LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קניין בשבת : 1) חצרו של אדם קונה לו גם בלי דעתו. מה קורה בשבת? האם ללא ידיעתו יכול בעל השדה לעבור על חילול שבת אם מישהו יניח חפץ בעל ערך בחצר? 2) מחשבה רעה אין הקב"ה מצרפה למעשה. על איזה מעשה מדובר הרי הוא לא עשה כלום מדוע יהפוך הקב"ה מחשבה סתמית למעשה אמיתי? מקסימום שיקבל עונש על המחשבה אבל לא היה ולא יהיה שום מעשה.
תשובה: 1. האיסור לעשות קניין בשבת הוא איסור דרבנן שמא יבוא לכתוב את דבר הקניין ולכן אם יש כאן קניין שלא בידיעתו הוא לא עבר על איסור שבת, שלא במקרה כזה אסרו חכמים לעשות קניין בשבת לא בכל מקרה חצרו של אדם קונה לו. ולכן כל זה מדובר במקרה שהמקנה מעוניין לתת מתנה לבעל החצר או שזו אבידה ובעל החצר מתחייב בהשבתה כי במקרה שאדם מניח סתם חפץ בחצר חבירו אין החבר נעשה בעלי החפץ. 2. מאמר זה נמצא בגמרא מסכת קידושין דף מ עמוד א. מפירוש רש"י נראה שמדובר כשהאדם עושה גם את מעשה העבירה. אדם שעושה מצווה מקבל שכר גם על המחשבה לעשות מצווה וגם על המצווה עצמה ואילו אדם שעושה עבירה מקבל עונש רק על העבירה עצמה ולא על המחשבה שקדמה לעבירה. רבי דוד לוריא (מופיע בסוף הגמרא) מסביר שכוונת הגמרא שבפעם אחרת האדם יעשה מעשה עבירה לא תנוצל ההזדמנות להיפרע ממנו גם על מחשבות עבירה אחרות שלא הגיעו לכלל מעשה. המהרש"א מסביר שמדובר באדם שלא עשה את המעשה בגלל אונס ולא שהוא התחרט. ולכן במצווה מחשיבים לו כאילו עשה כי לא באשמתו הוא נמנע מלעשות. אבל בעבירה מסתכלים על התוצאה ולא אומרים מה יכול היה להיות. המהר"ל בחידושי אגדות על הש"ס (חלק ב עמוד קמא) מסביר, שאדם שרוצה לעשות מעשה טוב הקב"ה מסייע בידו ולכן אף נחשב כאילו עשה למרות שבפועל לא הגיע לכדי מעשה, ובעבירה אין לו סיוע ולכן אם לא עשה בפועל זה לא נחשב כעשייה.
שאלה: בגדים מגמ"ח: התנדבנו יום אחד כמה חברה מהכיתה בעמותת חסד. אנחנו מיינו בגדים ובסוף בא אלינו האחראי ואמר לנו שהבוס מרשה לנו לקחת אלינו ג ינסים ודגמ"חים. חלק מהם כל אחד לקח לעצמו וחלק העברנו לעמותת חסד בישובנו. השאלה שלי היא האם זה ר שלקחנו אלינו ג ינסים ודגמ"חים ואין עם זה בעיה הלכתית. נשארו שם עוד ג ינסים ודגמח"ים ומה שלקחנו זה חלק מזערי מכמות הבגדים העצומה שהיתה שם.
תשובה: פסק השו"ע ביו"ד רנא, ה "מי שנתן ממון לגבאים לצדקה אין לו ולא ליורשיו שום כח בהם והקהל יעשו הטוב בעיני אלהים ואדם". וכן הרמ"א שם "אם פוסק צדקה עם בני העיר על דעת בני העיר נדר והם יעשו מה שירצו". נמצאנו למדים שמי שנותן צדקה לגבאי צדקה שיקול דעתו של הגבאי צדקה הוא הקובע ובלבד ש"יעשה הטוב בעיני אלהים ואדם". ועל כן במקרה זה אם נראה ששיקול דעתו של הגבאי היה סביר, כגון שנתן לכם המכנסיים כיון שרצה לתגמל אתכם על עבודתכם ולדרבן אתכם לשוב, נראה שכדין עשה, ואף אתם. הרב עשהאל שמלצר
שאלה: סליחה ביו"כ: בתפילה זכה בערב יו"כ אנחנו אומרים "הנני מוחל במחילה גמורה לכל מי שחטא נגדי וכו." איך אני יכולה לומר את זה (וכמו"כ גם בק"ש על המיטה) כשאני לא סולחת לכל מי שהשתתף בדרך כלשהי בגירוש?
תשובה: את לא צריכה למחול למי שחטא, כל עוד הוא לא שב בתשובה. וכל עוד הוא מוכן לחטוא בחטא זה שוב. אבל עלינו להתפלל לבורא עולם שכל החוטאים ישובו בתשובה.
שאלה: בסיס לדבר האסור והמותר בשבת: האם מגש עליו מונחים פמוטים ודבר מאכל (כגון סוכריה פרוסת לחם) מותר בטילטול בשבת ומדוע?
תשובה: בסיס נאסר רק כשהוא בסיס לדבר האסור בלבד. אך כשהוא בסיס גם לדבר המותר הוא לא נאסר.
שאלה: מותר ליטול השנה לולבים קנריים! : לאור המחסור הצפוי בלולבים האם מותר בשעת הדחק ליטול לולב קנרי המצוי לרוב בגינות?
תשובה: הלולב הקנרי המצוי מאוד כשר מעיקר הדין. יש לו תמרים אלא שהם קטנטנים ואין בהם הרבה בשר אך טעמם זהה לתמרים רגילים ומי שאינו בעל מקצוע לא מבחין בין זני התמרים השונים. כולם נראים דומים מאוד זה לזה לכתחילה מהדרים ליטול לולב מתמר רגיל אך בשעת הדחק אפשר לצאת גם בתמר קנרי.
שאלה: סוכות: סוכה שאין הכוכבים נראים דרך הסכך - מה דינה?
תשובה: הסוכה כשרה, ואם אין גשמים נכנסים בה פסול, ובדיעבד כשאי אפשר לעשות אחרת אפשר לסמוך על המכשירים גם סוכה כזאת. משנה ברורה סימן תרלא על סעיף ג. הרב אברהם פרל.
שאלה: תבנית בשרית בתנור חלבי: בתנור שנאפה בו בשר בתבנית מגולה, נשכחה בשוגג תבנית חלבית. למיטב ידיעתי לא טפטפו עליה טיפות מהבשר. האם יש לחשוש לריחא זיעה ומה דין התבנית? האם תהיה נפק"מ אם התבנית החלבית מעל או מתחת לבשר?
תשובה: לריחא לא חוששים בדיעבד. לגבי זיעה, אם התנור היה חם יותר מ-200 מעלות צלסיוס, החום מכלה את הזיעה, ובדיעבד הכל מותר.
שאלה: לא נסלח!: א. עקב טענת הרב לקריאה הגדולה לא לסלוח. רציתי לשאול, למי הרב התכוון?(לעם, רבנים, חיילים.) ב. פרקטית, מה האי מחילה משפיעה או גורמת לנו לעשות, זה רק הבדל בגישה? שהרי יש עניין לקרב את העם לתורה ובטח בתקופה קשה זו ואי אפשר להשפיע על בן אדם כשאתה איתו בברוגז?
תשובה: אנו צריכים לתת בטוי שמעשה הגירוש הוא נורא ואיום ואל יעלה על הדעת לחזור עליו עוד פעם בישובי יהודה ושומרון. ועל כן צריך להשמיע שוב ושוב כי מי שהשתתף בגרוש עשה מעשה נורא שאי אפשר לסלוח עליו. אמנם אם החוטא ישוב בתשובה ויקבל עליו שלעולם לא ישוב לחטא זה, וגם יקבל עליו כתשובת המשקל להשפיע על אחרים שלא יחטאו בחטא זה, וגם יעשה מאמצים להיטב עם המגורשים ככל יכולתו לתקן באיזה מידה את הרעה שעשה. יש לאיש כזה דין של בעל תשובה שאפשר לסלוח לו.
שאלה: בקשת רשות מאמא בזימון: אם זה מעליב את אמי שאני לא מבקש ממנה רשות לזמן, כיוון שהיא טרחה והכינה את האוכל, אני צריך כן להזכיר אותה?
תשובה: בקש את רשותה לברך בנפרד לפני הזימון. אולם לא כחלק מהזימון כי היא לא חייבת בזימון ואין טעם לבקש את רשותה בדבר שאינו בסמכותה.
שאלה: הוספה לתפילת מוסף של ראש השנה ויום כיפור: בשנים האחרונות וגם בשנה זו זכיתי לשמש כשליח ציבור וכבעל מוסף בימים הנוראים במושב מסויים (שאיננו מקום מגוריי). השנה, לאור האירועים שעברו על כולנו בחודשים האחרונים (הגירוש מגוש קטיף והשומרון) ולאור אירועים קשים שחוו תושבי אותו מושב שבו אני נמצא במהלך החודש האחרון, ראיתי לנכון להוסיף את הניגון המקובל לתפילת דוד בתהילים ק"ב: תפילה לעני כי יעטוף.אל תסתר פניך ממני ביום צר לי." במטרה לעורר את לב הציבור כולו בכלל וגם את ליבי שלי בהיותי שליחו של הציבור להתפלל בכוונה יתירה ולחוש את הקשר והחיבור לתפילה היוצאת מן הלב. שאלותי הן: 1. האם נראה לרב כי הדבר ראוי או שיש להמנע מכך? בהקשר של ראש השנה, האם אין בדבר הפסקה לאחר ברכות השופר דבר בעייתי או שמא זהו חלק מתפילה ולכן אין בעיה (בכל מקרה השאלה רלוונטית גם לגבי יום כיפור.) 2. מיקום ההוספה. נראה היה לי שיש מספר אפשרויות להוספת השיר: לאחר החזרת ספר התורה עוד בטרם סגירת הארון, לאחר סגירת הארון עוד בטרם תחילת "הנני העני", בתוך תפילת "הנני העני", לאחר תפילת "הנני העני" ולפני הקדיש. מתי נראה לרב שראוי יותר לעשות כן? (ולגבי יום כיפור, אם ארצה להוסיף את הניגון בתפילת "נעילה" מתי עלי לעשות זאת?)
תשובה: מותר להוסיף פסוקי תהילים אולם לא באמצע תפילת העמידה. אתה יכול להשתמש בלחן באחד הפיוטים.
שאלה: האם מה שאמרתי זה נדר?: לפני כמה חודשים עיצבן אותי חברי מהכיתה וכדי שיפסיק לעצבן אותי רציתי להגיד-אני אנדור נדר שאני לא יהיה חבר שלך אם אתה תמשיך לעצבן אותי. אך משום מה אמרתי בטעות- אני נודר נדר שאני לא יהיה חבר שלך, אך בליבי לא היית שום כוונה כזו והסברתי לו במקום שהתכוונתי ללשון אזהרה. כבוד הרב מה לעשות האם את מה שאמרתי אני צריך לקיים ללא ברירה ולהפסיד חבר טוב?
תשובה: במקרה זה יש לעשות התרת נדרים לפני 3 אנשים שיתירו את הנדר לפי הנוסח המופיע בסידורים, ואז תוכל להמשיך להיות חבר טוב שלו. הרב יאיר פרייליך
שאלה: ניצחנו?הפסדנו!: אני מרגישה כ"כ שהפסדתי במאבק. אז היה קירוב לבבות, והיה הרבה פנים מול פנים, והיה המון חסד. אבל אלו לא היו המטרות שלנו, המטרה שלנו לעצור את הגירוש והעקירה,המטרה שלנו הייתה למנוע את זה, ואנחנו לא הצלחנו,הגרוש היה,העקירה התבצעה, ואנחנו הפסדנו! איך אפשר לומר של הפסדנו, שלא נפלנו? כ"כ אשמח לקבל תשובה שתספק אותי.
תשובה: את צודקת לא הצלחנו למנוע את הגרוש לצערינו. אבל נוכחנו שהציבור שלנו מוכן להקריב והנוער מוכן להתמסר ולהקריב למען ארץ ישראל ותורת ישראל ואת זה לא ידענו מקודם איזה נוער נפלא יש לנו. אבל זה לא ממעט מהצער על חורבן הישובים. ועל כך שלא הצלחנו למנוע את הגרוש. אך בדיעבד אנו יודעים לקבל את הצרות מתוך אמונה שהכל יתהפך לטובה.
שאלה: קרם פנים ג לי בשבת: ברצוני לדעת האם מותר להשתמש בקרם פנים שהמרקם שלו ג לי בשבת?
תשובה: מריחת חומר סמיך על העור בשבת אסורה מהתורה משום ממחק.
שאלה: למה לעשות טוב אחר יום הדין? : עכשיו אחרי שנגמר יום הדין הכל נחתם הכל נגזר ומה שיקרה נחתם ביום הדין. ואני שואל, למה אני צריך להתפלל עכשיו כל השנה, הרי כל מה שיקרה נחתם, אם הקב"ה רוצה שלדוגמא אני אפסיד מאה שקל אז כל התפילות וכל הבקשות לא יעזרו הרי זה נחתם ביום הדין ואי אפשר לשנות, כך גם המצוות לא משנה כמה מצוות אני יעשה, אם הקב"ה חתם שאני ירוויח 100 שקל אז אני ירוויח, לא משנה מה, הרי אומרים שכל השנה נקבע ביום הדין.
תשובה: הרמב"ם בפירוש המשנה כבר כתב שהמשנה האומרת שיש דין בראש השנה הפשט נראה פשוט אולם יש בה הרבה נסתר שלא ידוע לנו. שיטות רבות נאמרו בנוגע למהות הדין. ודאי בנוגע לגבי קיום המצוות אין כלל הדין נוגע. הכל בידי שמים חוץ מיראת שמים. יש מחלוקת ראשונים האם הדין בראש השנה נוגע לחיי עולם הבא או לחיי העולם הזה. לפי השיטות שאומרות שזה נוגע לחיי העולם הבא נפסק הדין של השנה שעברה ולא של השנה הבאה. אין שום החלטה אלוקית בנוגע למה שאדם יעשה בעניני העולם הבא כלומר בבחירה החופשית שלו האם לעשות מצוות או לא. לפי השיטות שהדין הוא בנוגע לעולם הזה הכוונה שהקב"ה קובע באופן בסיסי את מה שראוי לקבל מבחינת העולם הזה לפי ההתנהגות של השנה שעברה. אם כן כל שנה אנו משקיעים כדי שנהיה זכאים בשנה הבאה. אנו משקיעים לטווח בינוני  השנה הבאה  ולטווח ארוך  עולם הבא. אולם יש מקרים שבהם אנו מוצאים דרכים שלמרות שנגזר הדין בראש השנה ניתן לשנותו על ידי תפלה תורה חסד וזכויות אחרות. בנושא זה יש דעות שונות. אולם בכל אופן בנוגע לשאלתך איך שנסתכל על הדברים שווה להשקיע במשך השנה ולא רק בימים נוראים. אנו מתפללים לא רק בכדי לקבל טובות הנאה בעולם הזה אלא בעיקר משום שאנו אנשים מוסריים וטובים ונמשכים לעשות את רצון ה' ללא קשר לשכר ועונש. עוד יש לשים לב שבימים אלו הקב"ה דן אותך לפי מה שאתה מקבל על עצמך בימים אלו. אתה מקבל על עצמך לעשות מעשים טובים. על סמך זה הקב"ה נותן לך חיים טובים. וכי יעלה על דעתך יום אחרי הימים הנוראים ל"עבוד" על הקב"ה ולא לעמוד בהבטחות. אני לא מציע לך להסתבך!
שאלה: מה לעשות עם האבידה?: לפני כמה חודשים מצאתי ברכבי מציאה שכנראה נפלה מטרמפיסטים שלקחתי יום קודם אל היישוב בו אני גר. פירסמתי מודעה בכל היישוב אך אף אחד לא פנה אלי. אין לי מושג מי הטרמפיסטים ויכול גם להיות שהם בכלל לא גרים ביישוב. מה אני אמור לעשות עם האבידה?
תשובה: לא כתבת אם יש באבידה סימן או לא, ועל כן אחלק תשובתי לשניים. אם אין באבידה סימן וברור למאבד שנפלה ממנו קודם שמצאת את האבידה, כגון שהחפץ חשוב כגון מעות או כבד, אין אתה צריך להשיב שודאי הבעלים התייאשו קודם שהגיעה האבידה לידך. (ואף על פי שיש אומרים שכיון שהאבידה בחצרך הרי הגיעה לידך קודם יאוש, הרי דעת נתיבות המשפט שאין חצר קונה שלא מדעת האדם.) אם מדובר בחפץ, שמן הסתם הבעלים לא שם לב לנפילתו ממנו, אלא רק לאחר שמצאת אותו, נתחייבת בהשבתו. ובמקרה זה פסק השולחן ערוך חושן משפט רסז, טו הכריז ולא באו בעלים תהא המציאה מונחת עד שיבוא אליהו. במקרה זה אם יעבור זמן ויהא ברור שלא יוחזר החפץ לבעליו, אם זה חפץ שמצוי בשוק ואין לו ערך לבעליו כמות שהוא, ויש לו מחיר ברור בשוק אתה רשאי להשתמש בחפץ ולרשום שווי החפץ, ולכשיבא המאבד או אליהו תשיב לו. אם מדובר בחפץ עם סימן ברור שהבעלים לא התייאשו וחייב אתה להשיבו. אם הכרזת ולא הגיעו בעלים, דין החפץ יהא מונח עד שיבא אליהו כמפורט לעיל. כל זה בהנחה שמדובר בדרך נפילה, אך אם זה דרך הנחה כגון סל או שקית עם דברים, אז מקום נחשב סימן ודינו כחפץ שיש לו סימן.
שאלה: וכל מאמינים: מדוע רוב ואולי כל הציבור שרים את הפיוט "וכל מאמינים" לא לפי הבתים המקוריים שמסודרים לפי א"ב וכן לפי הגיון וקשר מסוים, אלא מחברים חצאי שורות. למשל: "וכל מאמינים שהוא אל אמונה הבוחן ובודק גינזי נסתרות"?
תשובה: אני נוהג לשיר לפי הסדר. הסיבה לשינוי הסדר היא כנראה בגללל חלוקת התפקידים בין החזן לקהל. החזן אמר האוחז ביד מידת משפט והקהל כולו ענה ביחד: וכל מאמינים שהוא א-ל אמונה. במשך הזמן הקהל חזר על חלקו של החזן וכן להפך, וכך השתבשו כל הפיוטים כגון הפיוט "אמרו לא-להים" משפט זה נאמר ע"י החזן והקהל ענה לעומתו, אך זה חזר על דברי זה ונוצר שיבוש. "ושבשתא כיון דעל על".
שאלה: הנקה ביום כיפור: אשתי מניקה את ילדנו (בן 4 חודשים). הוא יונק בלבד ואינו אוכל דבר אחר. האם ישנן הקלות בצום לגבי אישה מניקה?
תשובה: ככלל, גם מינקת צריכה לצום ביום-כיפור, אפילו אם זה כרוך בשכיבה כל היום במיטה, ושלא תלך כלל לבית-הכנסת. אלא שאם היא יודעת בודאות שהחלב שלה יגמר אם תצום, או שמרגישה במהלך הצום שהחלב שלה עומד להגמר, שתתחיל לשתות בשיעורים.
שאלה: תפוח בדבש: מדוע טובלים דוקא תפוח בדבש ולא פרי אחר?
תשובה: נראה לי מפני שזה היה פרי מצוי אצלם. ויש שרצו לרמוז לפסוק "תחת התפוח עוררתיך".
שאלה: בקשת רשות מאמא-המשך: זה לא מספק את אמי שאני מבקש לפני הזימון. היא רוצה בתוך הזימון. אין זה נכון כן להזכיר אותה? שהרי כיבוד הורים יותר חשוב מאשר הזימון?
תשובה: אין חובה לכבד הורים במקום שהדבר נוגד את ההלכה. הסבר זאת לאמך בנחת או שאל תזמן בכלל בנוכחותה ע"מ לא לפגוע בה.
שאלה: סליחה מגוי: אם פגעתי בגוי האם עלי לבקש סליחה כמו מיהודי?
תשובה: צריך לבקש סליחה מגוי, משום שזה לא שונה מלהזיק גוי, שאסור על-פי ההלכה.
שאלה: מוסיקה בצומות הקלים: האם מותר לשמוע מוסיקה בצומות הקלים,דוגמת צום גדליה?
תשובה: אין איסור שמיעת מוסיקה בצומות הקלים, רק בתשעה באב ובימים שלפניו נוהגים שלא לשמוע מוסיקה, אבל יש לזכור שמטרת הצום היא התעוררות לחזרה בתשובה, ולכן עדיף כמה שפחות להקל בהם ראש. הרב יאיר פרייליך
שאלה: הוסטל בשבת: האם מותר לעבוד בשבת בהוסטל שבו שומרים שבת ולקבל כסף על עצם העבודה והשהות שם? ומה הגדרים ההלכתיים וההסברים לכך?
תשובה: מותר לקבל שכר רק אם הוא בהבלעה, כלומר, שהעבודה כוללת גם ימות חול ולא רק בשבת.
שאלה: חייבים נטלה בנטילת ידים?: מדוע חייבים ליטול ידיים מנטלה ולא ישירות מהברז?
תשובה: כיוון שלברז אין כלי קיבול לא ניתן ליטול בו, ורק בשעת הדחק שאין לו כוס, יכול ליטול ישירות מהברז אבל יפתח ויסגור כמספר הפעמים שצריך ליטול. ביציאה מהשירותים לא חייבים דווקא נטלה, רק בשחרית כאשר קם צריך ליטול 3 פעמים לסירוגין על כל יד, ולסעודה פעמיים על כל יד. הרב יאיר פרייליך.
שאלה: תפילין דרבינו תם - למה ומדוע?: מה הטעם שנותן רבינו תם לשיטת התפילין הקרויות על שמו?
תשובה: ישנה סוגיה במסכת מנחות, בה נחלקו רש"י ורבינו תם בפירושה. הסוגיה עוסקת ר ארבעת פרשיות התפילין. לרש"י הסדר הוא: "קדש", "והיה כי יביאך", "שמע", "והיה אם שמוע", ולפי רבינו תם צריך שפרשיית "שמע" תהיה אחרונה. לפי רבינו תם זהו פשט הסוגיה, ולכן אין לנו אפשרות להחליט מי צודק. למעשה נהגו כל ישראל כדעת רש"י, והמחמירים נוהגים להניח גם תפילין של רבינו תם.
שאלה: הילדים שניספו בשואה: האם נכונה האמירה: שהילדים שנספו בשואה עצמם הם נשמות טהורות, שכנראה הסכימו לקחת על עצמן את הסבל הזה, כדי לטהר את אלו שסביבן?
תשובה: ודאי שהילדים שנהרגו על קידוש ה' בשואה הם נשמות טהורות. אולם האם הם החליטו לקחת על עצמם את הסבל -קשה לומר. זה לא היה בבחירה חופשית. זו עצת ה' העמוקה שאין אנו יכולים לעמוד על עומקה. צדקתך כהררי אל ומשפטיך תהום רבה!
שאלה: מקור נטילת ידיים : מהו המקור של נטילת היידים?
תשובה: הפסוק בתהילים אומר "ארחץ בנקיון כפי" (כו, ו), והגמרא במסכת ברכות לומדת זאת בדף ס:, "כי משי ידיה מברך על נטילת ידיים, ובשולחן ערוך נלמד בסימן ד'. הרב יאיר פרייליך
שאלה: מכירה בביה"כ: האם המנהג הנהוג בקהילות עדות המזרח למכור את פתיחת ההיכל לפרנסה בראש השנה ויוה"כ בבית הכנסת תחת ההבטחה שזה סגולה לפרנסה והכסף יחזור לאדם ואף יוכפל לו, האם מנהג זה מוזכר בספרים הק? האם רבותינו נהגו כך? האם סגולה זו מוזכרת בספ הק?
תשובה: אנחנו עם סגולה ולא עם סגולות. אך אין ספק שהנותן צדקה מתברך. עשר בשביל שתעשר. ובחננוני נא בזאת.
שאלה: מצוות התורה "עצות"?: בתשובה לשאלתו של בחור בעניין קול באשה ערווה, הרב כתב:"אין כפייה דתית. כל אחד יכול לבחור האם לקיים את המצוות או שלא לקיים אותם. התורה מציעה עצות לחיים טובים יותר". עלול להשתמע מדברי הרב שהתורה היא ספר עצות לחיים טובים. הרוצה - ישתמש בעצותי ה, והרוצה - יחפש עצות אחרות. כאילו שהתורה היא לא ספר מצוות מחייב, אלא כל אחד ישתמש בו כנראה בעיניו? ברור שיש בחירה חופשית, אך צריך שיהי ה ברור שמי שבוחר בתורה בוחר בטוב בחיים. ומי שלא בוחר בתורה בוחר ברע במוות. לרב
תשובה: על ההערה. ודאי כוונתי רק לומר שיש בחירה חופשית. אולם יש מחיר יקר לבחירה חופשית. מי שבוחר בטוב מתרומם ומרומם איתו את כל העולמות. וח"ו מי שבוחר ברע מזיק לעצמו ופוגע בסביבתו.
שאלה: לימודי גמרא בצום גדליה: האם מותר ללמוד לימודי גמרא בצום גדליה? ובצומות אחרים?
תשובה: וודאי שמותר ללמוד בכל הצומות ואף מצווה ללמוד כחלק מהחזרה בתשובה ביום זה, אבל בט' באב אסור ללמוד תורה כיוון שהיא משמחת, אבל דברים רעים כספר איוב ואגדות החורבן במסכת גיטין מותר וצריך ללמוד בט' באב. הרב יאיר פרייליך
שאלה: לברך על שתיה בסוף האוכל?: לעיתים בגמר הסעודה נוהגים במשפחתי לעבור מיד מפינת האוכל אל הסלון ולשתות משקה חם (תה, קפה). ואנו חלוקים בשאלה האם יש לברך את ברכת המזון עוד בפינת האוכל שם ברכנו על הלחם ואכלנו את הארוחה, או שיש לחכות עד שנסיים את השתיה החמה בסלון. מה עלינו לעשות?
תשובה: שתיית קפה ותה בסוף הארוחה, זה כיום חלק אינטגרלי מהסעודה עצמה. לכן אין לברך לפני שתיית הקפה, אף-על-פי שהוא מגיע בסוף לאחר האוכל. אמנם מצד שינוי מקום, לכתחילה צריך לברך באותו מקום שאוכל בו, אבל במעבר מפינת האוכל לסלון בדרך כלל רואים את מקום האכילה, ויכול לברך ברכת-המזון לאחר שתיית הקפה בסלון.
שאלה: חשמל ביום טוב שלא חל בשבת: מדוע אסור להדליק חשמל ביום טוב שלא חל בשבת לפי שיטת מי שאומר שאין בסגירת מעגל חשמלי איסור "בונה"? הרי עיקר האיסורים שאני מכיר בהדלקת חשמל בשבת הם: 1.איסור בונה סותר בסיגרת ופתיחת מעגל חשמלי לדעת החזון איש ועוד פוסקים. אבל איסור זה אינו לכל הדעות וכבר דומני שהגרש"ז זצוק"ל והרבה פוסקים חולקים על החזון איש ונניח שבזה יש על מי לסמוך. 2.איסור הבערה. והרי ביום טוב מותרת הבערת אש מאש. והדלקת חשמל דומה להעברה של אש מאש כיוון שסגירת מעגל חשמלי ברשת החשמל אינה מייצרת במעגל חשמל חדש בצורת "יש מאין" אלא מחברת את המעגל החשמלי למעגל גדול יותר שבו כבר זרם זרם חשמלי. דומני שזאת בעצם כל הפעולה שעושה המתג שבקיר - מחבר את המעגל החשמלי שבחדר עם המעגל החשמלי של הבית ואם תאמר שהזרם החשמלי גודל הרי מותר להגדיל אש ביום טוב. 3.איסור מוליד - מה לי הבערת אש מאש מה לי הדלקת חשמל מחשמל?
תשובה: 1. גם הגרשז"א אוסר למעשה הפעלת מכשיר חשמלי בשבת לפחות מדרבנן. 2-3. במקרה של הבערה כגון בנורת ליבון או בתנור הדבר אסור ביו"ט כמו כל הדלקת אש חדשה. הנורה הייתה כבויה ונוצרה בה עתה בערה שלא הייתה בה לפני כן.
שאלה: טבילה במים חמים בשבת: ידוע שגם לשיטת המקילים בטבילה במקווה חם בשבת, לא הותרה אלא הטבילה בלבד אבל לא לשהות במקווה מעבר לצורך הטבילה. מסתמא רבים אוהבים להנות מהמים החמים של המקווה ואינם מודעים לאיסור זה. לכן חשבתי שאולי יש עניין לפרסם זאת.
תשובה: אתה צודק, וצריך לעורר על-זה.
שאלה: סליחות במניין מהיר: מה עליי לעשות במקרה של מניין מהיר שבו אני לא מספיק לסיים את רוב פיוטי הסליחות עד שהחזן כבר אומר ען הציבור את 13 המידות? האם יותר חשוב לומר עם כולם את 13 המידות או שיותר חשוב להשלים את כל הפיוטים?
תשובה: אמור את הסליחות בקצב שלך והפסק רק לאמרית י"ג מידות עם הציבור
שאלה: קידוש במקום סעודה: במקרה וכבר שמענו קידוש ואכלנו כזית (ב"קידוש" או חתיכת עוגה מיד לאחר התפילה) האם יש עניין לעשות קידוש שוב מיד לפני נטילת ידיים? או שמא אולי זו ברכה לבטלה שאותו אחד יברך שוב על היין ללא צורך? במידה וחלקינו לא אכל "כזית" "מזונות" או "המוציא" האם צריך לעשות קידוש נוסף לפני "נטילת ידיים"? האם יש הבדל בין שבת ויום טוב?
תשובה: אין כאן ברכה לבטלה שהרי מדובר על היין ששותים ממנו, ואדרבה זהו כבוד הסעודה שפותחים אותה על היין ואיזכור השבת.
שאלה: בן חו"ל בארץ ישראל בחגים: מה דין בן חו"ל שבא לארץ ישראל לחגים לענין יום-טוב שני של גלויות?
תשובה: השולחן ערוך כתב לגבי בן ארץ-ישראל הנוסע לחוץ-לארץ, שעליו לא לעשות מלאכה בפרהסיה, אבל בצנעה מותר לו. השולחן ערוך לא התייחס כלל למקרה של בן חו"ל שבא לארץ ישראל. לכן, יש מן הפוסקים שכתבו שבן חו"ל שבא לארץ בחגים ינהג כמו בן ארץ-ישראל שנוסע לחו"ל. אבל יש מן הפוסקים (חכם-צבי והרב סלנט) שפסקו שבן חו"ל שבא לארץ ישראל ינהג כבן ארץ-ישראל לכל דבר. למעשה נראה, שבן חו"ל ינהג בכל איסורי תורה לחומרא, כלומר: לא יכתוב, לא יתפור וכדומה, אבל בדיני דרבנן ינהג כבני ארץ-ישראל, כלומר: יתפלל תפילות של חול המועד ולא יעשה קידוש. וכן מותר לו לנסוע ברכב.
שאלה: צמיד ברגל: מה דעת הרב על צמיד ברגל?
תשובה: על-פי ההלכה הדבר מותר.
שאלה: מה רוצים מהגויים?: רבנו הרב צבי יהודה הסביר שזכרוננו את ד, כל יסודו, שורשו, תוקפו ומשמעותו, הוא מתוך שד זוכר אותנו בצידנו הפנימי, הסגולי, האלוקי, מתוך ברית אבות, של עם אלוקי אברהם ובחירתו בנו ללא שום צד של בחירה מצידנו בזה: "הצד היסודי של הזיכרון הוא הזיכרון שד זוכר אותנו בערכנו הסגולי, העצמי, המוחלט, שכולו קודש קודשים. מזה נמשך הזיכרון מצידנו, שאנו דבקים בד וזוכרים אותו בשופר. הזיכרון האלוקי הוא הנותן תוקף ומשמעות לזכירה שלנו בשופר." (עמ 48 בחוברת). כמו כן הרבה רבנו להדגיש בשיחות קודשו, וכן במאמריו, שאנו קשורים ודבוקים בד בזכירתנו אותו, בניגוד מוחלט לגויים, שהם שכחי אלוקים. אם כן, עפ"י הציטוט דלעיל, מה היתרון בכך על הגויים? ומה הטרוניה כלפיהם בכך שהם שוכחים אותו? הרי בהם לא ניתנה סגולה כמו בנו, אותם ד לא זוכר כפי שזוכר אותנו, אם כן ממילא אין להם אפשרות לזוכרו בתמידות ובקביעות! לנו ניתנה ממנו סגולה זו וקירבה זו ממנה נובעת הזכירה המתמדת, אך לא לגויים, כך שאפילו אם הם רוצים, אין הם יכולים שלא להיות שוכחיו. או שמא נאמר שקירבה זו, סגולה זו, זכירה אלוקית זו, היא היא גופה היתרון והמעלה שלנו ביחס לגויים, שאותם ד לא קירב כ"כ ולא איפשר להם לזוכרו בכל פרטי חייהם, ואין בכך טרוניה, האשמה או ביקורת, אלא קביעת מציאות, גזירה אלוקית, בקביעת ההבדל ביננו ובינם? תירוץ זה לכאורה דחוק לי קצת.
תשובה: מה שכתבת בסוף דבריך הוא ודאי נכון. עיקר החילוק בין ישראל לאומות העולם לא נובעת מהבדל במעשיהם אלא עיקר החילוק מכוח הבחירה האלוקית. אנו מבטאים זאת בצורה קיצונית ביום הכיפורים בעבודת השעירים שהם צריכיםן להיות דומים במראה ובקומה וכו'. ולמרות זאת על שעיר אחד אומר לה' ועל שעיר שני אומר לעזאזל. זה כביטוי לכך שהבדל בין ישראל לאומות העולם הוא משום הבחירה האלוקית. בנוגע להטלת אחריות ואשמה הגויים לא נידונים על מה שהם לא היו יהודים. אולם הם נידנים על כך שהם גם את תפקידם הגויי הם לא עשו כראוי. כך כתוב בגמ' בב"ק לח א ומכיון שלא קיימו ז' מצוות בני נח קיבלו עונש והורחקו עוד יותר מהקב"ה. עוד חשוב להזכיר את הגמ' במסכת עבודה זרה בתחילתה שהגויים טוענים כנגד השפיטה האלוקית "תנה לנו את התורה ונעשיה" שם הגמ' מתארת כיצד הגויים לא עומדים אפילו בקיום מצווה קלה. רבה.
שאלה: תיקון המידות: לאחרונה התחלתי להתעניין יותר בספרי מוסר, מתוך הבנה שדבר זה נחוץ לי כדי להתמודד עם האתגרים שלי (צניעות, כעס ועוד). לקחתי על עצמי ללמוד שערי תשובה. למדתי לבד את הספר 3 פעמים, ואפילו עשיתי לעצמי לימוד יומי כזה, כדי להתמיד בלימוד. אני בטוח שלא הבנתי הכל, אבל עכשיו אני מחפש ספר שידבר יותר על תיקון המידות עצמן עם הדרכה מפורטת. אשמח לקבל המלצה על ספרים "ישנים" (בבחינת יין ישן נושן המשתבח עם השנים) ו או חדשים.
תשובה: יש ספרי מידות ישנים וטובים. אורחות צדיקים, מסילת ישרים, פלא יועץ ומעלות המידות. גם מסכת אבות עם פירושים זה מועיל. ספרי אחרונים יש הרבה. יש לחפץ חיים ספרי מוסר ותיקון: שמירת הלשון, אהבת חסד, אבן שלמה לגאון מוילנה, ספר המידות לר' נפתלי הרץ. ספר המידות למגיד מדובנה. בהצלחה.
שאלה: ברכת שהחיינו: לכבוד הרב, א. האם מברכים "שהחיינו" על פסיפלורה? אם איני טועה, השיח נותן פירות כל השנה. ב. האם מברכים "שהחיינו" על תמרים צהובים ושחורים, כל מין בנפרד? ומה לגבי סוגי שזיפים שונים?
תשובה: וברכת ד' א. הפסיפלורה איננה מניבה כל השנה אלא תקופה אחת ארוכה, ולכן ברכתה שהחיינו. יש להעיר שיש מחלוקת בעניין הפסיפלורה האם חייבת בערלה או לא, דעתנו להחמיר במנין שנות ערלה אבל להקל בברכתו ולברך עליו בורא פרי האדמה. ב. השו"ע והרמ"א סוברים שבמין אחד אם יש שני זנים השונים בטעמם יש לברך שהחיינו, אולם דעת הגר"א שכל שהמין אחד הוא אין לברך פעמיים שהחיינו אפילו תאנים שחורות ולבנות, ועל כן כיוון שהדבר ספק אין לברך על תמרים צהובים ושחורים, אמנם אדם שיש לו שמחה מיוחדת בשנוי הזנים נראה שלעניין שהחיינו יכול לברך. גמר טוב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מקליט דיגיטלי בשבת: לפני כמה זמן שאלתי האם ישנו איסור להשתמש במקליט דיגיטלי בשבת ומה טעם האיסור? השאלה נשאלת בעקבות שינוי אופן ההקלטה של המקליט הנ"ל מאשר ההקלטה בטייפ. קיבלתי תשובה שכל סגירת מעגל חשמלי אסורה בשבת כמו"כ כל יצירת כלי. ושני אלו יש גם במקליט דיגיטלי. ועכשיו אני מוסיף ושואל שלא מדובר פה על סגירת מעגל חשמלי, שהרי זה מופעל על ידי שעון שבת ללא יד אדם. גם לא הבנתי מה פירוש המושג יצירת כלי, הרי הזיכרון הדיגיטלי מתמלא בין אם יש דיבור ובין אם אין דיבור, בקלטות לא היה המצב כך, כיון שאם היה דיבור היה נרשם על גבי סרט כתב חשמלי, שלא כמו פה?
תשובה: נראה לי שהדבר דומה למצלמה שמצלמת את החדר כל הזמן, ואם מישהו מסתובב בחדר, אין השפעה על הזרם החשמלי המופעל במצלמה. האדם לא משנה את צריכת החשמל. לכן, אם זה מופעל מערב שבת או בעזרת שעון שבת, נראה שאין בזה בעיה והדבר מותר.
שאלה: פטירת אם לפני ראש השנה: אמו של אדם נפטרה ביום ראשון האחרון (לפני ובסמוך לערב ראש השנה שחל ביום שני), ונקברה קודם שקיעת החמה, כך שהאבלים הספיקו לשבת שבעה עד למחרת קודם כניסת יום טוב. השאלה: מתי חל יום השלושים? ממתי מתחילים לספור? מישהו טוען כי מאחר וראש השנה הפסיק את ה"שבעה" אז א דראש השנה נחשב ליום שמיני. האם יש דברים בגו, או שסופרים את השלושים מיום הפטירה קבורה? שאלה נוספת: האם נכון לעלות לקבר בערב יום הכיפורים דווקא?
תשובה: א. אבלות ה"שבעה" התבטלה עם כניסת ראש-השנה, ואבילות ה"שלושים" מתבטלת עם כניסת יום-הכיפורים. אמנם, ביחס לילדים האבלים על הוריהם, אין הבדל אם אבילות ה"שלושים" מתבטלת עם כניסת יום-הכיפורים, מכיוון שהם חייבים באבילות י"ב חודשים. ב. העליה לקבר תהיה שלושים יום לאחר הפטירה, ולא לפי ה"שלושים" ההלכתי, כלומר: אם נפטרה ב-כ"ח אלול, יעלו לקבר בכ"ח תשרי.
שאלה: עבודה בחול-המועד - המשך: לא הבנתי מדוע הרב אמר שמותר למסאג יסט וקוסמטיקאית להמשיך לעבוד בחוה"מ רגיל הרי יש איסור לעבוד בחוה"מ?
תשובה: למסאג'יסט מותר לעבוד בחול-המועד משום שזה נחשב כטיפול רפואי, ולקוסמטיקאית מותר לעבוד בחול-המועד כי זה נחשב כתכשיטי נשים, שמותר לאישה להתקשט במועד, או מפני שזה לא יכול להעשות לפני המועד, שתוצאות הטיפול הקוסמטי עוברות עם הזמן.
שאלה: ברכה על קברי צדיקים: האם מברכים "אשר יצר אתכם בדין" בשם ומלכות גם על קברות צדיקים?
תשובה: אם לא ראה אותם שלושים יום, מברך.
שאלה: תמונה של שמש וירח: יש לי מראה שיש בצידה ציור של שמש וירח, האם אפשר להקל להשאיר את זה בבית? בגלל שאין זה בולט אלא ציור ויש מי שאמר שאין בזה איסור. וכן סדינים למיטה ומכנסי פיג מה שיש עליהם ציור שמש וירח וכוכבים? האם אפשר להשאיר את כל אלו ולהשתמש בהם?
תשובה: מותר להחזיקם בבית.