LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מכונת ממתקים ודמי נסיעות: וחודש טוב! על ההשקעה והתשובות באתר! רציתי לשאול 2 דברים (בענייני ממונות) : א. קניתי חבילת שוקולת במכונת ממתקים, ובמקום 1 קיבלתי 2. מה עלי לעשות, האם זה נחשב מתנה או שעלי להחזיר? ב. לפני שנכנסתי לעבוד מילאתי טופס ובו פרטים אישיים הכולל כמה נסיעות אני צריכה הלוך וחזור כדי להגיע. על סמך זה משלמים לי החזר נסיעות. בהלוך אני נוסעת באוטובוסים, ועכשיו, לאחר שהתחלתי לעבוד, מתברר לי שכל משמרת שמסתיימת ב23:00 יש הסעה שאני יכולה להצטרף אליה. (יש משמרות בלי הסעה חזור אבל בנתיים רוב הפעמים עשיתי משמרות עם הסעה חזרה הביתה) אז יוצא שאני מקבלת החזר נסיעות כפול. מה לעשות? ו
תשובה: א. מכונת ממתקים היא כמו חנות. אך כיוון שבעל המכונה לא שם, אז הוא מתייאש מכל מה שנופל מהמכונה כי רוב העולם לא משיב את מה שנופל. וזה כמו תמרים שנפלו מהעץ בבבא מציעא כב: שהבעלים מתיאש מראש ומותר לקחת. אך כל זה במקום ציבורי רגיל. אך אם המכונה בישוב קטן או בישיבה וכד', ויש על המכונה את המס' טלפון של הבעלים, אז הבעלים מצפה שהמוצא יחזיר לו את האבידה או לפחות יודיע לו שלקח, כי רוב הקונים מחזירים אבידות ולכן הוא לא מתייאש. לסיכום: במקום ציבורי רגיל מותר לקחת את שני הממתקים. ב. בזמננו החזר נסיעות הוא חלק מהמשכורת לגמרי, והוא מגיע לך בין אם את נוסעת באוטובוס ובין אם את הולכת ברגל. לכן זה לא משנה איך את נוסעת מהעבודה, זה סכום שמגיע לך גם אם את לא מנצלת אותו לנסיעה. הרב אריאל איגרא
שאלה: "מי שמאמין לא מפחד.": האם מותר לשיר את השיר של אייל גולן: "מי שמאמין לא מפחד."?
תשובה: אני לא מכיר את כל המילים. תכתוב לי את כל המילים. אם הם מילים טובות אתה יכול לשיר את השיר הזה.
שאלה: ביאור עניין הילכתי: קראתי ולא הבנתי את האמור בספר בשולחן ערוך, חושן המשפט, סימן ס"א (אני לא תלמיד תורה). אני מאד מעוניין להבין את פני הדברים בעיקר בדגש לבסיס הפסיקה הגורסת כי ישנם מצבים בהם על האדם לסמוך על אחרים ולחתום לפי הוראתם, ובדעתו היה להתחייב במה שיאמרו. האם אני יכול לקבל הפניה ו או הסבר שיבהיר לי את האמור בשפה פשוטה
תשובה: בסימן ס"א סעיף יג פסק השולחן ערוך על פי שו"ת הרשב"א, שאדם שטוען על כתובת אשתו שהיה עם הארץ ולא הבין כשקרא החזן הכתובה והתנאים אין שומעין לו. ומוסיף שם הרמ"א, שכך הדין גם בשאר הדקדוקים שבשטר שלומדים מהם דינים, שחייב בכולם ולא יכול לטעון שהוא עם הארץ ולא ידע. מסביר הסמ"ע את טעם הדין, שאם אינו מבין היה צריך לומר קודם נתינת השטר שאינו מבין ושיסבירו לו את תוכן השטר, ובזה ששתק הרי הוא מקבל על עצמו לקיים מה שנהוג לכתוב בשטר שחתם עליו. ומוסיף הש"ך, שאף שידוע שאינו מבין לשון השטר הוא מחויב בכל הכתוב כיוון שקיבל על עצמו ושתק ולא אמר שיסבירו לו, וכמו שפסק השולחן ערוך בסימן מ"ה, ג, ובהגהה בסימן ס"ח, ב. המקור לכך שאדם מתחייב בשתיקתו בכל מה שכתוב בשטר שחתם עליו הוא מדין שליש (גיטין ס"ד, א מובא בשולחן ערוך סימן נ"ו), שכאשר אדם ממנה שליח להיות אחראי על חפץ שלו מעניק לו בכך נאמנות לקבוע לגבי מעמדו של אותו חפץ, ואותו הדין בענייננו, כאשר חותם על השטר, אף שלא מבין ולא קרא, גומר בדעתו להתחייב בכל מה שכתוב בו. אין בפסיקת השולחן ערוך דין או מצב בו מחויב אדם לחתום לפי הוראתם של אחרים ולהתחייב במה שיאמרו בלי לקרוא ובלי להבין, אלא הדין הוא רק שאם חתם מחויב לקיים מה שחתם עליו. אם יש צורך בהבהרות הנך מוזמן לפנות בשנית ותיענה בשמחה. הרב אריה הלברשטט
שאלה: לגדל פאות הפוכות: ברצוני לגדל פאות אך יש לי צמיחה הפוכה ובשל כך אנני יכול לעשות זאת מה עלי לעשות? אנא ענה במהרה
תשובה: אסור להוריד את הפאות אלא צריך להשאיר שיער שאורכו עד סוף האוזן. גם בצמיחה הפוכה אפשר להשאיר שיער באורך זה. נראה לי, שאם השיער יהיה ארוך מספיק יהיה אפשר לגדל פאות כרגיל.
שאלה: הורדת תוכנה מהאינטרנט: יש קבצים מסויימים שהסוג שלהם לא מאפשר לשמור אותם על גבי דיסק. האם מותר להוריד תוכנה מהאינטרנט שמטרתה להפוך קובץ מסוג X לסוג Y?
תשובה: השאלה היא עצם כפולה: א. האם מותר להוריד תוכנה כזו? ב. האם מותר להשתמש בתוכנה כזו? לגבי הורדת התוכנה עצמה, כמובן שמותר להוריד תוכנה חינמית, אך תוכנה המוגנת בזכויות יוצרים אין היתר להוריד ללא ת לגבי השימוש בתוכנה, אם הקבצים שברצונך להופכם לסוג אחר נעשו בכוונה תחילה באופן כזה שלא תוכל לשומרם על גבי דיסק, ויש זכויות יוצרים לבעלי התוכנה, הרי שאין היתר להעתיק לדיסק ללא רשות הבעלים. אך אם אין זכויות יוצרים נראה שמותר. (עיין עוד הלכות בנושא זכויות יוצרים בעידן האינטרנט בספרי "ביכורי אביב"). הרב ניר אביב.
שאלה: ביטוח לאומי לעוזרת בית: העסקתי מס פעמים עוזרת בית יהודיה מצויינת שלא רוצה שאשלם עליה ביטוח לאומי מכיוון שהיא מקבלת הבטחת הכנסה. העוזרת טוענת שבמידה וח"ח יקרה לה משהו היא לא תתבע ממני. אני מעוניינת לשלם עליה כדי שלא תהיה בעיה מבחינה הלכתית. העוזרת החלופית היחידה שמצאתי שמוכנה שאשלם עליה ביטוח לאומי היא גויה שאמורה להנשא בקרוב (אולי ליהודי). האם מותר לי להעסיק את העוזרת היהודיה ולכסות את עצמי עם ביטוח בית המכסה עובדים בו?
תשובה: א. אם היא מוותרת על הביטוח זו זכותה ואת פטורה. ב. אולם עצם עבודתה אצלך היא הבעיה. הרי היא מצהירה הצהרת שקר בכך שאין לה עבודה אך בעצם היא כן עובדת וייתכן שאת שותפה לדבר עברה. מאידך יש לומר שהעברה היא כולה שלה היא המשקרת. צריך עיון.
שאלה: עצירה בזמן תפילה: באילו מקרים ניתן לעצור בזמן תפילה? אם למשל, באו אליי אורחים והם עומדים ללכת, האם עליי להתעלם מהם עד לסיום התפילה? יש עוד הרבה מקרים בעייתים כאלו ולכן אני שואל מתי יש נסיבות מקלות ומתי אין לעצור. מראש
תשובה: כשאנו עומדים בתפילה עלינו לזכור שאנו עומדים לפני מלך מלכי המלכים, וכך צריכה להיות התייחסותנו. כללית מומלץ להתרגל לא לדבר כלל בתפילה מתחילתה ועד סופה. יחס כזה לתפילה מסייע לכוונה ולרצינות בתפילה ולהתקרבות שלנו לריבונו של עולם. יש לדעת שבתפילת שמונה עשרה אסור לדבר בשום פנים ואף לא לרמוז. גם בפסוקי דזמרה ובקריאת שמע אין לדבר, ויוצא, א"כ, שאין לדבר כלל מברוך שאמר ועד אחרי שמונה עשרה ובתפילה בציבור אין לדבר עד לאחר חזרת הש"ץ (עיין שולחן ערוך קכד ז ובמשנה ברורה כז). (גם בקדיש, לפחות עד דאמירן בעלמא, אין לדבר כלל. עיין משנה ברורה נו א) לאחר שמונה עשרה כשיש צורך גדול אפשר לדבר ובמקרה שלך אפשר לרמוז לאורחים שימתינו מעט או לברכם ל ללא דיבור בפה. כשהאורחים יראו את רצינותך בתפילה הם יבינו את חשיבותה ואולי אף ימתינו מעצמם עד שתסיים את התפילה. (בערבית אין לדבר כלל מ'ברכו' ועד לאחר שמונה עשרה ובמנחה בשמונה עשרה) ובהצלחה
שאלה: מס הכנסה מעבודה חד פעמית: אני עבדתי אצל דוד שלי יום אחד (בצורה חד פעמית לעזור לו). הוא שילם לי בסוף היום במזומן, האם אני צריך לתת מס או דברים כאלה? אציין שללקוחות ראיתי שהוא מביא חשבונית והכל.
תשובה: אין צורך לשלם מס. חיוב ת מס הוא על סך הכנסות שנתי של כ50000 ש"ח לשנה (כ4000 ש"ח חודשי). ולכן אם יש לך הכנסות נוספות במשך השנה האזרחית הנוכחית - צריך לשלם גם על זה (אם תגיע ל - 50,000), ואם לא - אין צורך לשלם.
שאלה: כיצד ללמוד פרשות המקדש: בכל שנה כשמגיעה התקופה הזו, סוף ספר שמות, אני מתקשה כיצד ללמוד את פרשיות השבוע. הנושאים הם מאוד טכנים, כמו גודל המשכן, הכלים והקורבנות עכשיו, ואני לא תמיד מצליח ללמוד משהו מעבר. אני תמיד נזכר במחלוקת הרמב"ם (מורה נבוכים) לרמב"ן בעניין טעמי הקרבנות, וליבי נוטה לדעת הרמב"ם, ואני מרגיש שאני לא מספיק מבין את העניין. בכל זאת חלק לא מבוטל מהתורה מוקדש לפרטים טכנים אלו. כיצד ללמוד את הפרשיות הללו?
תשובה: תסתכל במלבי"ם על פרשת תרומה, הוא מסביר את העניין בצורה יפה. כאשר אדם מחליט לבנות וילה ומדבר על כך עם אדריכל, האם הוא צריך להגיד לאדריכל כמה עובי צריך להיות הקיר וכמה מטילי ברזל צריכים להיות בפנים? מדובר בעניין טכני. ולכן כשהתורה מפרטת לנו את כל הפרטים האלו ברור שהתורה נוגעת בדברים עמוקים שאינם שייכים לסברא אנושית. כל פרט במשכן רומז למשהו בעולמות העליונים, והמשכן משמש דגם לעולם כולו. לכן דווקא בצלאל היה יכול לעשות זאת כיוון שהייתה לו הבנה בכל כלי לאיזה עולם הוא קשור ומה הכוונה שצריך להשקיע בו.
שאלה: לקרוא לילד על שם סבו הנכרי: אני עומדת ללדת בעז"ה את בני השני בקרוב. אמי מאוד רוצה שאקרא לילד על שם אביה ואני מאוד רוצה לכבד אותה בכך. הבעיה שלי היא שאמי התגיירה ולכן אביה היה גוי. והוא נפטר ממחלה בגיל צעיר יחסית ובנוסף -עד כמה שהבנתי הוא לא ממש אהב יהודים. מה עליי לעשות?
תשובה: אין לקרוא את הילד על שם סבו הנוכרי. את יכולה להסביר לאמך שיש נמנעים מלקרוא לילד על שם אדם שמת בצעירותו בגלל סימן לא טוב.
שאלה: שמיעת שירים של שונאי ישראל: ישנה זמרת ערביה אשר ידועה בתמיכתה בארגון הטרור חיזבאללה. באם ישנו שיר אשר פירוש מילותיו אינן ידועות לי, מותר לשמוע אותו?
תשובה: לא לשמוע שירה של מי שמתנגד לעם ישראל. הארס הרוחני חודר לכל מה שהיא עושה.
שאלה: עוזרת גויה בשבת: האם מותר לעוזרת גויה לעבוד אצלי בבית בשבת? אני יודעת שזה מאוד מקובל אך כיוון שכתוב בספר דברים ששבת הינו יום מנוחה גם לעבדים שפחות וגרים זה אינו ברור לי.
תשובה: גוי אינו מחוייב בשמירת שבת. מה שכתוב בתורה על עבדים ושפחות זה על עבדים שקנויים ליהודים. כיום אין בארץ עבדים קנויים (זה אסור לפי החוק בהרבה מדינות), העובדים שמשרתים במשק בית הם שכירים ואינם קנויים לבעל הבית. ולכן סתם נוכרי אין עליו הגבלה של שמירת שבת, חכמים אסרו שגוי יעשה מלאכות עבור יהודי בשבת, אולם לצורך עצמו מותר לו לעשות מה שהוא רוצה.
שאלה: חתימת וויתור על ימי מחלה מבחינה הלכתית: המעביד שלי רוצה להחתים אותי על טופס שבו אצהיר כי אני מוותר על ימי המחלה שנשארו לי מהשנה הקודמת. על פי החוק חתימתי אינה תקיפה ואוכל גם אחריה לדרוש את ימי המחלה, אולם אני חושש כי לחתימתי יהיה תוקף ע"פ ההלכה. א- האם יהיה לה תוקף הלכתי? ב-האם תועיל מסירת מודעה בה אצהיר כי חתימתי איננה חוקית, איננה מרצוני, והיא נובעת רק מחשש שהמעביד יפטר אותי שלא כדין?
תשובה: מבחינה הלכתית, אדם יכול להתנות בדבר שבממון מה שירצה. לא נראה שתועיל כאן מסירת מודעה כיון שאתה לא אנוס, שהרי ברשותך הבחירה להפסיק לעבוד שם או להמשיך לעבוד עם הגזירות החדשות של המעביד. אמנם לפי החוק המעביד חייב לשלם לך את כל חובותיך במלואם. הרב ינון זמיר
שאלה: כח גברא בברז עם עין אלקטרונית: לרב יישר כוח גדול על התשובות אדם הנוטל ברכבת וכדו מברז (וסומך עך כך שהוא נחשב כלי בגלל שיש דוד על הגג וכו ) - האם יש עדיין בעיה מצד כוח גברא במידה והברז מופעל ע"י עין אלקטרונית המזהה על יד האדם ומפעילה את הברז? לרב על הטירחא
תשובה: מכיון שמיד עם הקרבת היד לעין נפתח הברז יש להחשיב זאת ככוח גברא.
שאלה: ועדת ששינסקי: לכבוד הרב, אשמח לשמוע דעה תורנית בנושא מסקנות ועדת ששינסקי ובכלל לגבי העלאת המסים על הגז הטבעי.
תשובה: אינני בקיא בפרטי הדברים, ולכן אני יכול לענות רק ברמת העיקרון - שמותר למדינה להטיל מיסים על משאבים שנמצאו בתחומה.
שאלה: חשש מיוחד לתולעים בבצל: האם יש חשש מיוחד לתולעים בבצל לאחרונה או שאפשר פשוט לחתוך באמצע ולראות שהכל ר?
תשובה: וברכת ד' יש להפריד את הגלדים אחד אחד, ולשטוף תחת זרם מים ואז הם יורדים. כמו כן, יש לקנות רק בצלים סגורים לגמרי שאין בהם חריצים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לגעת בתינוק לאחר ביקור בבית עלמין: יש לי תינוק קטן וברצוני לשאול, האם לאחר ביקור בבית העלמין יש להתרחץ לפני שנוגעים בתינוק? (אזכרה של סבתא של בעלי).
תשובה: מספיק ליטול את הידיים שלוש פעמים לסירוגין מיד כשיוצאין מבית העלמין. נהוג שלא לנגב אותן אלא שיתייבשו לבד.
שאלה: "שהחיינו" בפורים וראש השנה: בשולחן ערוך סימן תר"ב בהלכות ראש השנה צוין כי ביום השני של ראש השנה (בבוקר)אומרים "שהחיינו", בעוד שבסימן תרצ"ב בהלכות פורים בשולחן ערוך לא נאמר שיש לומר "שהחיינו" (בשחרית). למרות שיום השני של ראש השנה ופורים שניהם מדברי קבלה. מדוע אם כך ביום השני של ראש השנה אומרים "שהחיינו" וביום פורים לא אומרים ( הכל ע"פ שולחן ערןך). לפי הרמ"א בשני הימים כן אומרים "שהחיינו" (בשחרית). אני מקווה שהסברתי את שאלתי בצורה ברורה. - וחיים טובים וארוכים
תשובה: דין ברכת שהחיינו אינו תלוי האם החג הוא מדברי קבלה או לא (דלפ"ז יש לשאול גם על ברכת שהחיינו בליל פורים). בפורים המחלוקת היא האם כיון שברכו כבר שהחיינו על הקריאה בלילה אין מקום לברכה נוספת בקריאה ביום (רמב"ם (הלכות מגילה פ"ג ה"א)  שו"ע סימן תרצב א) או שמכיון שעיקר הקריאה ביום יש לברך שוב שהחיינו ביום (ר"ת (מגילה כא)  רא"ש (שם סימן ו)  רמ"א שם) בראש השנה המחלוקת תלויה האם למרות שאנו מחשיבים את שני הימים כקדושה אחת ארוכה (שלא כמו ביום טוב שני של גלויות ששם יש ספק מהו היום שמוגדר כיום טוב ומהו יום החול) יש מקום לברך שהחיינו גם ביום השני כיון שאף בזמן קידוש החודש עפ"י ב"ד היו נוהגים לעיתים יומים ר"ה והיום השני היה העיקרי.(עיין רא"ש מסכת ר"ה פרק ד סימן יד  טור ובית יוסף סימן תר)
שאלה: מצות חבורה לאברכים: ראיתי מודעה של מחירים מסו ים למצות חבורה לאברכים (זה עולה להם כזכור לי כ-100 שקל לקילו). האם זה ראוי להוציא כספי צדקה על חומרות? אם אני יודע שכסף צדקה מגיע לדברים האלה, האם לא עדיף להביא כסף לעניים אחרים אפילו שהם לא תלמידי חכמים אבל יש להם צרכים יותר בסיסיים?
תשובה: אתה צודק, מי שרוצה לעשות חומרות שיעשה זאת מעצמו, לא ראוי שהציבור יממן לו זאת.
שאלה: אזכרה בחודש אדר: סבי נפטר בכ"ו אדר א התשס"ח. הייתי מעוניין לדעת מתי מקיימים את האזכרה בשנה מעוברת כמו השנה- האם באדר א או שמא באדר ב? כמו כן- האם צריך לקיים את האזכרה בערב כ"ה (אור לכ"ו) או בכ"ו עצמו? מראש.
תשובה: מאחר ונפטר באדר א', הרי שהאזכרה גם היא באדר א'. את העליה לתורה יש לעשות ביום כ"ו. לימוד וכד' ניתן לעשות בשני הזמנים שציינת, לפי הנוחות.
שאלה: בתולת ישראל: רציתי לשאול מה שכתוב בתנ"ך "בתולת ישראל", הרי כתוב הרבה פעמים שעמ"י דומה לאשה מזנה וכו וידוע בהלכה שאשה שבגדה אסורה לבעלה אז איך זה מסתדר רוחנית? ולמה מדמה אותה לבתולה?
תשובה: הביטוי "בתולת ישראל" והדימוי לאשה מזנה הם משלים שהנביא משתמש בהם בכדי להעביר את המסר. כשרוצים לדבר על התמימות והחביבות של עם ישראל משתמשים בביטוי "בתולת ישראל". וכשרוצים לבטא את עזיבת הקב"ה משתמשים בדימוי של זנות. בפרוש הרד"ק, על פרק ה פסוק ב, בספר עמוס ניתן לראות את שני הדימויים: "בתולת ישראל - בתולה היתה עד שלא בעלוה אדונים זרים".
שאלה: יחוד בהסעה בסוף משמרת: אני עובד בסופר ובסוף העבודה יש הסעה שלוקחת אותנו הביתה כשכבר חשוך, לפעמים זה נהגת ואני נשאר אחרון, האם מותר? ואם כן, מדוע הרי לא רואים בחוץ מה קורה בתוך האוטו? בתומ"ר.
תשובה: אם מדובר במקומות שנוסעים עוד אנשים, לא צריך לחשוש.
שאלה: לקחת חבילה פתוחה מהסופר: אני עובד בסופר. יש חבילות שנפתחות או מקולקלות וכדו ששמים אותם בחזרות ואח"כ מחזירים ליצרן ומקבלים החזר. מה שבתוך החבילות הפתוחות ממילא מתקלקל או נזרק, האם מותר לאכול מזה? יש לציין שלפי ה"הוראות" של הסופר אסור לאכול. ואם אסור - האם אדם שזורק אוכל שיתקלקל אבל לא מרשה לגעת בו מותר לקחת אותו שלא יהיה בל תשחית? אשמח לתשובה מפורטת תומ"ר
תשובה: א. כיוון שהחבילות האלו הם של הסופר, הם מחליטים מה עושים אותם ואם הם אוסרים להוציא את מה שבתוך החבילות אז זה איסור גמור להוציא ואתה גוזל מהבעלים. אמנם אם הם כבר הוציאו מרשותם ושמו את זה בפח זה אבידה מדעת והיא הפקר וכל הרוצה ליטול יבוא ויטול והם לא יכולים לאסור על אנשים לקחת את זה. ב. לזרוק לפח זה אבידה מדעת, כמו שכתוב בב"מ כה: "שאשפה העשויה להפנות זה אבידה מדעת". לכן, אם זה באשפה זה הפקר גמור וזה כבר לא ברשות הבעלים ולכן הוא לא יכול לאסור על אחרים לקחת. אמנם אם זה עוד ברשותו והוא אוסר לגעת בזה, אז זה גזל גמור ולא עוברים על גזל בשביל להציל חבירו מאיסור בל תשחית. (לא אומרים חטא כדי שייזכה חבירך) הרב אריאל איגרא
שאלה: מעשר כספים לסטודנט: אני סטודנט ושוכר דירה בלי עזרה מההורים. אני עובד בערבים אך בקושי מצליח לכסות את המחיה (אפשר לומר אפילו שהאיזון שלי שלילי) האם אני חייב במעשר כספים? כמה? תומ"ר
תשובה: מאחר ואתה חי על חשבונך והכסף אינו מספיק לך, אתה פטור ממעשר כספים. כדאי שתתן צדקה באופן קבוע אפילו סכום קטן.
שאלה: גיל בחירה בין טוב לרע: מאיזה גיל ביהדות נחשב שילד יכול להבחין בין טוב לרע? לדוגמא, בישעיהו ז פסוק טז כתוב: "כי בטרם ידע הנער מאס ברע ובחר בטוב תעזב האדמה אשר אתה קץ מפני שני מלכיה.", האם יש לכך התיחסות היכן שהוא? מראש.
תשובה: הלכה למשה מסיני שילד נעשה בר מצווה בגיל 13 (וילדה בגיל 12), עד אז הוא פטור מעונשין. יכול להיות ילד פיקח שבגיל 10 הוא מבין, אבל באופן כללי התורה קבעה את גיל 13 ורק אז יש עליו אחריות.
שאלה: תרומת נוצרים לאמבולנס: אנחנו מחפשים תורמים ליישוב שלנו שיתרמו לנו אמבולנס חדש. יש נוצרים מחו"ל שהסכימו. האם לפי ההלכה מותר לבקש מהם שיתרמו לנו?
תשובה: האם מדובר בסתם גויים או שהם מאורגנים במסגרת כנסיה נוצרית?
שאלה: צפיה בסרטים בשבת: חברי ביקשו ממני שאתן להם כמה סרטים (לא מדובר בסרטים שעוסקים בנושאים הלכתיים). האם מותר לי לתת להם, כאשר אני יודע שיש סיכוי גדול מאוד שהם יצפו בסרטים בשבתות?
תשובה: תן להם בתחילת השבוע, יש ספק אם יצפו בשבת ובספק מותר.
שאלה: כיבוד הורים מול דיקדוק במצוות: 1. אם אמא שלי מבקשת ממני להתקשר או לבדוק כמה שיחות יוצאות נשאר בפלאפון של אבי בלי רשות ממנו, האם אני צריכה לשמוע בקולה ולעשות או לא לעשות בגלל גזל כל שהוא? 2. לצערי, המטבח לא כל כך כשר, האם מותר לי להכין אוכל ולתת להורים (אני לא אוכלת מזה)כדי לעזור בעבודת הבית לאמא? 3. האם מותר לי לתת אוכל לאנשים אני יודעת שהם לא יברכו על האוכל? 4. בשבת אבא שלי נוטל ידיים אבל לא כהלכה והוא מברך על נטילת ידיים, מותר להגיד אמן? וסליחה
תשובה: א. לא כדאי להתערב בין אבא לאמא ולהסביר לאמא בצורה עדינה שאינך מסוגלת לעשות כך. ב. אם יש אוכל לא כשר אסור להכין ולהגיש, אבל אם המוצרים כשרים ורק הכלים לא כשרים אפשר להקל. ג. אם מדובר באנשים רעבים או באורחים שיעלבו אם לא תביאי, אפשר להקל כדי שלא ייפגעו ואז הם עלולים לשנוא שומרי מצוות ולעבור עבירות נוספות. ד. אפשר לענות אמן כדי להרגיל שעל ברכות עונים אמן, במיוחד שהוא אינו יודע דיני נטילה ולפי דעתו הוא מברך כהוגן.
שאלה: איך להרגיש ענווה: באיגרת הרמב"ן כתוב:"על כן אפשר לך איך תתנהג במידת הענווה. וכל אדם יהיה גדול ממך בעניך, ואם חכם או עשיר הוא, עליך לכבדו. ואם רש הוא, ואתה עשיר או חכם ממנו חשוב בלבך כי אתה חייב ממנו, והוא זכאי ממך.". הרמב"ן כותב שצריך להרגיש שכל אדם יותר גדול ממך - במילים אחרות שאתה יותר קטן מכל אדם. לפי מה שתמיד חונכתי, ענווה זה לדעת שהכל מלמעלה, שהכל מהקב"ה. עכשיו, אם הכל מהקב"ה, גם כל מה שיש לי וגם כל מה שיש לחברותי, אז אני לא מרגישה מעל אף - בן אדם כי הכל מהקב"ה. אבל אני גם לא מרגישה מתחת כי גם אצלו הכל מה. אם הכל מה כולנו עומדים על בסיס שווה, אז איך מרגישים באמת בכל הלב שכל אדם יותר גדול ממך ושאתה יותר קטן מכל אדם?
תשובה: כוונת הרמב"ן שלכל אדם יש מעלה מסויימת שאין לאחרים ולכן יש לכבד כל אדם מפני המעלה המיוחדת שלו ולא להתנשא מעל האחרים. אמנם נכון מה שאת אומרת שכל המעלות הם מאת ד' היכולת לראות מעלות של אחרים ולכבד אותם מעידה על בריאות של הסתכלות ללא השוואה מי יותר וזו ענווה.
שאלה: חירור דף לשבת: אני מחלק דפים לשבת בית הכנסת, ניתן לחורר חור בקצה הדף אף כי כתוב שצריך לשמור על קדושת הדף?
תשובה: אם החירור הוא בקצה הדף ואתה לא מחרר מילים, מותר.
שאלה: לא ילבש בהצגה: האם מותר לנשים ללבוש בגדי גברים עבור הצגה? לכאורה היה נראה שאסור, שהרי גם בפורים נחלקו הפוסקים אם מותר, ואחד הטעמים להיתר שהובא בדרכי משה (תקצ"ו) הוא שאין בגד מיוחד לגברים או לנשים, וזה לכאורה שייך רק בפורים. עכ"ז נראה המנהג הפשוט באולפנות וכדו שמתחפשים לגברים. וא"כ יתכן שגם כאן יש לומר את הלימודי זכות הנוספים שמובאים בד"מ במפורש רק בתור לימודי זכות.
תשובה: אם ההצגה היא ערכית וחינוכית, מותר.
שאלה: צרוף קטן לזימון: האם אפשר לצרף ילד בן שש לזימון אם הוא יודע לברך רק קטעים מסוימים מברכת המזון (הוא לא יודע לקרוא אך כך הם מברכים בגן)?
תשובה: לפי שיטת יהודי אשכנז לא מצרפים ילד לזימון לפני גיל בר מצווה. לפי שיטת חכמי ספרד אפשר לצרף אם הילד יודע מה זה זימון ומה זה ברכת המזון.
שאלה: תפילין בלילה בדיעבד: אם נרדמתי ולא הנחתי תפילין והגיע הלילה, האם אני יכול להניח בלי לברך כדי לפחות לא לעבור על המצווה דאורייתא? ומה הדין בבין השמשות?
תשובה: ח תיקנו שלא מניחים תפילין בלילה, ולכן אם ישנת כל היום אתה אנוס. בבין השמשות אפשר להניח בלי ברכה.
שאלה: תקציב לישיבות: רציתי לשאול על מה שקיים במדינה שהמדינה מממנת בחורי ישיבה ואברכים שלומדים תורה מדוע זה צריך להיות כך? בגיל חינוך אפילו גיל תיכון ר, אבל כשאדם כבר מבוגר צריך לפרנס את עצמו ואם רוצה ללמוד אז שחצי יום ילמד וחצי יום יעבוד? האם זה היה מקובל פעם בעם ישראל ככה? אני חושב שלא. יש את תקנת יהושוע בן גמלא וכו אבל אף פעם לא שמענו שהעם מפרנס לומדים בהסטוריה שלנו? אשמח לתשובה תומ"ר
תשובה: המדינה תומכת באוניברסיטאות ונותנת מלגות לסטודנטים, כי היא מבינה שהחברה צריכה להוציא מתוכה רופאים מהנדסים, אנשי היי טק ומומחים בכל התחומים, ואדם לא יכול לממן לבד את כל הדברים האלו. כאשר אנו רואים היום שהרמה התורנית זקוקה לחיזוק ויש חולשות גדולות. צריך שחלק מהציבור יקדיש את חייו לעולמה של תורה. בסופו של דבר בני תורה אמיתיים תורמים לחברה בכל מקום בו הם נמצאים והציבור זקוק להם. ולכן הציבור מוכן לתת מלגה לבחור שילמד כמה שנים כדי שלאחר מכן יוכל לתרום לעם ישראל. בשביל לצאת תלמיד חכם לא מספיק ללמוד שנתיים שלוש, יש ללמוד בשביל זה לפחות עד גיל שלושים. יש אמנם אנשים שלא מבינים את החשיבות של זה, אבל יש מספיק אנשים שכן רואים בזה חשיבות והם גם משלמים מיסים וציבור זה מבין שעם ישראל זקוק לתלמידי חכמים. גם הצבא לדוגמא מוצא לנכון לשלוח כמה חיילים עם כושר שיהיו בנבחרת כדורגל על מנת לבדר את החיילים. ברור שאדם לא הולך לצבא בשביל להיות שחקן כדורגל, אך הצבא צריך שיהיה בו גם בידור. עם ישראל זקוק לאנשי תורה לא פחות מאשר הצבא זקוק לשחקני כדורגל. הוא זקוק לאנשים רוחניים. בימי קדם עם ישראל נתן תרומות ומעשרות לכהנים וללויים וכך החזיק אותם כדי שהם יתעסקו בלימוד תורה לעם ישראל, וכך נאמר על שבט לוי "יורו משפטיך ליעקב ותורתך לישראל". אינני מדבר על מי שאינו אמיתי וסתם מנצל את זה. אני מדבר על אנשים אמיתיים שמקדישים את מיטב שנות בחוריהם כדי לעלות בתורה ולאחר מכן לתרום לעם ישראל.
שאלה: להסביר את ברית בין הבתרים: אני מורה בבית ספר יהודי בארה"ב ואני מעוניינת בעזרה איך להסביר לילדים בכיתה ג בני תשע שנים את מהות ברית הבתרים ולמה נצטווה אברהם לבתר את הקורבנות חוץ מהציפור.
תשובה: יש ללמד את מה שכתוב ואין צורך להסביר אלא באופן כללי שכך ד' אמר לעשות את כריתת הברית. הביתור של גוף אחד לשנים מבטא שכך גם נקשר הקשר בין עושי הברית שהם שנים המתחברים להיות אחד שתלויים זה בזה.
שאלה: להביא מכשיר לסוכרת בשבת: אבא שלי חולה בסוכרת ולפעמים בשבת הוא מבקש ממני להביא לו את המכשיר של הסוכרת שהוא מוקצה. האם אני צריך להביא לו משום כיבוד הורים או להימנע מלהביא לו כי הוא יכול לקחת לבד?
תשובה: אם זה פיקוח נפש יש מצוה לתת לו.
שאלה: לתת למידת הדין את חלקה: בהרבה הלכות ראינו את המושג "לתת למידת הדין את חלקה" ברצוני לשאול: א. מה המושג "מידת הדין", (פעמים ונראה הכוונה לתת לשטן את חלקו). ב. וא"כ, האם אין בזה "כעין" זביחה לשטן וכדו. ג. בענין מסויים מאוד, שבירת הכוס בחופה, שהכל בו ואחריו נמשך הרמ"א שהטעם הוא משום חרבן ירושלם, ברם דעת הריקאנטי וכ"כ השל"ה שהוא מצד "לתת למידת הדין חלקה". מה הפירוש המדוייק האם הכוס אסור בהנאה, כמו שמצינו במים אחרונים למשל. או עצם השבירה היא הנתינה, נפקא מינה: האם יכול להשתמש בכוס הזו, (לסגולה לנישואין - כמו ששמעתי, או המודה האחרונה לחבר את החלקים ולהניחם כמין קישוט בבית). ב מראש.
תשובה: מידת הדין היא מידת המשפט של הבורא ולא של השטן. הכוונה היא שאם אדם יודע שאיננו צדיק לא יתנהג בקלות ראש כדי שלא יגרום שמידת הדין תעניש אותו מתוך התנהגות כאילו הוא צדיק ויש לו זכויות. חלילה וחס לעשות משהו בשביל השטן. כוונת הריקנאטי והשל"ה שלא להראות כי בשעת שמחה שכחנו את צערנו על החורבן כאילו שאנחנו צדיקים, והרי נאמר כי אם לא נבנה המקדש בימינו כאילו נחרב בימינו. וא"כ בודאי שהכוס השבורה איננה אסורה בהנאה ואם רוצים להשתמש בשברים כסגולה אין בכך שום מניעה.
שאלה: הטמנה המוסיפה הבל בשבת: מהי הטמנה המוסיפה הבל?
תשובה: לכסות סיר בשמיכה מכל צדדיו זה הטמנה. אולם המיכה עצמה אינה מחממת את הסיר אלא שומרת על החום שהיה בו. זה הטמנה בדבר שאינו מוסיף הבל, שמותר להטמין ביום שישי. אם מתמינים בדבר שמגביר את חום הסיר ולא רק שומר אותו, זה הטמנה בדבר המוסיף הבל. לדוגמא, הטמנה בגחלים. אפילו אם רק חלק מהסיר נמצא על הגחלים והשאר עטוף בשמיכה, הוי הטמנה בדבר המוסיף הבל.
שאלה: חדר עם כמה פתחים לעניין מזוזה: חדר בבית, שבשלוש מתוך ארבעת קירותיו יש פתחים הפתחים בנויים בצורה של שני משקופים ישרים המחוברים במשקוף עליון בצורת קשת. העניין הוא שבכל קיר יש יותר מפתח אחד למשל - יש קיר שבו יש 2 פתחים הפונים לסלון, ויש קיר עם 2 פתחים הפונים למטבח. האם יש חיוב לשים מזוזה בכל פתח ופתח ואז יוצא שצריך 5 מזוזות לחמשת הפתחים שבשלוש הקירות או שחלק מהפתחים פטורים ממזוזה? כמו כן באיזו צד צריך לשים את המזוזה? האם יש חילוק בין מנהגי העדות השונות ספרדים אשכנזים?
תשובה: כל פתח בחדר מגורים חייב במזוזה אפילו יש כמה פתחים. ראוי לשים את המזוזה מצד ימין של המקום שממנו נכנסים למקום העיקרי. בעיקרון אין הבדל בין העדות.
שאלה: נוסח ההפרשה של המכון: יש לי את נוסח המכון על מגנט. בראש הנוסח מופיע הברכה (בודאי טבל) ואחריה המשפט "מה שאומר יחול על כל מין בנפרד". האם לא רצוי לומר משפט זה קודם הברכה, שהרי אינו מנוסח ההפרשה?
תשובה: וברכת ד' אפשר לומר לפני ואפשר לומר גם לאחר הברכה, מכיוון שזה חלק מצרכי הברכה. אמנם לעניין הביאו מלח, השו"ע ס'י קסז סעי' ו כתב זאת לשון דיעבד אבל בדבר שהוא לצורך הברכה עצמה נהגו בני אשכנז לומר. כפי שאנו מוצאים לעניין תקיעת שופר לאחר ברכת לשמוע קול שופר, מנהג רוב קהלות אשכנז שהמתקיע אומר "תקיעה", למרות שיש כאן הפסק, אלא שזה צורך התקיעה עצמה והגדרתה ולכן לא נחשב להיות הפסק, עיי"ש. וכן כאן אמירת "על כל מין בנפרד" זה עצם ההפרשה ולא כמלח ללחם שאיננו הכרחי (בייחוד בימינו כמבואר בשו"ע שם), ועל כן אפשר לומר כך ואפשר לומר כך. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות OU על עופות: עוף עם סימון הOU וליידו רשום "בהשגחת רבני איחוד הקהילות החרדיות באמריקה" - האם לסמוך, מה רמת הכשרות? כמו כן - עוף שרשום על האריזה "פלייש" - האם זה מוכר?
תשובה: לשאלתך, העוף כשר לפי רמת הכשרות של הרבנות הנותנת כשרות. כנ"ל לגבי כשרות "פלייש".
שאלה: תשובה על שקר לחברת ביטוח: לפני שנים, בהיותי נהג חדש מאוד, אחותי אפשרה לי לנהוג ברכבה. את הרכב היא קיבלה מעבודתה בליסינג תפעולי. גרמתי בנהיגתי לתאונה קלה. אחותי דיווחה לחברת הליסינג כאילו היא נהגה, כך שהפגיעה ברכבה וברכב נוסף לא שולם על ידי אחותי (או על ידי). אינני יודע לאיזו חברת ביטוח או חברת ליסינג היה שייך הרכב, ומי הפסיד מהשקר. אינני יודע כמה ומי היה משלם אילו היינו אומרים את האמת. ברצוני לעשות תשובה על כך. א. האם אני חייב לברר את מי הפסדתי וכמה ולשלם לו את כל הסכום? ב. כיצד עלי לעשות תשובה על כך? אינני רוצה לגרום נזק לאחותי.
תשובה: אם זה היה אפשרי זה היה עדיף אבל זה נראה מסובך מידי ועלול לגרום נזק לאחותך. לכן נראה שראוי לעשות תשובה כמו מי שגזל ואיננו יודע את מי גזל שיעשה צורכי רבים. תוכל לשער את סכום הנזק ולתרום למטרות ציבור: בתי כנסת מרכזיים, בתי חולים, אגודת אפרת ולהתכוון שזכות המצוה תעמוד למי שהפסיד בגללך, ומן השמים תתקבל תשובתך ברצון.
שאלה: מעשר כספים משכר ביביסיטר: אני מעל גיל חיוב במצוות ועושה יחסית הרבה ביביסיטרים ומרויחה מהם כמובן כסף, האם אני צריכה כל תקופה מסיימת לעשר?
תשובה: אינך חייבת במעשר אולם אם את רוצה לנהוג בכל זאת, זה יפה מאוד.