LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הלכות ראש השנה ועירוב תבשילין: אשמח אם הרב ישיבני בעניין שאלות שנתעוררו לנו בראש השנה שעבר, ורלוונטיות גם השנה. למרות ריבוי השאלות אשמח אם הרב יוכל להשיבני בפירוט ככל האפשר על מנת שאוכל ללמוד ולעיין. א. האם נכון שאיסור הכנה מיו"ט ראשון ליו"ט שני הוא מדאורייתא? אם כן כמה דקות אחרי השקיעה יש להמתין כדי להתחיל בהכנות ליו"ט שני? ב. האם הכנה מיו"ט שני (שחל ביום שישי) לשבת שלאחריו היא איסור מדאו? כמה דקות אחרי השקיעה ניתן להתחיל בסידור שולחן שבת וכדו? ג. בעניין עירוב תבשילין: אני גר במקום קטן ומרוחק שידוע שלא יקלעו לשם אורחים. האם דיננו חמור מבכל מקום אחר? ד. האם העירוב תבשילין מתיר לסדר שולחן ביום שישי לקראת שבת, לשטוף כלים וכו? האם שייך בזה סברת הואיל הרי גם אם יבואו אורחים לא נגיש להם ארוחה בשרית ומדוע אם כן נשטוף את הכלים הבשריים המלוכלכים? ה. האם יש דין תוספת שבת "על חשבון" ראש השנה שיתקצר? ו. אשכנזים שאינם תוקעים בתפילת לחש של מוסף - האם תקיעה גדולה היא בסיום כל ה-100 תקיעות או בסיום 30 התקיעות שאחרי מוסף, כלומר בתקיעה ה-90? ז. מי שמתפלל בר"ה (שאינו חל בשבת) במניין המסתיים אחר חצות האם עדיף שישתה מים לפני שחרית (אחר עלוה"ש) או עדיף להימנע מכך אף שיאכל רק אחר חצות? ח. כשיש הפסקה בבית הכנסת לפני התקיעות ולא נשארים אנשים האם די לכסות את הס"ת בטלית או עדיף להכניסם לארון? במידה ומכניסים לארון האם עושים הכנסת ס"ת כרגיל ("יהללו את שם השם" וכו )? האם כשהציבור חוזר יש להחזיר את הס"ת לבימה? מה הדין אם נשארים בבית הכנסת אנשים אך לא מנין? ט. האם יש חיוב בשר ויין בראש השנה? האם חובה לשמח את אשתו כמו כל חג?
תשובה: א. יש להמתין בעשיית מלאכה לצורך יו"ט ב' במוצאי יו"ט א' 25 דקות אחרי השקיעה. ב-ד מותר להכין שולחן שבת ביום טוב ב'. ג. גם אם אין סיכוי שיבואו אורחים בפועל, עושים עירוב תבשילין. ה. יש תוספת שבת גם ביו"ט. החג לא מתקצר בכך. ו. תקיעה גדולה רק בסוף התקיעות. ז. מותר לשתות מים לפני התפילה. ח. במרכז נהגו להכניס את ספרי התורה לארון בליווי הפסוקים המתאימים מיד אחרי ההפטרה ולא הוציאו אותם יותר. ט. ראש השנה הוא חג. אך לא לגבי שימוח האישה בבגדי צבעונין אולם בדברים ראוי לשמח.
שאלה: שעת אמירת זכור הברית: אני אומר כל בוקר סליחות בישיבת מעלה אליהו בתל-אביב, באווירה יוצאת מו הכלל. מה עדיף, להגיג זכור הברית בבוקר או בשעות הערב? ותזכו למצוות
תשובה: הזמן האידיאלי לאמירת סליחות הוא לפנות בוקר.
שאלה: לקשור סכך בחוט מצמח: לרב האם חוט קשירה שהוא 100 צמח ונקנה במיוחד לסכך אפשר להשתמש בו לכתחילה א. לחיזוק קשירת הסכך בתוך הסוכה? ב. האם יש הבדל אם זה רק בקצוות הסוכה בפנים הסוכה? ג. או אולי אפילו בחלק הבולט מחוץ לסוכה? ד. מה עצת הרב לחיזוק הסכך-מרפסת גבוהה עם הרבה רוח? ה.אם אפשר לקשור, האם עדיף לקשור למסגרת המתכת של הסוכה? אם אפשר אודה לך על תשובה לכל אפשרות. שנה טובה
תשובה: קשירת הסכך בדבר שאינו כשר לסיכוך בעייתית. הטוב ביותר הוא לקשור את הסכך בדבר שכשר לסיכוך בעצמו ואז אפשר לקשור את הסכך בכל צורה שהיא. חוטים העשויים מצמח: אם לא עברו שום תהליך של עיבוד כשרים לכתחילה לסיכוך לכל הדעות וגם בחוטים מהצומח שעברו עיבוד אולם אינם טוויים ושזורים רבים המתירים. הפתרון הפשוט הוא לקנות כמה ענפי דקל רגילים, להניח אותם על הסכך, ואותם לקשור לסוכה עצמה (ולא לסכך שמתחתיהם) וכך לחזק את הסכך. בצורה כזו אפשר לקשור את הסכך בכל צורה, גם בחוטי ברזל או ניילון וכד', כיון שהחוטים לא מחזקים ישירות את הסכך אלא רק את המעמיד של הסכך ונחשב הדבר כ'מעמיד דמעמיד' שכשר לכתחילה. בכל מקרה אם כבר חיזקו את הסכך בדבר שאינו כשר לסיכוך בעצמו הסוכה כשרה בדיעבד. שנה טובה וחג שמח
שאלה: ראש השנה ונסיעה: רציתי לברר האם ומתי מותר לנסוע בתאריכים של ראש השנה אם בכלל. כאילו באיזה יום ומאיזה שעות וכו. כי ברצוני ליסוע למשל לים או ללונה פארק עם החברה לפני הגיוס שלה ורציתי לדעת אם אני יכול לנסוע. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חוקי חגים (מתי מותר לנסוע)"
תשובה: ראש השנה הוא חג ואין לנסוע בחג.
שאלה: האם תמיד טוב למעט בקדישים: לכבוד הרב 1. בימים רגילים נהגו בימינו לאמר קדיש לאחר אמירת שיר של יום. מה עושים בימים כמו ראש חודש או בתקופה שבה אומרים לדוד ה אורי וישעי. האם אומרים שיר של יום ואז האבל אומר קדיש ואז הקהל ממשיך לאמר לדוד ה אורי ברכי נפשי ושוב האבל אומר קדיש או האם מצרפים את שני מזמורי תהלים ורק בסוף האבל אומר קדיש? 2. מיעוט בקדישים - האם יש בזה מחלוקת הפוסקים (משנה ברורה וערוך השולחן מול האשל אברהם) או שזה מקובל על כל הפוסקים?
תשובה: 1. אומרים שיר של יום ואחר כך לדוד ה' ברכי נפשי ואח"כ קדיש אחד על שניהם. 2. זה מחלוקת, והמשנ"ב אומר לא להרבות.
שאלה: דילוג על מזמורים כשלא אומרים תחנון : בהמשך לתשובה של הרב בעניין זה, האם גם כאשר יש ספרדים הנוהגים שלא לומר תחנון בעת עליית בר מצוה לתורה, נחשב הדבר כמו ברית מילה, ואז גם המזמורים לא ייאמרו, או שמא מאחר שהמדובר במנהג שלא כולם נוהגים, נאמר את המזמורים "יענך ה " ותפילה לדוד"? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דילוג על מזמורים כשלא אומרים תחנון "
תשובה: אצל הספרדים הכל פועל כמקשה אחת אם אין וידוי אין יענך ואין תפילה לדוד.
שאלה: לאחל חג שמח בשנת אבל: אני כרגע נמצא בשנת אבל. יש לי בעיה שהרבה אנשים מבלבלים אותי. חלק אומרים לי שאסור לי לאחל חג שמח וחלק שמותר. רציתי לשאול אם תוכל לענות לי, האם מותר לי לאחל חג שמח או לא? ואודה לך אם תכתוב לי פסק הלכה שמתאים. מראש!
תשובה: מותר לאבל לאחל חג שמח. שנה טובה ובשורות טובות
שאלה: לאחר את המזגן על ידי שעון שבת: כידוע, ניתן להמשיך את הפעולה אותה מבצע שעון השבת. לדוג, אם המזגן פועל עד 13:00 ניתן להמשיך את ההפעלה עד 14:00 וכן להפך. השאלה שלי היא כך, אם אני רואה שבשעה 13:00 המזגן יתחיל לפעול עד השעה 15:00 האם מותר לי עכשיו בשעה 12:00, כשהמזגן לא דלוק, להזיז את המתג של השעון שבת שהמזגן יפעל מ13:00 עד 16:00, כלומר, לאחר את הכיבוי לפני שהמזגן התחיל לפעול?
תשובה: קודם כל, להאריך את משך הפעילות של השעון שבת זה לא חלק ועדיף לסמוך על זה רק במקום הצורך. צריך לשים לב שיש בזה גם בעיה של מוקצה, ולכן צריך לעשות את זה בשינוי. יותר פשוט להאריך מצב (כבוי דלוק) מאשר להקדים מצב (שהמזגן יפסיק לעבוד מוקדם יותר ידלק מוקדם יותר). בקשר לשאלה שלך, אין הבדל בין אם המזגן כבר עובד או שעדיין לא, כי בזמן שאתה עושה את זה אתה לא משנה שום דבר במצב של הזרם.
שאלה: נדר בזמן תפילה: אם בזמן תפילת ערבית אמרתי בלב שאני יניח תפילין כל יום אבל אני לא שלם עם זה האם זה נחשב נדר?
תשובה: ב"ה לך. שאלתך היא שאלה הלכתית, האם מחשבה בלב היא מחייבת את האדם כדין של נדר או לא, אך חשוב לי בכל זאת לפני שאני מגיע לענות על השאלה, להאיר נקודה אחת שלדעתי מאוד מאוד חשובה. בזמן תפילת ערבית חשבת על משהו מיוחד, להניח תפילין, זו מחשבה מאוד מרוממת ומאוד מיוחדת. ודאי שלהניח תפילין זה דבר נפלא, זה ממש אוצר מופלא ביותר. יחד עם זה לא תמיד זה קל, לפעמים להתחיל במשהו שלא כל כך רגילים זה לא פשוט. מצד שני מאוד חבל לוותר על מחשבה כל כך חשובה, במיוחד בימים אלו שאנו לקראת יום כיפור, וכל מעשה טוב וכל מחשבה טובה יש לה משמעות וערך חשוב מאוד, וחבל להפסיד זאת. לפי ההלכה מחשבה בלב איננה נדר, שכן נדר צריך אמירה בפה ולא מספיק חשיבה וכוונה, אך ודאי שמחשבה זו היא פתח בשבילך להמשיך ולהתקדם, לעשות זאת, וגם אם לא בבת אחת להגיע להניח תפילין כל יום ולזמן רב, אבל כן פתח למשהו חלקי, שבעזרת ה' כשתתרגל אליו זה יגיע בהתמדה ולזמן רב יותר בלי שיהיה לך קושי עם כך, אלא להיפך, עם תחושה טובה ושמחה. אני מציע לך להתחיל להניח תפילין פעמיים בשבוע, וגם זאת לא לזמן רב, אלא תניח אותם ותתפלל קריאת שמע ופרשיות קריאת שמע שאיתה בסידור. כך תתמיד ותתרגל ותוסיף כל פעם עוד קצת ועוד קצת. אני מאמין שתתגבר על כך. אשמח להיות בקשר ולעזור לך בכך ובעוד שאלות. הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: גילויים במיתולוגיות שונות: בעיוני במיתולוגיות שונות של עמים בעולם (מיתולוגיה אנדיאנית, אפריקאית וכו.) עולה כי הנ"ל מעידים כי לאבותיהם היתה התגלות של אל מסוים. אם כך מדוע לא ללכת על פי דרכם? במה שלנו טובה משלהם? ב
תשובה: ב"ה לך. שאלה יפה מאוד שאלת, ונהנתי מהכנות ומהרצינות שלך. אכן מיתולוגיות שונות יש לעמים שונים בעולם, וכל אחד אומר דברים גדולים ומופלאים על דרכו, על עמו ועל ייחוסו. אך הבדל אחד מהותי מאוד יש בדכו של עם ישראל ובאמונתו והוא שכל העמים האחרים אומרים דברים כאלו או אחרים, והם מבוססים על שמועות, על אדם אחד שטוען שראה, על אדם שטוען שהיה, והאחרים המשיכו או לא המשיכו את הדבר, בגלל חיפוש של פולקלור, ובגלל שהדבר לא דרש מהם שום דבר מיוחד, לא שינוי של חיים, לא מחוייבות יום יומית, ולא בירור רציני במיוחד. לעומת זאת, היהדות בנויה על משהו אחר לגמרי. כאשר רבי יהודה הלוי כותב בספרו, ספר הכוזרי, כמה ההבדל גדול, שכן עם ישראל התחיל באופן אחר לגמרי. עם ישראל מתחיל מקבלת התורה, ממעמד שכל העם היה נוכח, שמע את קול ה', ראה מראות אלוקיים, וכולם המשיכו ממעמד זה בדרך חיים שיש בה יעוד מיוחד לכל העולם, ויש בה תפקיד יום יומי שהאדם צריך לעשות, יש בה אחריות, יש בה מחוייבות יום יומית, ויש בה אפילו הדרכה לפרטי הפרטים. דרך זו ממילא חייבה את מי שהולך בה לבחון לעומק את נכונותם של הדברים, ולכן המסורת שעברה מאותו מעמד מופלא של מתן תורה ודאי שנכונה, ובודאי שלא עברה המצאה של אדם זה או אחר, או שינוי מאדם זה או אחר. לצערי צריך אני לקצר, שהדברים ארוכים, ואשמח לעזור לך להמשיך ולברר, להמשיך וללמוד, להכיר את יהדותך, להכיר את תורת ישראל. אתה מוזמן להיות עימי בקשר דרך האימייל, ואשמח לעזור. בברכת חג שמח הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: תספורת לאחר גיל 3: בני בן 3 וקצת, טרם הסתפר עד היום, האם יש ברכה שצריך לברך לפני התספורת הראשונה או שאפשר פשוט ללכת למספרה? בברכת שבוע טוב,
תשובה: אין ברכה, אך נהוג ללכת לתלמיד חכם שיגזור תלתל ראשון כדי שיברך אותו לגדול לתורה ולמצוות.
שאלה: פטירת נשים ממצוות עשה שהזמן גרמן: ראשית, ברצוני לשאול את הרב מה הם הטעמ ים שפטרו אותנו הנשים ממצוות עשה שהזמן גרמן. אני מכירה שני טעמים (ואשמח לשמוע אם יש יותר): 1. האופי הרוחני של האשה. 2. היותה טרודה בענייני הבית. (יש עוד סיבה שודאי אינה נכונה, ואולי היה אפשר להעלות אותה על הדעת כיוון שבאותה נשימה גם עבד כנעני פטור ממצוות אלו - פחיתות ערך). אם אלו הסיבות, מה עם אשה שאופיה שונה (אשה אחת שונה מרעותה, וודאי ישנן נשים רבות פחות רוחניות מגברים רבים) ומה עם המצב היום, בו נשים רבות עיתותיהן בידן? ומדוע לא פוטרים גברים טרודים (אם מדובר בטירדה חשובה דווקא, אז נגיד זיכוי הרבים)? אני שואלת מכמה סיבות, בין היתר כי אני רואה פטירה מחיוב משהו כבד משקל, ולא דבר שעושים כלאחר יד. מלבד זאת, אני לא רואה מקום לפטור אותי. בכל פעם שאני רואה את אחיי החרדים מקיימים כל מיני מצוות שלכאורה איני מחוייבת בהן, לבי נצבט ונחמץ בקרבי. אני מרגישה שאין לי שום זכות (אם אפשר לקרוא לדבר כזה זכות) להיות פטורה. אני רווקה, ואינני מתכננת להתחתן, בטח לא בזמן הקרוב. זמני בידי, ואני מקדישה אותו לדברים ודאי הרבה פחות חשובים ממצוות. אני מרגישה לא פחות מחוייבת מהם. מדוע לא לחייב היום את כל הנשים בהכל, ולפטור רק את מי שאיננה יכולה או לא רוצה לא מרגישה צריכה? בנוסף, קראתי את המאמר של הרב בית מדרש נשי. מאד התחברתי לרוב הדברים, וניכר כי הרב חי בתוך עמו. הלוואי ורבנים רבים נוספים (בעיקר מהציבור החרדי, שבדרך כלל הינו מוביל השינויים בתחום ההלכתי אל עבר הקונסנזוס) יכירו בצורך וברצון, ויבדילו בין האסור, לאפשר ולרצוי. אני לא מתיימרת להיות מומחית בתורה והלכה, אבל גדלתי במשפחה תורנית שמעודדת שאילת שאלות, למדתי במסגרות חרדיות וחרד"ליות, ולא מצאתי טעם שהניח את דעתי לעכב היום לימוד גמרא לנשים (ודאי לא באופן גורף). תנאים מבוקרים כמובן צריכים להיות, כמו גם אצל גברים, שאף תחת ידיהם יכול לצאת מכשול. בעניין זה יש לי שתי שאלות: 1. לאן בתי מדרש נשיים כאלה יחתרו בסופו של דבר? האם תוצר מוגמר אידיאלי יהיה רבנית מוסמכת? האם יש עיכוב הלכתי ממשי המונע מאשה להיות מוסמכת לרבנות, או שזה משהו שהרב רואה כאפשרות אורתודוכסית לגיטימית בעתיד הלא-רחוק?. 2. במאמר כתב הרב ".רק אישה זוכה להיות שותפה לקדוש ברוך הוא בהבאת חיים חדשים לעולם. זו זכותה. אך לזכות זו יש גם מחיר. מחיר, שאישה נורמלית מקבלת עליה ברצון." אולי אני לא נורמלית. אבל לא מושך אותי להקים בית, על אף גילי. אם ישאלו אותי מה אני מעדיפה, להקדיש את זמני ללימוד דברים המעניינים אותי, או להתחתן ולהביא ילדים, אבחר באפשרות הראשונה. לעניות דעתי זה גם לא סותר את ההלכה, שכן נשים אינן מחויבות בפרו וברבו, רק גברים. אני רואה את ה מחיר הזה כעונש, כקללה שחוה קוללה בה. אני לא חייבת לסבול, אז מדוע שאסכים? האם אני יכולה להחליף את הערך הזה בערך אחר, נגיד לימוד תורה, שיותר מדבר אלי? בברכת שנה טובה לרב ולכל בית ישראל.
תשובה: בספרי החדש "הלכה בימינו" ריכזתי מאמרים שונים המתיחסים לשאלותייך. אך הרשי להעיר לסוף דברייך, שאת מעדיפה ללמוד תורה מאשר להקים בית. אומנם התורה פטרה אישה ממצוה זו אך ה"משך חכמה" בפרשת נח מסביר זאת בגלל הסיכון והסבל הכרוכים לפעמים בכך ועל הטבע הנשי שלא יוותר על הצורך הטבעי להקים בית. אפשר ללמוד תורה, אם כי במגבלות מסוימות, גם כשמקימים בית. מצאי לך בן זוג מתאים שיזדהה עם שאיפותייך. אל תאחרי את המועד.
שאלה: "חילוני" בבית כנסת: האם מותר ל"חילוני" לתקוע בשופר בזמן בסליחות (לא בחגים)? האם מותר ל"חילוני" להיות שליח ציבור ולו לקטעים מסוימים בלבד?
תשובה: בודאי שמותר, אך אין ראוי שיהיה שליח לציבור שאז עוונותיו נזקפים גם עליהם חלילה.
שאלה: חזרת הש"ץ קצרה בנוסח אשכנז: כיצד ינהג החזן בסיום קדושה בחזרת הש"ץ קצרה לפי מנהג אשכנז, האם יאמר אתה קדוש או לדור ודור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סדר חזרת הש"ץ קצרה לאשכנזים"
תשובה: נלענ"ד שלדור ודור, אך הנוסח לא מעכב.
שאלה: הקשבה וציות להורים לא ר: האם יש להקשיב להורים לא נורמלים? הורים ששוברים כל מה שנקרא בדרכם לא משנה מה שיהיה מאבדי עשטונות ומקבלי החלטות גרועות, הורים דפוקים?
תשובה: : יש חיוב כיבוד אב ואם כשהמשמעות שלו היא לדאוג לצרכים שלהם. אולם בנוגע להוראות שהם מצווים אם אין היגיון בהוראות שלהם אין חייבים לציית. כך מובא בהלכה בנוגע להתנגדות הורים לחתונה שמכיון שאין זו זכותם לעכב חתונה אין צריך לשמוע להם. לכן בדברים קטנים שהציות להם לא מפריע וזה מונע צער מהם יש לשמוע להם. אולם בדברים משמעותיים ובהוראות שהם נגד המוסר הדרך ארץ וההגיון אין חייבים לשמוע להם.
שאלה: זכר לחורבן בקיר הבית: בעלי ואני קנינו בית ואני מעוניינת לעשות על הקיר מול הכניסה לבית את הזכרון לכך שבית המקדש עודנו על חורבותיו איננו דתיים אך הדבר הזה מאוד חשוב לי אני לא מצליחה למצא מענה לשאלות הבאות ואשמח לקבלן מכם : 1. האם ישנו גודל ספציפי נדרש? 2. האם מותר לשים מסגרת מסביב, ואם כן האם יש מגבלה כל שהיא? 3. היכן רושמים את המשפטים : "לזכר חורבן בית המקדש", ו"אם אשכחך ירושלים תשכח ימיני"? ומה בדיוק צריך לרשום מילה במילה? מראש חג שמח ושנה טובה ומבורכת!!
תשובה: הגודל הוא 'אמה על אמה', כלומר, 48 ס"מ מרובעים ויש מחמירים 58 ס"מ מרובעים. אפשר לשים מסגרת מסביב אבל אין לעשות מסגרת יפה ולהפוך את ה'זכר לחורבן' לדבר יפה המקשט את הבית. אין צורך לכתוב שום דבר. אם רוצים לכתוב אפשר לכתוב מה שהצעתם הן בתוך האמה על אמה והן לידה. אם כותבים עדיף לכתוב בשחור ולא בצבעים המייפים את המקום. שנה טובה ומגורים נעימים.
שאלה: נעליים של נפטר: אח שלי נפטר לפני שנה, מה עושים עם הנעליים?
תשובה: יש דעות שונות בענין, וכדאי לנהוג בזה על פי המנהג הרווח שלא לנעול ואף לא לתת לעני נעליים של מת שנעל אותם בשעת פטירתו או בעת חוליו, אלא יש להשליכם או למכור אותם לנכרי שקונה אותם עבור עצמו כדי שלא יבוא שום יהודי לידי סכנה, ויתן המעות לעני לעילוי נשמת המנוח. (ספר חסידים סימן תנד, כף החיים יו"ד סימן קטז אות קמא, אגרות משה יו"ד ג סימן קלג, שו"ת יביע אומר ח"ג יו"ד סימן ה, וע"ע באריכות בספר שמירת הגוף והנפש חלק א סימן עא). בברכת התורה, הרב משה ליב הכהן הלברשטט
שאלה: טיול בחול המועד סוכות: כמידי שנה, גם השנה בע"ה נבנה סוכה בחצר הבית שלנו. משפחתי מתארגנת לנסיעה בחול המועד סוכות לצימר בצפון ואני מאוד מעוניינת שגם בעלי, בנותיי ואני נצטרף לנסיעה זו, אך בעלי איננו מוכן לנסוע כיוון שהוא אומר שאין להשאיר סוכה מיותמת. האם כך הדבר? אפילו אם מדובר רק בהעדרות של 3 ימי חול המועד ונהיה כמובן במקום שבו תהיה סוכה כשרה אוכל כשר? אודה על תשובתכם.
תשובה: לא אוכל לענות מבלי לשמוע את דעת בעלך. אך אני מבין את הצד שלו. גם אני מעדיף להשאר בבית בסוכה ולא לצאת אלא לכותל או לתפילה ותורה.
שאלה: בעלי מתנגד ליציאה מהארץ לטיול: בעלי אינו מוכן לשמוע על טיול בחוץ לארץ בשום אופן. לטענתו אם נהיה בחו"ל והמשיח יבוא באותו זמן ממש הרי שלא ניגאל. יתרה מכך, הוא אינו מוכן לפסוע על אדמת נכר וטוען שתהיה לו שם בעיה בתפילות מנין וכדומה. אני יודעת שבעלי תורה רבים נוסעים לחו"ל למטרות נופש וטיול ומוצאים פתרונות לבעיות שונות. מדוע בעלי אינו מוכן לשמוע על כך? האם יש הלכה כלשהי המחייבות אותנו לא לצאת מהארץ?
תשובה: ארץ ישראל היא קדושה. וחוץ לארץ היא אדמה טמאה. כל רגע שאדם גר בארץ ישראל הוא מקיים מצוה כך אומר ספר החרדים. ועוד מצות שאדם מקיים בארץ ישראל יש להם ערך גדול מאד לעומת קיום אותם המצות בחו"ל. אומרים בשם החפץ חיים שמצוות בארץ ישראל שוות פי עשרים. על כן מי שאוהב תורה וקדושה לא יכול לעלות בדעתו לצאת מהארץ לשם טיול. בשבילו זה כמו דגים שיוציאו אותם מהמים ממקום חיותם. ארץ ישראל היא ארץ החיים. ולעומת זאת חו"ל מקום טמא כבית קברות. אחרי כל הדברים האלה האם צריך להביא הלכה שאסור או מותר לצאת מהארץ. ולמה יש בעלי תורה שיוצאים מהארץ זה צריך לשאול אותם. את צריכה להיות מאושרת שיש לך בעל טוב כל כך, אוהב תורה ומצות ואוהב את ארץ ישראל ולא מוכן להפרד ממנה.
שאלה: החלפת בעל תוקע : הרב, אני מתלבט בשאלה מתי מותר להחליף את בעל התוקע בשופר, האם בסיום קטע (30 או 10 תקיעות) או בסיום כל 100 התקיעות?
תשובה: לכתחילה עדיף שאותו בעל תוקע יתקע את כל התקיעות. אם יש צורך, ניתן להחליפו.
שאלה: תפילת נשים בבית כנסת: אני מתפללת בבית כנסת, שבו המעקה של עזרת נשים לא גבוה, כך שהגברים יכולים לראות את הנשים כשהן מתקרבות למעקה. האם בזמן הוצאת ספר תורה, נשים יכולות להתקרב למעקה כך שהגברים רואים אותן? שאלה נוספת, ישנה מתפללת האוהבת מאוד את התפילות, ואוהבת לומר אותן בקול יחד עם שליח הציבור, האם זה ר? ישנן נשים שזה מפריע להן בריכוז, ורצינו לדעת מה ניתן לעשות מבלי לפגוע בה. תזכוו למצוות ושנה טובה.
תשובה: אם במשך רוב התפילה הנשים אינן נראות מותר לאשה לבושה כהלכה להתקרב למעקה לצורך נשיקת ס"ת או זריקת סוכריות על חתן וכדו'
שאלה: מצאתי סכום גדול של כסף בארנק: לרב מצאתי סכום גדול של כסף בארנק. בארנק לא היו סימנים. פירסמתי את המציאה על ידי מודעות בלוחות המודעות, ובעיתון של הישוב. פירסמתי את הארנק שבוע אחד בלבד, כי שכחתי ממנו. אני יודע שאנשים ראו את המודעות כי אנשים התקשרו אלי ושאלו על הארנק. ממתי שמצאתי את הארנק וגם לפני לא זכור לי שמישהו חיפש ארנק. מה לעשות?
תשובה: תפרסם עוד פעם.
שאלה: לבקש סליחה מערבי בערב יום כיפור: במידה והיה לי ויכוח חריף עם ערבי בגין העלבתו של אבי וגזילה ממשפחתי, האם אני צריך לבקש מחילה מאותו ערבי?
תשובה: אומנם הוא לא שותף עמנו ביום הכיפורים אך ראוי לבקש את סליחתו.
שאלה: לעזור לחולה בשבת: 1. אשה שסובלת מלחץ דם ולקחה כדור נוסף (להורדת דופק) מעצמה. האם מותר לי לבדוק לה ל"ד במכשיר חשמלי בשבת. ואם כן, עדיף שהיא תפעיל את המכשיר בעצמה או שאני יכולה להפעיל. והאם צריך בשינוי? 2. נערה חולת סכרת שצריכה לעשות בדיקות, האם מישהו אחר יכול לבדוק לה סוכר בשבת.(הוצאת דם מכשיר חשמלי) או שהיא צריכה לבדוק בעצמה? ומה בנוגע להזרקה?
תשובה: 1-2. אם יש חשש סכנה לחייהן, חייבים לבדוק. לא משנה מי הבודק. עדיף מי שרגוע יותר.
שאלה: אשמנו בגדנו בסליחות: בסליחות אשכנזיות אומרים 3 פעמיים "אשמנו בגדנו". א- האם אומרים 3 פעמיים או שמדלגים, כי כשאני מתפלל רוב הזמן אני שומע את החזן כשאני רק באשמנו בגדנו השני? ב- במידה ואומרים, האם מכים על החזה בכל מילה? גמר חתימה טובה
תשובה: א. תלוי במנהגים, בספרי הסליחות שלנו כתוב 3 פעמים ובשם הגר"א אומרים להגיד רק פעם אחת. ב. כן.
שאלה: כריעת נשים בעלינו לשבח בראש השנה: האם נשים כורעות בתפילת עלינו לשבח בתפילת מוסף של ראש השנה? ומה הנימוק לכך?
תשובה: אין הבדל עקרוני ביו גברים לנשים בנושא זה. אך נשים רבות לא נהגו בכך, אולי מסיבות של צניעות.
שאלה: ביטול הקורבנות מול תורה נצחית: ישנם הרבה מדרשים המדברים אודות ביטול הקורבנות לעתיד לבוא וכן דעת הרב קוק זצ"ל. איך זה הגיוני, אם אחד מעיקרי האמונה הוא שהתורה לא תהא מוחלפת וכל הנאמר בה היא נצחית, כולל הקורבנות?
תשובה: : בכל מה שנוגע לעתיד לבוא אין לו ידיעות ברורות. אנו מאמינים בנצחיות התורה. אולם התורה המעשית כמות שהיא היום היא הוראה מעשית לעולם בצורה שלו היום. נצחיות התורה אומרת שאם המציאות תשתנה והעולם ישתנה אזי יתאימו את ההוראות של התורה למציאות המשתנה ויתכן שממעשה קורבנות יהיה דיבור ומחשבה של קורבנות.
שאלה: שלילת הגותו של פרופ  ליבוביץ : כאשר באים לפסול את הגותו של ישעיהו ליבוביץ ניתנים תמיד 2 נימוקים -ובזה נפסלת כל אפשרות לדון בעניינו. הטענה האחת אומרת שליבוביץ לא מקבל את 13 עיקרי האמונה שקובע הרמב"ם ולכן נחשב כופר. ליבוביץ טוען להגנתו שהלא הרמב"ם אומר בפירוש בכמה מקומות שונים בפירושו למשנה את הדברים הבאים: בסוטה פרק ג ישנה מחלוקת חכמים בדבר זכות מצווה תולה -האם מצוות שעשתה הסוטה מצילות אותה מן המים המאררים, או מצווה לחוד ועבירה לחוד. והרמב"ם שם אומר "וכבר אמרתי פעמים רבות שכשיש מחלוקת בין חכמים בסברת אמונה שאין תכליתה תכלית מעשה מן המעשים - אין אומרים שם הלכה כפלוני לפי שהוא חוזר אל ה יתברך". בסנהדרין פרק חלק שם מדובר על מי שיש לו חלק לעוה"ב חוזר הרמב"ם ואומר "כבר זכרתי לך פעמים שכל מחלוקת שתהיה בין החכמים שאינה באה לידי מעשה אלא שהיא אמונת דבר בלבד - אין צד לפסוק הלכה כאחד מהם". גם במסכת שבועות פרק א נדונה השאלה אם שעיר של יוה"כ מכפר על זדונות או על שגגות. יש שם מחלוקת חכמים ושוב קובע הרמב"ם ש"כבר ביארנו שכל סברא מן הסברות שאינה באה לידי מעשה מן המעשים שתיפול בה מחלוקת בין החכמים - לא נאמר בו הלכה כפלוני". דהיינו - שהשורה התחתונה היא ש סברת-אמונה כמו גם י"ג עיקרים של הרמב"ם עצמו איננה חייבת להתקבל, עפ"י דבריו. ואכן חלקו עליו אחרים: הרב קרשקש מקבל שישה עיקרים, הר"י אלבו שלושה, ואברבנאל קובע שהם תרי"ג. מדוע אם כן באים אליו בטענות? הגם שגם לא בטוח שניתן לומר שהוא שולל את אותם עיקרים שמאשימים אותו בשלילתם -באשר לעוה"ב הוא אומר שאיננו יודע ואף אדם לא יכול לדעת, ואת תחיית-המתים הוא מפרש באופן שונה. הטענה השנייה נגדו היא שהוא זלזל בתלמידי-חכמים מסויימים. והלא ידוע המדרש בויקרא-רבה שאומר "תלמיד-חכם שאין בו דעת, נבלה טובה הימנו". חוץ מזה -גם אם שוללים אותו בתחום כזה או אחר, מדוע לשלול הכל? מדוע אסור לדון בבעיות אחרות נוספות שהוא מעלה על הפרק? ליבוביץ מציג שאלות נוקבות וקשות כלפי התעלמותה של היהדות הדתית מהבעיות של מה שהוא קורה מטא-הלכה שנוצרו בעת הזו, והנוקבת ביותר היא כיצד ניתן לומר מה דעתה של ההלכה על העם היהודי כיום כאשר העם היהודי כיום איננו עם-התורה, דהיינו שרובו לא מקבל על עצמו עול תורה ומצוות - והוא ממשיל זאת לדיני כשרות של סכין לעניין שחיטת חזיר, שהלא ברור לכל שזה חסר כל משמעות. מדוע לא שמעתי מימי את השאלה הקריטית הזאת מפיהם של רבנים? צר לי אבל שלילתו של ליבוביץ ע"י הגדרתו ככופר ופסילתו וביטול הגותו באופן גורף איננה מקדמת שום דבר לדעתי, אלא מהווה באופן בולט לעין טאטוא של הבעיות והשאלות הקשות מתחת לשטיח. אשמח בכנות לתשובה שתיתן לי מענה לשאלות האלה שבאמת מטרידות אותי, מראש
תשובה: : הרמב"ם עצמו שניסח את י"ג העיקרים טען שיהודי שלא מקיים מצווה מעשית לא יוצא מכלל ישראל אולם מי שלא מאמין באחד מי"ג עיקרים יוצא מכלל האומה. כך דבריו בהקדמה לפרק "חלק". לכן קשה להשליך על מחלוקת נקודתית בעניני אמונה לבין אי אמונה באחד מי"ג עיקרים. המחלוקות בנוגע לעיקרים לא היו מחלוקות באמונה שבהם אלא בשאלה מה למנות בעיקרים. אין שום מקום לקבל בלב ביזיון תלמידי חכמים גם אם תביא לי את כל האסמכתאות שבעולם. השלילה של דבריו לא נועדה לטמון את הראש בחול ולא להתייחס לשאלותיו. אנו צריכים להיות קשובים לשאלות שמאתגרות אותנו. אולם השלילה באה להוריד את ההילה של הקדושה ממשנתו של ליבוביץ.
שאלה: גננת בצומות קלים: לרב אני גננת בגן-ילדים בני 3. אני מרגישה קושי רב לצום ולתפקד בגן בצורה אחראית ובטוחה. בצום האחרון הגעתי ממש לחולשה דבר שגרם להשתוללות אצל הילדים ואף לפציעה, האם יש היתר שלא לצום? כמו כן, קשה מאוד למצוא מחליפה בכל יום ובמיוחד בצומות.
תשובה: נראה שיהיה מותר לך לפחות לשתות, אם את לא יכולה לתפקד בלי זה, משום שהקטנים נחשבים כחולה שאין בהם סכנה ודרבנן מותר לצורכם.
שאלה: שבת, ושבת-שבתון: הרב כתב שיום הכיפורים קדוש משבת מכיון שהוא נקרא "שבת שבתון". ראיתי להאיר שבתורה נאמר (שמות לא,יב) "ששת ימים יעשה מלאכה וביום השביעי שבת שבתון " וגו, וכן (שמות לה,ב) "ששת ימים תעשה מלאכה וביום השביעי יהיה לכם קודש שבת שבתון לה " וגו. לי היה נראה שההדגשה "שבת שבתון" היא של יום-כיפור ושבת יחדיו לעומת שאר ימים טובים שהשביתה בהם היא חלקית והם נקראים "שבתון" בלבד. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "היחס בין שבת ליום כיפור"
תשובה: : אתה צודק שעיקר החלוקה היא בין יום טוב לשבת ויום הכיפורים. ובכל אופן מבחינת מדרגת השבתון ביום כיפורים יש רמה גבוהה יותר של שבתון. השביתה ביום הכיפורים אינה רק ממלאכה אלא גם מכל התעסקות עם העולם הזה שביתה ממאכל.  כך מגדיר הרמ' את איסור האכילה כחיוב שביתה. מצד זה רואים שיום הכיפורים יש בו עומק גדול יותר של שביתה. על כך הסבירו שיום הכיפורים הוא השורש של כל שבתות השנה.
שאלה: תפילות לנשים: אילו תפילות נשים חייבות להתפלל? היכן ניתן למצוא קובץ תפילות חובה לנשים?
תשובה: אני מצרף לך קישור לפרק מתוך הספר "פניני הלכה" המדבר בעניין שאלתך..לקישור לשיעור לחצי כאן. כמו כן, אני מצרף לך קישור לקטגוריה של "תפילת נשים" במדור "שאל את הרב"..לקישור לקטגוריה לחצי כאן. אני מקווה שתמצאי שם תשובות לשאלותייך. אם לא, חזרי אלינו. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שאלה בנושא אכילה במקום בלי השגחה: אם במקום שמוכרים בו דברים שאני יודע שהם כשרים (זה מגיע ממפעל שיש בו השגחה) ולחלק מהחנויות, איפה שהם אופים ומוכרים את מה שהם קיבלו מהמפעל, אין תעודה. אז רציתי לשאול את הרב, אם אפשר לסמוך על זה שהמוצרים מגיעים כשרים מהמפעל ורק לחנות שאופים שם אין תעודה?
תשובה: אם אופים שם, ייתכן שיש בעיות באפיה, כמו בישולי גויים או חומרים שהם מוסיפים. כמו כן, האם אתה בטוח שכל המוצרים מגיעים ממקום כשר, ייתכן שחלק בא ממקומות אחרים. בנוסף, אין לתת לגיטימציה למקום שאין בו תעודת כשרות. לכן, אין לאכול שם ללא השגחה צמודה.
שאלה: כיצד לנהוג ביום הכיפורים הבא עלינו ל : לפני שנה לערך עברתי ניתוח להסרת גידול במעי הגס וחוברתי לשקית לאיסוף הצואה. כעבור ארבעה חודשים עברתי ניתוח נוסף להסרת השקית. בכיפור שעבר הזהיר אותי הרופא המנתח שלא להעיז לצום, כי אני עלול לפגוע בכליות ובשאר האברים הפנימיים. מצבי בעזרת השם משתפר אך עדיין לא מרגיש מספיק חזק, ולראיה, בראש השנה לא אכלתי ושתיתי עד לצהרים הרגשתי כל כך לא טוב והגעתי לכמעט אפיסת כוחות. האם לדעת כבוד הרב, כדי לי לקחת סיכון ללצום בכל זאת? לתשובתכם המהירה מכובדי אודה עלי לציין שרופא המשפחה שלי אינו יהודי, והחכם בבית הכנסת אמר שלהתייעץ רק עם רופא יהודי
תשובה: ניתן להתייעץ גם עם רופא גוי. בהעדר רופא, אם אתה מרגיש טוב אתה יכול להתחיל לצום אך מיד כשתרגיש רע תתחיל לאכול ולשתות לשיעורין.
שאלה: בעל תפילה שראה ל"ע קרי ביו"כ: מה דינו של מי שמיועד להיות בעל תפילה ביום כיפור וראה ל"ע קרי בליל יוה"כ ואין לו היכן לטבול וגם אין כ"כ מי שיחליף אותו (כגון שנסע להתפלל בקיבוץ) - האם יעבור לפני התיבה?
תשובה: כן.