LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חובת לקיחת טרמפיסטים: אני מאוד חסרת ביטחון בנהיגה, וטרמפיסטים רבים מרשים לעצמם להעיר לי (דבר שמוריד עוד יותר את הביטחון שלי). כשאני לבד - אני הרבה יותר שלווה בנהיגה. האם מותר לי לא לקחת טרמפיסטים (אני תושבת יישוב די גדול ביש"ע)?
תשובה: אם כאשר יש נוסעים נוספים זה פוגע בנהיגה, מוטב שלא תקחי טרמפיסטים עד אשר תרכשי בטחון. מה המקור שצריך לקחת טרמפיסטים?
שאלה: חילול שבת כשחולה מסוכן מבקש: לגבי חילול שבת במקרה שעצם מעשה החילול יציל את החולה, אין ספק שמותר לעשותו. מה לגבי מעשה שלא יציל את החולה באופן ישיר אך ימנע ממנו חוסר נוחות לדוגמא: לכבות מזגן כשלחולה קר, לכבות אור כאשר הוא מפריע לחולה לישון, לכבות מכשיר חשמלי רועש וכד. מדובר במקרה שהחולה מבקש זאת ואין זו יוזמה של המטפל. האם גם במקרה זה מותר לחלל את השבת? האם יש לעשות זאת בשינוי?
תשובה: מותר לכבות מזגן או אור או רדיו בשביל חולה שיש בו סכנה, ואם אפשר בנקל בשינוי, עדיף. הרב יוסף וייצן.
שאלה: חילול שבת - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא "חילול שבת", האם מותר לקנות ביום שישי קניות לכבוד שבת במקום שמחלל שבת אם כל החנויות כבר נסגרו?
תשובה: מעיקר הדין אין איסור לקנות בחנות מחללת שבת. אני רק הצעתי משום כבוד השבת הנרמסת ע"י רודפי בצע להעדיף שומרי שבת שפרנסתם מקופחת ע"י מחללי שבת. לכן ראוי להקדים ולקנות מצרכי שבת אצל שומרי שבת.
שאלה: סדר הסליחות: אם אין מודדים אדם אלא בליבו את אמונתו ומעשיו, מדוע תפילת הסליחות אורכת כל יום הכפורים ואינה ערוכה כתפילת סליחה, הרי לאמונה ולכוונה אין מידה ואורך?
תשובה: הצדק איתך שעיקר התשובה ביום הכיפורים כמו בכל שנה היא בעבודת הלב ולא בעבודת השפתיים. אולם, אנו רוב בני אדם המושפעים כל כך מהסביבה החברתית שהיא כל כך רחוקה מאמונה אמיתית זקוקים להרבה חיזוקים חיצוניים על מנת לפתוח את הלב אפילו לרגעים בודדים של אמונה אמיתית המכשירה את האדם לעמידה מול יוצר העולם ומלכו וחרטה על מעשיו וקבלה שלמה לעתיד. והלוואי שעם כל התפילות וכל הצום נוכל לזכות לרגעים אחדים כאלה.
שאלה: עשה לך רב - חובה?: האם הקביעה "עשה לך רב" היא מצווה או הדרכה ועצה טובה כמו "קנה לך חבר"? האם היא חלה על היחיד או גם על הרבים? האם חייבת קהילה למנות לעצמה רב או שרשאים בני הקהילה לקבוע שלא נחוץ להם בעל תפקיד כזה (כגון כאשר כולם תלמידי חכמים)?
תשובה: כל עצה של חכמים נכון לקיים, ועצה זו במיוחד. כי על ידי קבלת הדרכה מרב אדם יוכל לכוון את דרכו בצורה הטובה ביותר על פי דרכה של תורה. אין חובה לקבל רב אחד בכל הדברים, אך כמובן אל ילך אדם בכל פעם לרב אחר שהוא יודע שאותו רב מקל באותו ענין. הכלל הוא שכדאי להיעזר בקבלת עצה מרב. עוד בנושא זה מאת הרב. לתשובת הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב יעקב אריאל. שאלת רב שלא בענייני הלכה
שאלה: תלמידים מחנכים מורים: יש אצלנו בית הספר מורה שמגיעה עם חצאיות מיני (אנחנו בית ספר דתי ). ניסינו להגיד למנהלת שהמורה מבזה את שם בית הספר, אך המנהלת כעסה וצעקה עלינו כי הם חברות טובות. מה לעשות??
תשובה: אכן מורה בבית ספר דתי צריכה ללכת בצניעות במיוחד כי היא משמשת דוגמא לתלמידות. אם יש רב לבית ספר תדברו אתו על כך. אם אין רב לבית הספר מוטב שהאימהות שלכם ידברו עם המורה או עם המנהלת.
שאלה: עירבוב נוסחים בתפילה: אני נוהג להתפלל בנוסח ספרד. לעיתים קרובות יוצא לי להתפלל עם מנין המתפלל בנוסח אשכנז. על פי נוסח ספרד לפני נפילת אפים אומרים "אשמנו בגדנו." ושלש עשרה מידות ובמניין זה לא אומרים? האם אני צריך לשנות את נוסח תפילתי כמו נוסח החזן?
תשובה: בתפילת הלחש תתפלל לפי נוסח אבותיך. בתפילות הנאמרות בקול יחד בציבור תתנהג לפי מנהג המקום.
שאלה: עד מתי אפשר לברך ברכת הגומל?: כאשר ישנה טיסה לחו"ל, האם צריך לברך הגומל גם בחו"ל וגם בחזרה לארץ? לאחר החזרה לארץ, כמה זמן ניתן לברך את ברכת הגומל למי ששכח לברך באותו השבוע?
תשובה: השו"ע בסימן רי"ט סעיף א' כתב "והולכי מדבריות כשיגיעו לישוב" ולכן צריך לברך כשמגיע לחו"ל וגם כשחוזר לארץ אך לא בחניות ביניים (שערי תשובה). ובסעיף ו' כתב: נכון שלא לאחר מלברך אחרי שלשה ימים אך בדיעבד יש לו תשלומין כל זמן שירצה וראוי לא לאחר יותר משלושים יום.
שאלה: אכילת פירות (ספק) נטע רבעי: יש לי עץ תפוחים שהוא ספק בשנתו הרביעית ספק בשנתו החמישית. כיצד לנהוג בפירות שיהיו מותרים לאכילה? כיצד לפדות ומה לעשות בכסף הפדיון? האם חייב בתרומות ומעשרות?
תשובה: כיוון שיש ספק, צריך להפריש תרומות ומעשרות ללא ברכה, ובסוף נוסח ההפרשה להוסיף: "ואם יש כאן פירות רבעי הרי הם בתוספת רבע מערכן - מחוללים על פרוטה ורבע במטבע המיועדת לכך בשבילי". (כמובן שגם חילול הרבעי ללא ברכה). בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: מציל שגנב כסף: הזמנתי את אחייניתי לבריכת המלון שבה אני מנויה. המציל, ששימש כמנהל הבריכה, אמר שהעלות היא 70 ש"ח, אך הסכים שאשלם רק מחצית הסכום. אני חשדתי מעט שהסכום "יכנס" לכיסו אך התעלמתי מכך. השבוע נודע לי שהוא עשה טריקים כאלה עם אנשים נוספים. האם עלי לשלם למלון? את ההפרש? כל הסכום? המציל "עזב" את עבודתו.
תשובה: אם המלון גבה מהמציל את הכספים המיועדים לו את פטורה. אם לא - לכאורה את חייבת למלון, אולם רק את העלות המקובלת. אך מכיון שהמלון העסיק את המציל ואיפשר לו לגבות כספים נמצא ששילמת למלון למרות שהמציל שלשל את הכספיים לכיסו האחריות אינה עליך אלא על המלון.
שאלה: חופה כשרה לנישואין: כיצד מגדירים "חופה כשרה לנישואין"? האם יש צורך בהכרח בארבעה מוטות או עמודים? האם ניתן לתלות בד חופה לתקרה, ללא עמודים? האם על החופה להיות בת 4 כנפות? האם חופה יכולה להיות עגולה?
תשובה: אין הגדרה מחייבת לצורת החופה היא יכולה להיות עגולה וללא עמודים אך לא מתחת לתקרה לפי מנהג האשכנזים.
שאלה: לסמוך על המוכר שאמר שהפירות מעושרים?: אני עורך את קניותי בשוק של רמלה בשל המחיר הזול של הפירות והירקות. אמנם אני שואל את המוכר מאין קנה אותם. אבל יש לי ספק לגבי אמינות התשובות. האם יש להם דין של דמאי? האם יש להפריש מהם תרו"מ?
תשובה: בימינו אין דמאי כי רוב עמי הארץ אינם מעשרים וגם אינם יודעים לעשר לכן אין לסמוך על דברי המוכר אלא יש להפריש תרומות ומעשרות מכל הפרות והירקות (מספק - בלי ברכה). פירות שיש בהם חשש ערלה יש לקנות רק במקום מושגח. להמשך הדיון בנושא לחץ כאן וכאן.
שאלה: סילוק קופת צדקה: בבית הכנסת שלנו מזה שנים רבות היו 5 קופות צדקה. 2 קופות של בית הכנסת ו-3 קופות של גופים חיצוניים. השבוע החליט הועד - (לא האסיפה הכללית) לסלק את 3 הקופות של הגופים החיצוניים, בלי לשאול את הציבור. האם מבחינה הלכתית מותר לסלק קופות אלו?
תשובה: אמנם ועד שנבחר ע"י הציבור מוסמך לנהל את ענייני הציבור עפ"י שיקול דעתו, אולם במקרה זה נראה לכאורה שהועד אולי לא הביא בין השיקולים את ערכה של מצות הצדקה ומן הראוי שהציבור יברר מדוע קיבל הועד החלטה הנראית על פניה כלא צודקת.
שאלה: רד"ק על תהילים ל"ג ז : בתהילים ל"ג, ז כתוב על ה : "כונס כנד מי הים נותן באוצרות תהומות" ורד"ק שם אומר: " ואמרו כנד שהוא התל והערימה להורות כי המים גבוהים על הארץ. וכן נראה כי המים שהיו שטוחים על פני כל הארץ כשנקוו במקום אחד באמת גבהו על הארץ לרוב כי אין במקום שנקוו המים עומק. אף על פי שבסוף הארץ מושפעת ויורדת מפני שהיא כדורית, ומה שאמר יורדי הים הוא כנגד השפה שהארץ גבוה על שפת הים וזה מנפלאות הבורא שהמים גבוהים ויבאו גלי הים עד המקום שהיא השפה ולא יעברו המקום לפיכך אמר נותן באוצרות תהומות כאילו הם באוצרות שלא יוכלו לצאת משם". לא הבנתי מה כוונתו. האם הוא מתכוון שהמים גבוהים מהיבשה, והרי רואים בחוש שזה לא כך?!
תשובה: דברי הרד"ק אכן מוקשים. ובכל זאת יש לומר דבר שאיני יודע אם הרד"ק התכוון לו אך הוא קרוב לדבריו. אמנם המים מכונסים במקומות עמוקים יחסית לסביבתם הקרובה, אולם מכיון שכדור הארץ עגול המים הנמצאים צפונית לנו גבוהים מאתנו ובכל זאת אינם נשפכים אלינו הם ניצבים כמו נד ביחס אלינו (הסיבה לכך היא כמובן חוק הכבידה אולם הא גופא הוא מחכמתו של ה' שקבע חוק זה כדי שהעולם יוכל להתקיים).
שאלה: שימוש במתקני החברה לצורך פרטי: אני עובד חברה ממשלתית גדולה. יש לנו מתקן לשטיפת מכוניות החברה, אך הרבה נהגים מהחברה שוטפים גם את מכוניתם הפרטית במתקן זה. דבר זה ידוע לעובדי החברה ולא מוסתר. האם מותר לי להשתמש במתקן זה?
תשובה: אם המנהל יודע זאת אפשר להניח שזו הטבת עבודה המוענקת לעובד ומותר להשתמש במתקן זה. אך במקרה של ספק צריך לשאול את המנהל או האחראי.
שאלה: הגבאי בהוצאת ספר תורה: בזמן הוצאת ספר תורה והנחתו על בימת הקריאה האם חייב להיות שם הגבאי קודם הנחתו כדי לא להשאיר את ספר התורה לבד?
תשובה: כך ראוי משום כבוד הספר וכבוד הציבור ומשום טרחא דציבורא, שלא יתעכבו עד שיבוא הגבאי. אמנם אם יבוא מיד עם הנחתו אין בכך פגם.
שאלה: צניעות בקולנוע: מדוע אסור ללכת לקולנוע עם בן כששומרים נגיעה?
תשובה: כל חברות של בת עם בן אינה רצויה והליכה לקולנוע יש לה חסרונות בשל האווירה הכללית גם אם הסרט הוא טוב ואין בו דברים אסורים. לתשובת הרב יעקב אריאל. לתשובת הרב אליעזר מלמד ולהרחבה בנושא זה.
שאלה: כיסוי הצוואר: האם אישה חייבת ללכת עם חולצה שמכסה את בית הצוואר?
תשובה: אין חיוב לכסות את הצוואר.
שאלה: תפילה ללא נעליים: האם מותר להתפלל יחפה?
תשובה: כיוון שאין זה מכובד כיום לבוא לפני אנשים חשובים יחפים אין ראוי להתפלל יחפים. אמנם בדיעבד כשאין נעליים או סנדלים, אין זה מעכב את התפילה.
שאלה: מי שתוקע לנשים - מברך?: האם מותר לספרדי שיצא ידי חובה בתקיעת שופר, לתקוע לנשים ולבקש שאחת מהן תברכנה?
תשובה: אם יש שם אשה אשכנזיה שתברך היא, ואם כולן ספרדיות יתקע להן בלא ברכה. הרב יוסף וייצן.
שאלה: תקופת דיני אבלות בשנה מעוברת: מהי תקופת מנהגי האבלות על הורה שנפטר בשנה מעוברת, 12 חודש או שנה מלאה (13 חודשים)? אולי רק 11 חודש, עד לסיום הקדיש?
תשובה: רוב הפוסקים כתבו שיום פקודת השנה הוא ביום המיתה גם בשנה הראשונה וכך פסקו השו"ע והט"ז. והבן איש חי כתב שכן צריך להיות על פי הקבלה. ובשו"ת יגל יעקב כתב שכן מנהג האדמורי"ם לפסוק וכך ראוי לנהוג אא"כ יש מנהג ידוע במשפחה או בקהילה לעשות ביום הקבורה דווקא. ולכן במקרה דנן כדאי לעשות את העליה לקבר בתאריך המיתה. מנהגי האבילות (כגון להשתתף בחתונה) מסתיימים לכו"ע לאחר י"ב חודש דווקא ולא שנה שלמה (13 חודש). הרב רואי מרגלית
שאלה: אי ת מיסי חבר לבית הכנסת: האם יש כוח בידי קהילה לאסור על אחד מחבריה לעלות לתורה, כיוון שלא שילם את מיסי החבר החודשיים?
תשובה: אדם הנמנע מלשלם מיסי חבר לביהכ"נ, רשאי הגבאי להימנע מלהעלותו לתורה, במקום שאינו "חיוב" ע"פ המנהג, אפילו הוא בן ת"ח וכד', שיש לו קדימות בדרך כלל. אף בשעה שיש לאותו אדם "חיוב", נראה, שבהתקיים התנאים המאפשרים לאסור כניסת אדם לביהכ"נ, ניתן אף להרחיב את הסנקצייה כלפי אותו אדם לכך שלא יקבל עליות. התנאים המאפשרים לעשות זאת, הם: א. ביהכ"נ שהוא בבעלות פרטית של גוף מסויים שבסמכותו לאסור כניסת אנשים לרכושו ב. ביהכ"נ בעל "אופי סגור". דהיינו, שכל חבר בביהכ"נ משלם דמי חבר ובהם הוא שוכר למעשה את שירותי ביהכ"נ. הרי, שאם אינו משלם ניתן לאסור עליו את השימוש בביהכ"נ. לכאורה היה מקום לומר שגם ללא שיתקיימו התנאים דלעיל, כיוון, שאחזקת ביהכ"נ מוטלת על הציבור וזה מהדברים שבני העיר כופין זה את זה, הרי, במסגרת כפיה זו, ניתן להטיל עליו סנקצייה זו, שלא יעלה לתורה. (והוא, שתכליתה לאלצו לפרוע חובת המס לביהכ"נ), אך נראה לסייג השימוש בהיתר זה מכיוון שמס של ביהכ"נ מיועד לת משכורתו של החזן, הרב, ושאר צרכי הדת, ומעיקר הדין היה צריך להיות מוטל לפי יכולתו הממונית של כל חבר, לכל הפחות בחלק מסויים של התחשיב. ולכן אדם הממעיט לשלם מפאת מצבו הכלכלי הדחוק, אין להימנע מלהעלותו לתורה (אא"כ התמלאו התנאים שבסעיפים א או ב'), כאשר יש לו "חיוב", על פי המנהג. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: הוצאת אדם מבית הכנסת: באלו מקרים ניתן לאסור על יהודי להכנס לבית הכנסת?
תשובה: לא ניתן לאסור על אדם להכנס לביהכ"נ אא"כ יתקיים אחד משלושת התנאים הבאים: א. בעלות פרטית ממונית של האוסרים. ב. בביכ"נ בעל "אופי סגור" דהיינו, שכל חבר בביהכ"נ משלם דמי חבר כשבזה הוא שוכר את שירותי ביהכ"נ. הרי שאם אינו משלם, ניתן לאסור עליו את השימוש בבית הכנסת. ג. הפרעה לציבור כעין מה שמצאנו בשו"ת הריב"ש סימן קע"ג, שניתן להרחיק המנודה מביהכ"נ שהרי אסור להכנס בד' אמותיו ובהימצאותו, הרי זה דוחק רגלי הציבור, וממילא אם המדובר הוא בהפרעה ציבורית בשהותו בביהכ"נ. צא ולמד מן הנ"ל שמותר לאסור כניסתו. אלא שעל מנת לקבוע שאכן מדובר בהפרעה ציבורית, דרושה לכך החלטתם המתונה של ראשי הקהילה והרבה עמהם. ועיין שו"ת הריב"ש סוף סימן קע"א, שם, בזה הלשון: "ואומנם ראוי לדיין שיהיו כל מעשיו לשם שמים, ומתון ובעצת גדולי הקהל, ושאל יהיה כבוד הבריות קל בעיניו ושלא יבוא לכלל כעס, ומה במקום שאפשר שיצא מחלוקת מתוך דינו בתוך הקהל אם רבים מחזיקים ידי הנדון, כי לעולם ראוי שתהיה שמאל דוחה וימין מקרבת". רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: שעור גובה המחיצה בבית הכנסת: מהו גובה המחיצה המינימלי בבית הכנסת, והאם בבית כנסת שעזרת נשים נמצאת למעלה, צריך גם כן מחיצה?
תשובה: הצורך במחיצה בבית הכנסת, בין גברים ונשים, נלמד מהמשנה, מההפרדה, שהיו מתקינים בשמחת בית השואבה. ומטרתה העיקרית ליצור הפרדה בין גברים ונשים, באופן שלא יוכלו להגיע לידי שיחה וקלות ראש, המובילה לערבוביא גמורה. לפיכך, אם יושבות הנשים בקומת הגברים, יש להתקין מחיצה שמגיעה לפחות עד גובה הכתפיים של הנשים, שבאופן זה לא יוכלו הגברים לבוא לידי קשר של שיחה וקלות ראש. וכל זה בתנאי שהנשים באות בלבוש צנוע. כשיש נשים, הבאות בלבוש שאינו צנוע (וזה מצוי בהחלט, ובפרט בחו"ל), ראוי להקים מחיצה גבוהה יותר, המגיעה עד למעלה מגובה הראש. וגם יש להקפיד במיוחד, שתהיה המחיצה אטומה, לפחות עד גובה הכתפיים. וכנ"ל. כאשר עזרת הנשים היא ביציע (וגובהה כקומה שלמה), די בדבר זה עצמו לשם ההפרדה. ואולם, גם כאן, כשיש בעיה של נשים בלבוש בלתי צנוע, יש להתקין וילון מעל המעקה. כדי שהגברים לא יוכלו לראות את הנשים, בהרימם את ראשן. במקום שעזרת הנשים מוגבהת רק בכמה מדרגות, אין זה כיציע ויש להקפיד איפוא, על מחיצה המגיעה עד לגובה הכתפיים של הנשים, כאמור. חשוב להעיר, שאם יש בפועל מחיצה העומדת בתנאים ההלכתיים, אין לשנות לקולא, גם אם יש למצוא לכך היתר, משום שיש בכך מגמה של פריצת סייגים. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: אופן גניזת ספרי תורה: מהי הדרך הנכונה לגניזת ספרי תורה?
תשובה: בשו"ע או"ח, סי' קנ"ד סעי' ה' נפסק: "ס"ת שבלה מניחין אותו בכלי חרס, וגונזין אותו בקבר ת"ח, אפילו אינו אלא שונה הלכות ולא שימש ת"ח". ואם אין במקום קבר ת"ח שונה הלכות - גונזין אותו בקרקע בית הקברות. ויש שנהגו בכגון זה (שאין קבר ת"ח) להקים בביה"ק מצבה לזכר קדושי השואה הי"ד וכד', ולגנוז הספר תחת המצבה. מעמד הקמת המצבה הנ"ל, או גניזת ס"ת שנפגע ע"י פורעים שונאי ישראל ר"ל - יש לעשות ברוב עם. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: צריך לבדוק ספרי תורה ישנים?: האם יש על ספרי תורה ישנים חזקת כשרות או שהם צריכים בדיקה? האם כדאי לבדוק לפני כל שבת את הספר שבו יקראו?
תשובה: ספרי תורה ישנים שמשתמשים בהם בקביעות, ואין בהם קפיצת דיו מהאותיות, ולא נשרו במים או שהו במקום לח מאד - יש עליהם חזקת כשרות. ספרי תורה שלא משתמשים בהם בקביעות, ורוצים לחזור ולהשתמש בהם - צריכים בדיקה שתי פעמים בכל שבע שנים. הבדיקה תיעשה ע"י גלילתם מתחילתם לסופם כדי לראות שלא התעפשו והדיו לא קפץ מהאותיות. לצורך הבדיקה לא צריך מומחה הבקי בחסירות ויתירות, אלא כל אדם יכול לבודקם, ובלבד שיעיין ויראה שהאותיות לא התקלקלו. אם יש בארון הקודש ספרי תורה רבים שלא משתמשים בהם - יש לגוללם אחת לי"ב חודש כדי שייכנס בהם האוויר ולא יתעפשו. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: השתתפות אונן בחופה: אחד הרבנים פה פסק לאוננים שהם יכולים להשתתף בחופה של בן אחיהם ורק לא ישתתפו בשמחת החתונה - האם יש מקום להיתר שכזה או יש להודיע להם שאין לכך היתר מוסמך?
תשובה: יש מקום לבוא לחופה בלבד.
שאלה: קריאת שם לבן של גוי: ברית כשהאב גוי איך לקרא את שם הילד - בן האם? בן הסב? בן אברהם?
תשובה: בן אברהם.
שאלה: בר מצווה לבן מאומץ: בר מצוה שאביו האמיתי זנח את הילד והפקירו והוא גודל על ידי בעל אימו. הילד רוצה להיקרא לתורה "דוד בן אביו מאמצו". האב האמיתי שמע על כך והינו מתעקש שיקראו לו על שמו ואל יוזכר בעל גרושתו עם שם בנו ותובע בדין את כבודו. איך להתיחס - בהנחה שאי אפשר להשיג פשרה.
תשובה: אם האב יפצה את הבן על כך שזנח אותו צריך להחזיר לו את כבודו, בינתים הבן יכול להיקרא על שם אביו מאמצו (אין צורך להזכיר "מאמצו"). אני מתלבט רק מה לומר במקרה שהאמא היא זו שאשמה במצב הגירושין.
שאלה: טילטול תרופה בשבת: ישנה פה בחורה שבביתה לא שומרים שבת וכשרות והיא מוזמנת מידי שבת אחר התפילה לאכול אצל משפחה אחרת, לרוב ללא תכנון מוקדם, ואינה יודעת מראש אצל מי תתארח. היא זקוקה לטיפול תרופתי קבוע (מעתה ועד עולם) ונוטלת שני כדורים כל יום תוך כדי האכילה. אין זה פיקוח נפש אם לא תיטול בשבת אך זה מוריד מיעילות התרופה ולאורך זמן יש לזה השפעה מזיקה. האם היא יכולה להקל ולטלטל את התרופה הנ"ל בשינוי באין פתרון אחר?
תשובה: לכתחילה יש לחפש פתרונות אחרים, כגון לקבוע לפני שבת היכן תאכל, ואז תביא לשם לפני שבת. בכל אופן שתביא את מערב שבת לבית הכנסת כדי למעט בטלטול, ויהיה מותר בשעת הדחק לטלטל בשינוי, כגון בתוך הגרב וכו'.
שאלה: הגעלת חרסינות חדישות: ראיתי הרבה דעות לגבי הגעלה של כלי פיירקס ודורלקס לענין פסח ולענין בשר וחלב. רציתי לשאול מה ההנהגה למעשה בענינם, האם מועילהלהם הגעלה או לא?
תשובה: ההגעלה מועילה.
שאלה: ברית הגורמת לחילול שבת: האם חייב אני לבצע ברית ביום שבת לילד שנולד בערב שבת אחר שקיעה? הדבר יגרום לקרובי משפחה מדרגה ראשונה לחלל שבת וחיכוך גדול ביני ובין זוגתי שעומדת על כך שנמול ביום שבת אם אין היתר.
תשובה: לא השקיעה קובעת אלא צאת הכוכבים. ילד שנולד בין השמשות בליל שבת נימול ביום א'. יש מוהלים הנמנעים מלמול ילד בשבת אם הדבר גורם לחילול שבת. אתם יכולים לעשות ברית צנועה בשבת ולהזמין את קרוביכם למסיבה ביום א'. אין להזמין קרובים ומכירים למסיבה הנערכת בשבת כשהם עלולים לחלל שבת.
שאלה: חתונה זריזה: חברה שלי ואני החלטנו להתחתן מבלי שכבר קבענו תאריך. אך, הגענו למצב שאנחנו אמורים לחתום על חוזה דירה, ורצינו לזרז את תהליך החתונה על מנת שלא נחיה בחטא. האם ניתן לזרז את התהליך ברבנות? מה אם צורת החתונה פוגעת באחד מההורים שהיה רוצה חתונה מפוארת יותר? אם כבר נרשמנו לרבנות ואנו מביאים את הרב שלנו למקום שבו אנו רוצים להתחתן עם העדים ואסיפה מצומצמת של אנשים ניתן אח"כ להסדיר את כל העיניין הביורוקרטי מול הרבנות מבלי שנעבור על עבירה כלשהיא?
תשובה: עליכם להתחתן בהקדם. החיים הפרטייים שלכם הם העיקר והם שצריכים להיות יפים וטובים ולאו דווקא חתונה מפוארת. עם זאת צריך להתחשב גם בהורים. עליכם לשבת אתם ולמצוא מוצא של פשרה ביניכם. חתונה חייבת להערך ע"י הרבנות הראשית. אחרת תצאנה תקלות חמורות כי לא נדע מי נשוי ומי לא. יש כאן גם עברה על החוק ולא הייתי מציע לאף רב לערוך חתונה ללא תיאום עם הרבנות. אתם יכולים לעשות חתונה צנועה ורשמית מטעם הרבנות ולאחר זמן לערוך מסיבה מפוארת כרצון הוריכם. השתתפתי לא פעם בארוע דומה כשהחתונה נערכה בחו"ל והמסיבה התקיימה בארץ ברוב פאר והדר.
שאלה: שימוש בטוסטר אובן לבשר וחלב: האם ניתן להשתמש בטוסטר אובן לבשר וחלב (בנפרד כמובן) כאשר השימוש בו הוא רק כאשר התבנית מכוסה ובין השימוש של בשר לחלב מופעל הטוסטר כשהוא ריק בחום מירבי למשך חצי שעה.
תשובה: טוסטר אובן אינו תנור אלא כלי בישול ואין לבשל בכלי אחד גם בשר וגם חלב. עוד בנושא זה. הכשרה בשעת הדחק. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: מלחמת מודעות ארבעת המינים: כבוד הרב, אני בחור מהמרכז שמוכר 4 מינים. במסגרת העבודה אני תולה מודעות פירסום בבתי כנסת. את אחת ההודעת שתליתי קרעו ותלו מודעה אחרת. ברור לכל שאותו בנאדם שתלה את המודעה הוא זה שקרע את שלי. האם מותר לי להוריד או שלו בחזרה? האם בכלל מותר לי בלוחות ציבוריים להוריד את המודעות או להדביק עליהם?
תשובה: אם ברור לך בלא שום ספק, שהוא זה שקרע את המודעות שלך, מותר לך לקרוע את שלו. בלוחות ציבוריים צריכים לנהוג כפי החלטת בעלי הלוחות, אם צריך לשלם - חייבים לשלם. ואם זה לוח שבתוך ביכ"נ, והגבאים אינם דורשים ת אין צריך לשלם.
שאלה: קפה במקום ללא הכשר: יש לי חבר שעובד בדוכן בקניון. בדוכן מוכרים עוגות, סנדוויצים וקפה. כל המוצרים הנ"ל מגיעים לדוכן ממקומות כשרים (חברי בדק לי זאת עם בעל המקום), אך לדוכן עצמו אין תעודה. הדבר היחידי שמכינים במקום הינו הקפה שגם בו כל מרכיביו כשרים. האם ישנה בעיה לקנות במקום זה מוצרים או קפה, האם אין הדבר דומה למעין קיוסק שאני קונה בו קולה סגורה? במידה ולא, האם ישנו הבדל למקרה שאני יושב עם חברי כשהמקום סגור כבר, והוא מכין לעצמו שתיה ומציע לי גם כן.
תשובה: בכל מקרה אין לאכול במקום שאין בו הכשר רשמי כי הדבר מעודד את המוכר לוותר על ההכשר והדבר עלול לגרום למכשול חמור. כל אדם היושב במקום ושותה שם נותן לגיטימציה למקום לא כשר. בעצם גם עבודה במקום נותנת לגיטימציה, אלא שבימינו שהפרנסה אינה מצויה קשה לומר לאדם לוותר על מקום עבודה כשהמקום כשר בעצם אלא שאין בו תעודה. אך אדם אחר מן הראוי שלא יאכל שם דבר.
שאלה: ליקרים ומשקאות חריפים תוצרת חוץ: הנני משגיח בקייטרינג ונתקל בברים למיניהם המגישים משקאות חריפים, ליקרים ומשקאות מוגזים חדשים, כמו בריזר, רד-בול וכיו"ב. האם אפשר לקבל רשימה כלשהי של המשקאות הכשרים שלא מצריכים תו כשרות?
תשובה: באופן עקרוני כל המשקאות בין קלים בין חריפים צריכים פיקוח רבני על אופן הייצור והמרכיבים. לפי מיטב ידיעתנו והבנתנו כל מי שערך רשימה בנדון, הדבר נעשה ללא ידיעה ברורה בנעשה במפעלים המייצרים אלא על פי אומדנא וידע אישי. כמובן שלא ניתן לסמוך על אותן רשימות.
שאלה: מה דינו של הרצל?: הרצל שלא נשאר ממנו שום זכר יהודי עקב התבוללות והתאבדות של צאצאיו, האיש שכותב שבמדינה שהוא יקים יחזיקו את הרבנים במחנות סגורים, האיש שהציע כפתרון לעם היהודי להתנצר היל"ת, האיש שהציע את אוגנדה, האיש שנפטר ממחלת מין עקב הוללות. האם לאיש כזה מגיע השבח והתהילה? האם איש כזה זכאי בכלל שיקרא ע"ש רחוב בישראל? האם איש כזה זכאי שתמונתו תהיה תלויה בהרבה מוסדות ממ"ד?
תשובה: מה שכתבת בשמו על הרבנים אינו משקף את דעתו. הוא כתב רבות על הרבנים ובדרך כלל בכבוד רב. גם דבריך על יחסו לנצרות אינם נכונים, וכבר כתבתי על כך בעיתון בשבע. אמנם ברור שכמי שקיבל חינוך מתבולל היו לו חסרונות רבים מאוד, אבל היית חייב לכתוב גם את זכויותיו בבניין הארץ ובהצלת אין ספור יהודים מהשואה. מעת שהתחיל לעסוק בציונות, מסר את נפשו ורכושו למען העם היהודי. בחשבון הכולל הוא אדם גדול שעלינו להוקיר ולכבד את מפעלו הציוני.
שאלה: מרפאת שבת של שערי מרפא: מרפאות שבת נפתחו עי" אגודת שערי מרפא בהמלצת גדולי הרבנים בשכונות החרדיות על מנת למנוע חילול שבת. שנתיים פעלה בשכונתינו מרפאה זו בדירה פרטית שמשפחה בשכונה תרמה חדר מדירתה לצורך פעילות חשובה זו. בשנתיים אלו ניתן הטיפול ללא ת לכלל המתישבים. לאחר מכן הזמינה אחת הקופות את שערי מרפא להעביר את השרות למבנה שלהם ומאז חברי אותה קופה אינם נדרשים בת אולם חברי הקופות האחרות מתבקשים לסור במהלך השבוע ולשלם סך 100 ש ח. אגודה זו ממומנת על ידי תרומות. מרפאת שבת הוקמה עי הרבנים על מנת למנוע חילול שבת. הרופא, האמבולנס וכו ממומנים עי אגודת שערי מרפא. אם כך מדוע חברי קופה אחת פטורים בעוד שאר האוכלוסיה נדרשת לשלם? (יש לציין שאף אחד אינו עוקב אחר הת וכך יש הממהרים לשלם ויש אחרים הסומכים על כך שבמילא אין הת מגיע למטפלים ולכן לא משלמים). האם חובה לשלם?
תשובה: לכל שאלה ממונית יש שני צדדים. מן הראוי לשמוע גם את הצד השני. אתה רשאי לתבוע את הקופה לדין תורה בנושא זה וחזקה על הדיינים שיוציא את הדין לאור.
שאלה: עישון "ניקורט" בשבת: ב"ה החלטתי שברצוני להפסיק לעשן וקניתי תרופה ששמה "ניקורט". התרופה הנ"ל הינה משאף בצורת סיגריה, אשר מכילה בתוכה כמוסה שבתוכה ניקוטין על מנת להקל על הגמילה מעישון בשעה שהגוף "דורש" את מנת הניקוטין אליה התרגל. כמובן שאין כל דמיון לעישון מבחינה הלכתית, אין אש ואין כלום. שאלתי היא האם מותר לי לעשן את הנירקורט בשבת, למרות שכמובן לא עישנתי סיגריות במהלך השבת ושרדתי, אך האם מבחינה הלכתית זה אפשרי. כמובן שאלתי היא במקרה שאין מראית עין!
תשובה: כל דבר שאסור משום מראית העין גם בחדרי חדרים אסור. לכן נלענ"ד שאין להשתמש בניקורט בשבת. להרחבה בנושא.
שאלה: איך ניצלים מעין רעה?: האם יש להאמין במושג עין רעה? יש אנשים דתיים שמאמינים שקרה להם ארוע מסוים בגלל עין רעה. טענתם שקיים מושג כזה שאנו מתפללים שנינצל מעין רעה וכן יש הסבר לכך במסכת ברכות. האם מותר בכלל לחשוב על נושא זה?
תשובה: יש עין רעה. אולם רבים מאוד טועים וחושבים שהדרך להינצל ממנה על ידי קמיעות וסגולות וכיוצא בזה. והאמת שתפילה, תורה וצדקה ומעשים טובים, וצניעות, הם הדרך להינצל מעין רעה. הרב אליעזר מלמד
שאלה: מתי לעשות בדיקת טיזקס?: האם יש לעשות את בדיקת הטיי-זקס רק לפני שנמצא בן זוג שהחליטו איתו להתארס או שאפשר לעשות את הבדיקה גם מתי שאין לבחורה עדיין בן זוג?
תשובה: חשוב מאד לבצע בדיקות גנטיות וכל גדולי הרבנים מעודדים בדיקות אלה, גם הרופאים מאד ממליצים לבחורים ולבחורות להבדק. דור ישרים מבצעים בדיקות אלה דווקא לפני האירוסין, ואפילו לבחורים בישיבות וכו'. אולי אפילו עדיף לעשות לפני שפוגשים בחורה כיון שאחרי שכבר נקשר קשר עם הבחורה יהיה קשה מאד להפרד אם יגלו שיש בעיה. המספר של דור ישרים 025372111.
שאלה: כיצד ללמד בנות גמרא?: קראתי את תשובת הרב מלמד על לימוד גמרא לבנות. במקום בו אני מלמד, מלמדים את הבנות גמרא, אך אין תכנית מובנית. כיצד כדאי ללמדן?
תשובה: כידוע בנות שרוצות ללמוד לשמה, יש להן על כך שכר. העיקר הוא שיראתן תהיה קודמת לחכמתן, וכפי שמובא באבות ג, ט, "רבי חנינא בן דוסא אומר: כל שיראת חטאו קודמת לחכמתו, חכמתו מתקיימת. וכל שחכמתו קודמת ליראת חטאו, אין חכמתו מתקיימת". לכן גם בלימוד הגמרא הדגש צריך להיות שאנו מבררים מה הקב"ה הורה לנו בתורתו. לתשובת הרב יעקב אריאל לחץ כאן.
שאלה: איך מגדירים "מראית עין"?: ראיתי את תשובת הרב בנושא עישון ניקורט בשבת ורציתי לשאול - האם אסור להכניס לפה "סיגריה" מפלסטיק (כמו שקונים לילדים) בשבת? מה הגדר של "מראית עין"? אם יש לי בבית כיריים חשמליות, אסור לי להניח עליהן סיר (כשהן כבויות) מצד "מראית עין"?
תשובה: כיריים מיועדות גם להנחת תבשילים בהיתר לכן אין בהן מראית העין. אולם סיגריה תקועה בפה נראית כסיגריה בוערת ולכן יש בה מראית העין. נוסף לכך, השואל עצמו כתב שבעצם אין צורך לכך בשבת. כי גם כשהיה מכור לעישון - בשבת לא ראה צורך לעשן (תופעה פסיכולוגית מוכרת אצל מעשנים).
שאלה: אולם אירועים מעל בית הכנסת: ועד בית הכנסת שלנו מתלבט בנושא בניית אולם מעל בית הכנסת, שישמש לשבתות חתן, אזכרות וכדו. האם מלכתחילה הדבר מותר? במידה והועד יחליט אכן לבנות, האם מותר לנו להיכנס לשם?
תשובה: הוועד צריך לשאול באופן מסודר שאלת חכם. כאשר אין ברירה, אפשר להקל בזה, אבל יש אי אפשר לעשות זאת בלא דיון מסודר.
שאלה: קדיש כשאין מניין: בעניין אמירת קדיש בבית העלמין ביום השנה. האם אי אפשר להגיד קדיש אם אין מניין סביב הקבר? האם אפשר לראות בכל האנשים הנמצאים בעת האזכרה בבית העלמין כמניין לצורך אמירת הקדיש?
תשובה: קדיש נאמר רק בעשרה. עשרה מפוזרים בשטח רחב שאינם שומעים את הקדיש אינם מצטרפים.
שאלה: בני עקיבא - ללכת?: אני בכיתה ט. שאלתי את ראש הישיבה שלי האם ללכת לבני עקיבא והוא ענה לי שלא כדאי ללכת והמליץ לי להסתכל בספר "קדושים תהיו". ראיתי שמה שהרב אבינר אומר שכדאי ללכת הראיתי לו את זה הוא אמר לי להתייעץ עם אחי שמכיר את הסניף ואחי אמר לי להתייעץ עם חבר שלו. אני אתייעץ איתו אבל אני רוצה גם שאלת רב. ומצטער על התסבוכת.
תשובה: אי אפשר לענות על שאלה כזו מבלי להכיר אותך, את רקע חינוכך ומשפחתך, את תנאי המקום, את הסביבה החברתית ואת האלטרנטיבות החינוכיות, החברתיות ועוד.
שאלה: מוזיקה לועזית : האם מותר לשמוע מוזיקה לועזית אם כיום כמעט כל השירים הם שירי אהבה או שירים עם קללות?(גם אם איני מרגיש השפעה שלילית אך אני מבין קצת את משמעות המילים). והאם זה שאנשים אינם מרגישים כל השפעה עליהם זאת בעיה שנובעת מחספוס או שזה פשוט משתנה מאדם לאדם?
תשובה: מוזיקה לועזית שיש בה תוכן חיובי מותר לשמוע ואם יש מסר שלילי אם היא גורמת להרהורים רעים היא אסורה.