LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: החומשים לפני כניסת ישראל לארץ: כיצד לבני ישראל היו חומשים, אם התורה הושלמה רק לאחר מות משה רבנו (ואני מבין שהתורה הייתה כתובה לפני, השאלה היא איך היה להם את החומש)?
תשובה: לשואל סדר קבלת חמישה חומשי תורה נידון בח ובמפרשים, והרי סדר הדברים: בה' בסיון, ערב מתן תורה, התקיים מעמד של ברית בין ה' ובין ישראל. במעמד זה המתואר בספר שמות (כד, ד-ח) קרא משה לפני בני ישראל את "ספר הברית" (מבראשית ועד מתן תורה ומצוות שנצטוו במרה. ראה רש"י שמות כד, ז). בהר סיני קיבלו את עשרת הדברות ובאותו היום קיבלו את מצוות פרשת משפטים. ישנה מחלוקת במסכת גיטין (ס ע"א) בין רבי יוחנן משום רבי בנאה ובין רבי שמעון בן לקיש, אם תורה מגילה מגילה ניתנה או חתומה, כלומר מתי נכתבה התורה. ומן הראוי להבהיר: אין חולק על כך שכללי התורה נאמרו בסיני, אבל נחלקו לגבי הפרטים. כמו כן אין חולק על כך שהתורה לא נכתבה מתחילתה ועד סופה בסיני. כלומר ברור הדבר שמשה לא כתב על חטא העגל בטרם ארע, וגם לא על חטא המרגלים או מי מריבה, כל הדיון הוא אם הדברים נכתבו מיד לאחר התרחשותם או שמא מאוחר יותר. באשר לשמונת הפסוקים האחרונים נחלקו הדעות, אם משה כתבם בחייו או יהושע לאחר מותו (בבא בתרא טו ע"א). נאמנה
שאלה: אילן היוצא מן השורשים - המשך: באמונת עיתיך 86 יש מאמר בעמוד 24. ומביא שם את הגר"ש ישראלי, שאם זה נצרים שיוצאים באופן טבעי זה פטור מערלה, וכן דעתו של הגרשז"א. מדוע לא ניתן כך לנהוג? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אילן היוצא מן השורשים"
תשובה: וברכת ד' הגרש"ז אויערבאך זצ"ל בהוראות למעשה החמיר בנצרים. עיין תוה"א ח ה עמ' 165. כמו כן דבריו בגידולי ציון נאמרו כתרוץ לדעת הרא"ש, שהוא לא להלכה. ועל כן אין ללמוד מדבריו כלל. ובספק ערלה דאורייתא יש להחמיר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: אמן בסיום תפילת העמידה: האם מותר לענות אמן וברוך הוא וברוך שמו אחרי שאמרתי את יהיו לרצון השני ולפני עושה בתפילת העמידה?
תשובה: כן
שאלה: מאכל פרווה שנאפה עם בשר: אפיתי באותה תבנית בורקס פרווה ובורקס בשרי. האם צריך להמתין 6 שעות לאחר אכילת הבורקס הפרווה בנפרד?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אם אין טעם בשר בבורקס של תפוחי אדמה לא צריך לחכות שש שעות אחר אכילת הבורקס הנ"ל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ללבוש ציצית בלילה: יש לי שאלה: קשה כל בוקר להחליף ציצית, כי הרי בלילה כבר התקלחתי והחלפתי, וא"א להחליף פעמיים ביום. מה עדיף: לישון עם ציצית או לברך עליו? אני חשבתי שעדיף לישון עמו בגלל כמה סיבות: א) בלילה צריך שמירה יתירה (כך המהר"ל מסביר את הצורך להוספה של ברכת "השכיבנו" בערבית). ב) אע"פ שבלילה אין ציווי של ציצית, אני חושב שהעיקר זה המצווה ולא הברכה. מה דעתכם בענין?
תשובה: מעיקר הדין אין חובה לישון עם ציצית כיון שלילה אינו זמן ציצית. ויותר מזה כתב הרמ"א (כא ג): "וכל שכן לשכב בהן דשרי ויש שכתבו שנהגו שלא לשכב בטלית שיש בו ציצית.אך נוהגים להקל לשכב בהם". משמע שבוודאי אין מעלה לשכב עם ציצית אולם יש נוהגים עפ"י האר"י לישון עם ציצית ומנהג זה הובא במשנה ברורה (שם טו): "ובכתבי האר"י כתב ע"פ הסוד שיש לשכב בלילה בטלית קטן". למעשה רבים וטובים ובתוכם גדולי ישראל לא נוהגים לישון עם ציצית והמנהג לישון עם ציצית התפשט בעיקר אצל החסידים והספרדים הנוטים יותר לנהוג על פי הקבלה. הישן עם ציצית ואינו מחליפה בבוקר אינו מברך עליה.  כך הכרעת המשנה ברורה (ח מב) עפ"י האחרונים נגד דעת השו"ע שם וספק ברכות להקל. לא הבנתי, אפשר לייחד ציצית מסויימת לשינה ולהחליפה בבוקר כמו שמחליפים את שאר הבגדים, ובאופן כזה לברך על הציצית. וע"ע הליכות שלמה פרק ג דבר הלכה יז והערות 34 38.
שאלה: אור הירח יהיה שווה לשמש: מדוע אנחנו מבקשים בברכת הלבנה שאור הלבנה תשתווה לשל החמה? מה נקבל מזה? ועוד, איך נוכל לישון אם כ"כ הרבה אור?
תשובה: הלבנה מקבלת אורה מהשמש לעתיד לבוא אורה יהיה עצמי ותתעלה הלבנה ותשווה לחמה ותאיר מעצמה. כך עוצמתו הרוחניות של עם ישראל יגדל ואורו ישגה, ולא יהיו הירידות והעליות בעם ישראל כפי שיש כעת בלבנה.
שאלה: איך להרגיש את הצורך בגאולה: אני עוד צעיר וקשה לי להרגיש את הצורך של הגאולה. מה הרב היה ממליץ לי לחשוב כדי שאצפה באמת לגאולה?
תשובה: כל אדם בעולם מצפה ומקווה לעתיד טוב יותר בחייו, יש לו תוכניות שהוא שואף לבצען. אדם ללא עתיד הוא בעצם גם ללא הווה, אין לו לשם מה לקום בבוקר. מצב נפשי כזה מוגדר כמחלה קשה. גם לכל עם יש תקוות ציפיות תוכניות. חברה שאין לה את אלו מתפוררת ומתנוונת. עולה על כולם עם ישראל, שיש לו ציפיות גדולות לא רק לעצמו אלא לעולם כולו, של תיקון העם והאדם כולו במלכות שדי. חזונם של נביאי ישראל הזין ומזין את התרבות האנושית כולה, סופרים משוררים הוגי דעות ומדינאים נטלו מאיתנו רעיונות על חברה אחרת ואדם אחר. גם אתה מן הסתם מצפה לכך. זו הצפיה לגאולה.
שאלה: להכשיר את המטבח לאחר אורחים: 1. בשבת אירחנו בביתנו משפחה חרדית יראת שמים כשאנו לא היינו בבית. האם צריך להכשיר את המטבח מלכתחילה או שאפשר לסמוך עליהם? 2. בני לומד בישיבה והוא טען באוזני כי במהלך השנה ביצע עבודות עבור הישיבה שהתחייבה לשלם 25 ש"ח לשעה ולפתע בסוף השנה הודיעו לו שעקב קיצוצים הוא יקבל רק 20 ש"ח לשעה וזאת לאחר שעבד כל השנה בישיבה. האם רשאית הישיבה לקצץ בשכרו?
תשובה: 1. אין צורך להכשיר. 2. אי אפשר לדון בדיני ממונות בלי לשמוע את שני הצדדים, אך לפי נתונים שכתבת, הואיל והיתה התחייבות, לא ניתן לשנות את המחיר על מה שכבר עבד וחייבים לשלם לו כפי שסוכם מראש. כמובן, שאם יש הבנה בין הצדדים והבן רוצה לתרום לישיבה הוא יכול לעשות זאת מרצונו הטוב אך לא ניתן לחייבו ללא רצונו.
שאלה: כספי מעשרות לאחרים נשואים: האם מותר להביא כספי מעשרות לאחים נשואים?
תשובה: יש מצוה להקדים קרוב משפחה בצדקה, ובתנאי שהוא צריך לכך. לכן אם אין לאחיך כסף והם נזקקים לצדקה או שהם חיים בדוחק מאוד ואינם מוציאים כסף למותרות, תתני להם. אבל אם יש להם והכסף הוא להרווחה, תתני לעניים.
שאלה: צניעות הגבר בתפילה: יש נושא שיש לי בו ספק ורציתי לשאול את כבוד קדושת הרב: א. האם מותר להתפלל בסנדלים. ב. האם מותר להתפלל במכנס קצר. אודה לרב אם יענה בהקדם.
תשובה: צריך להתלבש בתפילה כעומד לפני מלך, אדם חשוב. ואם רגיל ללכת כך לפני אנשים מותר להתפלל ואף להיות ש"ץ. פעם שאלו ישוב ברמת הגולן את הרב אברהם שפירא זצ"ל ראש ישיבת מרכז הרב והרב הראשי לישראל שאלה זו וענה בשאלה אם יבוא הנשיא אליכם כך תקבלו אותו? אמרו לו הוא הגיע וכך קיבלנו אותו. אמר להם :אם כך מותר לכם.!!
שאלה: ייחוד בפגישה עם המנהל במהלך העבודה: אני עובדת במשרד- יש לי מנהל, ומידי שנה יש שיחות לגביי העלאת שכר- נושא שהוא אישי ולכן מקובל לשבת איתו עם דלת סגורה. מה עושים במצב שכזה?
תשובה: לשואלת, אם בפועל אנשים או נשים יכולים להיכנס בחופשיות תוך כדי השיחה (לא רק כאפשרות תיאורטית אלא משהו מקובל) - הדבר מותר. כמו כן, אם למשרד המנהל יש חלון רחב ואנשים מבחוץ יכולים לראות ולא לשמוע את הנעשה בפנים - מותר. אם לא, אינני רואה דרך להתיר זאת ללא נוכחות אדם נוסף אלא אם הדלת תהיה פתוחה, ולו במקצת. יש שהתירו בדיקת רופא כשהדלת סגורה ולא נעולה, בגלל שהסגירה הכרחית לפרטיות החולים ובצירוף שיקולים נוספים (ציץ אליעזר חלק ו סימן מ פרק יב, ז ושם פרק כג). אולם בקשרי עבודה, ובפרט כשמדובר בשיחה אישית, אין להתיר זאת. ככלל, הנסיון מלמד שצריך להחמיר בענייניי יחוד בעבודה יותר מאשר במסגרות אחרות, הן כדי למנוע מכשול והן כדי למנוע חשד למכשול. האי נעימות שלך מול המנהל מובנת, אבל במקרה כזה צריך להתייחס להלכות הללו באופן טכני, כאילו מדובר בהפרדה בין בשר לחלב, ולומר למנהל ששאלת וקיבלת תשובה שלפי ההלכה הדבר אסור וזו לא בעיה אישית ביניכם. בהצלחה!
שאלה: מה עם דין תוכחה?: הרי כתוב וכשלו איש באחיו,ודרשו בתורת כהנים,איש בעוון אחיו, מכאן שכל ישראל ערבים זה בזה. ובשערי תשובה,ג,עב,שהמקור לדין שכל ישראל ערבין זה לזה,הוא מן הכתוב,הוכיח תוכיח את עמיתך. אז מדוע כאן זה מותר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להשכיר לחילוני שלא רוצה במזוזה"
תשובה: אומנם יש מצוה להוכיחו (בדרכי נועם!), אך איסור לפני עיור הוא בכגון מושיט יין לנזיר, שמכשיל אותו בעברה על איסור לאו. בביטל עשה לא מצינו איסור לפני עיור.
שאלה: חומוס בישול ישראל לפי שיטת מו"ר ועט"ר הרב אליהו זצוקלה"ה: האם ישנה היום חברה המייצרת חומוס לפי השיטה הנ"ל, אם כן מהי? והרבה שמחה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בסלט חומוס מעורב טחינה. למרות שהחומוס הוא הרוב ובהרבה מפעלים קיים בישול ישראל בחומוס אבל רוב הטחינה בארץ אין בה בישול ישראל. לכן יתכן שאף היה בישול ישראל לחומוס ערבבו בו טחינה שלא היה בה בישול ישראל. לא ידוע לי על מפעל שמקפיד תמיד שהטחינה תהיה מבישול ישראל. המקלים סומכים על כך שבבישול ישראל הולכים אחר הרוב והרוב הוא החומוס וכן סוברים שאין בעיה בבישול גוי בטחינה היות ואפשר לאכול את השומשום גם לא קלוי וכן יש המקלים בקליית גוי, בישול השומשום ויבושו לא נעשים בגלל הטחינה אלא כדי להקל על הקילוף וכדי שהטחינה לא תתקלקל בגלל המים החיצוניים- אפשר לקלף בלי בישול וכן אפשר לשמור טחינה בקירור בלי יבוש המים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הרכבת עצים: האם מותר להרכיב עצים מאותו זן דוגמא: הרכבה של עץ זית מסוג " זית סורי" עם "זית פשלון"?
תשובה: וברכת ד' אפשר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לתכנן כיור לנטילת ידים: אנו מתחילים בבניית בית חדש בע"ה. אנו רוצים לתכנן את השירותים והמקלחת באופן שיהיה אפשר ליטול שם ידיים וגם לברך. האם לשם כך מספיק לעשות צורת הפתח בין הכיור לשירותים? האם צרים גם וילון או אולי חייב ממש דלת?
תשובה: וברכת ד' לכתחילה דלת. אפשר גם בוילון שיש לו תפיסה למטה. אם אין אפשרויות אלו אפשר ליטול ולברך בחוץ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מכה רעהו בסתר: הרב אמר "אם את חוששת שיתנכלו אליך, אז תעשי את זה בצורה אנונימית". האם אין בזה איסור מצד "ארור מכה רעהו בסתר"?! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיווח שעלול להוביל לפיטורין"
תשובה: מכיוון שהיא עושה כן כדי למנוע רמאויות, זה לא שייך.
שאלה: האם דתיים לאומיים זה טוב?: הרב, אני נמצא כיום בברור עצמי לגבי הזרם אליו אני משתייך, דתיים לאומיים או חרדים, הייתי שמח אם הרב ייתן לי את כל הטיעונים הראיות והסמכתות לגביי דרכה של הציבור הדתי לאומי (תורה ועבודה) ב מראש!
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקרוא את מכתבך, לראות שאתה עוסק בדברים חשובים, בבירורים של זהות ושל שייכות לזרם כזה או אחר בעם ישראל. העיסוק בתכנים חשובים כל כך חשוב ואני מאמין שגם יקדם אותך מאוד. לא צריך להיבהל מבירורים, אלא צריך לעשות אותם נכון, להשקיע באופן מסודר ולבנות לעצמך את עולמך האישי. צר לי, אך לא אוכל לעזור לך כל כך במה שאתה מבקש, שכן דברים כאלו אי אפשר לכתוב בתשובה כזו או אחרת, אלו דברים הדורשים לימוד מסודר ובירור אישי אמיתי, כן, בהיר ורציני. בכל אופי התשובות באינטרנט, אי אפשר להקיף את הנושאים הגדולים באמת, ולכן הדרך הנכונה היא להיכנס למסגרת שבה תוכל ללמוד את הדברים, לקבל הדרכה בהם, תוכל ללמוד עם בוגרים מימך, שעברו את הבירורים האלו, ויחד אותם תוכל לברר דברים, ללבן אותם היטב ולמצוא את הדרך שלך. מצא לך מסגרת (אם תרצה אשמח לעזור במציאת מסגרת כזו) ולמד באופן מסודר, ואני מאמין שהפירות שתרוויח מכך יהיו נפלאים. בברכת הלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: לשתות ולנטול ידים מברז שבשרותים: האם מותר לשתות כוס מים מהברז של השרותים? כמובן שהשתי תהי מחוץ לשרותים וכן האם מותר למלא נטלה לנטילת ידים ללחם או לנטילת ידים שליד המיטה מהברז של השרותים?
תשובה: מותר לשתות או ליטול ידים מכיור שנמצא בתוך חדר השרותים.
שאלה: הרעיון של העמלקים: הרב אמר שהרעיון העמלקי עדיין קיים. סליחה על הבורות, מה הרעיון שלו? להשמיד אותנו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מחיית זכר עמלק-מול השואה"
תשובה: כן.
שאלה: מה קדם למה.: מה עשו קודם במשכן הקטירו קוטרת או הדליקו את המנורה? מפשט הדברים מבינים כי קודם בצעו את הפעולות הקשורות למנורה ואז הדליקו את הקטורת, האם זה נכון?
תשובה: לשואל הדישון והטבת הנרות התחלקו לשני שלבים: לאחר שחיטת תמיד של שחר, זריקת דמו ודישון המזבח הפנימי, היה הכהן שזכה בדישון המנורה נכנס אל הקודש ומיטיב רק את חמשת הנרות הקרובים לפרוכת. בשלב מאוחר יותר, לאחר הקרבת התמיד והקטרת הקטורת נכנס הכהן שנית לדשן ולהיטיב את שני הנרות הנותרים (ראה רמב"ם תמידין ומוספין ו, ד). נאמנה
שאלה: החלפת מקרר בשלושת השבועות: בוקר טוב כבוד הרב, ברצוני לשאול שאלה בנוגע להחלפת מקרר בימי שלושת השבועות. במידה ומקרר קיים מתקלקל בתקופת שלושת השבועות, האם מותר להחליפו בחדש מחשש שהמזון המאוחסן בו יושחת? האם מקלים מבחינה הלכתית אם המקרר אינו חדש אלא משומש (יד שניה)? מראש,
תשובה: חכמים אסרו רק לא להוסיף שמחה, אך במצב של קילקול במקרר מותר לקנות במיידית.
שאלה: ושאלה נוספת לגבי פירות מ 30 מיני טו בשבט: וישר כח גדול, רציתי לשאול בהמשך שאלה נוספת שראיתי שאחד מהפירות שנוהגים לאכול בערב טוב בשבט נקרא חוזרר (סרבש). האם הכוונה לחוזרר החורש הנדיר? וכיצד ניתן להשיג את הפרות של עץ זה? תזכו למצוות השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פירות לסדר טו בשבט שמירת כבר מהקיץ - הלכה למעשה"
תשובה: וברכת ד' חוזרר החורש נקרא SORTRI שם מדעי ( עפ"י פרופ. אבינעם דנין מהאוניברסיטה העברית ) ERILOBUS TRILOBATUS שם מדעי נרדף HEYNH נראה שאמנם כפי שכתבת בשאלה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מערכת השקיה בשבת: 1- האם מותר להפעיל מערכת השקיה בשבת דרך מערכת ממוחשבת? תיכנון להשקות כל יום בבוקר 2- האם יש הבדל בן מערכת טפטפות לבן ממטרות?
תשובה: וברכת ד' היום רגילים לעשות השקייה באמצעות מחשב או תכנון מראש, ועל כן אפשר לעשות כן שיפעל גם בשבת ואין חשד שמא משקה בשבת. בממטרות יש עוד בעיה (לפעמים), של הפרשי לחץ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עליה לתורה של כהן סומא: 1- האם מותר לעלות לתורה כהן שראה עד לא מזמן והתעוורר כתוצאה ממחלה? 2- מה הדין אם הוא הכהן היחיד באותו מניין?
תשובה: השולחן ערוך - קלט,ג - אוסר. הרמ"א מתיר. הגר"מ אליהו זצ"ל (דרך התורה ה,ח ) נוהגים להקל כדעת הרמ"א.
שאלה: הכשרת צלחות ישנות: קיבלנו סט של צלחות וכוסות שהיה בשימוש חלבי לפני שנים רבות ועתה אנו מעוניינים להפוך אותו לבשרי. איננו יודעים לומר בוודאות מאיזה חומר יוצרו הכלים. האם ניתן הדבר?
תשובה: אפשר להקל ולהשתמש בהם לאחר שיגעילו אותם 3 פעמים. הרחבה: ההיתר מבוסס על הספיקות הבאים כפי שכתבו האג"מ (יו"ד ב מו)  יבי"א (יו"ד ז י): 1. דעת החכ"צ תשובה עה,פ שאחרי יב חודש לא נשאר טעם בכלי כלל. 2. השימוש בכלים אלו הם ברמת כלי שני שמחלוקת אם מבליע ומפליט. 3. אף אם עירו לתוכו מכלי ראשון מחלוקת הראשונים האם מבשל או לא, ואם עירה ע"י מצקת יש מחלוקת נוספת האם נחשב כעירוי מכלי ראשון או שני. 4. הגעלה שלוש פעמים עפ"י שיטת בעה"ט שמועיל אף לכלי חרס באיסורי דרבנן. 5. כלי פורצלן מחלוקת האם הם ככלי חרס או לא. 6. מדובר בדיעבד ובהפסד מרובה.
שאלה: למה נוטלים ידיים: אם אני רוצה לאכול פיצה שברכתה מזונות איני צריך ליטול ידיים אלא אוכלה כעוגה. אך אם אני רוצה לאכול ממנה יותר מ216 גרם אני צריך ליטול ידיים ולברך עליה המוציא וברכת המזון. השאלה היא למה אם כן נוטלים ידיים? הרי באותו מאכל אני יכול להחליט לאוכלו עם נטילה או בלי נטילה ביחס לכמות שאני אוכל.
תשובה: רוב הפיצות חייבים ליטול ידיים ודינם כלחם עם ממרח מעליו לכול דבר. כאשר זהו פת הבאה בכיסנין - עוגות- וקובעים סעודה חייבים ליטול ידיים כדין סעודה על לחם.
שאלה: הודאה לה, יציאת מצריים: למה אנו מודים לה על שהוציאנו ממצרים אם הוא בעצם הכניסנו לשם??? ואם זה היה לטובה למה אנו לא מודים לו על שהכניסנו לשם? כי כשם שצריך לברך על הטובה כן צריך לברך על הרעה ולא מצאנו בשום מקום בקרא הודאה לבורא עולם על שהכניסנו למצרים אלא רק על מה שטוב לנו היציאה ממצרים.!!
תשובה: ב"ה לך ידידי היקר. שמחתי לקבל את שאלתך המראה על חשיבה מעמיקה ועל רצון לדעת ולהבין. אודה על האמת ששאלתך לא פשוטה, לא בגלל שאין עליה תשובה, אלא בגלל שהיא מורכבת ממצב לא פשוט שבו אנו נמצאים. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שאדם צריך לברך על הרעה ממש בשמחה כמו שהוא מברך על הטובה, אבל אנו לא מסוגלים לחיות כך. אנו, באופן טבעי רואים את הרע שקורה לנו כרע, וכדבר שאי אפשר לשמוח בו. אנו מבינים בשכל שודאי שהכל לטובה ובודאי שרצון ה' שיהיה לנו טוב, אבל עכשיו כואב לנו וקשה לנו, ואנו מסתכלים על הצעדים קדימה. אף שאנו יודעים שה' אוהב אותנו אהבה עצומה, וכל מה שהוא עושה זה לטובתנו, בכל זאת צריך לא קל לנו לשמוח. הדבר דומה לחולה שצריך לקחת תרופה מרה, ואף שהוא מבין בשכל שהיא לטובתו, הוא לא נהנה ממנה, ולכן הוא לא מברך עליה. ודאי שהירידה שלנו למצריים היה לה יעוד ותפקיד, ובודאי שזכינו לקבל דברים חשובים במצרים, אבל אי אפשר להתעלם שבמצרים היו דברים מאוד לא פשוטים, ויחד אם זאת יצאנו ממצרים מחושלים יותר, בהירים יותר בדרך שלנו, ויותר מבוססים. איננו מברכים על הכניסה שלנו למצרים, כי בסופו של דבר במצרים היה לנו נורא, אבל על היציאה ממצרים אנו מברכים כי ה' עשה לנו את הכל. הרב צחק גרינבלט. נ.ב, נראה לי מאוד שכדאי לך למצוא מסגרת לימודים שתפתח אותך ותקדם אותה, ואם תרצה אשמח לעזור לך למצוא מסגרת כזו, או קבוצה כזו.
שאלה: אמירת דבר מסוים למשך זמן: שמעתי שטוב לקרוא למשך זמן מסוים בכל יום פרשת הקטורת או שיר השירים וכו אך הבנתי (ע"פ תשובה שניתנה בפרשת חקת (בעלון "קול צופיך" מיסודו של הרב מרדכי אליהו זצוק"ל) שלא רצוי לקרוא דבר מסוים בכל יום למשך זמן ארוך מאוד. האם הבנתי נכון??
תשובה: עדיף להגדיל תורה ולהאדירה וללמוד דברים חדשים.
שאלה: לזרוק את העלונים לפני שבת: יש עלונים לשבת בתפוצה גדולה בארץ כמו: "שבתון" (לכל משפחה יהודית) "עולם קטן" (השבועון הדתי לצעירים) "מעט מן האור" בעלונים אלה ישנם המון פרסומות שלא נראות רואיות כמו הפלגות וכו. (לא בכולם). אך מה שבטוח שבכולם יש פרסומות של מכירה מסויימת ובפרסומת כתוב גם כמה עולים הדברים בש"ח.!!!!. מה שגורם מכשול גדול הן בהפרעה בתפילה בבתי הכנסיות בפרט בשבת והן בהסתכלות על המודעות האלה. אני יודע שכדי להפסיק את זה תידרש עבודה רבה. אך השאלה היא האם, אם אני אקח את העלונים האלה שמגיעים לעירי ביום חמישי שישי, ואזרוק אותם לגניזה. אם עלי לחוש לביטול תורה או שזה בעצם, אדרבה יועיל לזרוק אותם עוד לפני שבת.??
תשובה: לא ראוי להכניס עלונים לבית הכנסת, גם אם היו רק דברי תורה. חכמים קבעו את התפילות, ולימוד תורה יעשה בזמנים אחרים. גם אם יש בעלונים דברים לא ראויים אסור לך לזרוק אותם,זהו גזל!! דע לך - כך לא משנים תרבות, רק על ידי חינוך והסברה. הרב דרוקמן שליט"א היה אומר - אבנים שחקו מים - כפי שהמים השוחקים באבנים זה לאט ויסודי.
שאלה: דילול פרי שהגיע לצורת בוסר: לרב אם הפרי הגיע לצורת בוסר, אסור דילול מכני או ידני? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דילול פירות רבעי"
תשובה: נניח שמדובר בפרי, מה האיסור בדילול פרי של רבעי?
שאלה: לשמור תחילת שעה שישית בין בשר לחלב: בבית אבי נוהגים לשמור "תחילת שש" כלומר עד שישית ולא עד בכלל בין בשר וחלב. אנו מיוצאי ליטא וכך מקובלנו. בשנים האחרונות הקפדתי על שש שעות מלאות. וברצוני לשאול האם יש ביסוס למנהג הנ"ל? ואם כן, האם אני צריך לעשות התרת נדרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, צריך לחכות זמן הקיים בין סעודה לסעודה. רוב הדעות סוברות שמעיקר הדין צריך לחכות שש שעות שלמות. לכן עדיף לכתחילה שתמשיך את המנהג הטוב שנהגת לחכות שש שעות שלמות. ואם בכל זאת תירצה לשנות, יש לעשות התרת נדרים, כמו שעושים על כל מנהג טוב שנעשה 3 פעמים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חברה מעורבת או נפרדת: לרב, מצד אחד יש את רוב הרבנים גדולי הדור שאומרים שאסור מעורב ומצד שני יש את הרב צפניה דרורי והרב שרלו ועוד שפוסקים חברה צנועה ומעורבת לכתחילה מהיכן נובעות תשובות אילו? על אילו פוסקים נשענים הרבנים הנ"ל? ומה היה דעת הרצי"ה בנושא זה?
תשובה: כתבו על כך תשובות רבות. כפי שבאמת אתה כותב רוב רובם של הרבנים סוברים שחברה מעורבת ודאי אינה לכתחילה. גם אם אין איסור בעצם המציאות של בנים ובנות באותו סניף שבט בכל אופן חברה מעורבת כמעט בהכרח מובילה לעבור על איסורים. הרבנים שחושבים שחברה מעורבת בימנו מותרת כתבו על כך בדבריהם. לגבי הרב צפניה דרורי איני יודע מה בדיוק עמדתו, אני מניח שאפשר לשאול אותו באופן ישיר. עד כמה שידוע לי הוא מתלמידי הרב צבי יהודה זצ"ל. דעת הרצ"י כפי שפורסמה על ידי הרב אבינר שללה תנועה מעורבת. סברת המתירים היא שבמציאות של החיים האזרחיים במדינת ישראל אין משמעות לחברה מעורבת, שהרי על כרחך תפגש עם בני המין השני. לכן במציאות ההווית יש חשיבות ללמד את בני הנעורים כיצד להיות נקיים וצנועים למרות המפגש עם בני המין השני. אולם דעת רוב הרבנים היא שבגיל הנעורים יש הבדל האם הקשר הוא תוך כדי עשייה ופעילות משותפת לבין מפגשים שיהיו בעתיד במסגרת עבודה וכד'. בימי הנעורים יש חשיבות להרדים את הנטיה להתרגש מהמין השני. הרדמה זו יכולה להעשות רק כשלא מעוררים אותה במפגשים בין המינים השונים.
שאלה: עבודה חדשה בתשעת הימים: האם יש בעיה להתחיל לעבוד במקום עבודה חדש בתשעת הימים? במקרה והמעסיק החדש לוחץ מאוד? בנוסף, אם יש צורך לקבל רכב ליסינג לצורך הגעה לעבודה, האם יש בעיה לעשות זאת בימים אלו?(הרכב לא בבעלותי אלא בשימושי)
תשובה: לשואל, התחלת העבודה וקבלת הרכב מותרים בהחלט. בתשעת הימים יש למעט במשא ומתן של שמחה, כגון קניית צרכי נישואין או מותרות וכדומה, אבל מה שנצרך לפרנסה מותר (שולחן ערוך סימן תקנא ס"ב ומשנה ברורה ס"ק יא).
שאלה: מצות נצטוו ישראל במרה ועוד: אני חייב להודות שמאוד החכמת אותי עם תשובתך שכלל לא ידעתי. ארצה לשאול בהמשך לזאת,אמרת שהם קיבלו מצות שנצטוו ישראל במרה. מה זה מרה ומה הכוונה? והאם קיבלו עליהם כל תרי"ג מצוות? והמשך שבוע טוב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "החומשים לפני כניסת ישראל לארץ"
תשובה: לשואל על חניית ישראל במרה מסופר בספר שמות (טו, כג-כה). בהיותם שם נתן להם הקב"ה חלק מן החוקים והמשפטים, כדי שיתרגלו לענייני התורה והמצוות. ואלו הן הפרשיות שניתנו להם שם (ראה רש"י שם טו, כה ומקורו בסנהדרין נו ע"ב): שבת, פרה אדומה ודינים (דיני ממונות). נאמנה
שאלה: העסקת גוי שעובד גם בשבת: לך כבוד הרב, יש לי שאלה שאני דנה בה כבר תקופה, שאלתי מספר רבנים אך כל אדם עונה תשובה אחרת. אלמוני יוצא לחופשה ביום ראשון. הוא מבקש מהעובד שלו - (גוי) שיסיים לבנות את הגינה עד שהוא חוזר מהחופשה - תוך שבוע. הגוי עובד ביום שישי-שבת כדי להספיק לסיים את העבודה בזמן. האם החטא הוא על האלמוני, על כך שלא הודיע לו מראש לא לעבוד בימים שישי שבת?
תשובה: לשואלת, אכן היה צריך לומר לגוי מראש שלא יעבוד בשבת. על הגוי עצמו כמובן אין עבירה בהיותו עובד בשבת, כי הוא לא מצווה על כך. הרחבה: באופן עקרוני כאשר גוי עושה עבור יהודי עבודה בקבלנות, והיהודי לא משלם לו לפי מספר ימים אלא על הביצוע, ומבחינת היהודי אין כל צורך שהגוי יעבוד בשבת - הדבר מותר. לדוגמא, אם את נותנת רכב למוסך של גויים ביום ששי, ואומרת שתבואי לקחת אותו ביום שני, והתיקון נמשך מספר שעות והם בוחרים לעשות זאת בשבת - אין בכך בעיה, כי מבחינתך הם יכלו באותה מידה לעבוד גם ביום ראשון, והבחירה שלהם לעבוד בשבת היא עניינם בלבד (שולחן ערוך סימן רמד סעיף א). לעומת זאת כאשר ההעסקה היא בשכירות, לפי ימים, והגוי נדרש לעבוד גם בשבת - הדבר אסור. במקרה שאת מתארת, אם הגנן עובד בקבלנות, לכאורה לפי מה שכתבתי הדבר תלוי בשאלה כמה ימי עבודה נדרשים בגינה: אם נדרשים באמת שבעה ימי עבודה, והגוי חייב לעבוד בשבת כדי להספיק - הדבר נחשב כבקשה מפורשת לעבוד בשבת, והדבר אסור (משנה ברורה סימן רמז סק"ד). ברם, יש כאן שיקול נוסף שמכריע את הכף לאסור בכל מקרה: מכיוון שהעבודה מתבצעת לא בביתו של הגוי אלא בגינה של ישראל, הדבר אסור אפילו בקבלנות, משום שיש בכך מראית עין שהגוי התבקש לעבוד בשבת דווקא (שולחן ערוך סימן רמד סעיף א). אמנם יש מקילים במקרה שמקובל באותו מקום שהעבודה נעשית רק בקבלנות ולא בשכירות, וכך אין מראית עין. אם כן, לכאורה היה ניתן להתיר זאת בעיר שבה הכל יודעים שגננים מקבלים לא לפי ימי עבודה אלא ת קבוע על אחזקת הגינה. אבל במשנה ברורה (סימן רמד ס"ק ז) הכריע שאין להקל בדבר זה בשטח עירוני שיש בו יותר מראית עין, ואפילו בשדה אין להקל אלא במקרה שיש הפסד מרובה.
שאלה: 6000 שנים לעולם?: כבוד הרב, ידוע לי על מדרש (אשמח לדעת את המקור המדוייק) המדבר על כך שהעולם יתקיים 6000 שנה ואז תבוא הגאולה וכמו כן הרמח ל במאמר העיקרים מדבר על זה ש יתחדש העולם בצורה אחרת. אני לא מבין, על סמך מה אמרו חז ל 6000 דווקא והאם אין בזה חישוב קץ במובן מסויים? מה העניין הזה של 6000 השנים? ויום טוב
תשובה: מדובר על גמ' במסכת סנהדרין (דף צז א): תנא דבי אליהו ששת אלפים שנה הוי עלמא שני אלפים תוהו שני אלפים תורה שני אלפים ימות המשיח בעונותינו שרבו יצאו מהם מה שיצאו. הגמ', אם כן,מסרטטת תוכנית בסיסית לעולם. שליש ראשון עולם ללא תורה. אלפיים שנים שנים שנועדו להתפתחות התורה, ועוד אלפיים אחרות להשרות את השכינה בעולם. אין כאן חישוב הקץ משום שלא מדובר על תאריך מוגדר שבו יבוא המשיח, יש כאן רק אמירה שלאחר 4000 שנה מבריאת העולם המשיח יכול לבוא ולגאול את העולם.
שאלה: גילוח עם הסכין האחורי: רציתי לדעת באיזה מקומות אסור ובאיזה מקומות מותר להתגלח עם הסכין האחורי של מכונת גילוח?
תשובה: מותר לגלח בראש אך לא בפיאות הראש ולא בזקן.
שאלה: אמירת קטע עם שליח ציבור: האם נכון שהציבור יאמר עם שליח הציבור בזמן החזרה קטע? (למשל, אצלנו יש שאומרים "חננו ועננו ושמע תפילתנו" עם שה"צ בחזרה ומפריעים לפעמים לשמעו) אם לא, מה לומר להם?
תשובה: לנהוג כפי שנוהגים בבית הכנסת. אך לא צריך להגביה קולך.
שאלה: נטילת ידיים חוזרת: אם נטלתי ידיים וברכתי על הנטילה, ובטעות אחרי זה דיברתי לפני שהספקתי לברך המוציא. האם אני צריכה לברך שוב? אני תמניה אם זה לפי דעות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיבור לאחר נטילה לפני ברכת "על נטילת ידיים"
תשובה: למרות שלכתחילה אחרי נטילת ידיים יש לברך המוציא, אם דיבר בין לבין אין צורך לברך שוב. בניגוד לכך, אם אדם בין ברכת המוציא לנגיסה בלחם דיבר דברים שלא מן העניין, הוא הפסיד את הברכה.
שאלה: לקנות בגדים בשלושת השבועות: האם מותר לקנות בגדים בשלושת השבועות?
תשובה: האיסור ובקניה ובלבישת בגדים חשובים שמברכים עליהם שהחיינו. לבנים,גרביים,חולצות טריקו בוודאי שאינם בכלל האיסור.
שאלה: נעליים של נפטר : אם הנפטר לא היה עם נעליו בשעת פטירתו כי הוא היה מאושפז תקופה בביה"ח בלי נעליים. מה עושים עם הנעליים שלו אפשר להעביר אותם או שצריך לזרוק אותם? מצפה לתגובה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נעליים של נפטר"
תשובה: המקור למנהג נמצא בספר חסידים סימן תנד. שם כתוב שאין לתת את הנעליים ליהודי אחר אלא למוכרם לגוי. בספר גשר החיים (עמוד צב) מביא שכל המנהג הוא על נעליים שלבש הנפטר בזמן שהיה חולה, וכל שכן אם נפטר לבוש בהם, וכל זה רק בשלושים יום הסמוך למיטתו. לכן מי שנפטר לאחר מחלה ולא היה לבוש בנעליו כלל כשהיה חולה או לבש אותם שלושים יום לפני שנפטר, מותר ללבוש את נעליו או לתתם לצדקה.
שאלה: לשקר בשביל ללמוד תורה: האם שקר לבן (מוסתר) לצורך לימוד תורה מותר?
תשובה: יש להתרחק מהשקר ככל האפשר בלי קשר למטרה.
שאלה: שינוי המידות על ידי לימוד תורה: אני יחסית לומד הרבה תורה ובכול זאת אין לי דרך ארץ, שום ענווה, שום כבוד הורים, אפילו שיש לי רק שעה לשחק בגלל הלימוד. אבל אני מנסה ולא מצליח להשתפר אני עדין צוחק באמצה התפילה. ועוד חשבתי פעם לעצמי שאים אני לא מפסיק לכעוס כול הזמן אז בשביל מה לילמוד? לא למדתי ואני מבטיח שנהיתי יותר עניו. אני לא יודע מה לעשות.
תשובה: : תקח נושא אחד שבו אתה רוצה להשתפר. תקרא עליו סיפורים ואגדות. תכתוב לעצמך חיבור ומכתב למה אתה שונא את המדיה המגונה ולמה אתה אוהב את המדיה הטובה. מה שכתבת תקרא כל יום לפני שאתה הולך לישון. לאחר חודש תתחיל לכתוב בכל יום שישי שני מעשים שהם היו מעשים חיוביים ושני מעשים שעליךלשפר. עלה והצלח
שאלה: תפילין של ראש שנפתחו: לרב. התפילין של ראש נפתחו 2-3 מ"מ למעלה בחריץ, האם הם כשרות?
תשובה: תפילין שנפתחו הריבוע נפגם ופסולות. יתכן שניתן לתקון.