LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כיצד להשתחרר מצפייה בסרטים: אני בת 14 ואני אוהבת נורא לראות סרטים. בחודש האחרון אני מוצאת את עצמי רואה יותר מידי וחושבת עליהם המון זמן - אלו הם סרטים שאינם לגילי ואני רוצה להפסיק את זה. כיצד אוכל לעשות זאת?
תשובה: את צודקת שראיית סרטים פוגעת (בעיקר בנוער) לא רק בגלל הבעיה של הצניעות (שהיא בעייה כאובה - לא רק לבנים אלא גם לבנות) אלא בגלל האשליה שניתן בחיים האמיתיים לשחזר את מה שמראים בסרטים. הסרט יוצר תשוקה אצל המתבונן לחוות את אותן חוויות שהגיבורים ראו בסרטים, ומושכים אותו לנסות לחוות אותן בעצמו. אבל אף פעם זה לא מצליח בגלל שהחיים אינם סרט, אלא הרבה יותר מזה. הערכים המקולקלים, הרדידות והשטחיות חודרים אל הצופה גם אם הוא חושב שהוא יכול לא לספוג אותם (מחשבה שהיא טעות מוחלטת. אי אפשר לראות סרט מבלי שמשהו מתוכו יחרט בנשמתך). והעובדה שאת חושבת עליהם המון זמן מלמדת שהם אכן חדרו אל תוך חייך - ואפילו פגעו בהם. וחבל. אולם כדי הפסיק לא מספיק לדעת למה זה לא טוב, שכן המשיכה של הסרטים חזקה מדאי ולכן צריך לעשות שני דברים: האחד - להעזר באחרים. בלי בושה בקשי מהוריך או מאח  אחות שינדנדו לך ויזכירו לך כל הזמן שאת בעצם לא רוצה להשתעבד לסרטים, אלא רוצה לקנות את חירותך בחזרה. בקשי מהם שיזכירו לך את זה בעיקר בזמן שאת רואה סרט. ואולי גם תבקשי מהם לכבות לך את הטלביזיה  מחשב. והדבר השני - את צריכה למצוא דברים אחרים לעסוק בהם. ככל שתעסקי בדברים אחרים שמהנים אותך וממלאים אותך כך יפחת הצורך שלך להסתכל בסרטים. זה לא פשוט אבל אני בטוח שיש דברים רבים חיוביים שיכולים לעניין אותך ולהעסיק אותך.
שאלה: קריאת שמע לפני התפילה: לפעמים יוצא לי בשבת שהמניין מתאחר (זה מניין מיוחד. מאוד רחוק מהבית שלי והוא של מעט אנשים) ואנחנו לא מספיקים לקרוא קריאת שמע בזמנה. אני יודע שבכזה מקרה צריך לקרוא שמע לפני התפילה, אבל אני לא יודע בדיוק מה הכוונה של זה. האם אני קורא רק את שמע ישראל או שאני גם קורא את כל ברכות שמע לפני התפילה בכזה מצב? וכשהמניין מגיע לקריאת שמע אז אני צריך לקרוא עוד פעם את קריאת שמע, או רק את ברכות שמע (במקרה שאת הברכות לא אומרים לפני התפילה)?
תשובה: אתה צריך לקרוא את כל שלושת הפרשיות של קריאת שמע לפני סוף הזמן, ובתפילה להתפלל כרגיל. טוב להתנות לפני שאתה קורא בפעם הראשונה ביחידות שבמידה והקריאה שתקרא בתפילה היא כן תהיה בזמן  שכן יש כמה שיטות איך לחשב את סוף הזמן  אתה תצא ידי חובה בקריאה שבתפילה ולא בקריאה שאתה קורא עכשיו.
שאלה: פיספוס נטילת ידיים: לפעמים קורה לי שאני קם בבוקר וישר הולך לשירותים (אחרי מודה אני), ואני שוכח את נטילת הידיים. מה אני צריך לעשות בקשר לנטילת הידיים אם אני נזכר לפני שאני רוחץ ידיים בשירותים ומה אני צריך לעשות אם אני נזכר אחרי?
תשובה: נטילת ידיים בכל מקרה צריך. לכתחילה עדיף ליטול מיד כשקמים, אם חייבים לשירותים מיד אזי יש ליטול ידיים מיד לאחר השירותים בדיוק על פי הדינים של נטילה מיד כשקמים. כך הדין גם אם חלילה נזכרים לאחר שעה ארוכה, גם אז צריך ליטול בדיוק כפי שנוהגים כשקמים בבוקר.
שאלה: להוציא ידי חובה בברכת המזון: האם אישה נשואה שמברכת ברכת המזון מוציאה גברים שיושבים עימה ידי חובה או האם היא מוציאה את הנשים שיושבות עימה ידי חובה אם הם עונות אמן? אני מדבר על ברכת המזון בסיום ארוחת צהרים במקום עבודה.
תשובה: יש כלל בהלכה שכל מי שמחוייב בדבר, הוא יכול גם להוציא ידי חובה אדם אחר. בברכת המזון יש ספק בגמרא האם אישה מחוייבת מדאורייתא או רק מדרבנן, כי מוזכר בברכת "ארץ" ו"תורה", והארץ לא נתחלקה לנשים (למרות שיכולות לרשת) ואינן מצוות בתורה. יוצא אם כן, שאיש שאכל מחוייב בברכת המזון מן התורה,ואשה רק בספק מדאורייתא, ולכן לא יכולה להוציא אותו ידי חובה. אבל היא יכולה להקריא את הברכה והגבר יחזור עליה מילה במילה, ואז יוצא ידי חובה כי זה כמו שקורא בסידור. אבל נשים אחרות היא יכולה להוציא ידי חובה כי זה באותה רמת חיוב.
שאלה: חרקים בפטריות: לאור התשובה שנמצאת באתר, לגבי הקושי להכשיר פטריות. האם זה אומר שמי שמקפיד על קלה כבחמורה וירא לדבר ה שלא יאכל פטריות ואפילו טריות או שיש דרך להכשירן באופן בטוח? לצערינו, עד עכשיו נהגנו לאכול פטריות גם משימורים וגם טריות, כמובן לאחר ניקויי ואפשר לומר יסודי.
תשובה: יש פעמים שהגידול טוב יותר, ועל כן אם יש כשרות מהודרת שידוע שהם מבינים בחרקים ובדקו שם שאין חרקים אפשר לאכול, אבל בלא בדיקה שאכן טיפלו שלא יהיו חרקים במוצר אין לאכול. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: שיזוף בשבת: האם בשבת מותר להשתזף?
תשובה: כן, אם אדם שוכב בשמש בשבת אין בכך איסור. אמנם זה לא מתאים לאוירת השבת.
שאלה: לימוד למבחן בתשעה באב: אני סטודנט באוניברסיטה ונופל לי השנה מבחן ביום שישי י באב. המבחן נופל לי בסמוך למבחנים אחרים, ואני חושש שיהיה לי קשה מאוד להתכונן אליו בצורה ראוייה. האם מותר ללמוד בתשעה באב את החומר למבחן? אם כן - מהן ההגבלות? אם לא - האם התשובה משתנה אחרי חצות היום? האם הרב חושב שזה ראוי שבן תורה ילמד למבחן בזמן זה? (כמובן שזה לא הידור, אך השאלה היא עד כמה זה לא ראוי.) הרב, ובעזרת ה ביהמ"ק יבנה במהרה בימינו.
תשובה: אין ללמוד למבחן בתשעה באב. יש לך מהיום עוד זמן רב לתכנן את זמנך.
שאלה: מניין בעשרה כהנים בדיוק: כיצד נוהגין במניין של עשרה כהנים לגבי נשיאת כפיים? וכיצד נוהגין לגבי מנין של עשרה בלבד שכולם אומרים קדיש, מי אומר אמן?
תשובה: א. כשיש עשרה כהנים כולם מברכים. ח אומרים שהם מברכים ל"אחיהם בשדות". ב. בדורות הקודמים לא היו כולם אומרים קדיש, אלא היו בזה סדרי עדיפויות בין אבל תוך שבעה, תוך שלושים, ביארצייט וכו', והיו כללים בזה, כמובא במשנה ברורה סימן קל"ט ויש קהילות שעוד נוהגים כך. בבית וגן יש בית כנסת שנוהגים ע"פ הגר"א ועושים כך. אצלנו שרבו אומרי קדיש, וכולם אומרים ביחד, אין מה לעשות. ונכון שאם אין מי שאומר אמן יש בזה באמת בעיה, וזה באמת לא טוב לכתחילה. אבל מכל מקום צריך לפחות להקפיד שיאמרו כולם ביחד, באותו קצב. יש בתי כנסת שנוהגים שכל אומרי קדיש יעמדו ביחד ליד החזן ומשתדלים לומר בקצב אחיד, כדי שלא יגרם בלבול וידעו הציבור מתי לענות אמן.
שאלה: בר מצוה לבן ליפנית שנימול: אחי הוא יהודי הנשוי ליפנית. בנם המשותף רואה עצמו כיהודי ומבקש לחגוג את בר המצווה בארץ (אולי בכותל המערבי). הנער נימול ע"י רב, שומר על כשרות (עד כמה שהדבר ניתן ביפן) ושומר על זיקה למסורת ישראל. האם מותר לו להשתתף בטקס מבחינה הלכתית? האם יתקל בהתנגדות של רבנים בגין אמו הגויה? אם הדבר אפשרי - למי פונים למימוש הטקס?
תשובה: כל עוד לא התגייר כהלכה ע"י בי"ד מוסמך הוא אינו יהודי, ברית המילה לבד אינה גיור. אין אפשרות לחוג לו בר "מצוה" כשאינו חייב עדיין במצוות.
שאלה: גוי מנגן בשביל יהודי בשבת: האם מותר להביא גוי שינגן בסעודת שבת שבע ברכות (בלי לעבור על איסורי דאורייתא)? האם מותר בת?
תשובה: אומנם הרמ"א מזכיר אפשרות כזו אולם לא נהגו כן. אל תפרצו גדר.
שאלה: דין כלים שבושל בהם בשבת: 1. מה דין כלים שבושל בהם בשבת? 2. מה דין שימוש בקומקום חשמלי לעניין זה? 3. האם יש הבדל בדין "שוגג" לעניין זה? 4. במקרה שכן, האם יש הבדל בתיקון הכשרה בין שוגג לבין במזיד?
תשובה: אין איסור מעשה שבת בכלים שבישלו בהם בשבת בין בשוגג ובין במזיד לכן בכל השאלות ששאלתם מעיקר הדין אין צריך להגעיל והמחמיר תע"ב.
שאלה: למנצח בנגינות בצורת מנורה: בתפילת שחרית ומנחה מקובל ואף רצוי לומר את למנצח בנגינות מזמור. בצורת המנורה. כמעט בכל הסידורים שמתי לב כי סדר המזמור נכתב משמאל לימין אך משום מה בסידורי הפרטי הוא נכתב מימין לשמאל. האם זה משנה סדר אמירת המזמור (משמאל לימין או מימין לשמאל) בצורת המנורה?
תשובה: הנכון הוא שלמנצח בצורת המנורה הוא משמאל לימין, דהיינו: שהנר הראשון אלקים יחננו וכו' הוא בצד השמאלי וכן משם לימין (ולא כפי שמובא בסידור הפרטי שלך).
שאלה: בעיית מחתך בפחית: שמעתי שהרב פוסק שבגלל בעיית מחתך בפתיחת פחית שתיה בשבת, צריך לשפוך את המשקה לתוך כוס ורק אז יש היתר לשתות. האם השמועה נכונה? אם כן, מה יעזור לשפוך לכלי אחר, הרי עדיין הוא נהנה מפעולת החיתוך של הפתח?
תשובה: אם הוא שופך לכלי אחר זה סימן שאין לו עניין בחיתוך מדויק, כי רק מי ששותה ישר מהפחית מעונין שהחיתוך יהיה מדויק כדי שלא ייסרט.
שאלה: חימצון שיער לבנים: האם יש איסור, ואם כן מהו, לחמצן את השיער לבנים?
תשובה: צביעת שיער בכלל וחימצון בפרט הוא מדרכי הנשים ליפות את עצמן ואסור לגברים לנהוג בדרכים אלו משום שהתורה אסרה לגברים ללבוש בגדי נשים ולנשים ללבוש בגדי גברים, ובכלל הבגדים גם האיפור וצורת צביעת השיער. וכך נפסק בשולחן ערוך יורה דעה סימן קפב סעיף ו: "אסור (לאיש) ללקט אפילו שער אחד לבן מתוך השחורות, משום לא ילבש גבר (דברים כב, ה) וכן אסור לאיש לצבוע שערות לבנות שיהיו שחורות, אפילו שערה אחת". והוא הדין להפך, לצבוע שערות שחורות שיהיו לבנות אסור. אומנם נחלקו הפוסקים אם איסור זה הוא מדאורייתא או מדרבנן, ונפקא מינה למקום שרוצה לצבוע את שערו לא לצורך נוי ויופי, אלא לצורך אחר, כגון: מחמת פרנסתו, שלא יראה זקן מדאי או להפך, מותר. ובשו"ת איגרות משה (יו"ד ב, סי' סא) וכן בשו"ת שרידי אש (חלק ב סי' מ) התירו לצבוע שערו, כל שאינו עושה לצורך נוי (ובשער הזקן יש יותר מקום להתיר). אולם רוב הצובעים עושים זאת כדי להתייפות ולשפר את מראיהם ובזה אסור.
שאלה: ריקודים בנפרד: אתמול הייתי בחתונה של בת דודתי. כמובן שהחופה והקידושין נעשו כהלכה. אבל הייתה בעייה עם הריקודים. הרחבה הייתה מעורבת ולא הייתה הפרדה. אני ממוצא תימני ומאד אוהבת לרקוד את ה"צעד התימני" וכמוני יש עוד רבות. לנו הנשים הדתיות לפעמים יש בעיה עם זה, אז התארגנו כמה דתיות ורקדנו במעגל נפרד בצד ומאד בצניעות, נזהרנו מאד. אם כבודו מכיר את הריקוד הזה אז זה מאד מזכיר הליכה לסירוגין. השאלה היא, אם יש בדבר הזה חילול השם חלילה והאם יש סליחה על זה? ואם לא, האם ניתן להמשיך בדרך זו? ה יברך את כולכם. ובשורות טובות
תשובה: אם הבנתי נכון, היו מעגלים נפרדים לבנים ולבנות אך ללא מחיצה. היה עדיף לכן לרקוד במעגל פנימי.
שאלה: הדלקת נרות בראש חודש: האם צריך להדליק נר בראש חודש?
תשובה: לא חייבים להדליק נרות לכבוד ראש חודש אולם יש מנהג כזה להרבות באור לכבוד ראש חודש. כמובן, שאין מברכים על ההדלקה. ואני מביא לך ציטוט משיעור של הרב מרדכי אליהו שליט"א הנמצא באתר: "נוהגים להדליק נרות לכבוד ראש חודש בליל ראש חודש, ואף על פי שכתב בעל ה"בן איש חי" זיע"א שמי שנוהג להדליק שבעה נרות בליל שבת ידליק ששה נרות בליל ראש חודש וכדו', עם כל זאת, כיום שלא משתמשים באור הנר בשביל תאורה, די להדליק רק נר אחד לכבוד ראש חודש. וזה לשון בעל הבא"ח (ש"ש ויקרא אות יא): "מנהג ותיקין להדליק נרות בליל ר"ח ואפילו בקיץ שיושבים על הגג וזורח אור הכוכבים באויר. וכתב הרב חסד לאברהם שהוא נהג להדליק בשבת שבעה נרות וביוה"כ שש וביו"ט חמש ובר"ח ארבעה כמספר העולים לס"ת ע"ש. ובביתנו המנהג להדליק שבעה הן ביוה"כ הן בימים טובים ובר"ח ארבעה וכן בחוה"מ ארבעה. ואותם שדרכם להדליק בשבת שתי נרות ידליקו בר"ח ג"כ שתי נרות שאם ידליק נר אחד במה ניכר ר"ח על ימות החול דהא בחול נמי דרכם להדליק נר אחד דודאי לא ישבו בחול בחושך. מיהו העניים אין להעמיס עליהם שתי נרות בר"ח אלא ידליקו נר אחד באותו נר שמדליקים בו בשבת כי ודאי גם העניים יש להם נרות מיוחדים לשבת להדליק בהם ובזה ניכר כבוד ר"ח", עכ"ל".
שאלה: הקהילה הדרוזית בישראל: מה דעת הרב לגבי הקהילה הדרוזית בארץ, איך יש להתיחס אליהם ואל זכויותיהם?
תשובה: עם ישראל מכבד כל אזרח ששומר את חוקי המדינה. אם הם ר עלינו לחיות איתם ב
שאלה: למה ממזרות רק מאשה ולא מגבר?: מדוע התורה אינה שיוויונית לגבי החוטא והכוונה היא - מדוע אישה נשואה היולדת ילד מגבר שאינו בעלה - ילדה ייחשב כממזר, ואילו גבר נשוי ששכב עם אישה שאינה אישתו, וממנה נולד לו ילד, ילדו לא ייחשב כממזר?
תשובה: מדוע מותר תיאורטית לגבר לשאת שתי נשים ולא להפך? מדוע תופעת הנשים הפרוצות מצויה בעוד שלהפך לא? מדוע אשה מתיחסת למוסד המשפחה ברצינות רבה יותא מאשר גבר? מדוע רק אישה יולדת ולא גבר? מדוע נשים לובשות בגדים פררובוקטיביים ולא גברים? יש הבדלים מהותיים בין גבר לאישה, בגידתה של אשה בבעלה נתפסת אצלה חמור יותר מאשר בגידת גבר באשתו. מוסד המשפחה והזיקה של אישה לבעלה היא הרבה יותר עמוקה מאשר להפך.לכן התוצאה אף היא בהתאם.
שאלה: בת כהן שנישאת: 1. האם בת כהן שנישאה לכהן והתגרשה מותרת להנשא לכהן אחר? 2. אומרים שבת כהן שנישאת לישראל אוטומטית כבר לא חלק ממשפחת הכהנים ואין בה קדושת כהנים, אז מדוע בת כהן שזנתה עונשה חמור יותר מבת ישראל? 3. למה כהן מסורתי פשוט שווה יותר בעיניי אלוקים מרבי עקיבא, לדוגמא, שהיה גדול בתורה ובן גרים? למה אין את האפשרות לכל יהודי להגיע לקדושה הזאת ולשרת בבית המקדש, איפה חופש הבחירה? 4. יש איזו שמועה שאומרת שעתידים כל ישראל להיות כהנים- האם זה נכון? אני בת כהן, רווקה ששונאת את הכהנים על זה שהם מופלים לטובה גם אם הם כופרים. אני אוהבת צדק ואני לא רואה אותו.
תשובה: 1. בת כהן שהתגרשה אסור לה להתחתן עם כהן אחר. 2. בת כהן שנישאת לדברים מסויימים אינה נחשבת כמשפחת כהונה. אולם מצד עצמה נשאר לה מעלה ואחרות מיוחדת להיות דוגמא אישית לכל בנות ישראל. 3. יש סוגי קדושות שונות. יש קדושה שנובעת מלימוד תורה ומצד זה ממזר תלמיד חכם עדיף מכהן גדול. אולם יש קדושה בעולם שאינה תלויה במעשי בני אדם אלא בבחירה האלוקית. כמו שבחיים יכול להיות לאדם בנים ויכול להיות לאדם תלמידים. אלו שתי צורות של קשר. כך גם במקורבים לקב"ה יכול להיות סוגים שונים. 4. כך כתוב בנביא ישעיה פרק ס"א, ה'-ו': "ועמדו זרים ורעו צאנכם ובני נכר אכריכם וכרמיכם. ואתם כהני יהוה תקראו משרתי אלהינו יאמר לכם חיל גוים תאכלו ובכבודם תתימרו". אולם לא מפורש האם כל עם ישראל ממש יהיו במדרגה של הכהנים או שכשם שעם ישראל יתעלה כך הכהנים יתעלו עוד יותר.
שאלה: לבדוק אצל שני מוכרים בקניית רכב : מצאנו רכב באינטרנט באיזור שגיסי גר וביקשנו ממנו לבדוק בשבלינו את האוטו, על מנת להחליט אם לעשות לו בדיקה. בבדיקה חפוזה גיסי אמר שהמנוע נשמע טוב אך הוא עבר תאונה והוחלף מכסה מנוע. בעל הרכב מבטיח לנו שאין פגיעת שסי. בעלי ואני מאוד המתלבטים, אולי האוטו קיבל מכה רצינית אבל יכול להיות שהמנוע מעולה. על כן בעלי קבע עם בעלת הרכב כמובן לבדוק ולאו דוקא לקנות. בעלת הרכב אמרה שהיא מוכנה לשמור לו את האוטו בתנאי שהוא מבטיח לה שיגיע ביום שקבעו שזה מחר. האם אנו יכולים לבדוק רכב אחר שנראה טוב יותר למרות שקבענו איתה? היום ביקשתי מבעלי להודיע לה שהיא לא מחוייבת לנו, אך היא אינה זמינה מהבוקר ובנוסף ראינו שרכבה אינו מופיע באינטרנט ואנו לא יודעים אם בגלל שמכרה אותו או בגלל שקבעה איתנו.
תשובה: אדם צריך לעמוד בדיבורו, דיבור הוא דבר רציני ולכן אתם צרכים לקיים את דבריכם וללכת לבדוק אבל לא התחייבתם לקנות את הרכב שלה, ולכן אתם יכולים בינתיים לבדוק רכב אחר ולהשוות ביניהם.
שאלה: סיום שנת שמיטה: ברצוני לשאול האם ישנן פירות שעדיין לא סיימו שנה שביעית (אינני אוכל היתר מכירה)?
תשובה: וברכת ד' תפוחי עץ (חמוצים ומתוקים) הענה כבר של שמינית. (זיתים כבושים, ריבות, שימורים). כמו כן: אשכוליות תפוזים. וכן: אגוזים תוצרת הארץ. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עזרה בהכנת עבודות מהמכללה: אני סטודנטית. אם לשניים. אני מצויה בעומס לימודי רב בנוסף על האחריות בבית. יש לי מטלה של עבודה במכללה בה אני לומדת עליה כתוב כי: "העבודה היא מטלה אישית, הכנתה תתבסס על עיון עצמאי במקורות. אסור להסתייע בעבודה של מישהו אחר בכתיבת התשובות לשאלות". האם בכל זאת ניתן לי להעזר באחותי שתכין בעבורי את העבודה, כאשר אני מתחייבת ללמוד את התשובות בעיון לפני ההגשה. כמובן, אין לעבודה זו השלכה ישירה על תפקודי כמורה בעתיד בע"ה.
תשובה: אני חושב שיש בזה חוסר ישרות, כי המוסד מעוניין שאת תכיני את העבודה ותתרגלי בכך. את יכולה להעזר באחרים כ"מראה מקומות", שיאמרו לך איפה לעיין, אבל לא שהם יכתבו בשבילך את העבודה ויאספו וינסחו בשבילך. אדם ישר צריך להתרחק מזה.
שאלה: שבועה בשם ה : מה פירוש "ובשמו תשבע", הרי אסור להישבע קל וחומר בשמו?
תשובה: יש 2 שיטות בראשונים: האם זה היתר, או מצווה. יש אומרים שכאשר אדם צריך להשבע יש בכך מצווה. סתם להזכיר שם ה' אסור אבל במצבים מיוחדים, כגון: שהבי"ד מחייב אותו שבועה או שעושה "שבועות זירוזין" לזרז את עצמו לקיים מצווה (כגון: נשבע שילמד כך וכך, שיקום לתפילה בזמן וכדומה), יש בכך מצווה. ולפי הדעה השניה במקרים שצריך להשבע (כדלעיל) מותר לו אבל זה לא מצווה.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות מקרקע של יהודי: אנחנו לומדים הלכות תרומות ומעשרות דרך השו"ע של"א (אע"פ שיש קושי ללמוד משם, ככה החלטנו) ולא מצאנו התייחסות למקרה: מה הדין כאשר הקרקע בבעלות יהודי אך גוי הוא אריס או שוכר או חוכר וכדו. זאת אומרת, מצאנו התייחסות הפוכה, כאשר הגוי הוא הבעלים והיהודי הוא המשני שם. האם אפשר לומר קל וחומר: שאם היהודי כשהוא אריס הוא מחייב את הפירות בתרומות ומעשרות כל שכן כאשר הוא הבעלים. אודה לך, אם תעזור לנו לעשות סדר בקצרה. כי אני לא בטוח שהבנו את זה עד הסוף.
תשובה: יישר כח על העיסוק בתורת ארץ ישראל. בקרקע שבבעלות ישראל, זה מקרה פשוט שחייב בתרומות ומעשרות מדאורייתא, אולם צריך תנאי נוסף והוא שיהיה מרוח ישראל. וכמבואר ברמב"ם (תרומות פ"א ה"יג) שגוי הממרח פירות ישראל חייב רק מדרבנן. ומה ששאלתם מדוע השו"ע לא הביא דיון זה, עיינו בבקשה בדברי הגר"א ס"ק טז, שמציאות זו לא הייתה קיימת בזמן הב"י, ומכיוון שלדעת הב"י הרי א"י בימינו היא כסוריא (כדעת תרוה"ד) ועל כן אין חיוב גמור אפילו בארץ ישראל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: זיעה וריחא: אני לומד עכשיו סימנים צ"ז וק"ח ביורה דעה ולא מובן לי מה ההבדל בין "זיעה" ל"ריחא". אנחנו רואים שהתירו בתנור אחד, בדיעבד, בשר שחוטה ובשר נבלה שנצלו ביחד ולא אסרו מצד זיעה, וכן פת שנאפתה עם בשר בתנור אחד מתירים מצד ספק ספקא ולא אסרו מצד זיעה, אך בימינו אוסרים בתנורים משום זיעה. אשמח אם הרב יוכל להסביר לי מה ההבדל בין זיעה לריחא ומתי נאסור מצד כל אחד מהם?
תשובה: זיעה הכוונה היא ממשות של אוכל או מים, כמו במקרה של אדים שעולים, כי הם יכולים לההיפך לנוזלים (כמו שקורה בעננים, שהם מים מאודים). ריחא הוא דבר לא מוחשי וממשי, אי אפשר לממש אותו בידים (רק מולקלות שעולות, אבל אנו לא רואים וחשים כלום, חוץ מהריח), ועליו יש מחלוקת בתלמוד. שיטת חכמי ספרד לפסוק שריחא לאו מילתא. וגם מאן דאמר שריחא מילתא, זה רק איסור דרבנן (כך כותב החתם סופר בסוף מסכת ע"ז). אוסרים משום ריחא רק בדבר שמיועד לריח, כמו בשמים של ע"ז, אבל בשר שנצלה בתנור אחד עם כיכר לחם - היות והכיכר ספג את הריח אנו אוסרים לכתחילה לאכול את הלחם עם חלב, ויש הפוסקים שאין בכך כלום. אין זה כמו בבישול שיש ממש אדים שעולים למעלה ללחם.
שאלה: מעשר כספים: בע"ה לכב הרב וייצן! לפני שנה וחצי הצטברו לי חודשים רבים שבהם לא נתתי כלל מעשר כספים. לכן חישבתי את הסכום המדוייק ושלחתי במכה אחת צקים רבים של תרומות של מעשר כספים לכמה וכמה ארגוני-צדקה חסד בתי תבשיל וכיו"ב. כיום שוב הצטברו לי חודשים רבים של אי-מתן מעשר ומשהתחלתי לטפל בנושא בדקתי את אכן כל הצקים ששלחתי דאז נפדו. מבדיקה שערכתי עולה כי חלק קטן מהצקים (5 צקים מתוך כ- 54) לא נפדו מעולם. היות וצק הוא חסר ערך לאחר חצי שנה רציתי לשאול בבקשה: 1) האם אני חייב לשלוח צקים חדשים לארגונים הללו על אותו הסכום? 2) האם אני חייב לתת דווקא לארגונים ששלחתי בזמנו או שאפשר לארגוני צדקה אחרים? (ז"א שאני כאילו "חייב" להם) (אם התשובה היא שכן מה אם יש קושי באיתור חלק מהנמענים? ) 3) האם מה שעלי לבצע הוא הלכה (לדוגמא היות ו"הקדשתי" במחשבה ו או מעשה את הסכום לגוף מסויים) או שמא רק הקפדה חומרה וכיו"ב? אשמח מאוד מאוד לקבל גם מקור ות. ואנא אם לא יהיה לכב הרב טורח אבקש מכב הרב לשלוח גם את תשובתו באימייל שרשמתי. חזק וברוך ותזכה למצוות!!! ויה"ר שנזכה במהרה לתת תרומות מעשרות לכהנים בביהמ"ק!
תשובה: צקים שלא נפדו לא נחשב כאילו נתת צדקה. אולם אינך חייב לשלוח צקים לאותם אירגונים, אתה נדרת לתת להם ציק פעם אחת ולא לרדוף אחריהם. אם בעתיד הם יבקשו ממך צקים חלופיים במקום הציק שלא פדו תשלם להם אם יהיה לך אז כספי מעשר פנויים.
שאלה: לקחת מה שנשאר במאפיה: אני בת 28 נשואה ילד. אני עובדת במאפיה בתוך סופר ואסור לי לקחת שום דבר בלי לשלם. הבעיה היא, שכל מה שנשאר אנחנו זורקים לפח אשפה. אם אני לוקחת הביתה קצת ממה שנשאר זה נחשב לגניבה?
תשובה: דבר שנזרק לפח הינו הפקר גמור ואפשר לזכות בו. כל עוד לא נזרקה הסחורה היא עדיין ברשות הבעלים וכל זמן שלא הפקירוה בעליה בפירוש אי אפשר לזכות בה. ואין לומר שהרי סוף סוף רצון הבעלים שהמאפיה תהיה נקייה בסוף היום ומה אכפת להם אם השאריות יזרקו לאשפה או ילקחו על-ידי אחד העובדים, שהרי ייתכן שנוח להם שהעובדים יקנו בכסף ולא יקחו מההפקר. נמצא שהעובד מחויב לקיים את רצון מעבידו לזרוק לאשפה וכל עוד לא עשה כן הסחורה עדיין ברשות בעליה. אך כאמור, אחרי שנזרקו השאריות לפח, כל אחד רשאי לזכות בהן. אם הדבר אפשרי, הטוב ביותר יהיה להגיע להבנות מפורשות עם המעביד. הרב ינון זמיר
שאלה: מעשר כספים למקום בבית כנסת: האם אפשר לתת כסף של מעשר כספים לדמי המקום השנתיים בבית כנסת?
תשובה: אם הם מוטלים כחובה על המתפללים אין לממנם מכספי מעשר.
שאלה: היתר ממזרים לחיתון: נפגשתי עם עו"ד שטענה בפני כי יש היתר על פי חוק בישראל לחתן ממזר לאחר 7 דורות. לעניות דעתי כתוב בפסוק- גם דור עשירי לא יבוא בקהל ה. ועל זה מפורש- אולי בדור 11 יותר בחיתון או שהכוונה היא לזמן רב מאוד- כלומר לעולם אסור בחיתון. האם יש צד על פי ההלכה היהודית להתיר ממזר בחיתון לאחר 7 דורות? לתשובתכם בהקדם אודה.
תשובה: היא אומנם עורכת דין אך אין לה מושג בהלכה. ממזר פסול לחיתון לעולם, אם כי יש פסולות חיתון שהוא רשאי לשאתן. תתייעץ עם פוסק הלכה המתמצא בהלכות אלו, כגון, דיין.
שאלה: גדולתו של קרח?: בפרשה קרח מתואר כאדם רודף בצע, כבוד ואינו הגון. איך אדם בדרגה נמוכה כזאת יכול לשאת את ארון הברית?
תשובה: בתחילה מסתבר שהיה הגון ואז נשא את הארון יחד עם אחיו מבני קהת, ולאחר שחטא והחל בדרכו הרעה אכן נענש ומת, וכמובן שוב לא נשא את הארון. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: תפילה בנץ או כיבוד אב: אני ממש רוצה לקום כל שבת לותיקין ואבא שלי רוצה שאני אתפלל איתו (אבא שלי לא מתפלל בותיקין הוא מתפלל במנין יותר מאוחר) ואני ממש רוצה להתפלל ותיקין!!!!! מה לעשות?
תשובה: יפה מאד שאתה רוצה להיות מהזריזים למצוות. אבל עדיף לעשות את רצון אביך וללכת להתפלל איתו ועל ידו. וגם מבחינת התפילה יש בזה מעלה להתפלל עם האבא יחד.
שאלה: ביטוי נכון של "לשם ייחוד" ונוסחו: אודה לך מאוד אם תוכל להאיר עיני ושאר הקוראים לגבי: 1. כאשר אומרים "לשם יחוד קודשא בריך הוא." בזמן התפילה (מה שרשום בסידורים) או לפני מצווה, איך מבטאים את הקטע של י"ה בו"ה? האם הה מבוטאת כק? כלאמר "יוד קיי בואו קיי"? או האם מבטאים את האותיות כ- יוד הי בואו הי? האם משנה אם אני אשכנזי או ספרדי (אני אשכנזי מתפלל בנוסח ספרד)? 2. קראתי שהשל"ה הקדוש כותב ב"שער האותיות" בערך "אמת ואמונה" שצריך שתמיד שם שמים יהיה שגור בפי האדם, ןלכן לפני כל פעולה ומלאכה (הן מצווה, והן דבר רשות) צריך לאמר את יחוד השכינה עם קודשא בריך הוא. השאלה שלי (בהנחה שאני רוצה בלי נדר להשתדל ולהתחיל לאמר את זה כשאני זוכר) היא מה הנוסח הנכון לאמר (לפני מצווה שלא רשום בסידור לאמר את זה, או לפני פעולה שאני רוצה להחדיר בה כוונה רוחנית יותר - למשל קניית ספר קודש): השל"ה הקדוש מביא "לשם יחוד קודשא בריך הוא ושכינתיה על ידי ההוא טמיר ונעלם". האם זה הנוסח, או עם התוספת שמופיעה בסידורים בתפילה ".בדחילו ורחימו" או ".על ידי ההוא טמיר ונעלם בשם כל ישראל"? אני מתכוון לנוסח כאשר זה לא חלק מתפילה ורשום בסידור. אני מודה לך מראש על העזרה
תשובה: 1. ישנם כמה דרכים לומר שם ה' באותיות: דרך אחת: כפי שכתב בספר ליקוטי תורה למהרח"ו בטעמי המצות על פרשת שמות לומר: יוד אי הי ויו אי הי וכו' כלו' לעסות הפסק בין אות ואות. דרך שניה: כפי שכתב החיי אדם בכלל ה' ס"ק כ"ז לומר: יוד קא ויו קא וכו'. דרך שלישית: כפי שכתב מרן הבן איש חי שנה ראשונה בפרשת וישלח ס"ק י"א ד"ה ודע, לומר: אות יוד ואות הי וכו' דהיינו להפסיק בין כל אות ואות מאותיות שם ה' בתיבת "אות". 2. אין צורך בנוסח שלם ומלא בכל פרט ופרט אלא מספיק שהאדם יאמר בפיו על כל דבר שקונה וכו' שקונה כדי לעשות בחפץ זה נחת רוח לה' יתברך.
שאלה: ניקוז והשקיה בשבת: פתחי הניקוז של הכיורים במטבח פתוחים לחצר כל ימות השבוע, כך אני משקה את הגינה. האם מותר להשאיר אותם בשבת פתוחים כאשר אני יודעת שהם משקים בעצם?
תשובה: כן, כי זה גרמא, שהרי הפתח רחוק כמה מטרים מהכיור.
שאלה: משקפיים - מום בכהנים?: האם כהן שיש לו משקפיים הוא נחשב בעל מום לעניין עבודה בבית המקדש? אם כן - האם ניתוח לייזר ישנה את הדין הזה (כמו כהן עם שבר שנתרפא)?
תשובה: זה לא נחשב מום, וגם אם יעשה ניתוח, הנתוח לא יחשב מום כי אינו ניכר, אבל לא ירכיב את המשקפיים בשעת העבודה שלא יחשב כעוד בגד על גופו. עדשות לכהנים.
שאלה: ראית סרטים צרובים: אם חברי צרב סרט, האם מותר לי לראותו?
תשובה: כן.
שאלה: פדיון בבין המצרים: הפדיון יוצא בבין המיצרים. האם אפשר לקיים את הפדיון ולקיים שמחה בו זמנית עם תזמורת באותו יום או צריך לדחות את השמחה?
תשובה: את הפידיון יש לעשות ביום השלושים, ואם חל בבין המיצרים יש לעשותו בלי מוזיקה. אם רוצים מסיבה עם מוזיקה יש לעשותה אחרי בין המיצרים, אבל את הפידיון עצמו לא לדחות.
שאלה: ללכת להצגה מעורבת: ישנה הצגה שמשחקים בה אנשים ונשים שהם חרשים עיוורים. ההצגה באה לספר על עולמם. היא כוללת דיבור, משחק, שירה. שמעתי שההצגה מדהימה ומרגשת. המקום כמובן חילוני. האם מותר ללכת להצגה כזאת? האם יש בעית צניעות שמופיעים שם גם נשים וגברים ביחד ושנשים גם שרות? האם יש הבדל אם ההולכים הם בנים או בנות?
תשובה: יש כאן כמה בעיות, כגון: הופעתן של בנות בפני בנים, שירת בנות, מה לבושן של הבנות. לבנות מותר לראות הצגה זו, אם אכן תוכנה ערכי.
שאלה: להיכנס לבית לאחר ניחום אבלים: האם יש איסור להיכנס לבית אחר מיד לאחר ניחום אבלים?
תשובה: מותר.
שאלה: רחיצה ביו"ט בימינו: מדוע בימינו, שמקלחת היא לכאורה דבר השווה לכל נפש, אסור להתקלח ביו"ט משום גזירה שמא יחמם את המים?
תשובה: רחיצה איננה שווה לכל נפש גם בימינו. ואמנם בימות הקיץ יותר מצויה רחיצה מאשר ימות החורף אבל ברור שלאורך השנה אין זה מעשה יום יומי אלא מדי פעם. ואפילו בקיץ אין זה יום יומי, שהרי יש בקיץ ימים שאינם חמים כל כך, ועל כן אין להשוות זאת לאכילה וכדו', וכפי שדנו לעניין בית החורף שלא התירו להדליק ביום טוב מכיוון שלא תמיד הקור גדול, (ולמרות שמקילין בבית החרף מכיוון שהכל חולים אצל צינה), אבל בודאי לעניין רחיצה אין רוחצים כל יום בחורף, ואי אפשר לחלק בין קיץ וחורף, על כן הוא מוגדר כדבר שאינו שווה לכל נפש. כידוע תינוקות רוחצים אותם כל יום בקיץ ובחורף ועל כן היה דיון שמא זה שווה לכל נפש כלפי התינוק. אבל אדם בוגר אין רוחץ בחורף כל יום ודינו כאינו שווה לכל נפש. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התוורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תהילים נגד אנשים רעים: האם אפשר להתפלל נגד יהודי שעושה "ת'מוות ליהודי אחר "על לא עוול בכפו" או שזה אסור בתכלית האיסור לגמרי?
תשובה: ברכת "ולמלשינים" היא נגד כל מי שעושה רע לעם ישראל. היא תוקנה כנגד ה"מינים" שהם הנוצרים שפעלו נגד עם ישראל. כתוב ב"יערות דבש" (שהם דרשות רבי יונתן אייבשיץ) שעל האפיקורסים בכל הדורות מותר להתפלל שהקב"ה יסלק אותם. ולכן מותר להתפלל נגד רשע שפועל נגד עם ישראל. אבל צריך לבדוק את זה ולא לפעול בפזיזות.
שאלה: סינון מוזיקה לועזית: משאלות דומות שהיו בנושא הבנתי שעיקר שמיעת המיזיקה-שלא תכלול מרכיבים של ע"ז ושלא יהיו מסרים שליליים. שאלתי היא כזאת. אם יש להקת רוק או סתם זמר שיש בין השירים גם כאלה גם כאלה,האם מותר "לסנן" ולשמוע רק שירים עם תוכן חיובי או נייטראלי? האם מותר לשיר אותם?
תשובה: מותר לסנן ולשמוע שירים עם תוכן חיובי ואסור לשמוע שירים בעלי תוכן שלילי. ושירים שאין בהם תוכן חיובי ולא שלילי הם שירים בטלים כמו דברים בטלים.