LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: האם אפשר להקל באבקת חלבון שאין עליה הכשר?: האם אפשר להכשיר אבקת חלבון על פי רשימת המרכיבים שמפורסמת על הקופסה?. ישנם אבקות חלבון שמיוצרות בחו"ל ואין עליהם פיקוח רבני ואלו הכשרות המיוצרות בארץ אינם איכותיות מספיק והם חדשות בתחום. החלב לפי מה שידוע לי הוא חלב פרה והאם אפשר לצרוך אבקת חלבון כזאת שאין עליה הכשר? אם אין לה טעם, דינה יהיה כמו תרופה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא. חלבון זה לא תרופה. הם משתמשים בחלב נוכרי שנאסר על ידי חכמינו. וגם יש חשש שהמפעל מייצר גם דברים לא כשרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: פתיחת חבילת מגבוני נייר בשבת: האם מותר לפתוח חבילת מגבוני נייר בשבת במקום המסומן לפתיחה?
תשובה: אם מדובר על חבילת מגבונים לחים - הדבר מותר כיוון שבדרך כלל בחבילות אלו הפתח כבר עשוי. אם מדובר על חבילה של נייר טישו (חתוך) - יש לקרוע אותה מן הצד, ולא לפתוח פתח במקום המסומן. הרב עודד מילר
שאלה: תלישת שקיות זבל   אוכל בשבת: האם מותר לתלוש שקיות זבל אוכל מהגליל בשבת?
תשובה: אסור לתלוש שקיות אלו מן הגליל שלהם בשבת. הרב עודד מילר
שאלה: בצל פרווה שטוגן במחבת חלבי: בצל שנחתך על ידי סכין פרווה וטוגן במחבת חלבי. האם אפשר להכין איתו פשטידה פרווה בתנור בשרי בלי כיסוי? מה הדין לכתחילה ומה בדיעבד?
תשובה: לכתחילה אין לאפות עם בצל זה פשטידה בתנור בשרי. בדיעבד אפשר לאכול את הפשטידה מכמה טעמים.  תנור אינו בן יומו, רוב הפשטידה אינה בצל, הבצל קיבל טעם חלב מהמחבת אבל אינו מוגדר לכל הדעות כחלבי ממש, הבצל טוגן ועכשיו כבר אינו חריף, ועוד טעמים
שאלה: להתפלל מול זכוכית של חלון: הרב אסר להתפלל מול כל זכוכית גם אם לא עשוי כמראה (באתר ישיבה). שאלתי: הרי המהרש"ם בדעת תורה (או"ח צ כג. וכן ביו"ד יא טז) פקפק על דברי המשנ"ב האוסר להתפלל מול מראה. וק"ו מול זכוכית שאינה עשויה למראה, כמוש"כ באור לציון (ח"ב, ז) ובשו"ת שבט הלוי (ח"ט כא). האם כוונת הרב לאסור גם מול שלטי ברכות בביה"כ שיש להם חזית זכוכית? או ארון ספרים עם דלת זכוכית וכד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להתפלל מול חלון"
תשובה: אם יש השתקפות על החלון אסור, ואם ההשתקפות חלשה אפשר להקל.
שאלה: החזר מס ממוסדות שאינם מוכרים או מאחרים : האם ניתן לכתחילה להגיש קבלות עבור תרומות שתרמו אחרים, כנגד תרומות שלי שתרמתי לעמותות שאין להם "סעיף 46" כלומר שאינם מוכרים לעניין החזר מס? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זיכוי ממס הכנסה"
תשובה: לא
שאלה: ברכת המזון בעבודה: אם אני מברך ברכת המזון בעבודה כאשר הזמן דחוק, האם אפשר לוותר על החלק מה"רחמן" והלאה?
תשובה: אם הזמן הוא על חשבון המעביד ולפי ידיעתך הוא מקפיד על כך אפשר לוותר על אמירת הרחמן, או שאפשר לומר אותו תוך כדי עבודה אחרי שתסיים את הטוב והמטיב ותאמר עושה שלו' במרומיו, ואח"כ תוך כדי עבודה לומר את הרחמן בע"פ.
שאלה: הנחת תיק שבתוכו ספרי קודש על הרצפה: האם מותר להניח תיק,שבתוכו מונח ספר קודש קונטרס ברכת המזון על הרצפה?
תשובה: כן. מאחר והספר בתוך התיק אין כאן בעיה של זלזול. יש מעדיפים לשים את הספר בחלק העליון של התיק.
שאלה: נורה דלוקה אשר מתחזקת ע"י חיישן בשבת: אני גר בבניין שבו בחדר המדרגות יש נורה (פלורסנט) אשר דלוקה תמיד 24 7 מסיבות בטיחות (כמעט ולא משתמשים בחדר המדרגות בכלל אלא רק במקרה חירום וכאלה שגרים ברומות הנמוכות ולא רוצים לחכות למעלית - כמו בבתי מלון.) כאמור, הנורה דולקת 24 7 אך כשעוברים בחדר המדרגות היא מתחזקת כלומר יותר בהירה (האמת שזה בכלל לא משנה את מצב הראות בחדר המדרגות, רואים בדיוק אותו דבר - כלומר לא היה חושך ועכשיו אור, אלא אור מעט חזק יותר כך שאין מצב של ניחא לה.) האם ניתן לעבור בחדר המרגות הנ"ל בשבת. (ראיתי תשובה של הרב וואזנר אך לא הצלחתי להלביש את זה למצב הנ"ל כי כאמור האור כבר דולק) ב מראש!
תשובה: אם זו נורת להט אסור
שאלה: לביבות ארטישוק קפואים: האם ניתן לאכול לביבות ארטישוק קפואים של סנפרוסט? האם צריך לנקות אותם, ואיך?
תשובה: וברכת ד' בלבבות ארטישוק אין כמעט חרקים ואם הם עברו שטיפה טובה במפעל הרי בודאי נקיים. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הפטרה בשבת ר"ח אלול: רצינו לברר מה ההפטרה לדעות השונות בר"ח אלול היוצא בשבת (בתוך שבע דנחמתא) וכן כשהוא יוצא ביום ראשון?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מובא בשולחן ערוך(אורח חיים תכ"ה, א-ב):" ראש חודש שחל להיות בשבת.ומפטירין השמים כסאי חוץ מר"ח אלול שחל להיות בשבת שמפטירין עניה סוערה. הגה ויש אומרים השמים כסאי וכן נוהגים במדינות אלו.ראש חודש שחל להיות באחד בשבת מפטירין בשבת שלפניו ויאמר לו יהונתן מחר חדש (ואין דוחים עניה סוערה.).". השולחן ערוך פוסק שאין לדלג בשבע הפטרות של נחמה ולכן פוסק להפטיר עניה סוערה(משנה ברורה ה), לעומתו הרמ"א פוסק שיש להפטיר השמים כסאי כי בהפטרה זו מוזכרים ראש חודש ונחמות ירושלים(משנה ברורה ו), המשנה ברורה(ז) מוסיף שיפטירו בפרשת תצא אחר הפטרת רני עקרה יסיימו בעניה סוערה הכתובה אחריה כדי לא לדלג בשבע של נחמה. לגבי הפטרת מחר חדש השולחן ערוך לא התייחס להפטרות נחמה ונראה בפשטות שהוא סמך על פסקתו לגבי ר"ח אלול שמפטירין עניה סוערה, הרמ"א מודה לו בזה משום שבהפטרת מחר חדש לא מוזכרת נחמת ישראל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: פקק רירי: אני בשבוע 41. היום בניגוב ראיתי הפרשה צמיגית חומה עם מעט אדום. ראיתי אך ורק בנייר. עברו כבר כמה שעות. ואין התפתחות ללידה וכן עוד הפרשות. האם אני צריכה לנהוג עם בעלי כנידה כבר מעכשיו? אשמח לתשובה מהירה. בשורות טובות.
תשובה: אתם מותרים. לידה קלה! הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שניים מקרא ואחד תרגום בחוק לישראל: ו לרב ברוך ה אני כבר כמה שנים קורא שמו"ת ביום שישי לאחר שחרית. ב"ה התחלתי לקרוא חוק לישראל. א. השאלה היא אם קראתי את לימוד חוק לישראל במשך השבוע האם ביום שישי בבוקר עלי לחזור על קריאת שמו"ת של כל הפרשה? (אם לא חייב, האם יש עניין לחזור שוב על כל הפרשה, אני ממש רוצה בעז"ה לקיים את קריאת שמו"ת פ"ש בשלימותה) ב.קשה לי לקרוא את לימוד ליל שישי של חו"ל אחרי חצות לילה, מה לעשות?
תשובה: א. יש לחזור ולומר הכל מההתחלה. ב. אם קשה לומר אחרי חצות אפשר לומר לפני חצות.
שאלה: ברית מילה ביום השני: האם אפשר לקיים ברית מילה ביום השני או השלישי ללידה משום שאנו נמצאים בחול ומעוניינים לקיים את הברית בבית חולים ע"י רופא?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מזל טוב. תזכו בעזרת ה' לגדלו בבריאות ונחת. יש למול רק בן שמונה ימים לא לפני, כמו שאברהם מל את יצחק. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עמידה או ישיבה ב"לכה דודי": לכבוד הרב, בתפילת קבלת שבת ישנם שעומדים בעת שירת לכה דודי וכאלו שיושבים, מה נכון לעשות במצב כזה?
תשובה: לשואל, ראשית, בהלכות בית הכנסת יש לשאול את רב הקהילה. אני עונה בהנחה שאין רב או שהשאלה נשאלת על דעתו. אמירת הפיוט 'לכה דודי' היא מנהג, וממילא גם הפרטים, האם לעמוד או לשבת, תלויים במנהג. יש בזה מנהגים שונים גם בין האשכנזים וגם בין הספרדים, האם עומדים בכל משך "לכה דודי" או רק ב"בואי ב ". ההקפדה לעמוד היא לכבוד שבת המלכה, כדברי הגמרא בשבת קיט ע"א: "רבי חנינא מיעטף וקאי אפניא דמעלי שבתא   מתעטף ועומד לפנות ערב של כניסת השבת, אמר: בואו ונצא לקראת שבת המלכה", ורבים מקפידים על כך רק בבית האחרון, "בואי ב ", שהוא קבלת שבת מפורשת (לפרטים על המנהגים השונים ומקורותיהם עיין בכתב העת 'בית אהרן וישראל' סו עמ' צז-צח ובספר 'בירורי חיים' ח"ב עמ' קנז-קנח). יתכן גם שחלק מהעומדים בכל "לכה דודי" אינם עושים זאת מכח מנהג הידוע להם, אלא מתוך התלהבות טבעית מן השירה וכבוד השבת. כיצד נכון לעשות בבית כנסת שבו חלק עושים כך וחלק אחרת? אם רוב מכריע נוהג כאחת האפשרויות, ומי שנוהג כאפשרות השנייה בולט בחריגותו, ראוי לאדם הבודד להתאים את עצמו למנהג הרוב. כך אמרו ח ('מסכת דרך ארץ' פ"ד ה"ה): "לא יהא אדם ער בין הישנים, ולא ישן בין הערים, ולא בוכה בין השוחקים, ולא שוחק בין הבוכים, ולא יושב בין העומדים, ולא עומד בין היושבים. כללו של דבר, לא ישנה אדם מדעת הבריות". ברם, אם בכל שיטה יש קבוצה ניכרת אפשר שכל אחד יעשה כרצונו. אין בזה איסור "לא תתגודדו", כפי שכתב בערוך השלחן (או"ח סי' תרנא סכ"ב) על חילוקי המנהגים בנענוע הלולב: " ויראה לי דאם אחד רוצה שלא לנענע ככל הציבור הרשות בידו ואין בזה משום לא תתגודדו, וראיה ממשנה דשם  סוכה פ"ג מ"ט  דאמר רבי עקיבא: צופה הייתי ברבן גמליאל ורבי יהושע, שכל העם היו מנענעין, והם לא נענעו אלא ב'אנא', עיין שם. ואם היה שייך בזה לא תתגודדו לא היו עושין כן, אלא וודאי דכיון שאין זה חוב גמור יכול לעשות כפי הנראה לו".
שאלה: לעבוד בלשווק " קלי צום": לרב ראיתי שהרב אוסר לקחת קלי צום לפני יום כיפור. הציעו לי לעבוד,בלשווק קלי צום.אסור לעבוד בזה? למה בכלל אסור הקלי צום? האם גם אסור לקחת לפני הצום אשכולית ואבטיח,שזה מיקל על הצום?.
תשובה: לא זכור לי שאסרתי לחלוטין אולי השנה כשערב ת"ב היה בשבת מי שזקוק לכך מבחינה רפואית שייקח מי שלא זקוק לכך מוטב שיימנע, אומנם אין מצוה לההסתגף, אך בכל זאת נאמר ועניתם את נפשותיכם ותרשה לי לפקפק, האומנם זה באמת מועיל? האם אין בכך נזק?
שאלה: אבילות על אחות: אמירת קדיש על אחות נשואה ללא ילדים, שיש לה בעל, וגם הוא אומר קדיש. האם יש חיוב? וכמה זמן?
תשובה: הבעל יכול לומר קדיש על שניהם, ואם האח אומר קדיש עבורה טוב וראוי, אמירת קדיש שנה שלימה, ובפועל נוהגים 11 חודש. למעט קדיש דרבנן שטוב לומר גם בחודש ה12. ולא תוסיפו לדאבה עוד.
שאלה: הדרכה מקצועית ע"י אישה: הרב, אני מנהל של מסגרת טיפולית לבוגרים הצוות שלי כולל כולל נשות מקצוע ומדריכים כחלק מהעבודה הכרחי שהמדריכים יקבלו הדרכה והכוונה מאנשי מקצוע המכירים את המטופלים בצוות שלי ישנן רק נשות מקצוע ולא הצלחתי לגייס גברים לתפקידים אלו אחד המדריכים קבל על כך ועל כן רציתי לבדוק האם זה מותר אסור לא מומלץ? מבחינת ייחוד אין בעיה כי הדלת יכולה להישאר פתוחה. כמו כן - מדובר בהדרכה מעשית ומקצועית שלא חייבת לערב את הפן האישי והרגשי של המדריך
תשובה: אם הכל מתנהל בצניעות מותר
שאלה: שמירת יחיד על מנהג אבותיו: מה דעת הרבנים לגבי יחיד שאין קהילה מסודרת (אך ספרי הלכה מסודרים יש) כגון יהודי מצרים. האם הוא רשאי לשמר מנהג אבותיו? כידוע בספר מנוחת חלק שביעי ושמיני מוכיח הרב סופר שליט"א שארץ ישראל לא אתריה דמרן (אף על פי שהספרדים קיבלו הוראותיו באופן מסוים). בנוסף אם כרגע אינני יודע מהי שיטת הפסיקה של עדתי, יש נפקא מינה? חשוב לי מאוד לשמר מנהג אבותיי
תשובה: א. אפשר וטוב לשמור מנהג אבות עד שתגיע לקהילה מסודרת עם רב ותלך עם כולם לאורו. ב. מה שתוכל לברר תברר ומה שלא תצליח תעשה כדעת מרן.
שאלה: מזוזה בכניסה למרפסת: בביתנו יש כניסה מהסלון לחדר בפתח זה יש מזוזה ומהחדר למרפסת סגורה שאין בה ד אמות. האם הכניסה למרפסת חייבת במזוזה? ואם כן, באיזה צד?
תשובה: מזוזה למרפסת בימין היציאה מהחדר למרפסת. מרפסת יש דיון אם צריך לקבוע מזוזה. ובפחות מד' אמו גם יש דיון האם חייב. אם בשטח המרפסת ניתן לרבע במידה ארבע אמות לקבוע בלי ברכה 1.96 על 1.96. ואם לאו פטור לגמרי.
שאלה: דיני ממונות - כניסה לשמורת טבע: רציתי לשאול על דבר מה שראיתי באתר (באחד התשובות לשאלות) שאין צריך לשלם לשמורת הטבע אם אדם נכנס שלא בכניסה הראשית ואין במקום כניסתו עמדת ת כיוון שאין הקפדה איפה נכנסים לשמורה. אני גם הייתי באותו סיטואציה כמה פעמים, ורציתי לדעת למעשה אם לשלם כעת. שאלתי את האחראים שבאתר שם אם צריך לשלם אם נכנסים בכניסה אחרת והם אמרו לי שבכל כניסה חייבים לשלם גם לא הראשית. השאלה האם אף על פי כן אין חובה לשלם מדין שזה דינא דמלכותא שלא כופין עליה או משהו כזה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כניסה לשמורת טבע ללא ת "
תשובה: כשנכנסים למסלול, יש חובה לנהוג כפי הכללים של שמורת הטבע והגנים, מדינא דמלכותא. אומנם אם הם כותבים שצריך לשלם, אך אינם אוכפים זאת על ידי העמדת פקח שיגבה הת אינך צריך לטרוח כדי לשלם. הרב מרדכי גרוס. אני מצרף תשובה של ידידי הרב יהודה חי לנזר שברר הנדון בתשובה באתר. היכולת של רשות הטבע והגנים לגבות ת על כניסה למסלולים נובעת מן הכלל ש"דינא דמלכותא דינא". בדינא דמלכותא שהנתבע לא גזל את מה שאינו שלו, אלא רק חל עליו חיוב מדיני המדינה לשלם, אין לו חובה להתאמץ לשלם יותר ממה שהמדינה מנסה לגבות ממנו. לא מוטל על האדם להיות הגובה של המדינה, אלא תפקידה של המדינה הוא לגבות מן האדם את המגיע לה. לאור זאת במקרה שלנו, אם יוצא ממקום שיש בו עמדת גביה של רשות הטבע, אסור לאדם לנסות להתחמק מת מפני שפה המדינה לא מחלה על זכות הגביה, אך אם הוא נכנס ויוצא במקום בו אין עמדת ת המדינה החליטה לא לממש את זכות הגביה שלה, ולכן לא מוטל על האדם ללכת במיוחד לשלם בעמדת ת כל זאת אם אכן לא חיסר מרשות הטבע והגנים, אך אם חיסר כגון ששתה מים מברזיה שהתקינו וכדומה, חלה עליו חובת ת לא מדינא דמלכותא, אלא מחמת שגזל דבר שאינו שייך לו, ופה הוא חייב להתאמץ ולהחזיר את חובו. יש להסתפק במקרה זה האם שתיית המים מחייבת אותו לשלם כבר ת מלא על השימוש במסלול, ולמעשה אפשר להקל ולשלם רק את שווי שתיית המים. האופן לעשות זאת הוא לשלם פעם אחת ת מלא גם כאשר אינו חייב, ואחר כך יכול להמשיך וליהנות גם כאשר הוא מחסר, עד שיחסר את שווי הת ששילם. הרב יהודה חי לנזר
שאלה: גרושה עם תינוק מתי יכולה להינשא: הציעו לי שידוך בחורה שנמצאת בהליך גירושין ויש לה גם תינוקת בת שנה. לאחר שתקבל את הגט, תוך כמה זמן תוכל להתחתן?
תשובה: ח תקנו מס' תקנות בעניין הזה. א. שלשה חודשי הבחנה: אישה שהתגרשה או התאלמנה אינה יכולה להנשא בתוך 90 יום אלא לאחר מכן, תקנה זו נועדה לדעת האם התינוק שיכול להוולד לה לאחר כמה חודשים הוא בנו של בעלה הקודם או של הבעל החדש. לדבר יש השלכות הלכתיות (עדות, ירושה, יוחסין וכדו') וכן רוחניות שהרי אין הקב"ה משרה שכינתו אלא על המיוחסים שבישראל (שייחוסם ברור ואין בו ספק) (יבמות מא - מב: שולחן ערוך אבן העזר סימן י"ג) ב. אישה המניקה את בנה ביתה ותוך כדי התאלמנה או התגרשה לא תנשא עד לאחר 24 חודש. תקנה זו נועדה לדאוג למזונות התינוק מחשש שלאחר שתנשא היא תפסיק מסיבות שונות להניק את התינוק. אמנם יש מצבים שבהם אין צורך להמתין עד שהתינוק יהיה בן 24 חודש, בין היתר אם היא לא הניקה תוך כדי נישואיה לבעל הקודם (אבי התינוק) (אבן העזר י"ג) לאחר נתינת הגט בית הדין יכתוב הוראות מפורשות ב"מעשה בית דין" מתי מותר לאישה להתחתן שוב. מכל מקום יש לדעת שכל עוד האישה לא קיבלה את גיטה הרי היא אשת איש ואין לפתח קשרים עם אישה שלא במסגרת הנישואין או ההכנה אליהם (והיא פנויה).
שאלה: שירים: האם מותר לי לשמוע שירי עגבים? אני זוכר שקראתי באיזה מקום שאם השמיעה לא גורמת לך לקלות ראש ולמעשים מגונים ואם בשיר אין תכנים גסים אז מותר לך לשמוע. השירים המזרחיים לא גורמים לי לקלות ראש ואני שומע אותם כי הם מרגיעים אותי והאמת שאני לא רואה את עצמי מגיע למצב שאני כבר לא שומע אותם. האם מותר לי לשמוע אותם? (אני מדבר על שירים של אייל גולן וזמרים מהתחום הזה)
תשובה: איני מכיר את השירים האלו. הכלל הוא: שירים שיש בהם עניינים שבין גבר לאישה אסורים. ישנם משוררים צדיקים שחיברו שירים עם ביטויים כאלו (שהובאו כדימויים) והם מותרים מאחר ואנחנו יודעים שהמשורר היה צדיק ותלמיד חכם וכוונתו טהורה.
שאלה: השם ליה: רציתי לדעת מה פירוש השם ליה (לבת), והאם הוא טוב.
תשובה: כנראה התכוונו הקוראים בשם זה שד' המכונה באותיות י', וה' הוא זה שאני מאמין בו. ואולי זה שיבוש של השם לאה בפי יהודים שבאו מגלות. לעניות דעתי לא כדאי להשתמש בו.
שאלה: גניזה: 1. אם צריך לגנוז דיסק שיש בו שם ה? 2. אם חלק של הפסוק דרוש גניזה? בעבודתי בגנים בתוך לימוד של הברכות לילדים היה שימוש בחלק של הפסוק למשל, "ואהבת לרעך כמוך" או ברכה "המוצאי לחם מן הארץ"? 3. אם כתוב שם של קדוש ברוך הוא בצורה של חיסרון של אוטת אחד או בצורה שכתבתי בשאילה 1 אז הדף צריך גם לגנוז? 4. אם דברי תורה שאין בהם שימוש בפסוקים מן התורה חייבים גניזה? למשל כשכותבים את תוכן השיעור.
תשובה: 1.שבע שמות יש לקב''ה שאסור למחקן וממילא גם צריך לגונזם: שם הויה (כולל י-ה), אדנות, א-לוה, א-ל, אלו-הים, ש-די, צב-אות. וכן לגבי 'א-היה'.  ע''פ שו''ע יו''ד רעו, ט-י. גנזי הקודש ז,א. כתב שם ה' באופנים הבאים: אלוקים, קל, ה', ב''ה, בעז''ה, אי''ה-לא צריך לגונזו  גנזי הקודש ז,ו. אם הוקלד בתוך הדיסק שם של ה'- לא צריך לגונזו  גנזי הקודש ז,כג. 2. חלק מפסוק גם צריך גניזה אם הוא בעל שלוש מילים לפחות  מאז יש קדושה המחייב שרטוט-ע''פ שו''ע יו''ד רפד,ב וביאור הרמב''ן בגיטין ו:  וגם יש משמעות של פסוק  כגון 'מים קדושים בכלי'. אך לא כשכתוב רק 'מים קרים על' ללא 'נפש' שבזה לא נגמר העניין-ע''פ הרשב''ש המובא בפת''ש שם סע''ק א. כשכתובות רק שתי מילים מהפסוק אך ניכר שהן חלק מהפס' כגון 'והלכת בדרכיו' או 'ודברת בם'-יש לגונזן,שכן ברור לכל שזה בא מתוך הקודש מאחר שכל הציווי הוא רק בן שתי מילים.  ראה לגבי כל תשובה 2 בגנזי הקודש ט, ג-ד. 3. עיין בתשובה 1. 4. דברי תורה עם משמעות  כגון שמובאים במחברת, בתור שאלות למבחן או תשובות למבחן -טעונים גניזה אף שנכתבו ע''י ילדים  גנזי הקודש פ''י,ו. רשימת מראה מקומות לשיעור שאין בו ציטוט בעל משמעות-אינה טעונה גניזה  גנזי הקודש י,י. ציטוט קטע ממשנה,גמרא או מדרש-טעון גניזה אם יש בקטע הנ''ל משמעות בפני עצמו אף שהציטוט אינו מדוייק אלא שונה מהמילים המקוריות  גנזי הקודש פרק י,א בשם הגרי''ש אלישיב והגר''נ קרליץ. דוגמא לציטוט בעל משמעות- 'גר שנתגייר כקטן שנולד'. דוגמא לציטוט נטול משמעות- 'אמר רב הונא גר שנתגייר'. אף לציטוט בעל משמעות בפני עצמו יהיה מותר לזרקו ואין צורך לגונזו כאשר מתקיימים בו אחד מהתנאים הבאים  גנזי הקודש פרק י,ב ובהערות שם : 1. ציטט מאמר חז''ל לשם צחות הלשון  כגון 'אוי לה לספינה שאבד קברניטא'  או לשם מליצה  כגון 'אילן במה אברכך פירותיך מתוקין.'. 2. ציטט לשם סיפור הדברים אך לא מתכוון לעצם דברי חז''ל  'פגשתי אותו עוסק בסוגיית 'אדם מועד לעולם'. 3. ציטט לשם קידום מכירות אך לא מתכוון לעצם דברי חז''ל ' משכנס אדר מרבים בשמחה' -לדעת הגר''נ קרליץ. הגרי''ש אלישיב כן הצריך גניזה. סיפורי ילדים המבוססים על סיפורי חז''ל או שמטרתם להמחיש הלכה-יש לגונזם. הדבר לא גרוע מתרגומם שבאו''ח שלד,יב דאג לכבודם  גנזי הקודש פ''י,ג. סיפורי מעשיות על צדיקים וחסידים המעוררים ליראת שמים ומידות טובות-אם לא נכתב בהם פסוק או דבר תורה, או מאמר חז''ל-לא צריך לגונזם  גנזי הקודש פ''י,ד. חיים טובים.
שאלה: לידה בבית: לרב, אני צריכה ללדת בקרוב אי"ה. זה לידה חמישית שלי. עד עכשיו בלידות הכל ב"ה היה ר. יש לי יותר נחת,אם הלידה תהיה בבית. כמובן עם מיילדת מקצועית. עשתה הרבה לידות בבית,וב"ה הכל היה ר. מיקרים בודדים שהיה צריך להתפנות לבית חולים, וכך היה, והיה ר. האם יש איסור ללדת בבית.?
תשובה: בית החולים עדיף בגלל שהרופא מצוי במקום ולא צריך להזעיקו
שאלה: תפילין שנפלו על המיטה: 1. אם התפילין נפלו לי על המיטה אני צריך לתת צדקה? 2. את הפסוק שלפני יהיו לרצון האחרון שבתפילה שבשביל הזיכרון צריך להגיד אותו בקול?
תשובה: א. אין צורך לתת צדקה כי אין זה ביזיון גדול. ב. יש לומר את הפסוק בלחש כי עוד לא הסתיימה תפילת הלחש.
שאלה: 'לשם ייחוד' לפני המוציא: 1. את הבקשות שבשומע תפילה ואחרי יהיו לרצון האחרון מותר להגיד אותם בקול? 2. אני שמעתי שלפני כל דבר טוב להגיד "לשם יחוד" אז אחרי נט"י לפני הברכה על הלחם מותר להגיד "לשם יחוד" כי אסור לדבר?
תשובה: א. הכל יש לומר בלחש. ב. אחרי נטילת ידיים יש להזדרז ולברך המוציא ולא להפסיק באמצע.
שאלה: קריאת שמע לפני התפילה: 1. אם עומד לעבור זמן ק"ש ואדם קרא ק"ש לפני שעבר הזמן והתכוון לפטור את עצמו בק"ש הזאת במקום זאת שהוא לא יגיע בתפילה שלפני תפילת 18 א. אם הוא הגיע נגיד לק"ש שלפני תפילת 18 בסוף הוא צריך לכוון גם בזה לצאת ידי חובת ק"ש שהרי הוא כבר התכוון לצאת ידי חובה אבל זה לא במקום הנכון? ב. אם כבר נגמר ק"ש אחרי זה ועכשיו הוא איכשהו הגיע לק"ש של קורבנות הוא יכול לדלג אותה כי הוא כבר קרא ק"ש ויצא ידי חובה וגם נגמר הזמן, הוא צריך לדלג או בכל זאת לקרוא?
תשובה: א. אם אני מבין נכון, בסעיף זה כוונתך היא למצב שהאדם חשש שמא עד שיגיע לקריאת שמע ר התפילה כבר יעבור זמן ק"ש, ולכן התכוון בק"ש הראשונה לצאת ידי חובה, אך בפועל הוא הגיע לקריאת שמע השניה עוד לפני שהסתיים זמן קריאת שמע. במצב כזה, אין שייך להתכוון בקריאה השניה לצאת ידי חובת קריאת שמע דאורייתא, משום שהאדם כבר יצא ידי חובת ק"ש דאורייתא. אולם לפי חלק מן הראשונים הקריאה השניה היא בגדר "קריאת שמע דרבנן", שכן חכמים תיקנו לקרוא קריאת שמע עם הברכות, ותקנה זו הוא טרם קיים (עיין בבית יוסף סימן מ"ו, דעת הרא"ה, ולעומתה דעת הרשב"א המובאת בהמשך). ממילא, בקריאה השניה יש לכוון לקיים מצוות קריאת שמע כפי תקנת חכמים. בדברי כמה פוסקים (עיין פסקי תשובות מ"ו, יז  ילקוט יוסף נ"ח, ה) מופיעה עצה למצב כזה, שהאדם אינו יודע אם יגיע לקריאת שמע שעל סדר התפילה לפני סוף הזמן או לאחריו - לכוון בשעת הקריאה הראשונה, שאם יספיק להגיע לקריאה שעם הברכות לפני סוף זמן ק"ש, הרי הוא מכוון לצאת ידי חובה בקריאה השניה ולא בראשונה, ורק אם לא יספיק, אז הוא מתכוון לצאת בקריאה הראשונה. ב. הקריאה שמופיעה ב"סדר הקרבנות", יש בה שני עניינים: ראשית, הפסוק "שמע ישראל" מופיע שם כחלק מהודאה לקב"ה, על כך שזכינו לעבדו ולייחד את שמו. בנוסף לכך נהגו להוסיף אחריו גם "ברוך שם כבוד מלכותו." ואף את המשך הפרשיה, כדי לצאת בקריאה זו ידי חובת קריאת שמע דאורייתא, במקרה שהתפילה תתמשך ויגיעו לקריאת שמע לאחר זמנה (עיין טור סימן מ"ו, הגהת הרמ"א בשו"ע מ"ו, ט, ומשנה ברורה שם). ממילא, במצב שתיארת, שכבר קרא ק"ש ואחר כך אומר את הקרבנות והבקשות שלפני התפילה, די באמירת הפסוק "שמע ישראל" בלבד, ואין צורך לומר את המשך הפרשיה.
שאלה: להניח ספר על גמרא: ראיתי בשולחן ערוך שכל האיסור לשים ספרים על ספרים זה רק על תנ"ך, אבל פחות מתנ"ך כמו גמרא וכו' לא צריך להקפיד. ההלכה הזאת מדברת רק על לשים ספרי קודש על חול, אבל ספר חול על קודש אפילו בפחות מתנ"ך אסור?
תשובה: כלל זה כותב ערוך השולחן (יורה דעה סי' רפ"ב סע' כ"ב): "דבר שקדושתו קלה   אין להניח על דבר שקדושתו חמורה, ולהיפך מותר. וכן בקדושה שוה   מותר להניח זה על זה, דאם לא כן איפא נמצא מקום להניח כולם?" ומכאן נלמד שודאי אין להניח ספר חול על כל ספר קודש. יום טוב
שאלה: דברי חול על קלסר: א. האם מותר לשים דברי חול על קלסר שהוא עם דברי קודש אבל זה לא נוגע בקודש אלא רק בקלסר בקרטון? ב. האם מותר לשים דברי חול או קודש על קרטון שבתוכו תנ"ך, שהרי יש כיסוי שהוא קרטון? והאם זה תלוי כמה כיסויים יש בקרטון או תמיד אסור או מותר?
תשובה: א. כריכת הקלסר דינה כדין כריכת ספר קודש. ועל כן אין להניח על הקלסר את דברי חול. ב. כיון שלספרים יש כריכה, והקרטון רק מאגד ושומר על חבילת הספרים, דינו של הקרטון הוא תשמיש דתשמיש של קדושה וניתן להניח עליו דברי חול. יום טוב
שאלה: מצרים: יש לי שאלה לגבי זמן שהיהודים היו עבדים במצרים. כפי שידוע חי עם יהודי היה נחשב כעם גר 400 שנה מיום הולדתו של יצחק, ואז כשיעקב ובניו נכנסו למצריים ויצאו עבר 210 שנה ( זמן שהם סך הכל היום נמצאים במצרים) אבל הם לא היו עבדים ישר, אז ממדרשים של ראשי אני הבנתי שהם היו עבדים במשך 116 שנה, האם זה נכון?
תשובה: לשואל נכון, סך שנות השעבוד לפי רש"י הוא 116 שנה, וחשבון השנים מפורט בשפתי חכמים אות ו (שמות ו, טז). נאמנה
שאלה: אחריות של ראש עיר : האם לראש עיר או לחברי מועצמה וכו שמזמין פעילויות עבור כלל העיר כגון זמרים ששרים שירים שנוגדים תורה ומצוות ובתערובת נשים וגברים וכמו כן פתיחת מקומות שיש שם חוסר צניעות וכו האם הוא עובר עבירה?? מצד אחד אלו דברים אסורים אבל מצד שני יש ציבור גדול מאוד שבכל מקרה יעשה זאת וזה גם תפקידו אחרי הכל
תשובה: הוא עלול לתמוך גם בבתי ספר שלא מחנכים לאמונה וליראת שמים, בברכות לא צנועות, בחילולי שבת ועוד. ההיתר הוא רק אם הוא רואה את עצמו גם שליח להגדיל תורה ולהאדיר.
שאלה: אזמרך בלאומים: יש אתר שקוראים לו אזמרך בלאומים שהוא הפצה של השקפה חרדית לבני נוער דתיים לאומיים האתר הזה מביא המון ראיות מגדולי ישראל על דרכה הרעה של הציונות הדתית ואני מאוד מבולבל אחרי מה שקראתי שם ולא יודע מה לעשות עם השקפותי הרב יוכל להטוות לי דרך??
תשובה: אני מצרף מתוך תשובה של הרב אוריאל טוויטו: אינני מכיר את הסרטון שראית, אבל כדי לענות לך נכנסתי לאתר והסתכלתי על חלק מההרצאה של הרב. בושתי וגם נכלמתי שכך מדבר רב בישראל. במקום לומר דברי תורה, הוא עסוק בדמגוגיה, תוך ניצול העובדה שמולו יושבות בנות שאינן יודעות כיצד להתמודד עם טיעוניו הכאילו הלכתיים. (ורק מחמת כבודו לא אאריך כאן להראות כמה מופרכים, ואפילו מגוחכים - טיעוניו - לפחות אלה שראיתי. במיוחד גיוס התמונות מן החורבן בגוש קטיף כדי לתקוף את השרות הלאומי). עוד צריך לדעת שהאתר הזה "אזמרך בלאומים" הוקם על ידי קבוצה של אנשים חדורי שינאה לציונות ולמדינה, ששמו להם למטרה למשוך את בני הציונות הדתית אל תוככי ההאידאולוגיה והחברה החרדית. לצערי מטרה זו מקדשת בעיניהם את האמצעים, כולל אי דיוקים, השמצות, ביזוי תלמיד חכמים, ציטוטים חלקיים, ועוד ועוד. והכל תוך ניצול ציני של תמימות השומעים והשומעות. אחד החברים המרכזיים באותה קבוצה חיבר ספר שלם (שני כרכים) שכולו מוקדש לביזוי אור ישראל וקודשו, מרן הרב קוק, זכר צדיק לברכה. גם את הספר הזה לא קראתי, אבל עיינתי בו מעט כדי להשיב לתלמידים ששאלו. גם שם ניכרת השינאה, הדמגוגיה, ומשא ומתן שאינו של תורה. על פי הלכה אסור להחזיק ספר כזה בבית וקל-וחומר שאסור לקרוא בו. ובכלל ראוי שלא ללכת, ובטח שלא לחפש הדרכות רוחניות במקום שמבזים בו תלמדי חכמים, ועסוקים בלשון הרע על יהודים כשרים שמוסרים את נפשם על התורה העם והארץ (כמו שראיתי בהרצאה הנ"ל). מי שכדי לשכנע צריך להסביר שרב פלוני הוא שקרן (כמו שכתוב במפורש באתר ההוא, וכן נאמר בהרצאה) ורב אלמוני הוא רודף כבוד (כך כתבו בספר הנ"ל על מרן הרב קוק זצ"ל), ועסקן פלמוני הוא רודף כסף, ועוד כהנה וכהנה השמצות על תלמידי חכמים מופלגים ועל יהודים כשרים, מעיד על עצמו שאינו ראוי להיות מורה רוחני בישראל. האם היינו הולכים לשמוע הרצאות ממי שמבזה את החזון איש או את הרב עובדיה יוסף? וכשמבזים את רבותינו הגדולים? סוף דבר שומר נפשו ירחק מאתרים כאלה ומסמינריונים כאלה.
שאלה: לקנות שתילים שגדלו באיסור: האם מותר לקנות עכשיו שתילים שגודלו באיסור בשמיטה, ולשתול אותם בשנה הבאה?
תשובה: וברכת ד' השאלה היא האם מותר לקנות ממשתלה שתיל שנטעו אותו בשמיטה, ולשתול אותו בגינה לאחר השמיטה. על פי ההלכה, כל שתיל שנשתל באיסור בשביעית צריך עקירה (רמב"ם שביעית פ"א הי"ב). חובת העקירה היא בין אם הנוטע עשה זאת בשוגג או במזיד, כיוון שנחשדו ישראל על השביעית ולכן קנסו חכמים אפילו אם עשו בשוגג. לכן כל שתיל שניטע בשביעית צריך עקירה, ואין ליהנות משתילת שביעית. כשם שקנסו מי שמכין בשביעית קרקע לזריעה בשמינית, כן העושה שתיל בשביעית הרי זה אסור לשתילה גם במוצאי שביעית, וזה קנס מדברי חכמים. אמנם אם למשתלה יש אישור שעשו שם היתר מכירה כדין, או שהשתילה נעשתה בחממה המקורה כדין, אין איסור ואפשר לקנות ולשתול את השתיל בבית. חודש מבורך בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: עכבר בחדר: לרב. ביקשוני לשאול את הרב, כי זה נושא שלא כתוב בספרים, ושוכר והמשכיר מצפים לתשובת הרב. שוכר שכר צימר, והיה עכבר בחדר, והמשכיר לא דאג לגירושו. השוכר נשאר שם בכל זאת 4 ימים. כמה נחזר מגיע לו? איך מודדים זאת?
תשובה: מה טענתו של השוכר? מדוע הוא מבקש החזר? האם היה דין ודברים בין השוכר למשכיר? נא לפרט
שאלה: מה דינו של עץ שנשתל בשמיטה?: אם נשתל עץ פרי בשמיטה, מה דינו? האם ניתן לאכול מפרותיו או שהוא אסור עולמית (ואם מותר האם מונים 3 שנות ערלה משתילתו או מגילו)? האם יש נפקא מינה מי השותל האם גוי או יהודי? והאם יש נפקא מינה האם נשתל בגינה ציבורית או פרטית? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: וברכת ד' לפי הרמב"ם (פ"א הי"ב) יש לקנוס אפילו בשותל בטעות, וגזרו שוגג אטו מזיד. אמנם אם יעקרו ויטעו בשנה הבאה ואז יתחילו למנות שנות ערלה אפשר יהיה לאכול את הפרי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: פנסיה ע"פ ההלכה: הרב, האם חייב ע"פ ההלכה שהחיסכון החודשי לקופת פנסיה, יהיה לקופת פנסיה כשרה שמשקיעה רק במניות של חברות שומרות שבת וכו.? אציין כי למיטב ידיעתי, הרווחים של קופה רגילה יותר גדולים מקופה כשרה וזה משמעותי כאשר יוצאים לפנסיה כאשר הסכום שנצבר יותר גדול. -רבה.
תשובה: הרווחים שאתה מדבר עליהם באים בין היתר מריבית ללא התר עסקה ומחילולי שבת ועוד האם מותר לעבור עברות חמורות לשם בצע כסף?