LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ביטוח מקיף על פי היהדות: בשעה טובה קנינו רכב לפני מס ימים.עשיתי לו ביטוח חובה וצד ג. ביטוח מקיף לא רציתי לעשות כיוון שזה נראה לי הגזמה יתירה שיש בה מן פגם באמונה (כעין ביטוח בריאות שעושים נגד מחלה מסויימת ושכתבו הפוסקים ר משה פיינשטיין שיקבל המחלה לאחר שעשה הביטוח כיוון שעבר את ההשתדלות המינימלית ולא שם מבטחו בקב"ה). ברצוני לשאול' האם הרב מסכים עם גישה זו, מה יעזור לי אם הביטוח המקיף יכסה לי גניבה של רכבי בשעה שרבש"ע החליט להשבית לי עשרה מוצרי חשמל אחרים בבית כך שהסכום שירד מהבנק הוא אותו סכום? וכבר נאמר:"אם ה לא ישמור עיר שוא שקד שומר."
תשובה: לא ידוע לי על אמירה כזו בשם הגאון רבי משה פיינשטיין. לדבריך אסור להיות חבר בקופ"ח ויש להתנגד לביטוח הרפואי. אין לסמוך על הנס ומכיון שיש חשש לתאונות צריך לבטח את הרכב מכל הבחינות. להמשך הדיון.
שאלה: נר חנוכה לחתן: כיצד ינהגו חתן וכלה שנישאים באמצע חנוכה, לעניין הדלקת נר חנוכה? כמו"כ האם יש עניין להדליק באולם מצד פרסום הנס, ואם מתפללים ערבית האם?
תשובה: החתן ידליק בבית הוריו עם השקיעה, וימתין חצי שעה לפחות לפני שיסע לאולם. באולם עצמו ראוי להדליק אולם ללא ברכה. האולם אינו בית מגוריו של אף אחד.
שאלה: מזוזות בבניין עם חילונים: אנחנו גרים בבניין שכולו חילונים. בהתחלה הייתה מזוזה רק בכניסה הראשית לבניין (ולא בכל קומה בכניסה לחדר המדרגות). כתבנו מכתב מנוסח יפה על חשיבות העניין לוועד הבית, אך הם השיבו לנו בשלילה. לאחר כשנתיים התנדבנו להיות חלק מהוועד, ואז אמרנו שאולי כעת יש לנו אחריות על העניין. בהתייעצות עם השותף לוועד הוא הסכים. ואכן עשינו מזוזות לחדר המדרגות. לאחר זמן שמנו לב שבעצם יש בכל קומה (ס"ה 5) מחסן מקלט שיש לו שתי כניסות (10 מזוזות) שגם הוא צריך. שלא לדבר על הדעה האומרת (כמובא בפת"ש) שצריך לשים ביציאה מהמעלית, שאז נכנסים לאותה קומה (עוד 6. כי יש גם קומת קרקע). א. מדובר בהוצאה כספית גבוהה, מהי האחריות המוטלת עלי כדייר רגיל ובפרט כעת כחבר וועד? ב: האם אני יכול להחליט לבד (או בהתייעצות עם החבר השני) להוציא סכום כ"כ גדול מכספי הבניין, בלי לבקש את רשות כל הדיירים?
תשובה: מקלט המשמש רק לשעת חרום פטור ממזוזה הפת"ש לא עוסק במעלית, היא לא הייתה בימיו. כניסה לבית דרך מעלית אינה דרך כניסה טבעית רגילה ולכן אינה דרך ביאתך. אומנם יש מקומות יחידים בהם התקינו מזוות ביציאה מהמעלית ללא ברכה, אך זו לא הדעה המקובלת. אינכם חייבים בהוצאה כספית גדולה לשם כך.
שאלה: בישול קופסת שימורים עם חלב: פחית שימורים סגורה המכילה חלב מרוכז התבשלה בתוך סיר בשרי (הסיר הכיל מים). האם הסיר נאסר?
תשובה: הסיר לא נאסר במציאות כזו.
שאלה: לעילוי נשמת סבא שלי: סבא שלי נפטר לאחרונה. אני נער צעיר ואינני יכול להגיד קדיש. האם תהילים יעזרו לעלות אותו במעלות שם למעלה? כי הוא היה אדם לא כל כך דתי. והאם יש עוד דברים שיעזרו לעלות אותו במעלות ושיהיו כמה פחות ייסורים?
תשובה: כל לימוד שאתה תוסיף לעילוי נשמתו יועיל לו מאוד בשמים. כדאי מאוד ללמוד משניות, שכן אותיות משנה זה נשמה, וטוב ללמוד פרקים ומשניות לפי סדר אותיות השם של הסבא. וכמובן שגם תהילים זה טוב ונפלא. כדאי מאוד לדאוג שיהיה מי שיגיד קדיש עליו. כמובן לכתחילה בניו הם אלה שצריכים לומר, אך אם הם לא אומרים יש לדאוג שמישהו אחר יאמר מידי יום קדיש עליו  ראוי לשלם על כך אם יש ביכולתך או שהוריך מוכנים לכך. בשורות טובות. נ.ב. אתה נוהג נכון בכך שאתה דואג לעילוי נשמתו, וכך כל נכד ראוי שידאג לזקניו. אולם צריך לדעת כי אנו לא יודעים את חשבונותיו של הקב"ה על מיהו צדיק ומי לא. לעיתים אדם שנראה לנו שאינו צדיק כל כך, בעצם עמל רבות בחייו להיות אדם טוב וישר, ולקיים הרבה מצוות ומעשים טובים, גם אם לא חונך על כך וכדומה ואזי יתכן ומעלתו גדולה מאוד מאוד!. אלא שתמיד לימוד לעילוי נשמה יועיל, גם לצדיק גדול.
שאלה: ת עבור נזק שעשה ילד פחות מגיל 13: שני ילדים רבו בבית הספר (בצחוק או לא בצחוק) ותוך כדי המריבה דחפו את בני שעמד בקירוב. משקפיו נפלו ומהדחיפה הוא נפל עליהם ונשברו. המשקפיים לא ניתנות לתיקון. האם הילדים צריכים לשלם על הנזק שגרמו, ואם כן, האם את כל עלות המשקפיים? האם יש הבדל אם הילדים מתחת לגיל 13 או לא?
תשובה: א.מי שגילו מעל 13 שנים הרי הוא כגדול וחייב על נזק או גניבה. ב. קטן שהזיק מעיקר הדין הוא פטור (משנה ב"ק דף פ"ז. שולחן ערוך חושן משפט סימן שמ"ט סעי' ג' ) אך כתוב "בתרומת הדשן" שכשכיגדל טוב שייקבל על עצמו איזה דבר טוב לתשובה וכפרה (שו"ע או"ח סי' שמ"ג ברמ"א ) זאת אומרת שצריך לפייס את הניזק, ובדיני ממונות פיוס נעשה גם בת כל שהוא. ג. בנידון השאלה, צריך לברר את המציאות שבה עבר בנך ליד המריבה ונדחף על ידיהם שמא יש בכך משום גרמא, שהרי הם לא שברו את המשקפיים בפועל אלא בנך נפל עליהם, ומה עוצמת הדחיפה? האם בכל דחיפה כזאת משקפים נופלות או שמא הם לא היו מונחות טוב, ועוד פרטים מציאותיים, וכל זה על מנת לדעת את רמת עשיית התשובה לכשיגדלו אך למעשה אביהם פטור מלשלם על הנזק שניגרם.
שאלה: מחבת חלבי ומכסה בשרי: הכנתי תבשיל במחבת חלבי וכסיתי את המחבת עם מכסה בשרי. 1. מה דין התבשיל? 2. האם יש הבדל אם הסיר המכסה "בן יומו" או "שאינו בין יומו"? 3. מה הדין של הכלים?
תשובה: אם זה לא "בן יומו" אין שום בעיה כי זה נקרא נותן טעם בר נותן טעם, וכבר בלע ופלט והכל היה בהיתר. אם אחד מהם היה בן יומו אז האוכל יהיה מותר. את הכלים בדיעבד לא צריך להכשיר כי זה נ"ט בר נ"ט.
שאלה: אזכרה של 30 יום לנפטר: אנו נוהגים הלכות אבלות לפי מנהג הספרדים. בת דודתי נפטרה ב - ו במרחשוון התש"ע (4 10 2009), ונקברה למחרת בתאריך ז מרחשוון התש"ע (25 10 2009). ברצוני לברר (לפי מנהג הספרדים). מהו תאריך האזכרה של ה- 30 יום? מה נהוג לפי לעשות בסיום ה- 30?
תשובה: קביעת האזכרה גם בשנה הראשונה נקבעים על פי יום המיתה ולא יום הקבורה. אך יש להדגיש שלענין דיני האבלות של 30 יום ושל השנה הראשונה יש לנהוג עד ת 30 יום מיום הקבורה, וכן עד תום השנה מיום הקבורה. ולגבי מה נהגו לעשות ביום ה-30 כל עדה תנהג כפי מנהג אבותיה, ובאופן כללי, ביום השלושים מתאספים לתפילת מנחה ואחר כך אומרים דברי תורה ומוסר ומחלקים ברכות לציבור (מזונות, עץ, אדמה ושהכל) ואחר כך מתפללים ערבית. ויש נוהגים לעשות סעודה ממש. וכל אחד ינהג במנהג אבותיו.
שאלה: אימוץ ילדה שיהדותה בספק : אחרי עשר שנות נישואים ללא ילדים, החלטנו לאמץ ילדה. הילדה הינה ילדה מקסימה בת שנתיים, לפי המידע שקיבלנו אביה הוא יהודי ואימה ממוצא אירופאי ויהדותה מוטלת בספק. 1. האם יש צורך לגייר את הילדה, ואם כן, איך מתבצע הההליך? 2. האם מותר לגייר ילדה בת שנתיים כביכול שלא ברצונה, והאם הגיור יישאר תקף למשך שארית חייה, והאם היא תיקרא יהודיה לכל דבר? 3. אם לא מהן ההגבלות ההלכתיות הרלוונטיות להיום בנוגע לגיורת?
תשובה: יש לגייר את הילדה. ניתן לגייר קטן "על תנאי" לכשיגדל יוכל למחות ולהפקיע את גיורו, אם לא ימחה הוא יהודי לכל דבר. מכיון שמדובר בילדה, צריך להזהירה לכתשגדל שלא תכיר כהן לשם נישואין, כי לכהן אסור לישא גיורת. פנו למנהל הגיור שבמשרד ראש הממשלה.
שאלה: נטילת ידיים עם נטלה: ידוע לי, וכך אני גם משתדל לעשות, ליטול ידיים עם נטלה לפני סעודה וכו. עניין אותי לדעת מדוע משתמשים בנטלה ולא רק מעבירים מים, מה מוסיפה הנטלה?
תשובה: ח תיקנו נטילת ידים בכלי בדומה לכהן המקדש ידיו לעבודה ששם צריך לקדש מתוך הכיור שהיה כלי. ולכן גם נטילת ידים לסעודה צריכה כלי, וגם נטילת ידים בבוקר. שאר הנטילות לא צריכות כלי.
שאלה: בר מצוה לאחר ימי השבעה: ילד הנכנס לגיל מצוות לאחר ימי השבעה על מות אביו או אמו, האם חייב לשבת שבעה בדין שמועה רחוקה?
תשובה: אם בשעה שנפטר אביו וכדו' היה הילד פחות מגיל מצוה, אע"פ שגדל בתוך השנה אינו חייב לשבת שבעה.
שאלה: לאכול במסעדה הפתוחה גם בשבת: האם מותר לאכול ביום ראשון במסעדה שפתוחה בשבת כשכל המוצרים כשרים? הצד להיתר זה שכתוב שאפילו שיהודי בישל במזיד מותר לאחרים למוצאי שבת מיד אבל מצד שני הכלים נאסרים וממילא אי אפשר לאכול עד שיגעילו אותם.
תשובה: לכתחילה ודאי שאי אפשר לאכול שם. ובד"כ יש בעיות נוספות עם ההכשרים וכדומה כשהמסעדה פתוחה בשבת. ולכן, שומר נפשו ירחק מזה.
שאלה: שינוי הכיתוב על המצבה: נכתב על המצבה ראובן בן יעקב יזדי כהן. הבן שואל, האם רצוי או מחוייב לשנות את שם המשפחה כהן לפני הכינוי לשם המשפחה (יזדי)? אגב הכינוי יזדי נכנס למשפחה לפני כמה דורות?
תשובה: אין צורך לשנות כלום.
שאלה: הורדת קילומטרים במכירת רכב: אני שואל שאלה זאת לא בשבילי אך היא קשורה אליי. לצערי היא קשורה לאבי (הוא לא יודע שאני שואל!). אבי בעברו הרחוק לא היה שומר תורה ומצוות כל כך. אז, כשהיה לו רכב והוא מכר אותו, הוא אמר לי שהוא הוריד לרכב קצת את הקילומטרים כדי שיימכר. הוא אמר שהוא לא הוריד הרבה, משהו כמו 30-40 אלף ק"מ. האם יש בכך איזה שהיא בעיה? כי כשלקחו את האוטו לבדיקה (מדובר על משהו כמו לפני 8 שנים) אז אמרו לקונה שכנראה מישהו שיחק עם המד של הק"מ אז אבי תירץ זאת בכל מיני דברים ולבסוף הקונה קנה את הרכב. אז יוצא שהקונה ידע אולי על כך. אם עבר מאז כל כך הרבה זמן ולא באו אל אבי בתלונות על תקלות וכו, ז"א שהרכב היה ר ולא נגרמו לו בעיות בגלל שהיה לו יותר ק"מ ומן הסתם הרכב לא נמכר מעל המחיר שלו ואולי אף פחות, ואבי אומר מדי פעם שהוא עדיין רואה את הרכב פה ושם ככה נוסע. האם הוא צריך לעשות משהו? יש לציין שכשניסינו לומר לו משהו על כך הוא אמר שהוא לא עשה כלום אז אני לא יודע אם הוא יקבל עכשיו משהו מאיתנו על זה. כמובן שכיום הוא לא עושה דברים מסוג אלה. כמובן שבכסף שהוא קיבל הוא קנה רכב אחר ושוב מכר וקנה אחר וכו. האם לי ולו מותר להשתמש ברכב "החדש" כשאני מודע למה שהיה בעברו של הכסף? הרי אם אני לא אשתמש ברכב אבי ישים לב וייעלב ממני וכו הוא גם לא אוהב שאני שואל אותו על זה. לפי בדיקתי, הבנתי שאם יש לרכב ק"מ ממש גבוהה אז ניתן אולי להוריד לו 6 כך שזה לא שישית (אך איני יודע את רמת הדיוק-לפי השמאי לוי יצחק נראה לי). וגם לקונים היה מספיק זמן לגלות את זה ולבטל את המקח ואם הם לא עשו כן אז הם כנראה מחלו על זה או משהו? לפי ידעתי זה קרה ב2 רכבים (אולי יותר), שבאחת מהן אבי אף צבע את הרכב כי הוא היה ישן אז אולי זה מתקזז ו30-40 אלף הם לא הרבה, הרי זה עדיין נשאר גבוהה (לפי ידעתי את כולם לקחו לבדיקה אך איני בטוח). וסליחה על האריכות. האם מותר לי להשתמש ברכב?
תשובה: השימוש ברכב מותר משום שבמקרה הגרוע אביך חייב כסף לקונה אך בכל אופן הרכב שקנה בכסף שקיבל ממנו שייך לו, כלומר החוב כלפי הקונה הוא חוב חיצוני ואינו גורם שרכישה אחרת בכסף שקיבל תחשב רכישה בכסף גזול (ראה שו"ע חו"מ סימן רלב' סע' כג בסופו). הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: הסחת הדעת בברכות: א. למדתי שאם אכלתי דבר מה ויצאתי מהבית ואח"כ חזרתי ורציתי להמשיך לאכול - צריך לברך מחדש וגם הפסדתי את הברכה האחרונה. אבל מה הדין אם מלכתחילה בירכתי על דעת שאמשיך לאכול הלאה בבית ומחוצה לו (למשל בחצר) ולמעשה לא הסחתי כלל את הדעת? האם הכוונה עיקר או שינוי המקום עיקר? ב. כשאני יוצא לנסיעה מה עדיף: ליטול ידים ולברך בכוונה לפטור את כל מה שאוכל בדרך עד שאחזור הביתה או כשארצה לאכול בדרך אוכל מהלחם בלי לגעת בו כשהוא עטוף בשקית ניילון ללא נטילה (כמובן כשלא מזדמן ברז וכלי)? ג. ופלים שיש בהם מעט בצק אבל השוקולד מורגש יותר - האם בגלל החשיבות של הבצק נברך עליו מזונות ולבסוף על המחיה או שמא שהכל ובורא נפשות? יש לציין שהופלים לא נועדו לאכילה לשובע.
תשובה: א. לשיטת יהודי אשכנז: אם אכל דבר שטעון ברכה אחרונה במקומו, כמו לחם, היציאה החוצה לא מהווה היסח הדעת ולא צריך לברך שוב. אבל מי שאכל לבן או תפוח, היות ואת הברכה "בורא נפשות" לא חייבים לברך במקומו לכן הסיח את דעתו וצריך לחזור ולברך. לשיטת יהודי ספרד זה יותר חמור, וגם בלחם צריך לברך שוב אלא אם כן נשאר מישהו מבני הבית כשאכל עם אחרים - אז נקרא שחוזר לקביעותו הקודמת, אבל אם אכל לבד - צריך לברך שוב המוציא. ב. לשיטת יהודי אשכנז אין בעיה בכלל, ובייחוד אם חשב מראש - ויברך המוציא וימשיך לאכול בדרך. לפי הספרדים אם אין איפה ליטול עדיף לסמוך על שיטת הרמ"א בזה שמותר מאשר לאכול את הלחם עטוף, שזו בעיה ועושים זאת רק במקומות נדירים שאין מים כלל, אבל ביישוב לא. ג. יברך מזונות ועל המחיה, כי העיקר זה הבצק. היה זמן שהשוקולד היה העיקר אבל עכשיו אמרו לי ששינו את תהליך הייצור והקמח הוא העיקר.
שאלה: ברכת "האדמה" על ציפס: למה על צ יפס מברכים "אדמה", הרי גם שונתה צורתו ואי אפשר לדעת שזה היה תפו"א וגם זה טוגן בשמן?
תשובה: כל מי שרואה צ'יפס יודע לפי החיתוך שזה מתפוח אדמה. כמו שאדם ישאל על פירה, למרות שהוא נתמעך - כולם יודעים שכך נראים תפוחי אדמה מרוסקים. וכן ברסק תפוחי עץ או תמרים מעוכים - כולם יודעים שבאו מהפרי וניכר הדבר לעין, למרות שכבר נשתנתה צורתם. הגמרא אומרת על פרי שנתמעך לגמרי שאיבד מחשיבותו ומברכים שהכל אבל אם עוד ניכר ממה בא למרות שנשתנתה צורתו יש על זה שאלה בגמרא, ולפי הרמב"ם אנו פוסקים שגם פרי שנתמעך לגמרי - אם ניכר ממה בא מברך בורא פרי העץ או האדמה.
שאלה: כגוונא לפני ערבית של שבת: מאיפה הגיע המנהג לומר "כגוונא" לפני ערבית של שבת ולא אומרים משנת "במה מדליקין"?
תשובה: כגוונא נאמר ע"פ החכמה הפנימית ולקוח מהזוהר, אני חושב שזה מהחסידות כשהתחילו לומר דברים ע"פ החכמה הפנימית, אבל באמת למנהג אשכנז לא אומרים. אבל אין בזה חיוב אלא תלוי בקהילות.
שאלה: עגיל באוזן לבנים בימינו: תמיד חשבתי שאסור לבנים לשים עגיל באוזן משום "לא ילבש". מישהו אמר לי שהיום אי אפשר לומד זאת משום שיש המון בנים שלובשים עגילים ולכן היום מותר. האם זה נכון?
תשובה: מוזכר שדבר שפשט, למרות שבתחילה זה היה שלא כהוגן, אם זה כבר לא מיוחד לנשים וגם בנים עושים את זה מותר. אבל אני אומר שזה לא דבר חכמה. בחור רציני לא צריך להראות כך, זה חיקוי של התרבות המערבית, ולמה לו?
שאלה: ברכת הודיה על הגשמים: שמעתי שיש כזו ברכה, שאומרים כאשר יורד הגשם הראשון. ויש כאלה שמברכים את הברכה בשם ומלכות(כאלה שיש להם שדות) ויש כאלה שאינם מברכים (שאין להם שדות). אפשר לראות את ההלכה הזו? אני לא מצאתי.
תשובה: רמב"ם הלכות ברכות פרק י: "ה. ירדו גשמים רבים--אם יש לו שדה, מברך שהחיינו  ואם הייתה שלו ושל אחרים, מברך הטוב והמטיב. ואם אין לו שדה, מברך: מודים אנחנו לך ה' אלוהינו, על כל טיפה וטיפה שהורדת לנו  ואילו פינו מלא שירה כים, ולשוננו רינה כהמון גליו, ושפתותינו שבח כמרחבי הרקיע, ועינינו מאירות כשמש וכירח, וידינו פרוסות כנשרי שמיים, ורגלינו קלות כאיילות--אין אנו מספיקין להודות לך ה' אלוהינו, ולברך את שמך מלכנו, על אחת מאלף אלפי אלפים ורוב רבבי רבבות פעמים הטובות, שעשית עימנו ועם אבותינו. מלפנים--ממצריים גאלתנו ה' אלוהינו, מבית עבדים פדיתנו, ברעב זנתנו, ובשובע כילכלתנו, ומחרב הצלתנו, ומדבר מילטתנו, ומחולאים רעים רבים דיליתנו  ועד הנה--עזרונו רחמיך ה' אלוהינו, ולא עזבונו חסדיך. על כן אברים שפילגת בנו, ורוח ונשמה שנפחת באפינו, ולשון אשר שמת בפינו--הן הן יודו לך, ויברכו את שמך ה' אלוהינו. ברוך אתה ה', רוב ההודיות אל התושבחות. ו. מאימתיי מברכין על הגשמים--משירבו המים על הארץ, ויעלו אבעבועות מן המטר על פני המים, וילכו האבעבועות זה לקראת זה." ועיין בשולחן ערוך אורח חיים, סימן רכא, הפוסק זאת להלכה.
שאלה: חתונה בשנת אבל למנהג הספרדים: אחותי בשעה טובה מתחתנת שבוע הבא. אמא שלי בשנת אבל ואינה יודעת כיצד לנהוג בעניין הריקודים. אשמח אם תאמרו לי מה ההלכה בנושא? יש לציין שאנחנו ספרדים.
תשובה: אם לכלה, שהיא בתה של האבלה, מאוד חשוב שאמה תשתתף בחתונה ותשמח עימה, ויגרם לה צער גדול מאי השתתפות אימה בחתונה, יכולה האם להשתתף בחתונה ולרקוד ולשמח את בתה. וטוב שהאם תשמש מעין מלצרית ותגיש כיבוד לאורחים.
שאלה: המשך-ביטוח מקיף: לכת"ר! בהמשך לתשובת הרב לשאלתי על הביטוח. לגבי קופ"ח, יש את הביטוח שהמדינה מחייבת, האם מעבר לכך זו לא השתדלות יתירה? אם אני מבטח את האוטו שלי מכל הבחינות, את הדירה וכל דבר נוסף שיש לגביו חשש אני מבטח מכל הבחינות, היכן נכנס רבש"ע? אם הקב"ה יחליט שרכבי יהרס ואני בעזרת הביטוח מכסה את כל ההרס של הרכב וקונה את אותו רכב בדיוק, כביכול לא הצליח הקב"ה לגרום לי נזק. זה נראה כמו משחק, הרי אם הקב"ה רוצה לקחת ממני 15,000 ש"ח-הוא יקח אותם! אינני מנסה להקניט, באמת שאני לא מבין.
תשובה: איני מבין את הנחתך. אתה מניח שאתה יודע את כוונת הקב"ה. מנין לך שהקב"ה רוצה שתפסיד בתאונה אולי הוא רוצה שתפסיד פחות ותשלם ביטוח? לדבריך, אל תלך לרופא כי אולי ה' רוצה שתחלה ותסבול, וכן אל תתפלל על רפואתך כי אוי ה' רוצה שתהיה חולה דווקא. ובדומה לך כבר שאל טורנוסרופוס את ר' עקיבא על מצות צדקה, אולי ה' רוצה שהעניים יסבלו דוקא? ראה בבבא בתרא יא, א. בסיכום, הנחתך מוטעית. ה' רוצה שנפעיל את השכל הישר שלנו ונפעל לפיו. תמים תהיה עם ה' אלקיך.
שאלה: הדלקת נר חנוכה בבית פרטי ביישוב קטן: למדתי קצת הלכות חנוכה וזה סיבך אותי לגמרי. אני לא יודעת מה חובה לעשות מלכתחילה ומה רק בדיעבד. ידוע לי שהעיקר הוא פרסומי דניסא. אני גרה ביישוב קטן והבית שלי הוא על הגובה (בית פרטי), כלומר, עולים במדרגות לשביל שמוביל אל דלת הבית. במציאות הזו, היכן אני צריכה להדליק את החנוכיה, האם מחוץ לדלת הכניסה לבית או במדרגות הפונות לרחוב? יש לנו בבית חלונות הפונים לרחוב, אך יש הרבה צמחייה בחצר ואני לא מאמינה שמישהו יצליח לראות את נרות החנוכה אלא אם כן ממש יתאמץ. בכל אופן, היישוב הוא קטן מאוד ולא הרבה אנשים עוברים ברחובות אז אולי במקרה זה הפרסומי דניסא הוא בתוך הבית והמשפחה ויש להדליק היכן שמדליקים נרות שבת בד"כ? אני ממש אשמח לעזרה כמה שיותר מהר. על זמנך היקר.
תשובה: עדיף במדרגות הפונות לרחוב אם אפשר להדליק שמה, כי שם יש יותר אנשים, והקריטריון הוא לפי ריבוי בפרסומי ניסא. אם לא עוברים הרבה אנשים בחוץ עדיף להדליק בבית, שבלאו הכי בדורות שלנו רוב הציבור מדליק בבית.
שאלה: הזכרת ה  בבגד ים: האם מותר לברך ברכה עם הזכרת שם ה במקום שכולם לבושים עם בגד ים או בלי בגד גוף עליון? ומה הדין בקריאת שמע? (גם כן מקור בבקשה).
תשובה: אם זה גברים אין בעיה, אם זה נשים צריך לעצום את העינים כדי לברך.
שאלה: אמבטיה לפני המקווה: האם חייבים לעשות אמבטיה לפני מקווה או מספיק דוש הרבה זמן?
תשובה: חשוב להקפיד לעשות אמבטיה אבל מי שאין לו שום אפשרות אז שיעשה מקלחת טובה מאד.
שאלה: הכשרת סיר יציקה אחרי גוי: האם מותר לקנות מגוי סיר יציקה פויקה וע"י ליבון להכשירו? איך עושים ליבון במקרה כזה?
תשובה: אם בישלו בסיר אפשר להגעיל אותו במים רותחים, אך אם צולים בו צריך ליבון. אם אופן השימוש הוא עם מים ונוזלים, זה נקרא בישול, וצריך להגעיל אותו ע"י שמרתיחים בתוכו מים עד שהם גולשים או להרתיח מים בסיר יותר גדול ולהכניס את הסיר לתוכו. בכל אופן, אפילו אם לא השתמשו בו - אם הגוי יצר את הכלי צריך להטביל אותו במקווה.
שאלה: המקור לגבורות גשמים: כשאומרים מוריד הגשם זה גבורות גשמים, באיזה פסוקים זה רשום?
תשובה: הפסוקים מובאים בגמרא במסכת תענית דף ב ע"א. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: לעשות "המוציא" על פת נוכרי בערב שבת: אני נמצא כעת במקסיקו, בעיר שנקראת מזטלן, ואין פה שום קהילה יהודית. אני רוצה לעשות קבלת שבת. יש בידי יין קידוש כשר מהארץ, האם אני יכול לעשות המוציא על פת נוכרי?
תשובה: מאחר ואתה נמצא במקום שאין לך אפשרות להשיג פת של יהודי אתה יכול להקל ולבצוע בשבת מפת נכרי (שולחן ערוך יורה דעה, קעב, ב). כמובן שעליך לוודא שאין חשש חרקים בקמח ושלא מערבבים בלחם שום דבר איסור. אם אתה יכול להדליק את התנור או להוסיף לחומו לפני האפיה, זה אף לא יחשב כפת נכרי.
שאלה: ניפוי קמח תירס: האם וכיצד יש לנפות קמח תירס?
תשובה: בנפה של 40 מש. אבל צריך לבדוק תחילה שאין קורים בשקית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: האם יש חשש לשעטנז?: 1. מעיל שכתוב במרכיביו שעשוי גם מ"סריג". האם סריג יכול להיות צמר? 2. חולצות שעשויות מבד רך ולא כתובים עליהן רכיבי הבד, מצריכות בדיקה? 3. גרבים שאני לא יודעת ממה עשויים מצריכים בדיקה? 4. האם יש חשש שעטנז בגרבים שנראה שעשויים מצמר?
תשובה: 1.2. אם בא מארצות מסוימות יש חשש שיש בכתפיות פשתן, ולכן במעילים יש מקום לחשוש, ולכן יש לשאול את המכונים לבדיקת שעטנז (יש כמה בירושלים) או להביא להם לבדיקה. 3.4. לא נראה לחשוש בגרבים.
שאלה: להיכנס עם ציצית לבית הכסא: האם מותר להכנס עם ציצית לבית הכסא?
תשובה: מותר להיכנס לשרותים עם ציצית, ואם אתה משתדל שהיא תשאר נקיה מותר לך להישאר איתה בכל דרך לבישה שהיא.
שאלה: העתקת שירים שקניתי: בביתי יש המון דיסקים שקנינו בצורה חוקית לחלוטין. האם מותר לי להעתיק את השירים שבדיסקים למחשב ולצרוב שירים מכמה דיסקים לדיסק אחד, כדי שיהיה לי את כל השירים שאני אוהב בבת אחת? והאם מותר להעביר שירים לMP3? השאלה המרכזית היא, האם מותר לי לפצל ולהעתיק דיסקים שקניתי על מנת שיהיה לי כמה מקומות שבהם אוכל לשמוע את הדיסקים?
תשובה: לעצמך ללא מטרת רווח, אין בעיה.
שאלה: לימוד עם אוזניות בבית מדרש: האם מותר לשבת בבית המדרש וללמוד עם אוזניות (שירים)? זה גורם לי ללמוד בצורה יותר מרוכזת (בלי לשמוע ולהתעניין במה שקורה מסביב), וזה לא מפריע לשאר הלומדים. האם יש הבדל בין לכתחילה לבדיעבד בזה?
תשובה: שאלה זו צריך אתה לשאול את הרב שלך. לכתחילה השאיפה צריכה להיות להיות מרוכז בלימוד ללא צורך בשמיעת שירים.
שאלה: תפילין המושאלים לאחר בזמן קריאת שמע: התפילין שלי מונחות בביכנ"ס במקום שיש עוד תפילין ששייכות לביכנ"ס (כשבדעתי לעזור למי שאין להניח). האם כשאני בא להתפלל בדוחק זמן רב לק"ש והתפילין מונחות ע"י יהודי שני שגם עוד לא קרא שמע, איך עליי להתנהג? (שמעתי שיש אומרים שהקורא ק"ש שחרית בלא תפילין כאילו העיד עדות שקר מזה ומבזמנה החשש)
תשובה: היות והתפילין מונחות המקום המיועד שיוכלו לקחת משם הרי שהשני הניחם בהיתר וזה כאילו השאלת לו, ולכן אינך יכול לדרוש ממנו להורידם.
שאלה: מזוזה במכונית: אם מישהו ישן במכונית באופן קבוע יותר מחודש, האם הוא חייב מזוזות למכונית, והאם בכל הדלתות? האם גודל מושבי המכונית משנה?
תשובה: עקרונית מכונית וכדומה פטורה ממצות מזוזה אע"פ שיש בדלת של המכונית את התנאים הנדרשים למזוזה דהיינו שגובה עשרה טפחים, אך מכל מקום אם אדם דר באופן קבוע במכונית ואין לו בית אחר יש לשים מזוזה אך לא יברך עליה.
שאלה: תפלת שחרית ומנחה לנשים: אני מתפללת, ב"ה, כל יום ברכות השחר וברכות התורה ותפילת שמונה עשרה (תפילת העמידה) של שחרית ושל ומנחה, ורציתי לדעת, האם זה ר?
תשובה: זה ר גמור ואשריך ואשרי חלקך, אך טוב שלאחר ברכות השחר וברכות התורה, תוסיפי גם פסוק שמע ישראל, על מנת שתקבלי עליך עול מלכות שמים.
שאלה: הטמנה בשבת על גבי הפלטה: האם על האוכל שנמצא בסיר על הפלטה בשבת אפשר להניח גם בשבת את המגבת על הסיר ולהסיר אותה מתי שרוצים או אסור?
תשובה: אם התבשיל מבושל כל צורכו מותר לכסותו במגבת ובתנאי שלא כל צדדיו יהיו מכוסים או שישימו עליו מכסה רחב, כך שישאר חלל בין המגבת לסיר. (שמירת שבת כהלכתה, פרק א, סעיפים סה-סו).
שאלה: ברכת תרומות ומעשרות באיזור חבל אשכול: האם צריך לברך בשם ומלכות על הפרשת תרומות ומעשרות על טבל ודאי שנקטף בישוב "עין הבשור" אשר נמצא בחבל אשכול ליד עזה? כמו כן, אשמח אם הרב יוכל להביא לי את הגבולות הברורים, מתי מברכים בשם ומלכות ומתי ללא שם ומלכות בטבל ודאי?
תשובה: עין הבשור הוא בגבולות עולי מצרים. המנהג בארץ ישראל להפריש בעולי מצרים רק דגן, תירוש ויצהר, שאר הגידולים מפרישים בלא ברכה. ועל כן בעין הבשור בירק יש להפריש ללא ברכה. לגבי שאלת הגבול נראה שהקו יורד מאשקלון הישנה עד עין קודרת (עין קדש). כל מה שמערבה לקו הוא עולי מצרים, אולם גם מה שמזרח לקו לא הכל בודאי חייב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תפילה לבריאות של חולה: אני מכירה מישהי מנורווגיה שחולה בימים אלו בשפעת החזירים. האם יש תפילה לבריאות? אם כן אשמח לקבל מידע.
תשובה: ניתן להוסיף בתפילת העמידה ברכה לרפואתה (נמצא בסידורים בברכת רפאנו). את יכולה לומר כמה פרקי תהילים לרפואתה. וכן להזכיר שמה ב"מי שברך לחולים" שאומרים בקריאת התורה.
שאלה: גלישה מחו"ל באתרים ישראליים בזמן שבת בישראל: האם כשאני גולש מחו"ל ביום שישי לאתרים בעברית ואתרים ישראליים הנמצאים ע"ג שרתים בארץ, האם יש כאן חילול שבת כלשהו או גרמא לחילול שבת של אחרים? אתן דוגמא: אין לי מושג אם כל תעבורת הרשת היא אוטומטית, ולכן מה אם יושב טכנאי בישראל בזמן שבת, ומנתב תעבורה או מתקן תקלות שנגרמות אולי בגלל הגלישה שלי, האם זה לגרום חילול שבת לאחרים. מאחר ואיני יכול לדעת זאת, האם להימנע לגמרי מגלישה בימי שישי, עת שבת קודש בארץ ישראל?
תשובה: מכיוון שאצלך זה לא שבת ופה זה נשאר ממילא אז אין בעיה, אבל באתרים שמחללי שבת בשבילו כי מעדכנים אותו ואינו אוטומטי - אז יש בעיה של הנאה מחילול שבת ואין לעשות זאת.
שאלה: נישואי קראית לכהן: אני קראית ורציתי לדעת האם יש בעיה בנשואים עם כהן?
תשובה: ודאי יש בעיה, ולא רק עם כהן אלא לפי שיטת הרמ"א גם עם כל יהודי כי הם לא הקפידו על ענייני יוחסין. לכן לפי שיטת יהודי אשכנז, קראית אינה יכולה להתחתן עם יהודי אלא רק עם גר, וילדיהם יהיו באותו הספק. וגיור לחומרא לא יועיל כי הספק הוא שהם יהודים שלא כשרים לבוא בקהל. ולא שייך בכלל גיור בקראים, כי הם כבר יהודים. יש עדות כמו החבשים וכו' שצריכים גיור לחומרא אבל קראים לא צריך. אמנם יש רבנים ספרדים שפוסקים אחרת, אבל כך פוסק הרמ"א בסוף סימן ד'. לשאלות נוספות בענייני נישואי כהן לחץ כאן.
שאלה: חיוב מזוזה בבית כנסת: ביני ובן בעלי יש חילוקי דעה, האם בית כנסת חייב מזוזה. בעלי אומר שלא חייב ואני אומרת שכן. מהי ההלכה בנושא?
תשובה: זהו ספק גדול, ולכן לכתחילה יקבעו מזוזה בלי ברכה. לפי הרמב"ם בית כנסת פטור כי נקרא קודש.
שאלה: מנחה באמצע סעודה: האם מותר להתפלל מנחה לאחר סיום הארוחה לפני ברכת המזון או שנחשב להפסק? והאם מותר להתפלל באמצע הסעודה ולחזור ולהמשיך בה?
תשובה: תפילה אינה נחשבת להפסק ולכן אפשר להתפלל באמצע הסעודה או לפני ברכת המזון. לגבי יציאה לבית הכנסת - לפי שיטת יהודי אשכנז אין בכך בעיה, ולפי שיטת יהודי ספרד אם השאירו מישהו שמה לא צריך לחזור ולברך.
שאלה: רצה במוצאי שבת: האם במוצאי שבת צריך להגיד רצה בברכת המזון?
תשובה: בסעודה שלישית שהתחילו לפני השקיעה ונמשכה לתוך מוצאי שבת, אומרים רצה. אבל בסעודה שאוכלים במוצאי שבת, אין אומרים רצה.
שאלה: כתוביות שספק שעובדים עליו בשבת: אם יש סדרה שאני מאוד אוהב, ויש אחד שמוציא תרגומים לסדרה. הסדרה יוצאת פרק לשבוע, כל יום חמישי. יש לי ספק שאולי האיש הזה עובד על הכתובית בשבת, האם אני עדיין יכול להוריד? (הייתי אומר שזה לא עזרה למחללי שבת, גם אם לא הייתי מוריד היה עובד וגם זה לא מוסיף לא שום דבר עם עוד אחד שמוריד הוא פשוט עושה את זה מעצמו). אז האם אפשר להוריד עדיין או לא?
תשובה: אם יש ספק, אז מעשה שבת הוא רק מדרבנן ולכן ספיקא דרבנן לקולא ויהיה מותר.
שאלה: שירות לאומי רחוק מהבית: בשנה הבאה אני הולכת לעשות שירות לאומי אני רוצה לעשות רחוק מהבית גם כדי להנות עם חברות ולנצל את השנה הזאת, אך אבא שלי רוצה שאני יעשה קרוב לבית. הוא אומר לי תעשי מה שאת רוצה תבחרי, אבל. הוא כאילו אומר לי לעשות מה שאני רוצה אבל עדיין מציב לי תנאים שאח"כ לא יעזור לי. אני יודעת שהוא אומר זאת כדי לעזור אבל אני גם יודעת שהוא לא אוהב שאומרים לו לא על החלטה שהוא חושב. מצד שני אני יודעת שאם אני לא ישמע לו זה לא קשור למצוות כיבוד הורים. אבל אני יודעת שזה ישאר להמשך והוא לא ישכח את זה שלא הקשבתי לו. מה לעשות, להקשיב לו ולעשות קרוב כי אני מכבדת את אבא שלי או לעשות מה שאני באמת רוצה, שזה לעשות שירות רחוק ולנצל את השנה הזאת גם לשרת את המדינה וגם ללמוד בערב במדרשה?
תשובה: חשוב ללמוד במדרשה ולהתחזק באמונה. ואם את יכולה למצוא מקום קרוב לבית שבו תוכלי גם לשרת את המדינה וגם ללמוד במדרשה וגם לכבד את הורייך זה הטוב ביותר.
שאלה: תפילה לנשים עם מכנסיים: לפעמים אני מתפללת בבית ואני נמצאת באותו זמן עם מכנסיים. האם מותר לי להתפלל עם מכנסיים או שזה אסור?
תשובה: הכלל הוא שבזמן התפילה אדם צריך להיות לבוש בצורה מכובדת שיוכל להקביל בה פני מלך, כגון: שאם תבוא מלכת בריטניה היו יוצאים לקראתה בלבוש כזה. אם לא יוצאים בלבוש כזה לרחוב בין אנשים אין להתפלל בו אלא אם כן חולה שאנוס ומתפלל גם בפיג'מה. אבל ברכות מותר לברך, שכל מה שאנו מקפידים על לבוש מכובד בתפילה זה רק בתפילת שמונה עשרה שנחשב כעומד לפני המלך אבל שאר הברכות אפשר לברך אפילו אם לבוש רק בגד ים. לשאלות נוספות בענייני לבוש בתפילה לחץ כאן. לשיעור בנושא "הכנת הנפש והלבוש לתפילה" לחץ כאן.