LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: זמני תפילה לנערות: הרב, יש לי כמה שאלות: 1. האם נערות חייבות בקריאת שמע בזמנה? אם כן, האם הן חייבות לפי הגר"א או לפי המג"א? 2. האם נערות חייבות בזמני תפילת שמונ"ע שחרית מנחה? אם בדיעבד עבר הזמן האם עדיין מותר לה להתפלל? 3. נערה שמקפידה להתפלל 2 תפילות ביום שחרית ומנחה, האם מותר לה להתפלל מנחה בערב שבת אחרי שאמא שלה כבר הדליקה נרות שבת (מוקדם) והיא לא נוהגת להדליק נרות שבת לעצמה?
תשובה: 1. הן אינן חיבות בק"ש בזמנה אלא בכל שעה ביום אך ברכות ק"ש הן יכולות רק עד ארבע שעות (בדיעבד גם עד חצות) 2. בזמני עמידה הן חייבות כמו נערים 3. לכתחילה יש לקבל שבת יחד עם האם בהדלקת נרות ולכן ראוי להתפלל לפני כן בשעה"ד היא יכולה לדחות את קבלת השבת, להתפלל מנחה ואח"כ לקבל שבת בדיעבד ניתן להתפלל מנחה גם אחרי קבלת שבת
שאלה: לימוד יומי לתלמיד ישיבה תיכונית: מה סדר הלימוד היומי המתאים לתלמיד ישיבה תיכונית שרוצה בעתיד להיות תלמיד חכם?
תשובה: ללמוד היטב כל מה שלומדים בישיבה בתורה והלכה וגמרא ולחזור עליהם. נוסף בזמן הפנוי להשתדל לרכוש בקיאות והבנה טובה בחמשה חומשי תורה עם כל פירוש רש"י, לעבור על כל הקיצור שולחן ערוך של הרב גנצפריד זצ"ל. ולקבוע זמן ללמוד מסכתות קטנות כמו תענית מגילה ביצה וכדומה ובע"ה תצליח.
שאלה: לשחות ביום טוב בים המלח ועוד: ב"ה שליט"א א. האם יש אפשרות לשחות בים המלח ביום טוב? ב. אם נרדמתי בלילה תוך כדי לימוד תורה או תיקון ליל שבועות לפעמים עשר דקות או רבע שעה מצטבר חצי שעה אם צריך לברך ברכות התורה? ג. לא סיימתי את קריאי מועד לתיקון שבועות את הזוהר והאידרא לא קראתי אם זה ר? על הכל.
תשובה: א. אסור ביום טוב לשחות בים או בבריכה כולל ים המלח. ב. אין צורך לברך על תנומה קלה עד עלות השחר ג. אם קראת חלק מהזוהר באידרא די בכך.
שאלה: הלכות התפילה: ברצוני לשאול 2 שאלות. 1. כדי להתפלל בציבור צריך מניין (סה"כ 10 מתפללים) בנוסף צריך ש-10 יענו אמן לברכות הש"צ. אם הש"צ לא עונה אמן (אסור לענות אמן לברכות שאתה מברך) אז נראה לי שצריך שבתפילת ציבור יהיו 11 גברים. אשמח לשמוע את דעתך? 2. מצאתי באינטרנט את ההלכה הנ"ל לגבי בדברים שמתפללים בתפילת שחרית ביחס לזמן התפילה - האם זה נכון?: אם קמת לפני סוף זמן ק"ש - מתפללים הכל כרגיל. אם קמת בין סוף זמן ק"ש לסוף זמן תפילה - הכל, אך אין שכר לק"ש, אלא אומרים אותה בתור קריאה בתורה. אם קמת בין סוף זמן תפילה לחצות היום- הכל חוץ מברכות ק"ש, ברוך שאמר וישתבח. אם קמת לאחר חצות היום - הכל עם תפילין חוץ מתפילת עמידה, ברכות ק"ש, ברוך שאמר ו ישתבח.
תשובה: ערב טוב ומבורך לגבי 1. צריך מניין של עשרה מתפללים אך לא חייבו שיהיו עשרה עונים אמן אלא תשעה  עיין משנ''ב קכד,יט. גדולה מזו,אפילו אם יש רק שמונה שעונים אמן  כגון שאחד מהעשרה מתכונן להתפלל עמידה יחד עם החזרה, יש המחשיבים זאת לתפילה בציבור  ברית כהונה מערכת ח אות יא לרבי כלפון משה הכהן. ילקו''י תפילה כרך א עמ' רעג. לגבי 2. עד סוף שעה רביעית זמנית-מתפלל כרגיל  אמנם מסוף שעה שלישית זמנית, הפסיד שכר ק''ש בזמנה. מאז ועד חצות היום-מתפלל רגיל ורק לא מברך על ברכות ק''ש.  יש אומרים שאם היה אנוס עד עתה יוכל לברך. אם במזיד לא התפלל,יתפלל עמידה בתנאי נדבה. נחלקו האור לציון והילקו''י אם לברך על ברכת 'ברוך שאמר' ו'ישתבח'. אחר חצות היום-לא יברך על ברכת 'ברוך שאמר','ישתבח' וברכות ק''ש. וכן לא יתפלל תפילת עמידה. יתפלל עמידה של מנחה פעמיים לשם תשלומים  אם לא התפלל שחרית עקב מניעות שונות ולא מפשיעה. יברך ברכות השחר וברכות התורה.  אם כבר התפלל מנחה ערבית-עיין בהרחבה. הרחבות ומקורות: כשמתפלל בזמן-ודאי טוב עושה ויש לו לומר הכל כסדרן. כשמתפלל אחר זמן ק''ש  סוף שעה שלישית זמנית  אך לפני סוף שעה רביעית-יתפלל כרגיל, אמנם שכרו לעניין ק''ש לא כקורא בזמנה.שו''ע או''ח נח,ו. כשמתפלל אחר שעה רביעית אך לפני חצות היום-לא יכול לברך על ברכות ק''ש.שו''ע או''ח נח,ו.  יאמר ברכות ק''ש תוך שמדלג על 'אתה ה' אלוקינו מלך העולם'  אמנם אם היה אנוס עד עתה,יש אומרים שיכול לברך עד חצות  ביאור הלכה שם אשי ישראל פ''יח,ז.אמנם משמע מילקו''י פט,ד בהערה שם שעדיין סובר שלא לברך. ישנה מחלוקת אם יברך ברכת 'ברוך שאמר' ו'ישתבח'  ילקו''י פט,ד. ועיין בהערה שם בשם האור לציון. בדיעבד-יכול וצריך להתפלל תפילת עמידה עד חצות,אך אין לו שכר של תפילה בזמנה. שו''ע או''ח פט,א. משנ''ב סע''ק ו. אשי ישראל פ''יג,ד. אם במזיד לא התפלל עד אז-יתפלל בתורת נדבה  שאם לא חייב-אז התפילה תהיה בתורת נדבה  משנ''ב שם. אחר חצות-גם לא יכול לברך ברכת 'ברוך שאמר' וברכת 'ישתבח'  שהם נתקנו לאומרם קודם התפילה וא''כ קשורים הם לתפילה ונאמרים כשטרם עבר זמנה  ילקו''י סימן פט בהערה על סע' ד גם תפילת עמידה לא יכול לומר. רמ''א או''ח פט,א. אם טרם התפלל לא מחמת פשיעה-יכול להתפלל תפילת תשלומין  אחר עמידה של מנחה,יתפלל שוב תפילת עמידה והפעם לשם תשלומי שחרית.שו''ח או''ח קח סע' א ו-ז. משנ''ב סע''ק א. אם כבר התפלל מנחה-לא יכול לומר יותר ברכת 'אלוקי נשמה'  נפטר בברכת מחיה המתים  אם כבר אמר 'אהבת עולם'-לא יוכל לברך ברכות התורה. בעז''ה יתקבלו תפילותיך יחד עם כל תפילות עם ישראל
שאלה: תרו"מ בשמיטה בעבר הירדן: האם חייבים בתרו"מ בשמיטה בעבר הירדן? ואם כן מעשר שני או עני?
תשובה: וברכת ד אם יש שטחי גידול ישראלים במקומות מסוימים (עמון ומואב). בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קניית פירות לאחר זמן הביעור: איך קונים פירות טריים או שימורים או ריבות וכו בסופר או מכולת שאינם יודעים על דין ביעור וייתכן שבהגיע זמן הביעור לא הפקירום כדין ונאסרו?
תשובה: וברכת ד' פירות טריים בדרך כל אינם נמצאים בשעת הביעור בחנויות. בריבות יש בעיה רק עם ריבות מפירות הקדושים בקדושת שביעית. בדרך כלל לא מגיע לשוק. אם יש ריבות בייתיות יש להפקיר באותו הזמן. מי ששכח לבער בזמן יכול לבער בזמן שנזכר. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: טבילת נשים במועדים:.1. האם נשים חייבות לטהר עצמן ברגל (לפחות נשואות)? 2. האם יש עניין שנשים תטבולנה לפני שבת (כי בפשטות גם הן מקבלות נשמה יתירה)? 3. ידוע שבשבועות יש עניין לטבול משום שמידת ה"מלכות" כביכול טובלת, ולכן גם הגברים שאמרו תיקון ע"פ הזוהר והאר"י - שהם השושבינים של השכינה - גם הם טובלים איתה, כי משמע בזוהר שנערותיה של המלכות טובלות יחד איתה. כ"כ בן איש חי. השאלה אם כן, האם ראוי ביתר שאת שהנשים (הרמוזות כנגד המלכות עצמה, כמ"ש הבן איש חי לדגומא, ופשוט הוא בכל הספרים החל מהזוהר) תטבולנה בליל שבועות, כנגד טבילת המלכות עצמה? אשמח ואודה לתשובה עם מקורות ונימוקים. ישר כוח!
תשובה: לשואל, בזמן שבית המקדש קיים חובה על כל ישראל להיטהר ברגלים, כדי שיוכלו להיכנס למקדש ולאכול קדשים (ראש השנה טז ע"ב ורמב"ם הל' טומאת אוכלין פט"ז ה"י). מלשון הרמב"ם "כל ישראל" מבואר שחובה זו מוטלת גם על הנשים, שאמנם אינן חייבות להיכנס למקדש אבל הן אוכלות בקרבן פסח ובשלמי שמחה. וכן מפורש מרש"י ביבמות כט ע"ב ד"ה ולא מיטמאת, שדין זה נוהג גם בנשים. אמנם יש מהאחרונים שחלקו בעניין זה (טורי אבן בראש השנה שם, ועיין ערוך לנר ביבמות שם). בימינו הטבילה לקראת שבת ומועד אינה חובה אלא מנהג, ובמנהג אין לך אלא מה שנהגו. כידוע, לא נהגו נשים לטבול לקראת המועדים (רק בערב יום הכיפורים יש שטובלות, ועל כך עיין במקראי קודש ליום הכיפורים מאת הרב משה הררי פ"ב סי"ג ובהערות שם). גם אם הנימוקים למנהג זה יפים לגבי נשים - אין צורך לחדש מנהגים שלא נהגו בישראל, ומכמה סיבות זה גם לא כל כך מעשי שנשים תטבולנה בערבי שבת ומועד.
שאלה: מלאכת צובע: לבשתי נעלים חדשות ביום טוב וגיליתי לאחר מכן שהן הורידו צבע על הגרביים (יכול להיות שזה יתנקה בכביסה), כנראה מהשפשוף של הרגל בנעל. האם יש כאן מלאכת צובע בשוגג?
תשובה: זה לא צביעה, זה לכלוך הגרביים.
שאלה: הקלטת שיחות והורדת שירים: יש לי מס שאלות בבקשה ו מראש. 1. אם אני רוצה להקליט שיחה אני צריכה לשאול את המרצה לפני? ואם אני מדברת עם הרב שלי לבד מותר לי להקליט אותו בלי שידע? אמרו לי שיכול להיות שזה גנבת דעת. ואם אני יודעת שהרב שלי לא מרשה להקליט אותו בשיחה? למרות שהסברתי לו שזה לתועלת כי אני ישמע את זה אח"כ. מותר לי להקליט בלי שידע? או שזה לא מכבד את הרב? 2. יש לי במחשב הרבה שירים שהורדתי מהאינטרנט לפני שידעתי שאסור מה לעשות איתם? ומה ההלכה לגבי שירים מהאינטרנט? למה אסור לי להוריד למחשב? זה כמו שאני ישמע מיוטיוב. אם אין לי אפשרות לקנות דיסקים (כי זה יקר ואני אוהבת מאוד שירים ואני לא יכולה לקנות הרבה דיסקים וההורים ממנים לי תכסף אבל לא בשביל מותרות.) אני יכולה להוריד שירים? אם כן, אני יכולה להעביר ל MP שלי? ואם יש לי דיסק קנוי אני יכולה לצרוב לדיסק ולעשות עם השירים מה שאני רוצה? ואם אני עושה הרקדה באולפנה ואני משמיעה שירים צרובים, אני מכשילה בנות? וסליחה על אורך השאלה. תזכו למצוות
תשובה: 1. מותר להקליט לצורך עצמי (אני מדגיש - לצורך עצמי!) בלי רשות, ואפילו אם אינו מרשה, אולם במקרה שאינו מרשה ודאי שהדבר לא מוסרי, ולכן יש לשקול כל מקרה לגופו בזהירות רבה, כגון אם מדובר בדברי תורה, והדבר יגרום לך ללימוד ולהתעלות, ומאידך אין חשש גדול לתקלה (כגון חשש של הרב שדבריו לא יובנו כהלכה, או דברים שהצניעות יפה להם). עייני הרחבה במקורות בהמשך. 2. לרוב הפוסקים יש בעלות על יצירה ולפיכך המוריד שירים עובר על גזל (ואף לחולקים, יש חיוב לשלם מדין נהנה). גם ביוטיוב - אם הוכנסו שירים שלא כדין אסור לשמוע, אולם על פי רוב השירים הנמצאים שם הוכנסו ברשות, ויש רווח לזמרים בכך שהרבה שומעים את השירים שלהם ביוטיוב משום שכמות השמיעות נרשמת וכך הם זוכים לפרסום, אולם גם זמרים שהסכימו להכניס השירים לשם לא מעוניינים שאנשים יורידו את השירים משום שמכך אין להם שום רווח. אם קנית דיסק מותר לך להעתיקו למכשירים אחרים הואיל ורכשת את זכות השמיעה, אלא אם מפורט על הדיסק אחרת, שאז יש ללכת לפי התנאי שפורש. הרחבה לתשובה הראשונה: הרמב"ם (הל' שופר פרק א הל' ג) כותב "אין בקול דין גזל", והסיק מכך הגאון הרב זלמן נחמיה גולדברג שליט"א (תחומין כרך ו עמ' 197) שהמקליט אדם ללא רשותו אינו עובר בגזל (ובמקליט חזן וכד' יתכן שיש חיוב לשלם מדין נהנה, אך בעניינינו שמדובר בדברי תורה ובדברים שאינם עשויים לסחורה אין שום דין נהנה, והסתפק שם הגרז"ן אם כשהחזן מוחה יש חיוב לשלם או שמא מחאה ב"זה נהנה וזה לא חסר" מועילה רק כשעובר על גזל). בתוספתא (ב"ק פרק ז, ג) נאמר: "המתגנב אחר חבר והולך ושונה פרקו, אע"פ שנקרא גנב זוכה לעצמו, שנאמר "לא יבוזו לגנב כי יגנוב" והובאה התוספתא בש"ך (חו"מ סי' רצב ס"ק לה). דבר דומה מובא גם במרדכי (ב"מ סי' רצג) בשם מדרש משלי. ואמנם הסמ"ע (סי' רצב ס"ק מה) הבין שהרמ"א לא פסק דין זה של המרדכי אולם הש"ך השיג עליו. ומכאן יש ללמוד שמותר לשמוע שיעור תורני ללא רשות הרב וממילא גם להקליטו (ונראה שהחידוש כאן מעבר לדין הכללי שאין גזל בקול, שכאן מדובר אפילו בחידושים של הרב שיש להם לכאורה מעמד של יצירה, ומעבר להקלטת הקול יש גם גניבת יצירה, ובכל זאת הדבר מותר באופן פרטי לצורך לימוד התורה, וכבר כתבו הפוסקים (עיין גר"א וערוה"ש) שההיתר הוא רק במקרה שאין יכולת להשיג הדברי תורה באופן אחר).
שאלה: ההגיון של העברת אש: רציתי לשאול. למה מותר להעביר אש ביום טוב ואסור להדליק אש? הרי בסופו של דבר האש נוצרת במקום חדש. זה נראה בדיחה. האש לא הייתה בנר קודם, ועכשיו היא ישנה. כלומר יש פה יצירה. מה זה משנה מה מקור האש?
תשובה: זוהי תקנת חכמים כדי להזכיר לאדם שגם אם יש היתר בחג לבשל ולשם כך להשתמש באש, השימוש מוגבל כדי שיזהר בקדושת היום ולא יבוא לעבור איסור גמור.
שאלה: נטלה שצורתה אינה עגולה: קיבלתי במתנה נטלה עשויה חרס, שצורתה אינה עגולה. אמנם היא יציבה ועומדת בכוחות עצמה כשמניחים אותה, אך שפת הנטלה אינה עגולה כי אם בצורה מיוחדת. ( שפת הנטלה אמנם בגובה אחיד אך מעוצבת בצורה אומנותית ולא בצורה הסטנדרטית של עיגול, בצורה כזו שאם מסתכלים עליה מלמעלה רואים צורה מיוחדת, כמו קוי מתאר חיצוניים של הספרה 8). האם נטלה זו כשרה?
תשובה: העיקר שהמים יוצאים על היד שלך, הצורה של הנטלה לא משנה.
שאלה: שתיית מים ממקלחת שאין בה בית כסא: יש לי קנקן המכיל מתקן לסינון מים ואני רוצה למלא את הקנקן במים מהמקלחת. לאחר מכן לשתות מהקנקן בחדר שלי. מותר?
תשובה: במקלחת אין רוח רעה לכול הדעות ומותר.
שאלה: מה משה הוריד במתן תורה?: בפרשת יתרו שמות פרק לב נאמר " ויפן וירד משה, מן-ההר, ושני לחת העדת, בידו". וגם ב שמות פרק לד " ויהי, ברדת משה מהר סיני, ושני לחת העדת ביד-משה, ברדתו מן-ההר". מה נשא משה בידו השניה? הרי אין דבר שאין לו שימוש, במיוחד בדברים הקשורים ללוחות ומשכן.
תשובה: לשואל בפשטות ניתן לומר ש"בידו", הכוונה ברשותו (ראה אבן עזרא שמות לב, טו). אך לפי האלשיך הקדוש שם, נשיאת הלוחות אכן היתה ביד אחת, וזאת כדי ללמדנו על ניסיותם של הלוחות שהיו נושאים את עצמם, כך שלא היה צורך בנשיאתם בשתי ידיים. נאמנה
שאלה: טיפול בעור יבש בשבת: עור השפתיים שלי יבש, ובשבת הוא מציק מאוד. האם יש דרך מותרת להורידו בשבת?
תשובה: אין היתר. (ראה שו"ע שכח, לא ומשנ"ב שם. שש"כ יד,נד. לה,לב)
שאלה: שימוש במדיה בקרב ילדים: אנו חיים בדור המוצף אמצעי ומכשירי מדיה רבים. כמבוגרים יש באפשרותנו לסנן ולהחליט מה מתאים לנו ומה לא, אולם בקרב ילדים הנושא בעייתי יותר. הילדים חשופים למכשירים רבים שבהם תכנים אשר לא תמיד משפיעים עליהם לטובה. ובאופן כללי שימוש היתר במכשירי המדיה גורם לנזקים חברתיים ורגשיים. עם זאת, הורים ומחנכים המונעים לגמרי את הצפייה והשימוש במחשב, לדוגמא, לרוב גורמים לילדיהם תחושת תסכול ורצון לבקר אצל חברים שאצלם מותר. אשמח אם הרב יוכל להסביר את דעתו על השימוש הנכון במדיה בקרב ילדים (אם בכלל), את המינון המומלץ וכיצד רצוי לעשות זאת. מראש.
תשובה: על ההורים לחנך את ילדיהם לגבולות ולמינון אין להחזיק בבית כלי ללא חסימה טובה
שאלה: העתקת סיפור לעלון שבת: לכבוד הרב אני מעוניין להוציא עלון שבועי לבית כנסת שליד ביתי ורציתי לשאול האם מותר לי להעתיק סיפור לשבת מספר
תשובה: באופן חד פעמי מותר, ויש לציין את מקור הסיפור. אם כוונתך לנהוג כן באופן קבוע יש לבקש רשות ממחבר הספר. ויישר כח על זיכוי הרבים,
שאלה: חיוב תרומת דם לדעת הרב שטרנבוך: זה מה שמצאתי בתשובת והנהגות (חלק א סימן תתצה) : שאלה : רופא המבצע נסויים בחולה בלי ידיעת החולה וזה ציטוט מהחלק הראשון של התשובה "נראה שאם החולה מצטער בכך או שמוציאים ממנו הרבה דם ומחלישו אין לרופא רשות, ואף שלרופאים חשובים תוצאות הניסויים, אי אפשר לחייב אדם לכך בלא ידיעתו. רק יסבירו לחולה שעל ידו יוכלו להציל נפשות ויבקשו את הסכמתו ואם מסכים נאה ויאה, אבל נגד רצונו אין לזה שום היתר. וכל זה בנסיונות גרידא, אבל אם יש חולה לפנינו הזקוק לדם למשל, ויוכל הוא עכשיו להציל נפש שאין להשיג עכשיו תרומת דם ואפילו תמורת ת מסברא חייב מדינא לתרום דמו וכופין אותו על כך להציל נפש, ומה גם שאין זה אפילו צער גדול " האם לאור דברים אלו הרב שטרנבוך מחייב אדם רגיל לתרום דם בקביעות?
תשובה: אין בזה ראייה כי רק במקרה של סכנה מיידית יש חובה אבל לא בספק שמא תזדמן.
שאלה: עד איפה א"י בעבר הירדן: עד היכן עבר הירדן לצד מזרח נקרא א י?
תשובה: וברכת ד' א. השאלה כללית מדי. באופן כללי עיין ברמב"ם פ"ד הכ"ז שאין שביעית בעמון ומואב. נחלקו הראשונים האם עמון ומואב שטוהרו בסיחון יש קדושת שביעית או גם שם אין קדושת שביעית. ובשבת הארץ הובאו כל השיטות (שם אות ב). החלק שטוהר על ידי סיחון הוא מנחל ארנון עד היבוק. ולכן שטח זה מזרחית לירדן נחלקו האם יש בו אסורי עבודה או לא. צפונה מהיבוק בודאי שיש אסורי עבודה בשביעית. גבול עולי בבל נמצא גם במפת אטלס דעת מקרא עמ' 321, וכן באנצקלופדיה תלמודית ערך ארץ ישראל (מאד מקביל לגבולות עולי מצרים). בגבולי עולי בבל יש איסור לגדל. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: באיזה סידור להתפלל?: לגבי סידור להתפלל בו, הרב כתב שהסידור "קול אליהו" מתאים יותר לשיטת הבן איש חי. ואמנם ראיתי באתר תשובה אחרת של הרב שאמר שהסידור "קול אליהו" לא מדוייק מבחינת ניקוד, והרב מרדכי אליהו זצ"ל,בעצמו המליץ על סידור "עוד יוסף חי". אולי הרב התכוון שמבחינת דקדוק עדיף "עוד יוסף חי" אבל פסקי ההלכה ב"קול אליהו" יותר מתאימים. בכל אופן באיזה סידור עדיף להתפלל? ו השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פסקי הבן איש חי זיע"א"
תשובה: ההוצאה הקודמת של קול אליהו היתה עם שיבושים בניקוד ועל כן עדיף היה עוד יוסף חי. אולם עכשיו יצאה הוצאה מתוקנת בדקדוק ומתוך כך הסידור קול אליהו לענ"ד חשוב יותר.
שאלה: שטיפת כלים בשבת: האם מותר לשטוף כלים בשבת גם ללא צורך ממשי, למשל כלים של סעודה שנייה וזאת בגלל שהבית קטן לדוגמא קראוון שהסלון והמטבח ופינת האוכל מחוברים כך שיש ריח רע מהכלים וגם חוסר סדר בבית שמפריע לבני הבית והאם אפשר להגדיר זאת "כגרף של רעי" שמותר לסלקו?
תשובה: אסור בשבת להכין לצורך יום חול. לכן אסור לשטוף כלים אם אין צורך בזה לשבת עצמה כיוון שבכך מכין את הכלים ליום חול. אולם אם יש סיבה כל שהיא שבגללה יש צורך כלשהו לשטוף כלים לצורך השבת - מותר. לכן מותר לשטוף כלים אם צריך אותם לשבת עצמה, או שנודף מהם ריח רע, או שמעוניינים שהמטבח יהיה נקי ומסודר. לכן, למסקנה מותר. הרב שלמה בורנשטין
שאלה: לסרב להכנסת ספר תורה: אדם שמעוניין להכניס ספר תורה לבית הכנסת שבו מתפלל. אבל הוועד של בית הכנסת לא מעוניין לקבל מחשש של "השתלטות" של אותו תורם שירצה להשתתף בהחלטות שקשורות לבית הכנסת. לסיכום: האם מותר לסרב להכנסת ספר תורה?
תשובה: אם יש רב בביהכנ"ס או בשכונה יש להפנות את השאלה אליו המצוה לכתוב ספר תורה היא אישית. הכותב לא חייב למסור את הס"ת לביהכנ"ס אדרבה עליו להשאירו בבעלותו ומותר גם להשאיר בבית אם יש מקום ראוי לכך אם בביהכנ"ס יש מספיק ספרי תורה הוא לא חייב לקבל ס"ת נוספים
שאלה: מעשר כספים מחיסכון: 1. האם צריך לעשר כספי חסכונות ומתי (בעת הפקדת החיסכון או בסוף תקופת החיסכון)? 2. לעניין המעשר האם יש להבחין בין חסכון עצמי לבין קרן פנסיה? כי בחיסכון עצמי אני יכול לבנות תוכנית שבה אני מחליט לכשאגיע לגיל הפרישה אני מקציב סכום מסויים שאותו אקבל פעם בחודש. אך כאן אני לא מוגבל ע"י קרן פנסיה, כי זאת החלטה תיכנונית - חלוקה שתספיק לי לשנים רבות. (ואולי זה יהיה דינמי פעם הוציא פחות ופעם יותר על פי צרכיי)
תשובה: לשואל, מסתבר שאם על פי החוק אתה חייב להפריש חלק ממשכורתך לקרן פנסיה הדבר נחשב כאילו לא הרווחת את הסכום הזה, ולכן די בכך שתעשר אותו כשתקבל אותו. לעומת זאת אם הדבר נתון לשיקולך הרי זה כסף שלך שאתה בוחר להשתמש בו לצרכיך העתידיים, ואם כן יש להפריש ממנו כעת, ובסוף התקופה לתת מעשר רק מהרווחים (לא כולל הצמדה ליוקר המחיה). (המקור: שו"ת אבני ישפה ח"ב יו"ד סי' עז, ולעניין הפטור ממעשר על ההצמדה למדד - שבט הלוי ח"ט סי' רא אות ד. ושם אות ז דן על זמן הפרשת מעשר מהחסכונות והמליץ להפריש מדי שנה כדי למנוע שכחה).
שאלה: מעשר כספים לנישואי הילדים: האם מותר לחסוך מהמעשר ולייעד אותו לטובת בני לצורך לימוד תורה סיוע ברכישת דירה חתונה. (דווקא ראיתי כמה תשובות בנושא מעשר לילד- אך לא הבנתי לגמרי ורציתי להוציא את הספק)
תשובה: לשואל, מעיקר הדין ניתן להחשיב את הכספים המיועדים להשאת הילדים והדיור כצדקה, מאחר שמן הדין האב אינו חייב במזונות ילדיו הבוגרים. כך כתב הרמב"ם (הל' מתנות עניים פ"י הט"ז): "הנותן מזונות לבניו ולבנותיו הגדולים שאינו חייב במזונותיהן, כדי ללמד הזכרים תורה ולהנהיג הבנות בדרך ישרה ולא יהיו מבוזות, וכן הנותן מזונות לאביו ולאמו - הרי זה בכלל הצדקה, וצדקה גדולה היא, שהקרוב קודם", והובא בשולחן ערוך (יו"ד סי' רנא ס"ג, וראה בהרחבה בשו"ת יחווה דעת ח"ג סי' עו אות ג). ובשו"ת מהרש"ם (ח"א סי' לב) כתב שגם הוצאות הנישואין בכלל זה. אך הסכום שיוקצה לכך צריך להיות מתאים להגדרה "צדקה", דהיינו הוצאות לחתונה ודיור במינימום הסביר, וכשהבן עצמו אינו מסוגל לממן את זה (שבט הלוי ח"ט סי' רא אות ג). בפוסקים יש דיון מאיזה גיל של הילד ניתן להקצות את סכומי הצדקה לטובת נישואיו: יש אומרים שדווקא כשהגיע לגיל השידוכים, מפני שכל עוד נישואיו לא "נראים באופק" יש להעדיף את העניים שנצרכים כעת. מלבד זאת, מומלץ שההקצאה לילדים תהיה עד 50  מהמעשר. כך כתב בשו"ת חתם סופר (יו"ד סי' רלא, מובא בפתחי תשובה יו"ד סי' רמט סק"ב), על פי המשנה בפאה (פ"ח מ"ו) שמי שיש ברשותו מעשר עני ורוצה לשמור חלק לקרוביו העניים - ישאיר עד מחצה, וכך מורה הרב וואזנר שליט"א ('מבית לוי' בענייני יו"ד עמ' ריז). היסוד הוא שצריך לאזן בין נדיבות לעניים שמחוץ למשפחה המצומצמת לבין דאגה סבירה לצרכי המשפחה. בעיקרו של דבר, מאחר שלדעת רוב הפוסקים עניין מעשר כספים איננו חובה מעיקר הדין אלא מנהג טוב, ניתן "להפעיל שיקול דעת" לפי העניין והמצב הכלכלי, כיצד לנהוג כדי שבנישואי הילדים לא תעמדו חלילה בפני שוקת שבורה.
שאלה: פעילות למען ארץ ישראל: הרב מה תלמיד ישיבה קטנה יכול לעשות למען ארץ ישראל?
תשובה: מצוותו עתה ללמוד תורה, לכשיגדל ויקים בית יש כמה אפשרויות או שיעדיף לגור במקום בו ישוב הארץ צריך חיזוק כגון בנגב, בגליל וכדו', או לתמוך כספית במקומות כאלו.
שאלה: מקור לחיבור הנשמתי בעולם הבא: היכן ניתן למצוא מקור תורני שמתייחס בהרחבה לנושא החיבור הנשמתי שקיים בין איש לאשה בעולם הבא?
תשובה: עיקר הדברים נמצא בתורת הנסתר שם נקבע כי נשמת האיש והאשה חצובים מנשמה אחת. וכן נראה במסכת סוטה בעמוד הראשון כי ארבעים יום קודם יצירת הולד מכריזים מי תהיה בת זוגו.
שאלה: אבל בתוך שלושים : אני אבל על אבי בתוך שלושים, האם מותר ללכת לאזכרת נפטר אחר שקברו נמצא באותו בית קברות אבל בחלקות שונות ומרוחקות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ביקור בבית קברות וניחום אבלים"
תשובה: אין מניעה. שלא תדעו עוד צער, המקום ינחם אתכם בתוך שאר אבלי ציון וירושלים
שאלה: המשך לעניין החציצה בלחלוח שבעין: אך בפרק א בהלכות מקוואות,בסוף הלכה יב כתוב "שאם היה על בשרו מדברים חוצצין.אם מקפיד. ואם אינו מקפיד -עלתה לו טבילה." ובפרק ב רק מפורטים החוצצין באדם כאשר הוא מקפיד עליהם או חופה את רובו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם לחלוח בעין חוצץ בטבילה לגבר "
תשובה: לשואל, אני מבין מדבריך שאתה סבור שההגדרות של הרמב"ם בפרק ב ל"חוצץ" ו"אינו חוצץ" נועדו להגדיר מה מבחינה פיזית חוסם את הגעת המים או אינו חוסם, וכל הפרטים שנאמר עליהם שהם "חוצצים" עדיין זקוקים לבחינה נוספת, האם דרכם של אנשים להקפיד עליהם או לא. לכן לחלוח שמחוץ לעין, גם אם נאמר עליו ברמב"ם שהוא חוצץ, אם אנו מניחים מציאותית שאין מקפידים עליו - אינו חוצץ. אם זו כוונתך חושבני שאינך צודק. הפרטים שהוזכרו במשנה במקוואות פרק תשיעי וברמב"ם בהל' מקוואות פ"ב כ"חוצצים" פירושו של דבר שפיזית הם מונעים את מעבר המים וגם שהם מוחזקים כדברים שאנשים מקפידים עליהם. ראיה לכך מדבריו בפ"ב הל' ג לגבי ההבדל בין נשואה לפנויה, וראה גם בכסף משנה שם הל' ב, ובמשנה במקוואות פ"ט מ"ג ובפירוש הרמב"ם לרוב המשניות בפרק שם, שהזכיר את ההקפדה כנימוק לחילוקי הדינים שם. ממילא, כאשר הרמב"ם כותב שלפלוף שחוץ לעין חוצץ - כוונתו גם שדרך בני אדם להקפיד על כך. ראה גם בשו"ע יו"ד סי' קצח בסעיפים א, ד (ברמ"א), ה, יד ברמ"א, ש"ך סק"ט, ט"ז סק"ה, ועוד, ובכולם מבואר שכל מה שנאמר עליו שהוא חוצץ פירוש הדברים שגם מן הסתם מקפידים על כך (וגם מי שלא מקפיד צריך ללכת לפי רוב בני אדם, כמבואר בסעיף א שם). יתכן אמנם תיאורטית שיש דברים שפעם היו מקפידים עליהם והיום לא. דומני שבדרך כלל ההיפך הוא הנכון, ואנשים היום פדנטיים הרבה יותר מבימי ח (בעבר היה מקובל לרחוץ את כל הגוף פעם בשבוע בבית המרחץ העירוני, ראה הל' דעות פ"ד הט"ז). לכן, ברירת המחדל היא להניח שדברים שנאמר עליהם בהלכה שמקפידים עליהם זהו המצב גם היום עד שיוכח אחרת. וכך מסתבר לי גם לגבי לחלוח שמחוץ לעין, שדרך בני אדם בימינו לשטוף את פניהם בבוקר ולהסירו. מעבר לכך, נהוג לכתחילה להסיר חציצה אפילו במיעוטו שאינו מקפיד, כמבואר ברמ"א שם סעיף א.
שאלה: הצתת קנים בשביעית: בספר שבת הארץ (ח"א בהוצאת מכון התורה והארץ) בעמ 215 סעיף א. בהערה 6 נכתב שהרב מסביר שהצתת הקנים נועדה להבריח מזיקים. לפי זה איני מבין מדוע אין מציתין הרי זה לאוקמי? ובכלל אם יש הסבר נוסף לדין זה מדוע הרב לא מביאו ואם אין הסבר נוסף מדוע כותב יש אומרים?
תשובה: וברכת ד' לפי שיטת פאת השלחן כל אוקמי פירא אסורה, ולכן גם שריפת קנים אסורה (כדעת ת"ק) האישות לשיטתו הוא מזיק ובכל אופן אסור להורגו כיוון שזו עבודת הקרקע, ולא התירו אוקמי בדבר שהוא עבודת הקרקע בשביעית. לשאלתך מדוע כתב הרב קוק זצ"ל יש אומרים. מכיוון שלדעת הרמב"ם (ועיין בפאה"ש שגם רוב הראשונים הסבירו) ההצתה איננה כנגד מזיקים אלא כך היו עושים שכל סוף עונה מציתים את האישות והם הקנים, כדי שיגדלו בשביעית. ומכיוון שבעל פאת השלחן הוא דעת יחיד כתב יש אומרים" שחולק על הסבר הרמב"ם (שהובאה כבר קודם) בשריפת האישות. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: רקע של ספרי קודש במחשב: האם מותר לי לשים ברקע במחשב תמונות של ספרי תורה או קודש? אם יש איסור אני רוצה לדעת ומה ההשלכות.
תשובה: אין איסור ואדרבא יש מעלה לזכור תמיד את התורה כדי לא להיכשל באיסור ח"ו.
שאלה: השקיה בשנת השמיטה: לכבוד הרב. למדתי שאסור להשקות את הגינה בשנת השמיטה אא"כ במקום הפסד, ושלכן צריך לא להשקות רגיל בשנת השמיטה אלא לעשות יותר רווח בין השקיה להשקיה. יש לי שתי שאלות בנושא זה: א - יש לי בבית צינורות המובילים מים מהכיור ומהמכונת כביסה ישר לצמחים ולעצים שבחצר כדי להשקותם וכך לחסוך במים. האם אני יכול לשטוף כלים רגיל או שאני צריך לסגור את הצינור המוביל מים ורק מידי פעם לפתוח אותו? רק אציין שאני מעוניין ושמח בהשקיה הזו. ב - יש לי מחשב שמשקה אוטומטית את החצר. הבנתי, שלמעשה, אם הפעלתי את המחשב לפני שנת השמיטה אין שום בעיה שהוא ישקה בשנת השמיטה כרגיל היות ואני שובת ממלאכה. שאלתי היא: שבחורף אני מנתק את המחשב ומחברו לקראת פסח. האם כשאני מחברו בפסח של השמיטה אני צריך לתכנן שהוא ישקה לעיתים יותר רחוקות או שאני יכול לכוון אותו רגיל שישקה בתדירות גבוהה?
תשובה: השקייה לצורך קיום הצומח מותרת בשביעית באשר לשטיפת כלים שהמים משקים את הגינה מה אתה עושה בשבת? עכ"פ בשביעית מכיון שאינך מתכוון להשקות וההשקאה לצורך מותרת עקרונית אתה יכול להמשיך ולשטוף כלים כרגיל לא דייקת בדבריך שהשקיה אוטומטית מותרת בשביעית י"א ששביעית חמורה משבת משום שנאמר ושבתה הארץ אך גם למתירים יש לכוון המחשב שישקה רק לפי הצורך