LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לימוד יחידי בלב: כשיהודי לומד בתורה יחידי, אין חברותא, האם יכול ללמוד כשהוא קורא את המילות בלבבו או שעליו לבטא המילות שישמעו לאוזנו? מה בין לימוד ביום ולאחר חצות בענין המילות בלבבו או לאוזנו?
תשובה: תמיד יש עדיפות להוציא בפה את מה שלומדים. אולם גם שעות ההרהור בדברי תורה בין דיבור לדיבור נחשבות כזמן של לימוד תורה. כדאי לפחות חלק מן הלימוד להוציא בפה.
שאלה: שבע ברכות בסעדה ללא לחם: בעז"ה יעלה החתן לתורה לאחר הנישואין, כמנהג הספרדים. לאחר התפלה אנו מזמינים את צבור המתפללים והאורחים ל"קידוש". יש בדעתנו להרחיב את הקידוש לכדי סעודה כדי שניתן יהא לברך גם "שבע-ברכות". מאחר ומדובר ב-60 איש, יהא קשה "להתלבש" על כיור אחד לנטילת ידיים. חשבנו על לחמניות "ביס" שאינן מצריכות נטילת ידיים. האם אנו יכולים לברך ברכת המזון ללא נטילת ידיים?
תשובה: ע"מ לברך שבע ברכות יש לאכול לחם כשיעור, ועל כן, שלפחות עשרה יאכלו כשיעור פת.
שאלה: ש"ץ ללא כיפה: האם שליח ציבור יכול להיות אחד המוריד את כיפתו (ומלבישה) בפתח בית הכנסת בלבד, ומכאן (ומהתנהלותו הכללית) ניתן להרהר גם על שמירת השבת שלו?
תשובה: ודאי שלא. ש"ץ צריך להיות כמו המילים: "שליח ציבור". הציבור ירצה אדם שספק מחלל שבת להיות שליח ציבור שלו? הדין היה שונה אם היה מדובר באדם שכן מקיים מצוות אבל לא הולך עם כיפה.
שאלה: ישוב ארץ ישראל: אמנם השאלה תשמע לכם מצחיקה או תמוהה אבל אנחנו שואלים באמת כדי לדעת וצריכים תשובה מפורטת. 1. אדם שיורד מהארץ עובר עבירה? 2. האם יש מצוה לגור בארץ ישראל שהממשלה חילונית? 3. האם יש מצוה כזו של ללכת בד אמות בארץ ישראל או שזה המצאה? 4. אם זו מצוה מדוע יש חרדים שלא גרים בארץ ישראל ואל תענו לי שלכל אחד יש יצר הרע אלא תשובה הלכתית לשיטתם אודה לכם אם תעזרו לי לפני שנחליט לרדת מהארץ
תשובה: 1. מי שיורד מהארץ מבטל מצוה ששקולה ככל המצות. וביטול מצוה זו עבירה. 2. יש מצוה לגור בארץ גם אם אין שלטון יהודי וכל שכן אם יש שלטון יהודי אף על שלא כל ראשי השלטון שומרי מצות. 3. כן, הליכה בארץ ישראל אפילו ארבע אמות יש לה ערך גדול. 4. שאלה זו עליך להפנות לחרדים הגרים בחוץ לארץ. 5. מי שיורד מהארץ שלא על פי ההלכה, יש אפשרות לחשוב שהארץ לא חפצה בו ועל כן הוא נדחה ממנה ועליו לעשות חשבון נפש למה הוא לא אהוב על הארץ הקדושה, שכל מי שגר בה כאילו יש לו אלוה וכל מי שגר בחוץ לארץ כמי שאין לו אלוה.
שאלה: דרך ההוראה של הרב י  קאפח זצ"ל: לכבוד מו"ר הגר"י אריאל יצ"ו, ראיתי שכבודו כתב שהוא הכיר את הרב קאפח היטב, ודיבר עמו וכו. וברצוני לשאול, האם ידוע לרב דרך פסיקתו שהיא, לפי מעוט הבנתי, שהוא נוקט עמדה עצמית בנושאים שדנו בהם ראשונים ואחרונים ומכריע לא על פי הכללים המקובלים אלא על פי מה שנראה לו, ואפילו אם לפעמים חולק על ראשונים וכש"כ על אחרונים. האם מצינו דרך כזו בפסיקת הלכה? אם לא, האם מותר לילך כך? וכן ברצוני לשאול האם במקרה שמע ממנו הרב משהו על דרכו בעניני הקבלה והזוהר וכו?
תשובה: הכרתי את הרב קפאח בעיקר בגלל קשרי עבודה של אשתו עם אבי אולם איני מתיימר לומר שהכרתי את דרך פסיקתו. באשר ליחסו לקבלה - ידוע ומפורסם שהוא היה דרדעי, דהיינו שלא התחשב בפסיקות שמקורן בקבלה.
שאלה: שם משפחה של הארוס: הארוס שלי נהרג בתאונת דרכים. יש לנו תינוקת ושיניתי את שם המשפחה שלי לשם משפחה שלו. הארוס שלי נוצרי מדרא"פ. שם המשפחה זה לוטס loots. חוששני שזה יפגע בנו אני יהודיה מאמינה שומרת מצוות. הוא החל בגיור אצל הרב פוקס בקהילה היהודית, הוא לא יהודי אך בליבו הוא כן היה ומאוד אהב את הארץ. אני חושבת שהילדה צריכה את השם של אביה. האם להשאיר או להחליף אותו?
תשובה: הבת שלך יהודיה ותקראי לה בשם יהודי. גם האבא של בתך, שעכשיו הוא בשמים, רוצה שהיא תהיה יהודיה כשרה עם שם יהודי ושם המשפחה שלך שבעבר.
שאלה: קול באישה: חבר שלי אמר לי שכתוב בגמרא ששני קולות לא נשמעים ולכן מותר לשמוע שיר שבן ובת שרים ביחד, זה נכון? אבל אני יכול לזהות את קול הבת מתוך קול הבן? מותר לבת לשיר כשיש עוד 5-6 בנים ששרים ועוד קצת כלי נגינה? אם מותר, האם זו החמרה לאסור או שזה סתם הקפדה מיותרת?
תשובה: אסור לשמוע גם אם בן שר ביחד עם בת. אולם אם יש הרבה בנים והבת שרה בצורה שלא שומעים את קולה מותר.
שאלה: קידוש על ידי האמא או הבן: אם אני נמצא בבית לבד ורק אמא שלי נמצאת, עברתי גיל מצוות, מי מקדש אני או אמא שלי?
תשובה: אני חושב שעדיף שאתה תקדש ותוציא את אמא שלך.
שאלה: האם צבע מהווה כחציצה בנטילת יידים?: האם צבע על העור, כגון: טוש, עט, עיפרון, גואש וכו, מהווים חציצה בנטילת יידים? והאם יש הבדל אם אלו דברי קדושה הכתובים על העור?
תשובה: א. צבע חוצץ גם בנטילת ידים ולכן יש להשתדל להסירו עד כמה שהוא מסוגל, וזה דוקא לאדם שמקפיד שתמיד יהיו ידיו נקיות מצבע. אך אדם שאינו מקפיד על כך, מעיקר הדין אינו חוצץ. ואם הצבע אינו ממשי אלא רושם בעלמא שנשאר לאחר שטיפה חזקה, אינו חוצץ. ב. לא.
שאלה: מציאת זוגיות: אני בחורה בת 24, שורשיי מסורתיים ומאוד מאמינה בקב"ה. אני אובדת עצות לגבי זוגיות ולא מוצאת את הזיווג המתאים לי. העולם הפך לשטחי מדי אבל בי יש עומק ואני לא מוצאת את עמק השווה עם השטחיות והפיזיות ששולטת בתקופות הללו. איבדתי תקווה בעניין הזה,על אף שאני יודעת כי הכל בידי השם והכל כתוב. האם יש דרך להתפלל או להביא על עצמי זוגיות טובה.? אודה לכל תשובה ועצה בנושא.
תשובה: התרבות הנכחית אומנם שיטחית, אך בני האדם לא הפכו להיות שטחיים - הם צריכים מי שיעזור להם לחשוף את העומק של עצמם. הם נגררים אחר התרבות השטחית אך משוועים בתוכם, בדיוק כמוך, ליותר משמעות בחיים וליותר עומק. בקשר זוגי נכון ניתן להגיע אל אותם מעמקים. ומכל מקום, העיקר הוא לא להתייאש ולאבד תיקווה אלא להמשיך לנסות ובאמת לחפש. יש היום הרבה דרכים לפגוש בחורים טובים. לא צריך להתבייש ברצון להיות נורמלי ולהקים משפחה. וצריך לחשוב כיצד ניתן להגשים אותו בדרכים מעשיות. כמובן שגם תפילה תמיד מועילה. ויכול כל אחד לפנות לקב"ה ולומר את אשר על ליבו. בהצלחה ו
שאלה: שאריות מהדלקת נרות חנוכה: בבית בעלי נוהגים שאת שאריות חומרי ההדלקה של נרות חנוכה, דהיינו: הפתיליות, מעט השמן ומחזיקי הפתיליות, שומרים לשריפה של ביעור חמץ בערב פסח. אבקש לדעת, האם יש צורך לשרוף גם את נייר הכסף שעליו עמדו החנוכיות וכן האם יש צורך בשריפת הנילון שעל גבי השולחן עליו עמדו החנוכיות - בעצם, האם יש לבער כל דבר שנגע בו השמן בו הדליקו החנוכיות או די בביעור הפתיליות עצמם? אשמח עם ידוע לרב מה המקור לשמירה לשריפה של ביעור חמץ.
תשובה: אין חובה לשרוף כל טיפת שמן אלא רק כמות משמעותית או את הפתילות. זו הלכה שיש לשרוף את השאריות מנרות החנוכה. אין לכך זמן קבוע. יש נוהגים לשמור לשרפת החמץ את הלולב ומיניו ואת הערבות של הושענא רבה. על סמך אותו מנהג נהגו כנראה בביתכם לצרף גם השמן והפתילות של חנוכה לשאריות חג הסוכות.
שאלה: אתרים פתוחים בשבת: מה הדין של סגירת אתרים בשבת?! האם ישנה חובה הלכתית לסגור את האתר לגלישה בשבת, והאם יש הבדל בין אתר שקיים לצורך עסקי לבין אתר רגיל? אם ההלכה מתירה האם יש עניין להחמיר? אם חל איסור ע"פ ההלכה, מדוע הפורום של האתר "בשבע" איננו סגור בשבת?! לצערי ראיתי מס אנשים שנכשלו בדבר. מלבד זאת הייתה אחת ששהתה בחו ל ולא חישבה נכון את השעות והגיבה באתר, דבר שהעלה עליה חשדות.
תשובה: אין חובה הלכתית לסגור אתר הפונה בעיקר לשומרי מצוות. מכיוון שמשתמשים באתר אנשים בכל העולם ושעות השבת משתנות על כן לא נכון למנוע מהם את השימוש באתר בזמנים המותרים להם אמנם יש תוכנות שיכולות לסגור את האתר בכל ארץ לפי זמנה אך אין חובה לעשות זאת. האם צריך לסגור בשבת אתר מכירות? ומה הדין אם הוא מיועד לגויים?
שאלה: פסיקה מספר הלכה: האם ניתן לפסוק הלכה למעשה מספרו של הרב אליעזר מלמד או מכל ספר הלכה אחר?
תשובה: מותר לסמוך על פסיקת ההלכה בספרי פניני הלכה של הרב אליעזר מלמד.
שאלה: תפילה על הצלחה בלימודים ובפרנסה: בתשובה הרב זלמן מלמד כתב שהבקשות על לימודים ופרנסה ממילא נמצאות כבר בנוסח תפילת שמונה-עשרה שתיקנו חכמים. רציתי לשאול באילו ברכות זה מופיע?
תשובה: הבקשה על הלימוד נמצאת ב"אתה החונן לאדם דעת" ועל הפרנסה ב"ברך עלינו".
שאלה: הוצאה לזוג שמשתדל לחסוך על סדר ט"ו בשבט: 1) האם לזוג צעיר שמשתדל לחסוך ולחיות בצמצום - ראוי להוציא הרבה על קניית מוצרים לסדר ט"ו בשבט, כמו יין לבן ויין אדום, הרבה סוגי פירות שמחירם עשרות שקלים כ"א? 2) והאם אפשר לומר שממון שאדם מוציא על סעודות מצוה זה כמו לגבי סעודות שבת ויו"ט, שאם הוסיף-מוסיפים לו, ואם הפחית - פוחתים לו?
תשובה: נראה שמה שח אמרו, שאם הוסיף מוסיפים לו, נאמר דווקא על סעודות שבת ויו"ט ולא על המנהג של אכילת פירות בט"ו בשבט. נראה שאין להוציא סכומים כסף גדולים לקיום המנהג בהידור.
שאלה: חימום קופסא סגורה במיקרוגל : על המיקרוגל הציבורי (שהוא בשרי) שבמקום לימודיי היה מודבק שלט האומר לא להשתמש במיקרו עד 15:00. אני חשבתי שהסיבה לכך היא כיוון שיום קודם לכן חיממו ב-15:00 מאכל חלבי, ולכן נכתב השלט. אולם לי היה אוכל בתוך קופסא סגורה, ולמיטב ידיעתי אין בעיה לחמם בקופסא סגורה.ולכן חיממתי לי ב-13:00 את הארוחה הבשרית בתוך קופסא סגורה. שאלתי היא האם נהגתי כשורה, או שהיה עליי להמתין עד 15:00, כפי שנכתב בשלט?
תשובה: השאלה היא אם מה שכתוב הוא בגלל כשרות או בגלל סיבות אחרות. האוכל לא נאסר, לא נראה לי שצריך להחמיר. היות ועברת על דעת בעלי הבית, יש פה עניין בענייני ממונות אם הם לא מרשים להשתמש קודם במיקרוגל.
שאלה: שהחיינו על פירות יבשים: הפעם האחרונה שאכלתי תאנה מיובשת היה בשנה שעברה בט"ו בשבט. האם מברכים שהחיינו על אכילת התאנה היבשה אם לא אכלתיה במשך שנה? ובכלל - האם מברכים שהחיינו על פירות יבשים?
תשובה: דומני שלא, כי פירות יבשים שנשמרים כל השנה לא שייך לברך עליהם שהחיינו. מברכים שהחיינו רק על פרי חדש שמתחדש בעונתו, כמו פירות קיץ וענבים. פירות וירקות שמשתמרים כל השנה בקירור ואי אפשר לזהות בין חדש וישן, כמו תפוחי עץ, תפוחי אדמה וגזר לא מברכים עליהם. תמרים אמנם משתמרים מיובשים כל השנה, אבל לקראת ראש השנה שרואים אז תמרים חדשים, והדבר ניכר בהם, יש לברך עליהם.
שאלה: בדיקת פירות יבשים מתולעים: 1) מה הדרך לבדיקת תאנה מיובשת מתולעים? 2) כיצד יש לבדוק חרוב מתולעים? 3) האם הרבה נקודות שחורות-קטנות בקצה החרוב מעידות על התלעה?
תשובה: 1. מי שלא יודע לבדוק תאנים נראה לי שלא כדאי לו להכנס לכך, אפשר לבדוק על ידי פתיחת התאנה הפיכתה ולראות בתוך הדבש האם יש שם חרקים, בייחוד קרוב לקצה של החוט. 2. אם הם חודרות לתוך החרוב זה חרקים, אם אלו נקודות סתמיות, הרי שבהיותן חצוניות יורדות בשפשוף. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הכשרת כלי חרסינה ישנים: בני סגר מסעדה חלבית לפני כ-10 שנים ונשארו צלחות מחרסינה שהיו בשימוש במסעדה החלבית. מאז ועד היום (10 שנים בערך) לא היה בהם כל שימוש. האם ניתן להשתמש בהם לבשרי או האם ניתן להגעיל את הכלים? כי מדובר בכמות גדולה של צלחות.
תשובה: להגעיל אותם שלוש פעמים, לחומרא, ואז להשתמש בהם לבשרי. הרשב"א אומר שבדבר שבלע איסור דרבנן מועילה גם לכלי חרס הגעלה שלוש פעמים. אפילו נאמר שהצלחות בלעו, הם בלעו היתר. יש גם סברה של החכם צבי, שכלי ששהה י"ב חודש לא צריך כלל הגעלה אפילו אם שימש לטריפות. אנחנו אמנם לא פוסקים כחכם צבי אבל פה נצרף גם סברה זו עם סברת הרשב"א. תגעילו שלוש פעמים ואז תשתמשו בצלחות לבשר.
שאלה: מעשר לשם רכישת תפילין: האם בקניית תפילין חדשות (הישן פסול) ניתן לחשב מכספי מעשר את כל הסכום (2500 ש"ח) של רכישת תפילין או כלל אין קשר בין המעשרות?
תשובה: לעניות דעתי אי אפשר להשתמש בכספי מעשר לקניית תפילין וכדו' אלא אם כן באמת אין לך אפשרות להביא סכום זה באופן אחר.
שאלה: בעל מום מלידה לעניין לברכת כהנים: קראתי באיזה מאמר שכהן בעל מום אינו יכול לעבוד בבית המקדש. יש לי פגם מלידה ברגל, האם אני יכול לפטור את עצמי מלעלות לדוכן לברכת כהנים?
תשובה: אין לזה קשר, גם כשהכהן בעל מום קדושת הכהונה לא נפקעת ממנו. הרי גם בעל מום היה אוכל בקודשים ובקודשי קודשים. הוא פסול רק לעבודה ואין שום עניין שהוא ימנע מלעלות לדוכן או מדברים אחרים השייכים בכהן.
שאלה: תיקון בעולם הזה: לפי המעט שידוע לי מי שתיקן בעולם הזה את מה שהיה צריך לתקן נפטר מן העולם. אבל גם יש עונש של מוות (כמו שאומרים היום כיפור) אני מתבלבל בעניין הזה הרבה. אתה יכול בבקשה לכתוב לי הסבר בנושא הזה, או להפנות אותי למקור שיעזור לי?
תשובה: ככלל אין לנו עסק בניסתרות וכל עוד שהאדם חי - הוא עובד את ה'. נכון שלכל אדם יש יעוד שאותו הוא צריך להגשים, אך מהם החשבונות של מעלה ומתי סיים אדם את תפקידו, אין אנו יודעים. מכל מקום, עונש מוות מוטל רק על מי שעבר עבירות חמורות במיוחד כמו רצח ומיתתו היא תיקונו.
שאלה: הקדמת ביעור שביעית: עד כמה ניתן להקדים את מועד ביעור השביעית, למשל, האם ניתן לבער כיום פירות שזמן ביעורם בעוד מספר חודשים?
תשובה: לכתחילה יש לבער בזמן הנקוב, אולם אם נוצר חשש שמא הגיע כבר שעת הביעור, אזי אפשר להפקיר מתחילת זמן החשש ולהשאיר במצב של הפקר בלא זכייה בפירות. אולם אין להפקיר לפני תחילת זמן הביעור. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ליקוי ירח טוב או רע ליהודים?: בט"ו בשבט היה ליקוי ירח, חצי צל על האסטרונומים השונים. האם יש לעם היהודי סיבה לפחד מליקוי ירח, ואיזה תפילה יש כנגד ליקוי הירח?
תשובה: תפילה כנגד לא שייכת. ח אומרים בתלמוד, במסכת ראש השנה, שליקוי חמה הוא סימן לא טוב לאומות העולם וליקוי לבנה הוא סימן לא טוב לישראל. כמובן העניין הוא לעורר בתשובה, לא שאפשר להתפלל שתופעה כזאת לא תבוא. המהר"ל מסביר: הרי למעשה זו תופעה טבעית שכדור הארץ בא בין השמש ובין הירח ונוצר ליקוי הלבנה? אלא ח אמרו: למה בכלל קיימת תופעה כזאת? הרי האור הוא לטובה בעולם, מדוע הקדוש ברוך הוא ברא כך שיהיה ליקוי? הליקוי נועד לעורר בתשובה. לא שייך להתפלל נגד הליקוי, זה כמו שאדם יתפלל שלא ירד גשם.
שאלה: רבנים שלא מאמינים לגדולי ישראל: כיצד עלינו ככלל ישראל בקהילות ויחידים להתייחס לרבנים (חלקם גם מפורסמים) אשר לא אחת מביעים את דעתם בניגוד לדעת גדולי ישראל ולעיתים אף בזלזול? האם בכלל צריך להתייחס לרבנים כאלו? האם חובה להתייחס ולגנות את דבריהם ולא לשתוק ולהחריש כאשר שומעים שמבזים תלמידי חכמים וגדולי ישראל?
תשובה: אינני יודע על איזה רבנים אתה מדבר, אבל חזקה על אותם רבנים שהם יראי שמים ואוהבי תורה ומכבדי תורה לא פחות מאיתנו, ולכן צריך להתמלא בצניעות וענווה כלפי גדולים מאיתנו, גם אם דעתנו שונה מדעתם בכמה עניניים. כמובן שגם הם מכירים את דעתם של גדולי הדור ובכל זאת החליטו לחלוק, מה שהוא מותר על פי הדין. ובכלל צריך לדעת שמותר לאדם להביע את דעותיו גם אם גדולים ממנו חושבים אחרת. ויש לדעת שגם גדולי תורה מחולקים בינם לבין עצמם בכמה וכמה עניינים. ובכלל ההכללה ש"גדולי הדור חושבים אחרת" קשה - מי קבע מי הם גדולי הדור ומה הם חושבים? סוף דבר כשם שאנו מצפים מאחרים שיתנהגו בצניעות כלפי מי שגדול מהם, כך אנחנו מצווים להתנהג בענווה כלפי מי שגדול מאיתנו. כמובן שאם מישהוא מבזה תלמיד חכמים - לא שהוא חולק או מביע דעת אחרת - אלא מבזה ממש, מתוך כוונה לפגוע בתלמידי חכמים, יש למחות נגדו בכל תוקף, אבל חזקה על רבנים שאינם מתנהגים כך.
שאלה: צדקה לביטוח הלאומי: 1. האם תשלומי ביטוח לאומי הם צדקה וניתן לקזזם ממעשרות? הרי ודאי שחלקם הולך לנזקקים. 2. האם הפסד כספי ניכר בשנה מסויימת, שבה שולמו צדקות כמעשרות, יביא להעברת הצדקות לשנה אחרי כן לצורך חישוב מעשרות? והאם ההפסד יקוזז מהרווח אי"ה של השנה לאחר מכן?
תשובה: 1. נכון, יש תשובה בציץ אליעזר הרוצה לומר שגם חלק גדול ממס הכנסה יכול להחשב בתור מעשר כספים. אף על פי שתשלומי הביטוח הלאומי הם ביטוח ואנחנו מקבלים אותם בחזרה (כשהאדם בגיל 70 הוא מקבל אותם בחזרה) ובינתיים הוא נותן את התשלומים לצורכי ציבור. אדם עובד, כל חודש משלם אחוזים מסוימים מהמשכורת שלו לביטוח לאומי והכספים הולכים, אמנם גם בשביל עצמו, אבל גם בשביל אחרים. 2. אם קשה לאדם לתת, שלא יתן. יש לנו כלל: "עניי עירך קודמים לעניי עיר אחרת", אני אומר שאם אדם רואה שאינו יכול לגמור את החודש, הוא פטור מלתת צדקה לאחרים. הוא צריך לדאוג קודם כל לבני ביתו.
שאלה: שמן דגים: כבוד הרב וחג שמח, 1)האם מותר לאכול שמן דגים של אלספה ללא הכשר כאשר אני בולע את הכדור ולא לועס אותו? 2) מה עושים אם יש לנו בבית חבילה של כמוסות שמן דגים ללא הכשר? 3)יש לנו בבית גם חבילה שרשום עליה: "מאושר ע"י הרב לוינגר בד"ץ כשרות קהילת באזעל שוויץ,לאוכלי ג לטין", אין שום בעיה עם חבילה זאת נכון?
תשובה: 1. אם זו תרופה יהיה מותר, אם זה לצורך חיזוק ותוספת מזון יהיה אסור. 2. לכתחילה ודאי שלא להשתמש בכמוסות, כי הם מן הסתם לחיזוק. 3. לא להחמיר, אפשר להשתמש בזה.
שאלה: קניית דירה מכונס נכסים: האם מותר לקנות דירה מהוצאה לפועל שהכריחו אדם לצאת מביתו עקב חובות?
תשובה: א. באופן כללי, אסור לקנות מהמכירות של "ההוצאה לפועל" או "מכונס נכסים" אשר מונו ע"י ערכאות המדינה. ב. חסרים פרטים בשאלה, כגון, בגין מה עוקלה הדירה ומי מינה את כונס הנכסים. תוספת הסבר: ישנן שתי בעיות בנושא: 1. יתכן והאדם ממנו עיקלו את הדירה איננו חייב על פי דין תורה, וכן אפשר שלפחות חלק מן החוב שבגינו עוקלה הדירה כולל תוספת ריבית, הצמדה, הוצאות משפט וכיוצא באלו, שאינו חייב בהם על פי ההלכה, ואם כן הרי זה גזל גמור על פי תורתנו הקדושה. 2. האופן בו עושים רשויות החוק שומא לנכסי החייב אינו הגון והם מפסידים אותו על ידי שגובים על רכושו פחות משוויו האמיתי. למשל, על חוב שווה 100 גובים חפץ ששוה 200 ומוכרים אותו ב50. הגביה נעשית ע פ מכרז אשר לעיתים 'תפור' מראש, ולעיתים מנוצל ע"י בעלי אינטרסים ומקבלי טובות הנאה מה"הוצאה לפועל". גם הת אותו גובה העו"ד כונס הנכסים הוא אחוז גבוה ומופקע, ואין לו אינטרס למכור בשווי האמיתי. לכן רוב בעלי החובות אינם מקבלים את כספם המלא. השו"ע פסק להלכה שאסור לקנות דבר הגזול מהגזלן ואסור לסעדו על שינויו כדי שיקנוהו, שכל העושה דברים אלו וכיו"ב מחזיק ידי עוברי עבירה ועובר על לפני עור לא תתן מכשול, והלוקח ממנו מטלטלין דינו כמו בלוקח מן בגנב. אמנם בדיעבד לאחר מעשה, אם כבר קנה מ"הוצאה לפועל" אין גזל בידו היות והבעלים התייאש יאוש גמור ויש שינוי רשות. אולם במקרה שלנו, דהיינו קניית דירה, אפילו אם עבר וקנה מ"כונס הנכסים" וגם אם התייאשו הבעלים עדיין אין שינוי רשות עד שיבוא הקונה וישנה בעצמו את הרישום בטאבו, ולכן הוא שותף במעשה הגזל. עם זאת, אם יוודעו פרטים נוספים שישפכו אור על המקרה יתכן ולגופו של הנידון יהיה מותר, וביחוד אם "כונס הנכסים" נתמנה ע"י בי"ד רבני שפועל ע"פ תורתנו הקדושה. מקורות לעיון: תוס' סוכה ל: ד"ה וקרקע, שו"ע חו"מ סימן שס"ט סעיף א', פסקי דין ירושלים   דיני ממונות ובירורי יהדות חלק ו' עמוד י"ט ושכן דעת הגר"ש אלישיב,וכן שם בחלק ח' עמוד ר"צ, שו"ת "חבל נחלתו" ד' סימן מ"ט ועיין הערת הגר"ד ליאור בעמ' 9 שם. בברכת "השיבה שופטינו כבראשונה", הרב ניר אביב.
שאלה: ילדתי וממזרות: בעבר הייתי נשואה ליהודי והיינו פרודים, לפני הגירושים הרשמיים, שנתיים. בשנתיים האלו נולדה לי בתי מגוי שאינו יהודי. קיבלתי גט כשהיתה בת חצי שנה. שתי שאלות לי אליך: 1. האם היא ממזרה, אפילו שאביה אינו יהודי? 2. בבית דין הרבני, במעמד הגירושים, דיבר הדיין על איזה מעמד אישי לילדה למה התכוון?
תשובה: אם אכן האב הוא גוי הילדה אינה ממזרת אלא בת גוי ופגומה לכהן. אך רשמית היית נשואה עדיין ליהודי א"כ ייתכן שהיא תיחשב כבתו של בעלך אלא אם כן יוכח שהוא אינו האב, אך עדיין צריך להוכיח שהאבא הוא גוי שאל"כ היא ממזרת. ייתכן שלכך התכוון הדיין כשאמר שמעמד הבת טעון בירור. עצתי לך לפנות לביה"ד ולבקש בירור על מעמדה של הבת. אל תדחי זאת כדי שלא יהיו לה בעיות.
שאלה: בחירת רב: א. איך לבחור רב? ב. האם אפשר שיהיה לי רב דת"ל ולאבי רב אחר חרדי?
תשובה: כאשר תגדל יותר תבחר לך רב גדול, ובינתיים תלך לפי מורך ורבותיך בישיבה שאתה לומד.
שאלה: ברכת מעין שבע, קידוש והבדלה: 1. אדם שעושה קידוש עם יין אבל שתה פחות מרוב רביעית, (אין אף אחד מהמסובים שהשלים לרוב רביעית) לא יצא ידי חובת קידוש. האם הברכה של הקידוש "מקדש השבת" ברכה לבטלה? 2. אדם שעושה הבדלה עם יין אבל שותה פחות מרוב רביעית (אין אף אחד מהמסובים שהשלים לרוב רביעית)לא יצא ידי חובת הבדלה. האם ברכת ההבדלה "המבדיל בין קודש לחול" ברכה לבטלה? 3. א.קראתי שבזמן ח כל האנשים בישוב היו באים להתפלל תפילת ערבית של שבת, ולכן הם בנו אוהלים במקום פתוח כדי שיוכל להכיל בתוכו את כל תושבי הישוב. היו אנשים שהיו מאחרים ולכן תיקנו עבורם את ברכת מעין שבע כדי שהם יתעכבו,וכך יוכלו לצאת עם כולם כדי שלא יפגעו בהם מזיקים וליסטים. אנו ממשיכים לומר את הברכה למרות שהטעם בטל,כי אין באפשרותנו לשנות מתקנות ח. לגבי הליסטים אני יכול להבין מדוע הטעם בטל,מכיון שבכל העולם הבתי כנסת נמצאים בתוך הישוב. מה לגבי השדים? האם נכון לומר שהשדים נמצאים רק במקום פתוח-שדה, מדבר ולכן הטעם בטל מכיון שהבתי כנסת נמצאים בישוב? ובכלל האם יש שדים בימינו? ב.כתוב בפרקי אבות: "הנעור בלילה והמהלך בדרך יחידי ומפנה ליבו הרי זה מתחייב בנפשו". האם המשנה מתכונת שהמזיקים נמצאים במקומות פתוחים-שדה, מדבר? אשמח אם הרב יגיד לי בפירוט מדוע לברכת מעין שבע אין טעם בימינו.
תשובה: 1. אם קידש ושתה פחות מרביעית, לרוב הדעות ידי קידוש יצא ואין ברכתו לבטלה, שהרי היה הקידוש על היין. אבל לא יצא ידי יין, כלומר לא קיים את תקנת חכמים לקדש על היין, ולכן צריך לשוב ולשתות יין ( אם הסיח דעתו מלשתות עוד). ואע"פ שדעת המג"א שאף ידי קידוש לא יצא ונמצאת ברכתו לבטלה, רוב הפוסקים לא ס"ל כן. וראה בערוך שולחן סי' רע"א סע' לז-לח, ובאחרונים שם). 2. וכן הדין בהבדלה, שאם לא שתה - ידי הבדלה יצא, אבל לא ידי הבדלה על היין, וצריך לחזור ולשתות שנית. 3. ברכת מעין שבע נתקנה מפני הסכנה וכעת אין זה מסוכן ללכת לבית הכנסת הן מפני שהוא נמצא בעיר והן מפני שהדרכים מלאות אדם בשעות שהתפילה מסתיימת, ודרך בני אדם לצאת לרשות הרבים גם ללא קשר לתפילה בשעות אלה ואין אדם ניזוק מאותם המזיקים הנזכרים בגמרא.
שאלה: חינוך: 1) יש לי ילד בן שנתיים. הבעיה היא שהוא זורק דברים- אם זה אוכל או צעצועים ושופך את השתייה שלו על הבגדים ועל הריצפה. יש לי 6 ילדים וזו הפעם הראשונה שאני נתקלת בתופעה כזו ולא יודעת איך לנהוג. האם להיות תקיפה איתו, להעניש. האם בגיל הזה יש צורך בגישה כזאת? 2) יש לי ילד בן 13 שלומד במסגרת ממלכתית דתית. אני הייתי מאד מעוניינת שהוא ילמד במסגרת ישיבתית, הילד שלי לא מעוניין כל כך. קשה לו עם הרבה שעות גמרא ותורה. שאלתי האם יש מסגרת דתית ישיבתית כלשהי ש"הולכת בראש של הילד"? אשמח אם תוכלי לעזור לי בנושא זה.
תשובה: גם ילד קטן צריך גבולת. אומנם לא על ידי ענישה או פגיעה, אבל הוא חייב ללמוד גבולות ברורים. אם תוותרי על הגבולות בגיל קטן, התנהגותו רק תלך ותחריף. את צריכה בכל פעם שהוא משליך משהו להעיר לו ולומר בתקיפות: אסור. אפשר גם לשלוח אותו להרים. לא צריך להבהל אם הוא יגיב בבכי. הוא זקוקו לגבולות ומחובתך להציב לו אותם. ישנם מסגרות ישיבתיות המתאימות לבחורים שאינם משתלבים בקלות בישיבות התיכוניות הרגילות. אינני מכיר את הילד ולכן קשה לי לייעץ. כדאי לפנות לראש הישיבה בה הוא לומד - והוא ודאי ידע להמליץ על מקומות אחרים המתאימים לו.
שאלה: תפילין בחוה"מ: לכבוד הרב שליט"א, ברצוני לדעת מדוע אין מניחים תפילין בחולו של מועד. שכן ידוע שמנהג הספרדים מאז התגלות ספר הזוהר הוא שלא להניח תפילין בחוה"מ ומנהג האשכנזים עד התגלות החסידות, היה גם להניח תפילין בחוה"מ. ונר שהטעם היחיד לאי-הנחת תפילין בחוה"מ הוא הזוהר הק. וכדי להגיע להכרעה בנושא זה צריך לראות את מחלוקת הראשונים בעניין (ובד בבד ל נטרל את גורם הקבלה שכן לא פוסקים הלכה ע"פ קבלה, ובפרט אם זו קולא,ולא פוסקים כהזוהר נגד גמרא מפורשת.) אקדים ואומר שאליבא דכו"ע, יש ירושלמי מפורש (מו"ק פ"ג ה"ד) שאומר שמניחים תפילין בחוה"מ, ובבלי (מו"ק יט.) לא נתפרש עניין זה (אך אפשר בהחלט לומר שגם דעת הבבלי להניח, שכן רב אומר בירושלמי להניח, ובבבלי שם באותה סוגיא לא נתפרש ש מתניתין דלא כרב משמע שגם דעת הבבלי להניח, ויש עוד ראיות שלכאורה גם בבבלי נראה שכן היו מניחים.) אך כבר בין רבותינו הגא מצאנו שאמרו שלא להניח, ומהם רב ששנא גאון ורב משה גאון, בה"ג, ספר העתים, ובין הראשונים (שודאי לא הושפעו מהזוהר), הרשב"א. אך באם נתייחס לרשב"א (שו"ת במיוחסות סי רל"ז, כמדומני) הוא מביא את הירושלמי ואינו דוחה אותו כלל אלא אומר ע"פ דברי התוס משום שגם חוה"מ נקרא אות אין להניח, ויש להעיר שלכאורה איך אפשר לדחות ירושלמי מסברא, ומה גם שהתוס במקום אחר, דחו זאת. ואני מניח, ששאר הראשונים, אע"פ שלא עיינתי בפנים אינם דוחים את הירושלמי מהלכה. ומאידך רבים מרבותינו הראשונים אחזו שיש להניח תפילין בחוה"מ ומהם שניים מעמודי ההוראה, הרא"ש והרמב"ם, וחלק מבעלי התוספות, הריטב"א, ועוד, וכן היה הנהג הפשוט בספרד עד הזוהר, ובאיטליא אפילו אחרי הזוהר. ומכיוון שבמחלוקת ראשונים זו נהג עמ"י בכל תפוצותיו להכריע שיש להניח תפילין בחוה"מ, ואם אנו מקבלים את ההנחה שכאשר הזוהר חולק על הפשט ובפרט שהוא מקל, יש לנהוג כהפשט ולהניח תפילין בחוה"מ. שכן לכאו איסור אי הנחת תפילין יותר חמור מקללת הזוהר (שיר השירים בחלק מהדפוסים דף ח). ואולי אפשר לעשות תנאי כמו שעושים בהנחת תפילין דרבנו תם (שאם זה לחיוב תעלה המצווה לחיוב, ואם לא הרי אלו כרצועות בעלמא) יש להדגיש שכל הכוונה פה זה להנחה בצנעא ולא בפרהסיא ח"ו.
תשובה: נכון שדין זה נתון במחלוקת ראשונים ואחרונים שלפני הזוהר ואחריו, אך כבר דורות רבים המנהג בארץ ישראל שלא להניח תפילין וכך יש לנהוג, ומ"מ מי שרוצה להניח תפילין בצנעא בחול המועד יכול לסמוך על הפוסקים שמתירים זאת ולהניחם אך לא יברך עליהם, מחמת ספק ברכות להקל.
שאלה: תוקף גיור של נוצריה: גיורת שלפי דבריה האמינה "באותו האיש" (יש"ו) לפני תהליך הגיור וכן תוך כדי תהליך הגיור וגם כיום כמובן מאמינה בו. היא התגיירה מאחר וחייתה עם יהודי וכשהגיעה לארץ, לבקשת משפחתו, עברה הליך גיור כדי להינשא עימו כ"דת וכדין". כשנשאלה היום, לאחר שהדבר התגלה, אם סיפרה לבית הדין המגייר על אמונתה באותו האיש השיבה שלא נשאלה על כך ולכן לא סיפרה. כיום מחוברת לכת המכונה "יהודים המאמינים באותו האיש". מה דינה, האם הגיור תקף? ואם לא, האם מותר ליהודי החי כבעלה לשמש שליח ציבור? ואם לא, האם מותר להתפלל עימו באותו מניין?
תשובה: ה"גיור" לא תקף. עליך להודיע על כך לביה"ד שגיירה. הנושא גויה אינו יכול להיות ש"ץ ואולי גם לא מצטרף למניין. אם הוא יודע שאשתו מאמינה באותו האיש וגיורה אינו גיור דינו כנשוי לגויה. אם הוא לא מודע לכך וסבור שהיא גיורת כשרה, אי אפשר לפוסלו עד שייחרץ דינה.
שאלה: איפה רשום על מעשר: נאמר לי שבתורה הקדוש ברוך הוא אמר "נסוני" על מעשר. היכן מופיע הפסוק?
תשובה: וא"ר יוחנן מאי דכתיב עשר תעשר עשר בשביל שתתעשר אשכחיה ר' יוחנן לינוקא דריש לקיש אמר ליה אימא לי פסוקיך א"ל עשר תעשר א"ל ומאי עשר תעשר א"ל עשר בשביל שתתעשר אמר ליה מנא לך א"ל זיל נסי אמר ליה ומי שרי לנסוייה להקב"ה והכתיב (דברים ו, טז) לא תנסו את ה' א"ל הכי אמר רבי הושעיא חוץ מזו שנאמר (מלאכי ג, י) הביאו את כל המעשר אל בית האוצר ויהי טרף בביתי ובחנוני נא בזאת אמר ה' צבאות אם לא אפתח לכם את ארובות השמים והריקותי לכם ברכה עד בלי די מאי עד בלי די אמר רמי בר חמא אמר רב עד שיבלו שפתותיכם מלומר די. (תענית דף ט, א) בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שהחיינו על נעליים: מדוע לא מברכים שהחיינו על נעליים חדשות?
תשובה: בעבר נהגו שלא לברך שהחיינו על נעליים. וכפי הנראה לא היתה בהן חשיבות, כי נועדו רק למנוע פגיעה ברגליים. אבל נראה שכיום שמשקיעים בעיצוב הנעליים וצבען וכו', והן יקרות וחשובות, השמח בקנייתן רשאי לברך. --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.