LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: סדר הנחת יריעות המשכן: מה היה סדר הנחת יריעות המשכן מלמטה למעלה?
תשובה: היריעות התחתונות קרויות משכן - עשר יריעות שהיו לגג של אהל מועד והשתלשלו גם על הקרשים מבחוץ. היו עשויים שש משזר, תכלת, ארגמן ותולעת שני. אורך כל יריעה 28 אמה ורוחב 4 אמות. כל חמש יריעות יהיו מחוברות בתפירה כך שנוצרו שני מרובעים באורך 28 אמה ורוחב 20 אמה. את המרובעים מחברים בלולאות אחת לשניה. אורך המשכן עצמו היה 30 אמה ורוחבו 10 אמה. נותנים את אורך היריעות (28 אמה) לרוחב המשכן כך שעשר אמות הם גג המשכן, שתי אמות הם לעובי הקרשים ושמונה אמות מכל צד יורדות על הקרשים (ומשאירות שתי אמות מגולות). מהרוחב של היריעות (40 אמה) יש 30 אמה של גג המשכן, אמה לעובי הקרשים במערב ועוד תשע אמות מכסים את הקרשים המערביים מבחוץ. מעליהן יריעות הקרויות אהל - 11 יריעות מצמר עיזים שאורכן 30 אמה ורוחבן 4 אמה. חמש יריעות מחוברות יחד ושש יריעות מחוברות יחד בתפירה ושתי המרובעים שנוצרו מחוברים בלולאות אחת לשניה. את האורך נותנים על רוחב המשכן כך ש-10 אמה מכסים את היריעות שמעל חלל המשכן, אמה בכל צד לעובי הקרשים ותשע אמות מכל צד מכסים את הקרשים (כולל האמה שנשארה חשופה על ידי יריעות המשכן. האמה התחתונה מכוסה באדנים). רוחב היריעות המחוברות הוא 44 אמה. 30 לאורך המשכן, שתי אמות נכפלות בצד מזרח, אמה לרוחב הקרשים במערב והשאר יורד על הקרשים בצד מערב. מעליהן יש את המכסה - המכסה היה בגודל המדוייק של הגג, כלומר, 30 אמה על 10 אמות. לדעת רבי נחמיה היו אלה שני מכסים שהתחתון מביניהם מעורות אילים מאודמים ומעליו מכסה מעורות תחשים. ולדעת רבי יהודה זה היה מכסה אחד שחציו מעורות אילים מאודמים וחציו מעורות תחשים. (שמות כ"ו, א'-יד, ורש"י שם) הרב בנימין בבמרגר
שאלה: שתילת גרעינים בעציץ בשמיטה: האם מותר השנה לשתול גרעיני אבטיח בתוך עציץ בתוך הבית? (הבית עם קומה אחת)
תשובה: כעקרון למרות שמותר לשתול בבית. נראה שלאדם רגיל (לא חקלאי) לא כדאי לשתול בשביעית בבית, ובייחוד שזה קומה ראשונה, ודעת הגרש"ז אויערבאך זצ"ל היא להחמיר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: סוגיה בגמרא: בגמרא, מסכת עבודה זרה, דף ב עמוד שני למטה מסופר שהקב ה ראה שאומות העולם לא מקיימות את שבע מצוות בני נח ועל כן התיר להן אותן. האם התפיסה שלנו עכשיו היא שהגוים פטורים משבע המצוות, ואם לא, מדוע מסופר כך?
תשובה: הגויים מחוייבים בשבע מצוות בני נח ועיין ברמב"ם הלכות מלכים פרק ט. מסקנת הגמרא שהגויים מחוייבים לקיים את המצוות אלא שמקבלים עליהם שכר כאינם מצווים. ועיין גם ברש"י דף ו עמוד א ד"ה "לפני עיוור". וברש"ש על דף ב.
שאלה: קשירת ספר תורה בשבת: מה הדין בספר תורה של אשכנזים, הרגילים לקושרו, אם נמצא בשבת שהוא קשור בשני קשרים זה על זה?
תשובה: השאלה האם קשרו את זה במתכוון כך או שזה נקשר מאליו. אם זה רק נקשר מאליו, זה לא נחשב ל"בר קיימא". מוזכר בהלכה לגבי אדם ששרוך הנעליים שלו פתאום נקשר, מותר להתיר את זה משום שהקשר לא נעשה במתכוון. וגם כאן, מסתבר מאוד שלא עשו את זה בכוונה, אלא זה יצא כך. ודבר כזה יהיה מותר להתיר בשבת.
שאלה: משחק טמגוצ י: יש משחק בשם "טמגוצ י" שהוא מעין "חיית מחמד" אלקטרוני. מפעילים את המשחק וצריכים "להאכיל" את הטמגוצ י. אפשר גם לתקשר עם טמגוצ י של מישהו אחר ואז הם יכולים "להתחתן" ו"להוליד ילדים" וכו. האם קיימת בעייה הלכתית במשחק כזה או שמותר לשחק עם זה?
תשובה: כל עוד שזה רק משחק ואין בכך גם צדדים לא צנועים איני רואה בכך בעיה.
שאלה: פדיון הבן כמו פ"ד תעניות: היכן מוזכר בח עניין זה, מה המקור לכך?
תשובה: עד כמה שידוע לי בח אין דבר כזה. ייתכן שזה מופיע בספרי מוסר וחכמה פנימית.
שאלה: דלת בית הכסא ותפילה: האם נכון שאם דלת השירותים אינה סגורה עד הסוף ישנה בעיה להתפלל? מה ההגדרות בעניין זה - צריך ורצוי?
תשובה: ישנם מספר דעות בין פוסקי ימינו כיצד יש להתייחס לשירותים נקיים. לכתחילה יש לסגור את הדלת. בדיעבד אם השירותים נקיים ניתן להתפלל לידם גם כשהדלת פתוחה (אג"מ אה"ע ח"א קי"ד). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חובה לתת צדקה לפני הזמן הרצוי?: כדי שאתן יותר צדקה החלטתי לייחד ארנק לצדקה בנוסף לארנק הרגיל. בארנק הזה יש כסף של 10 אג לתפלה ושקלים בודדים לעניים, כך שלא יקרה שבדרך לאוטובוס אתן צדקה ולא אדע אם יש כסף לאוטובוס או אם יש לתת לעני. האם זה שינה את המעמד של הארנק המיוחד לעומת הארנק הרגיל כך שאני חייב לתת ממנו בכל פעם שאני רואה עני מוחזק או עני שכבר נתתי לו פעם (גם אם אני רץ לאוטובוס)? ואולי כבר ברגע שאני ממלא את הארנק דינו כקופת צדקה שצריך לתת את כל תוכנה בהזדמנות הראשונה?
תשובה: אם אתה מייעד את הכסף שאתה שם בארנק לצדקה, מותר לך גם לשאול מאותו ארנק שקל (אם אתה צריך לשלם לאוטובוס) ואחר כך להחזיר. יש לחשוש לשיטת הרמ"א שצדקה זה אחד הדברים שלא צריכים ביטוי שפתיים וגם במחשבה זה מחייב. ולכן אין לייעד את הכסף למטרה אחרת, אבל לשאול ממנו ולהחזיר יהיה מותר. הארנק הזה לא מחייב אותך לתת לכל עני שאתה רואה ברחוב. אתה ייעדת את הכסף לצדקה, אבל מי אמר שאתה צריך לתת לכל עני שאתה רואה. הכסף הזה מיועד כבר לצדקה, למי לתת זה בעיה משנית. וכמו כן, לא צריך לתת מייד את כל תוכן הקופה.
שאלה: דיבורים בחזרת הש"ץ: לעניין חזרת הש"ץ, מרבים לדבר אצלנו בישיבה, ויש עליי חובה להוכיחו (שכתוב בשו"ע קכ"ד-.גדול עוונו מנשוא וגוערים בו), אבל בכל זאת כ"כ לא נעים לי, ואם אני יגער ימצא שכרי בהפסדי והייתי מגדיר את זה חילול ה - כי אם אני אתחיל לגעור באנשים- הם לא יסתכלו עליי בישיבה, מצוות התוכחה לא חזקה אצלנו בישיבה, אולי כדאי לי לעזוב את הישיבה מהבחינה הזאת כי עברה חצי שנה שלא גערתי בכלל, ועווני גדול כשלא גערתי בהם. למעשה- הרבנים לא עושים כלום בנידון ועוד יותר מזה- הם בעצמם מדברים לומדים תורה באמצע חזרת הש"ץ, ועכשיו לשאלה: 1. האם אני צריך לגעור באנשים על אף הכל? 2. האם זה חל גם על הרבנים במקרה הזה (שמצווה עליי להוכיח)? 3. באיזה מצב מותר להוכיח רק על דבר שהוא עשה פסק נגד התורה (לכל הציבור) האם רק בדבר שהוא מלמד אותך? אם כן, חבל מאוד, כי העוון נעשה כהיתר והחברה לא יודעים מה ההלכה באמת?
תשובה: יש לנו כלל בנושא של גערה, שאם אתה בטוח שלא ישמעו לך אין מצווה לגעור, ואז "מוטב יהיו שוגגים ואל יהיו מזידים". הייתי ממליץ לך ליזום שיכתבו באותיות גדולות "אין לדבר בשעת התפילה ובחזרת הש"ץ" ויתלו את זה במקום שכל המתפללים יראו. ואז אתה מצידך יצאת ידי חובה. ומה שהם מדברים, אין לך עוד מה לעשות, אתה אנוס. אם אתה לומד טוב במקום הזה וזה לא מפריע לך בהתפתחות, זה שאחרים עושים איזשהו משגה שלא פוגע בך, לא צריך לגרום לך לעזוב.
שאלה: ברכו  בשני וחמישי: ברכו בשני וחמישי קהילות אשכנז לא אומרים. האם אני בתור ספרדי במניין מעורב שמתפללים בנוסח אשכנז צריך להגיד לחזן שאני אגיד ברכו כדי לא להפסיד (בדומה לספרדים בהלל שנותנים לאשכנזי שיברך בהתחלה ובסוף בימים שלא גומרים את ההלל)?
תשובה: ביום שאין קריאת התורה לפי מרן המחבר לא אומרים "ברכו". אמנם לפי ה"בן איש חי" אומרים "ברכו" כל יום, אך אם אתה נוהג כמרן המחבר לא אומרים "ברכו" ביום שיש בו קריאת התורה.
שאלה: יהי רצון  שאחרי תפילת עמידה: לגבי אמירת יהי רצון שאחרי תפילת "עמידה", שאלתי ת"ח האם מותר לאומרו כאשר הש"ץ כבר התחיל לומר חזרת הש"ץ או שאני צריך לא לאומרו וישר לכוון לחזרת הש"ץ, אותו ת"ח ענה לי שזה מחלוקת בפוסקים והוא לא זוכר בדיוק, הוא רק שהוא יודע שהגרש"ז אוירבעך פסק שאפשר לומר וזה לא נחשב הפסק, רציתי לדעת מהי דעת הספרדים בעניין?
תשובה: גם כאשר הש"צ התחיל בחזרת הש"ץ ימשיך את כל התפילה כולל היהי רצון וכו' עד שיסיים את כל תפילתו ואח"כ יכוון לחזרת הש"ץ.
שאלה: קוי ביוב בשמיטה: רקע: אני עובד במח ההנדסה של מוצה אזורית מרום הגליל. בימים אלה מבצעת המועצה ע"י קבלן דובר השפה הערבית. קוי ביוב באחד מיישובי המועצה, העבודה כרוכה במעבר בתוך חצרות התושבים, במהלך העבודה קיימת פגיעה בגינון, תושב התנה את המעבר בחצירו רק במידה שכל פגיעה בגינון תתוקן מיידית פרנסתו מצימרים, שאלתי : כיצד עלינו לנהוג בשמיטה כאשר ברור עד כמה קו הביוב נחוץ מיידית?
תשובה: אין איסור להכניס קוי ביוב בשמיטה, הבעיה היא כאשר מחזירים את האדמה ושותלים עליה בשביעית, ששני דברים אלו (החזרת האדמה והזריעה) אסורים. בנידון השאלה שלפנינו נראה, שאם אפשר לאחר כיסוי הצינור להניח דשא מלאכותי או אדמת טוף וכדומה שאין בהם זריעה הדבר אפשרי לעשות בשביעית. אם אין אפשרות לבצע פתרונות הנ"ל, נא לפרט יותר על מה מדובר בשאלה, כגון מי מבצע, ומי הבעלים, ואילו צמחים מדובר (סרק או פרי וכדו). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: סיוע מנוצרים: האם להעזר בהעברת מטען לארץ למען עליית יהודים לארץ בחברה של נוצרים שעושה זאת ממטרות דתית (ההוצאות הינן גדולות מאד)?
תשובה: צריך להיזהר מהם. כל מה שעושים ממטרות דתיות, יש בזה חשש שאלו אוונגליסטים וכוונתם להעביר את ישראל על דתם. אני זוכר שיש בתשובות הרב קוק, שכתב לפני 80-90 שנה, לגבי בתי מרקחת בירושלים שהיו ברשותם, והעוני היה גדול, והוא אמר להם לא לקבל מהם בחינם את התרופות. כוונתם לא לעזור מצד עצם העזרה, אלא הם רוצים להעביר את שארית הפליטה על דתם. כמו שאדם מפטם שור ואחר כך רוצה לשחוט אותו. כל מה שקשור עם הדת שלהם, אסור לנו לקבל מהם. אם יש אינם יהודיים שמעריכים את עם ישראל וכאות הוקרה שולחים איזשהו דורון, שי, תמיכה מצד עזרה הדדית - הומניטרית, אין בעיה לקבל. את זה כותב ה"יד רמה", אחד מגדולי הראשונים, בחידושיו למסכת בבא בתרא בדף ח'. אבל אם נותנים את זה ממניעים דתיים, כגון מתנה מהכנסייה בפילדלפיה שתרמה מאה אלף דולר כדי לבנות כמה גנים של ילדים בכמה יישובים, כיון שמזכירים את הנצרות ברור שזה אוונגליסטים ויש להם כוונה לא טובה, ויש להימנע מלקבל.
שאלה: צילום אישה לסרט 2: שאלתי את הרב בנושא זה והרב ענה לי שאם האישה לבושה באופן צנוע, כשם שמותר לדבר איתה כך מותר לצלם אותה. יש לצמצם את צילום הגוף במקום שאין צורך ולהתמקד יותר בפניה. בהקרנת הסרט יש להודיע שמככבת אישה בלבוש צנוע ומי שרוצה להחמיר על עצמו לא יצפה בסרט. על התשובה. אבל הבעיה בצילום מקרוב הוא שצילום של אישה מקרוב נותן תחושה של הזדהות לצופה עם המצולם. מה שעלול ליצור את ההיפך מכוונת הרב לכאורה שלא יגרם הרהור וכו. כדי להבהיר למה אני מתכוון, לכאורה צילום מקורב זה כמו לעמוד ממש ליד אישה ולהסתכל עליה בפנים, לעומת צילום מרחוק זה כמו לראות אישה מרחוק ברחוב, ששם למרות שרואים את ל גופה וכו, המרחק משחק כאן תפקיד יותר משמעותי בענייני הצניעות לכאורה. לכן אני חוזר ושואל את הרב מה לעשות - האם התשובה נשארת בעינה או שעדיף אחרת.
תשובה: הסרט חייב להיות דומה בזאת לחיים הטבעיים. כשם שבחיים הטבעיים מתקיימות שיחות ענייניות עם נשים במרחק סביר כך צריכה להיות גם הפרספקטיבה בסרט. לא יותר.
שאלה: חמץ שבוטל בלב שלם: 1. האם יש איסור להחזיק בפסח אבקת אפיה, שכמות שהיא אינה ראויה לאכילה? 2. א. האם חמץ שבוטל לפני פסח בלב שלם מותר לאחר הפסח? ב. מה הדין באם המדובר בתערובת חמץ ובספקה?
תשובה: 1. בדרך כלל אבקת אפייה אינה חמץ, כמו שהיום שמרים אינם חמץ בניגוד לדורות הקודמים. ואף אם נאמר שזה חמץ, היות ואינה ראויה לאכילה, פקע מזה גדר "חמץ". בכל אופן, לא נראה לי שצריך לחשוש. 2. א. זוהי מחלוקת גדולה בין הפוסקים ולכתחילה צריך לאסור את זה בהנאה, אם עברו ולא ביערו. ב. אינה אסורה אחר הפסח. רק אם עבר על "בל יראה ובל ימצא" מדאורייתא זה אסור, ואז צריך לבדוק אם יש כזית, וצריך לדעת את הנתונים.
שאלה: האם לקום באוטובוס?: לאחרונה נסעתי באוטובוס בין עירוני. הנסיעה, כידוע, באוטובוס כזה אורכת בערך 45 דק (ת"א-ירושלים). באותה נסיעה, כל המקומות היו תפוסים, חוץ ממקום אחד. המקום הפנוי, היה ליד אישה דתייה. באחת התחנות, עלה אדם בערך בן 45 - 50, שהתעקש לשבת במקום הנ"ל, או לחילופין, שהאישה תקום ותעמוד במקומו. האיש התבטא בצורה מאוד בוטה (לדוג - "אני לא אעמוד כל הנסיעה בגלל השגעונות שלה", וכו וכו ). על המקרה הזה התווכחנו אני וחברי- האם האישה חייבת לפנות, או, שהאישה יכולה להישאר לשבת ולא לתת לאיש את המקום הנותר, שהרי היא לא רוצה לשבת ליד גבר. לגבר, כמובן, לא אכפת לשבת ליד אישה. אם הרב רוצה לשמוע מה קרה בסוף- האישה לא הסכימה לקום, אבל היה נראה כאילו היא עומדת לפרוץ בבכי כל רגע (זה היה לפני כל האוטובוס!), אז קם בחור צעיר, ופינה לאיש את המקום.
תשובה: לדעתי, אין זכות לאשה למנוע מהאיש לשבת במקום הפנוי לידה. ואם היא לא רוצה לשבת על יד גבר עליה לבקש להחליף את המקום עם איש אחר כדי שתוכל לשבת על יד אשה. יפה עשה בחור שקם ופינה את מקומו.
שאלה: חמץ באשפה: מה הבעיה אם החמץ באשפה שברשותי וביטלתי אותו, הלוא בנוסח הביטול מצוין גם: "שראיתיו ושלא ראיתיו", והלוא אשפה זה ביטול גמור, איש לא יבוא לאכול שם? כמו כן, מה לגבי פח אשפה בחצר שיש לו שער קטן בשביל עובדי הנקיון, האם יש הבדל ביחס וזהו כבר הפקר, הלוא עובדי הנקיון לא יבקשו רשות כשיבואו לפנות?
תשובה: התקנה של חכמים היתה שלא להסתמך על הביטול אלא צריך להוציא בפועל את החמץ מהבית. הפקר בעלמא לא מועיל. לכן פח אשפה בבית לא מספיק. חכמים לא חילקו האם אתה מניח במקום שרגילים לקחת משם כל השנה אוכל לבין אם מניחים במקום שלא רגילים לקחת. אולם הרי אם זה בבית אדם יכול להחליט להוציא גם מפח אשפה. אם על ידי השימה בפח אשפה זה נהפך ללא ראוי לאכילת כלב אזי אין צורך להוציא. בנוגע לשימה בפח אשפה פרטי במקום שאנשי הפינוי מפנים אותו משם אין בכך פתרון משום שעדיין הדבר נשאר ברשותך. הדרך היחידה היא לפנות זאת לפח האשפה הציבורי שלא שייך בעלותית לאף אדם.
שאלה: חיסכון בבנק: אני מעוניין, בעז"ה, לפתוח תכנית חסכון. רציתי לדעת מהי הדרך הטובה ביותר סדר העדיפויות הנכון מבחינת ריבית ומבחינת חילול שבת : 1.בנק או חברה פרטית? 2. קרן נאמנות או פק"ם? אם כן-אג"ח ממשלתי בלבד? 3.כולל השקעה במניות? (אשמח לקבל תגובה על שאלות אלו יחד עם הכוונה עקרונית כי אני לא מכיר את כל האפשרויות))
תשובה: משקיע צריך לבדוק אם השקעותיו אינן מסיעות לדבר עברה כגון לוודא שיש היתר עיסקא, (לבנקים יש בדרך כלל היתר עיסקא), שהמניות אותן הוא רוכש אינן של מפעלים או עסקים מחללי שבת, או שהם קשורים לנושאי עריות, או ניצול של עובדים בשכר שאינו הוגן וכדו'.
שאלה: שינוי סגנון עבודת ה  בגלל ספר אחד: היאך יתכן שלאחר התגלות ספר הזוהר שינו את סגנון עבודת ה, דהיינו אנו עובדים את ה לא בצורה בה עבדו אותו רבותינו הראשונים. וזה מתבטא בכמה וכמה דברים, לדוג : בקריאת תהילים על חולה דבר שאינו מוזכר בדברי הראשונים, מוזכר תפילה בהזכרת שמו אבל לא קריאת תהלים, וכן באמירת שמות משמות הקבלה וכד. וכן בכל מיני פיוטים למכניסי רחמים, אשר המאירי בסוף פ"ד בסנהדרין כותב מפורש שאין אנו צריכים להם, ויש עוד ראשונים. וכן בהשגחה פרטית אשר רוב הראשונים סבורים כד הרמב"ם בזה לפחות בערך אבל ודאי לא כמו שהיום מתייחסים, כאילו הקב"ה מזיז את הרגל והאצבע לבנאדם בכל רגע. ועוד ועוד. וכי רבותינו הראשונים טעו ח"ו? היאך אפשר לשנות בצורה כזו דרסטית את עבודת ה? והכל על סמך ספר אחד קדוש כמובן שלא ברור בכלל שהוא של רשב"י ואולי חלקו, וגם אם כן אין זה משנה.
תשובה: יש הנחות רבות בדבריך הנחות שצריך לפרט אותם אחת אחת אולם אומר לך דבר כללי אחד שהוא הדבר המרכזי בדברי אליך. אנו מאמינים בכך שהקב"ה נתן את התורה לעם ישראל. נתינת התורה כוללת נתינת תורה שבכתב ונתינת תורה שבעל פה. תורה שבעל פה אינה רק התורה שנאמרה בעל פה למשה רבינו אלא התורה כפי שהיא נמסרת ומתפתחת דרך הופעת גדולי ישראל. הקב"ה שותל נשמות של חכמים וגדולי דור ומתאים לכל תקופה את מי שמתאים לה. המשמעות של אמונה בתורה שבעל פה היא שהקב"ה משגיח על עם ישראל שידע לזהות את חכמיו וקדושיו וידע במי להאחז. הדבר שקובע מה נכלל בתורה שבכתב ומה לא נכלל זה כלל ישראל. עם ישראל בכללו יש לו את הצופן הפנימי לזהות מה לקרב ומה לרחק. מחד יש בתורה יכולת להתפתח ולהיות דינמית. ומצד שני עם כל הדינמיות של התורה יש שמירה ויציבות עצומה בעם ישראל שהתורה לא תלבש פנים שאינם ראויים. זאת ההשגחה המיוחדת שיש לנו בכך שהקב"ה נטע את חי העולם בתוכנו. יש מקורות לכך שכשיבוא משיח יתגלו דברים חדשים בתורה עד כדי כך שיראה שכל התורה שנלמדה במשך הדורות היא תראה כהבל, כתורה חולפת, יחסית לתורה שילמדו בישיבתו של משיח. התורה תלך ותתחדש. מתאים שאם חזרת עם ישראל לארץ ישראל יהיו חידושים בהופעת התורה. חלק מכך קשור להופעת סתרי תורה. גילוי סתרי תורה גרם למנהגים חדשים שאם הם נתקבלו בכלל ישראל זה מלמד על כך שהמנהגים האלו יסודם בקודש.
שאלה: הכשרת שיש בדירה שכורה: שאלתי לגבי הנחת כלים חמים על שיש ונאמר לי שבבשר וחלב צריך להקפיד להניח על שיש נפרד. אנו גרים בדירה שכורה עם שיש אחד שגרו בה אנשים לא דתיים, האם אסור כלל להניח כלים חמים על שיש זה?
תשובה: מותר להניח כלים חמים על השיש. שהרי אפילו נאמר שהשיש בלע, עכשיו השיש הוא נקי. אם אדם שם סיר חלבי או בשרי על אותו מקום, יש לנו כלל שהבלעה ממקום למקום בלי רוטב היא לא עוברת. זה כמו שאדם יבשל סיר בשרי וליד סיר חלבי, והסירים יגעו אחד בשני. יתירה מזו, אם גר עם נכרי, והוא מבשל נבילה והוא מבשל בשר כשר, וסיר נוגע בסיר, זה שום דבר. היכן שאין רוטב, אין בעיה.
שאלה: מנהגי שלושים יום לאבלות: אני יודע שנהוג לעלות לקבר ביום השלושים לפטירה, אך כיוון שלא ראיתי התייחסות לכך בקיצור שולחן ערוך רציתי לשאול האם חובה לעלות לקבר ביום השלושים, ואם כן האם צריך לומר שם כמו באזכרה של שנה, כלומר, את פרקי התהילים הנהוגים, שמו של הנפטר, קדיש, וא-ל מלא רחמים?
תשובה: נוהגים כמו בעליה לקבר ביום השנה. (גשר החיים פרק כ"ט ופני ברוך סוף פרק לא)
שאלה: אונאת דברים במסיבת הפתעה: א. האם מותר לשקר לחבר ( לעבוד עליו ) כדי לערוך לו מסיבת הפתעה? ב. האם זה מותר גם במקרה שכרגע יגרם לו צער מסויים, אך בדיעבד הוא ישמח בכך שהפתענו אותו?
תשובה: א. אני חושב שיהיה מותר, זה לצורך, להרבות אהבה ואחווה. ב. לכאורה נראה שכן.
שאלה: אמת או שקר?: האם לשון הרע הוא רק אמת או שלשון הרע יכול להיות גם שקר?
תשובה: לשון הרע אסור אפילו אם הוא אמת. אם מדובר בשקר אזי החומרה גדלה בהרבה - גם עצם האיסור לשקר וגם איסור הוצאת שם רע. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: ילדי גויה שהתגיירה: גויה שהביאה ילד ילדה מאבא גוי ולאחר מכן התגיירה והפכה להיות יהודיה, האם הילד ילדה הוא מוגדר כיהודי למעשה או שבעצם הוא גוי, כי הרי הוא נברא לאמא גויה ורק לאחר מכן חל השינוי באמא?
תשובה: ילד שנולד לפני שהאמא התגיירה נחשב לגוי וצריך לעבור גיור בפני עצמו.
שאלה: קריאת שם - האם רצוי על שם צדיק?: האם יש עדיפות לקריאת שמות על שמי גדולי ישראל, בעיקר מהתנ"ך (כפי שנהוג בציבור החרדי) או שם אחר בעל משמעות, כגון אריאל, אמונה, נעם, דביר וכו'? ואיך זה בהשוואה לשם ללא משמעות מיוחדת, כגון ניב וכו'?
תשובה: חכמים אמרו ששמו של אדם מבטא את מהותו. ולחולה משנים את השם כדי לשנות את הגזרה נמצא שיש משמעות לשם של אדם ועל כן ראוי לקרוא בשם טוב כי זה משפיע על האדם לטובה. ולפי עקרון זה כל אחד יבחר את השם לבניו.
שאלה: גמרות שנשארו הם רכוש הישיבה?: הרב אני בע"ה אעבור ישיבה שנה הבאה. ונודע לי שהמסכת שתילמד בישיבה שאעבור אליה ("בבא קמא") נילמדה בשנה שעברה בישיבתי כרגע. המקרה הוא כזה - בישיבה שאני כרגע תלמידים השאירו גמרות (של מרן הרב קוק) בספרית ביהמ"ד. האם אני יכול לקחת גמרא שנשארה משנה שעברה? (סימני הפקר מובהקים)
תשובה: אין אפשרות לענות במסגרת זו ובפירוט זה,מה שניתן הוא להעלות מס נקודות לבירור. א.האם רשום שם בעלי הגמרא עליה? אם כן ישנו חיוב לברר איתם האם הם הפקירו את גמרותיהם או שמא הם מתכננים לחזור ולקחתם בעתיד( ככלל, ישנו כלל שכאשר אפשר לברר אין לסמוך לכתחילה על חזקות וסימנים) ב. באיזה אופן הם הונחו, בצורה מסודרת או זרוקות? ג.האם הישיבה רוצה לזכות(ולהשתמש בעתיד ) בגמרות הללו או שמא אינה חפיצה בהם? על כל זה ועוד כדאי להתייעץ עם רב המקום הרב יהודה אודסר
שאלה: קידוש ה  בשואה: בענין קניית תעודת המרה בזמן השואה כתב הרב טייכטל משנה שכיר חלק ג, קיא שהדבר אסור. וכך כתב גם הרב מייזליש שו ת מקדשי השם סימן צב. (את המקורות לקחתי מהספר אותיות של אש איתמר לוין עמ 59-62 אין לי את המקורות לעיין לפני): מה היה הנימוק לאסור לקנות את התעודה על אף שכתוב בא נוצרי, והלוא אינו מתכוון לכך. הרמב"ם בספר המצוות מצוה ט (מצוות קידוש ה ) כותב: "אבל נמסור עצמנו למיתה ולא נתענו (את הגוי) לחשוב שכפרנו ואע"פ שליבנו מאמין בו יתעלה". אך במקרה דנן הגוי אינו יודע שהעומד לפניו הוא יהודי ועל כן אינו מטעה אותו כלל ומדוע לאסור?
תשובה: אדם שקונה את התעודה הזו ומראה אותה, זה כפירה באלוקי ישראל. מוזכר שאדם לא רשאי להגיד על עצמו שהוא אינו יהודי, כדי להציל את עצמו. להכחיש את יהדותו בריש גלי, זה כפירה מצד האדם עצמו (לא מצד הגוי).
שאלה: קרבן חטאת ליולדת: למה יולדת היתה צריכה להביא קרבן חטאת בזמן בית המקדש?
תשובה: הגמרא במסכת נדה (לא:) אומרת, שהיולדת צריכה כפרה שמא מתוך צער הלידה נשבעה שלא תלד יותר ואף ששבועה זו לא חלה היא צריכה כפרה. הכלי יקר הולך בדרך זו של כפרה ומסביר, שאולי הטיחה האשה דברים כלפי מעלה ואמרה שאין לה שום צורך בהריון ולידה זו ובעצם כפרה בטובת ה'. הרמב"ן מוסיף את עניין הכפרה בצורה שונה מעט. האשה צריכה להביא כופר לנפשה, שהייתה במצב סכנה, של הלידה, והקב"ה הצילה, ולכן מביאה כופר לנפשה.
שאלה: "יהודי" משיחי: האם יהודי משיחי נחשב ליהודי, מה ההבדל בינו לבין כל יהודי חילוני?
תשובה: "יהודי" משיחי אינו יהודי. מכיוון שהוא מאמין באותו האיש הוא עבר את הגבול בין יהודי לגוי ובעצם הוא גוי. לדוגמא, מותר להלוות לו בריבית כי אינו אחינו יותר, וכן הוא לא יורש את קרוביו היהודים. נותק קשר הדם שביננו לבינם, הוא משומד. חילוני הוא יהודי אלא שאינו מקיים את כל המצווות, הוא לא השתמד, הוא לא עבר לדת אחרת. להמשך הדיון בנושא. האם הוא צריך גיור?
שאלה: בא"ב בלח ע"י רובוט: מה דין תבשיל לח צונן, שהונח בשבת בבוקר על גבי פלטה חשמלית ע"י רובוט? במקצועי אני מתכנת רובוטים, האם אוכל להשתמש בכך לכתחילה?
תשובה: אם התבשיל נוזלי, אין לאכול אותו בשבת, גזירה שמא יעשה בידיים (האחרונים דברו על זה). אם זה אוכל גושי אין בעיה. אני סובר כמו אותם הרבנים שאוכל גושי מותר לשים על פלטה המיוחדת בשבת. כי פלטה המיוחדת בשבת, לא מבשלים עליה. היא מיועדת רק לשמר את החום. זה מקביל למה שהיה בתקופת התלמוד "צידי המדורה". אוכל גושי כאורז קר או בשר קר מותר לשים על פלטה לכתחילה ולחמם. אבל דבר נוזלי כמרק וכדו' אין לשים לחמם בשבת, אפילו אם נעשה מאליו.
שאלה: דינו של יהודי "משיחי": הרב אריאל שליט"א נשאל האם יהודי "משיחי" הינו יהודי? תשובת הרב הייתה : "יהודי" משיחי אינו יהודי. מכיוון שהוא מאמין באותו האיש הוא עבר את הגבול בין יהודי לגוי ובעצם הוא גוי." עכ"ל. ולא זכיתי להבין, והלא ח אומרים "ישראל אעפ"י שחטא ישראל הוא" וכן כתיב "לא ידח ממנו נידח", היינו שכל יהודי גם הנידח ביותר (גם) במישור הרוחני יחזירו ה בתשובה, ולפי דבריו לא מובן מדוע נקרא "ישראל" ומדוע לא ידח, והלא הוא גוי? גם יש להעיר: יהודי "משיחי" המאמין בתחיית המתים, יזכה לכאורה בתחיית המתים, ונכלל הוא בתואר "ישראל שיש לו חלק לעולם הבא, (היות ולא כפר בתחיית המתים), ולפי דבריו מדוע נכלל בתואר ישראל, והלא לגוי יחשב? אשמח מאוד אם כבוד הרב יתייחס לשאלותיי הנובעות מהצורך להבין כמובן.
תשובה: ישראל שחטא הוא מי שהוא עדיין חלק מעם ישראל. אולם מי שיצא מכלל ישראל אינו ישראל אלא גוי (עפ"י המאירי, הרדב"ז, אבני נזר ועוד רבים) משומד יצא מכלל ישראל. אם יחזור בתשובה הוא דומה לגר אלא שלא יצטרך לעבור את כל הפרוצדורה של הגיור. האם הוא צריך גיור?
שאלה: תיפוף על השולחן בספירת העומר: האם מותר לתופף על שולחן בספירה, ומה לגבי שמיעת מוזיקה ווקאלית? (ללא כלי נגינה אלא רק קולות) והאם מותר לשמוע מוזיקה ביום העצמאות?
תשובה: בימי הספירה אסורה רק מוסיקה קצבית ועליזה המתאימה לריקודים. שירים קצביים ומרקידים, גם אם הווקאליים - אסורים. מוסיקה שקטה מותרת בין ווקאלית בין אינסטרומנטלית. ביום העצמאות מותר לרקוד ריקוד של מצוה וממילא כל מוסיקה מותרת.
שאלה: ברכת לחרדי ביום העצמאות: האם מותר לברך אדם חרדי ביום העצמאות בברכת יום עצמאות שמח או חג שמח או שמא ראוי להמנע מזאת מחשש שהדבר יפגע ברגשותיו?
תשובה: אני חושב שהוא עלול להתקצף מאוד ולהגיד דברים חמורים נגד היום הזה, ולכן עדיף לשתוק.
שאלה: הדחת כלי פסח במדיח במוצאי פסח: האם מותר להדיח את כלי הפסח במוצאי שביעי של פסח, במדיח כלים של כל השנה לפני אחסונם לשנה הבאה?
תשובה: אפילו אם לא השתמשת בפסח לא יכול להיות שזה יבליע משהו, זה שום דבר ומותר לעשות זאת.
שאלה: שידוכים - לעזור לעצמי?: שאלה תיאורטית: אני רוצה לצאת עם בחורה מסויימת, אבל אני לא יודע איך להתחיל, מכיוון שאני לא מכיר אותה ואני לא מסתובב בסביבתה, אבל יצא לי לראות אותה פעם אחת. במקרה אני מכיר מישהו שמכיר את המשפחה היטב. האם ראוי לבקש ממנו שיציע בשמו למשפחה אותי בשביל אותה הבחורה או שדבר זה לא ראוי ואני אחכה להצעות שיגיעו אלי?
תשובה: אם בררת עליה והיא נראית לך מתאימה, אתה יכול לבקש מאדם המכיר אותה שיציע לה אותך.
שאלה: הלל בליל יום העצמאות: שמעתי מרב חשוב שלאחר שהרב הראשי דאז הרב שלמה גורן זצ"ל תיקן לומר הלל בליל יום העצמאות כיבד זאת הרצי"ה ונהג כן כל ימיו מאז. אם זה נכון מדוע רוב תלמידיו החשובים של הרצי"ה אינם נוהגים כן גם היום?
תשובה: בענין זה היה הרב שלמה גורן זצ"ל יחיד שפסק כך על כן כל עוד הוא היה ברבנתו הראשית נהגו בישיבה כמותו אבל לאחר שהתמנו הרבנים הראשיים האחרים, שלא פסקו כך, חזרו לנהוג כדעת רוב הרבנים שאומרים הלל רק בבוקר ולא בלילה.
שאלה: תפילה מול פסל: לשאלתי:אצל סבתי (שהיא שומרת מסורת) יש פסלים שקנתה מחו ל וכאשר אני התפללתי לקב ה בטעות אני עמדתי מול אחד הפסלים של סבתי ונורא נבהלתי כי זה היה בטעות דיברתי עם אבי על כך והוא אמר לי שהעיקר הכוונה שהתפללתי לקב ה ואך ורק לא אבל בכל זאת רציתי לשאול את דעתו של רב, האם חטאתי?
תשובה: אביך צודק. מאחר וזה היה בטעות ולא התכוונת, ויותר מזה, הכוונה שלך היתה לקב"ה, לא היתה שום בעיה עם תפילתך, לא חטאת כלל.
שאלה: נתינת שם בלידת פג: ילדתי בשבוע 26 להריון וכיום התינוק נמצא בפגיה והוא מונשם. שאלותיי הן: א. מתי יש ליתן לו שם? (כשהוא יצא בע"ה מביה"ח ואזי בברית או כבר כעת יש לקרוא). ב. האם יש פרק מסוים או תפילה מיוחדת שאוכל לומר, כדי שמלמעלה יתן לו הכח להתגבר על שהותו בפגיה בכלל ועל בעיות הנשימה שלו בפרט?
תשובה: מזל טוב, תזכו לגדלו לתורה לחופה ומעשים טובים מתוך בריאות. ניתן לקרוא שם כבר עכשיו כדי שתוכלו להתפלל עליו. יש בתהילים פרקים רבים העוסקים ברפואה בחרו את אלו המבטאים את הרגשותיכם. רפואה שלמה.
שאלה: הבחנה בניסוח בתורה: מה ההבדל מבחינת כוונת הכתוב בין: "ויאמר ה למשה לאמור" לבין "וידבר ה אל משה לאמור", מתי משתמש הכתוב ב"וידבר" ומתי ב"ויאמר"?
תשובה: עיין רש"י במדבר יב, א המביא (על פי הספרי) שדיבור הוא לשון קשה ויאמר זה לשון תחנונים. ועיין גם שפתי חכמים על שמות ו, ב. המבאר שאם כתוב אחרי המילה "וידבר" את המילה "לאמר" אין זו לשון קשה.
שאלה: חתונת בעל ואישה לשעבר: האם מותר לאשה ולגבר שהתגרשו ואחד מהם התחתן לאחר הגירושין להינשא מחדש?
תשובה: אם האשה התחתנה והתגרשה או התאלמנה אסור להם להתחתן שוב, וכן אם הבעל כהן אסור לו להחזיר את גרושתו. (דינים אלו מופיעים בשולחן ערוך אבן העזר סימן י)
שאלה: כיתוב על מצבה : מה מותר לכתוב על מצבה של אבא שלי?
תשובה: אין לכתוב שבחים ותוארים שאינם נכונים. אפשר ולסתכל על המצבות מסביב ולראות מה מתאים לכתוב על אביך.
שאלה: לימוד תורה ושתיית קפה קודם התפילה: 1. האם כשאני מגדיר זמן ללימוד תורה, האם יש עדיפות שהלימוד יעשה לאחר תפילת שחרית מאשר לפניה? (אין הכוונה מיד לאחר התפילה אלא ללמוד לאחר שכבר התפללתי) 2. כשאני בחופש, כדי לייעל את לימוד התורה אני קם בשעה הרגילה שהייתי רגיל לקום אולם אני דוחה את התפילה למניין המאוחר יותר (כי ברגע שכבר התפללתי יש אפשרות לעסוק בעוד דברים ורוב בני הבית ישנים לכן אני מעדיף ללמוד לפני התפילה כי יש הרבה דברים שאי אפשר לעשות לפני תפילה והלימוד יהיה טוב יותר). האם מותר לי לשתות קפה קודם התפילה כדי ללמוד (מכל מיני סיבות זה עוזר) על אף שזה לא ל"צורך התפילה", ושבאמת באותה שעה אני כן יכול להתפלל רק דחיתי את התפילה בגלל הלימוד?
תשובה: 1. זה תלוי מתי הראש שלך יותר צלול. אין בזה כללים. 2. מותר, ערוך השולחן אומר שבזמננו יהיה מותר גם להמתיק את הקפה. זה לא דרך גאווה ויהירות.