LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תפילה כטקס: עד לפני כמה זמן הייתי מתפללת לא מתוך מחשבה עמוקה על הנאמר,ועכשיו כשאני יותר בוגרת אני מבינה שצריך להתכוון בכל מילה. הבעיה אצלי זה שמרוב רצון להתכוון התפילה לוקחת לי המון זמן מפני שהרגלתי את עצמי להגיד את המילים בצורה מסוימת שניתפסת אצלי כ"כוונה" ובעקבות זה הרבה מהפעמים התפילה הופכת אצלי למייגעת ומתישה פיזית ונפשית. וכל זה גורם לי לצערי לפעמים ביום שאני גם ככה מותשת פשוט לא להתפלל. אשמח מאוד לשמוע הנחיה איך אוכל להפוך את התפילה שלי לדבר חיובי ולגשת אליה מתוך רצון,פשטות ושמחה.
תשובה: : התפלה צריכה להיות זורמת. לא טוב להתפלל שלא בדרך הדיבור הרגיל. התפלה אינה לימוד ושיעור היא שפיכת הלב והנפש אל מול הקב"ה. נכון שהדיבור בפני אדם חשוב לוקח מאיתנו אנרגיות אולם יותר ממה שהוא לוקח מאיתנו הוא צריך לתת לנו כוח. התפלה לא באה לרוקן אותנו אלא להיפך למלא אותנו בחיות חדשה. הלאות צריכה להתעורר לאחר זמן שהתרחקנו משעת התפלה ואז אנו מתגעגעים לעוד תפלה כדי שתשוב ותחייה את נפשנו. לכן העיון בתפלה הוא טוב לפני התפלה. בעת התפלה אנו אומרים את מילות התפלה ברצף ומתוך שימת לב, אבל לא בהתעכבות. דרך זו אינה צריכה להתיש אותנו. חושבני שהדרך להגיע לכך שעיקר הכוונה תהיה כוונה כללית ולא כוונה מאד מפורטת על כל מילה. הכוונה הכללית היא שיש לכוון שבכל מילות התפלה אנו מחברים את כל החיים שלנו לקב"ה שהוא מקור החייים שלנו. זוהי הכוונה הכללית. הכוונה המפורטת יותר היא בכל ברכה לזכור את נושא הברכה. מגיעים לאבות לזכור את החיבור שלנו לאבות הקדושים שהחיבור של הקב"ה איתם ממשיך אלינו. ברכה שניה אנו נזכרים בגבורה של הקב"ה. הגבורה היא היכולת להתגבר על כל החלקים בחיים שנראים רחוקים מהחיות האלוקית. ובראשם זה התגברות על המוות. הברכה שלישית היא לשבח על כך שאנו יכולים לההיפך להיות קדושים ונצחיים ולא תלויים בגוף בזמן ובמקום. הרביעית לחבר את החכמה שלנו למקור החכמה. החמישת לחבר את המעשים שלנו שיכולים להיות מתוקנים ולהחזיר אותם בתשובה. ודאי הכוונה המעשים שלנו והמעשים של כל עם ישראל. וכך בכל ברכה להשתדל לזכור את הנושא. לא לעמון על כל מילה. פירוש המילות אם היא נמצאת בתודעה באופן איסטקטיבי טוב ואם לא בעזרת ה' בעוד כמה שנים זה אולי יהיה. העיקר שהתפלה תאמר ברצף ובשפיכת לב.
שאלה: תבשילים בערב תשעה באב: לכבוד הרב, אצלנו בבית כל שנה בערב תשעה באב מכינים פסטה (ללא רוטב כלל, אלא פסטה נקייה לחלוטין) כדי שנוכל לצום בקלות בתשעה באב (פסטה היא מבין המאכלים היחידים שממלאים אותנו לקראת הצום). אנחנו גם אוכלים ביצה קשה עם אפר זכר לחורבן, ותהיתי אם אין פה בעיה של 2 תבשילים. ראוי לציין כי אנחנו אוכלים את הביצה רק לשם קיום המנהג, ולא לשם הנאה, וגם הפסטה שאנחנו אוכלים היא בשבילנו כמו לחם, ולא כתבשיל מיוחד. האם יש בכך בעיה?
תשובה: בסעודה מפסקת אין לאכול שני תבשילין, ופסטה וביצים קשות אלו שני תבשילין. ניתן לאכול בארוחת צהריים (מאוחרת קצת) פסטה וכד' ולפני הצום סעודה מפסקת עם ביצים. (שולחן ערוך אורח חיים, תקנב, ט וערוך השולחן)
שאלה: נמלים בכיור בשבת: לרב. אם בשבת יש נמלים בכיור מותר לפתוח הברז לנטילה אי שטיפת כלים?
תשובה: אם פותחים את הברז בזרם חלש אז אין וודאות (פסיק רישיה) שימותו הנמלים ואז אפשר להקל, כיון שאינך מתכוון לאיסור.
שאלה: כיבוס בגדי ילד בבשבת: לרב. בשבת הילד ליכלך מכנסיו בצואה כוון שהיתי רחוק מהבית נאלצתי לשטוף המכנסים במים מבלי סחיטה (לא יכולתי להחזיר הילד ערום הוא גדול ומתבייש)האם עברתי על איסור תורה? האם יש עצה אחרת?
תשובה: השריית בגד במים זהו כיבוס צריך לקחת ילדים בגדים להחלפה. ובגד מלוכלך בצואה מותר לנער מהלכלוך הגס ולהשאיר הבגד כך עד מוצ"ש
שאלה: להחליף צד בשינה: שמעתי שצריך לישון על צד שמאל ובחצות להחליף לצד ימין, האם זה נכון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "על איזה צד לישון"
תשובה: הרמב"ם בהלכות דעות (ד,ה) כתב שבתחילת השינה על צד שמאל ובסוף שנתו על צד ימין. והסיבה לכך, שעיכול האוכל בתחילת הלילה בצד שמאל הוא טוב, ואחרי העיכול טוב בצד ימין. ובמקובלים, כפי שמובא בכף החיים (רלח,יא) בשם שער הכוונות, מוזכר עד חצות ולאחר חצות. חשוב להדגיש שהמשנה ברורה כותב לישון על צידו ולא מצריך על צד מסויים (רלט, ו).
שאלה: בנים עם מצילה: האם יש בעיה שבזמן שהבריכה רק לבנים תהיה מצילה?
תשובה: אין בעיה. רבים המקילים גם ההיפך במציל לבריכה לנשים.
שאלה: טעם האיסור לישון על הבטן: מה טעם האיסור לישון על הבטן הגב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שינה על הבטן לנשים"
תשובה: המקור לכך בגמרא ברכות (דף יג) בשם רב יוסף, שלא יקרא פרקדן. ונחלקו הראשונים מה פירוש פרקדן: רש"י - פרקדן, שינה על גבו. חידושי הרשב"א - פרקדן פי' בין שוכב ופניו למעלה בין שוכב ופניו למטה. הפוסקים אסרו כשתי השיטות, הן בקריאת שמע ובשינה (שו"ע סג, א. שו"ע אבהע"ז כג, ג. משנ"ב רלט, ו) והטעם לכך כתב המאירי, שלא יביא עצמו לידי הרהור.
שאלה: היחס בין הרבנים החרדים לסרוגים: עכשיו בגלל חוק הגיוס הקרע נהיה ממש גדול למה כבוד הרבנים לא יוצאים נגד זה למה הבית היהודי ממשיך לתמוך בזה זה רק יוצר שנאה בין שני המחנות.אני שומע כל הזמן טענות שכמו שכבוד הרבנים יוצאים נגד החזרת שטחים אז למה לא עושים ככה נגד עולם התורה??זה ממש כואב לי כל השנאה הזאת השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "היחס של הרבנים החרדים לסרוגים"
תשובה: אין קרע. יש התבטאויות לא ראויות מכל הצדדים. צריך להידבר ולהגיע להבנת כל צד, לא בהכרח להסכמה.
שאלה: גזל באפליקציות והנאה מכיבוס בתשעת הימים: אבא שלי הוריד לטאבלט אפלקצייה שיש בה מלא ספרים כמו מסילת ישרים גמרות מבוארות יש שם מלא דברי תורה משניות גמרות מקרא הכל הלכות. השאלה שלי האם יש פה גזל? כי בתכלס פשוט העתיקו את כל הספרים לתוך האפלקצייה ואני לא יודע מי יצר את האפלקצייה הזאת. השאלה שלי האם יש פה גזל? ועוד שאלה אם ההורים שלי כיבסו בשבוע שחל בו תשעה באב או קנו דברים בתשעת הימים, מותר לי להנות מהם? ואם קניתי לפני בין המצרים וקיבלתי בתשעת הימים מה הדין?
תשובה: א. אין לאף אחד היום זכויות יוצרים על כתבי הש"ס, מסילת ישרים וכד', ולכן אין גזילה בשימוש ב"טקסטים" אלו, אם אין ספרים מהתקופה האחרונה שיש עליהם זכויות. אמנם יתכן שיש ליוצר האפילקציה איסור להעתיק הטקסט מתוכנות אחרות משום "נהנה מיגיע חברו"' אך אינך צריך לחשוש לכך. ב. מותר להשתמש לאחר תשעת הימים בדברים שנקנו או נתקבלו בתוכן.
שאלה: פת שחרית: במה יוצאים ידי חובת פת שחרית? (פת דווקא, מזונות,ירקות,מים)
תשובה: : בגמ' הוזכר פת במלח ומים. נראה שלא צריך דווקא לחם. כל אכילה שיש בה כמות של פרוסה ממיני דגן יכולה להיות פת שחרית. לצרף לאכילה גם שתייה של כוס מים.
שאלה: מצוות יישוב הארץ בימינו: שמעתי מאיזה רב שאמר שכיום מצוות יישוב הארץ היא מדרבנן.האם זה נכון או שזה מדאורייתא אחרי כל הניסים שקרה לנו וב"ה יש לנו מדינה משלנו?
תשובה: : יש מחלוקת בין הראשונים האם מצוות ישוב הארץ בזמן הגלות היא מהתורה או מדברי חכמים. בדעת הרמ' יש אומרים שהמצווה היא רק מדברי חכמים. בדעת הרמב"ן מבואר שהמצווה היא מהתורה גם בזמן הגלות. יש מחלוקת על דעת הרמ' האם בזמן העתידי תתחדש מצוות ישוב הארץ ותהיה כמצווה מהתורה  כך נראה בס' מגילת אסתר  או שגם לעתיד לפי הרמ' אין מצווה מהתורה. גם לדעות שבעתיד תתחדש המצווה יש לדון האם הגענו למצב העתידי שבו שוב מתחדש המצווה. לדעת ס' פאת השולחן נראה שנפסק כרמ' שהמצווה היא בסיסת מדרבנן. אולם לדעת מו"ר הרב צבי יהודה קוק נפסק כדעת הרמב"ן. לפי עניות דעתנו נראה כדעת חלק מן האחרונים שסברו שאף שהרמ ל' מנה צווה זו בתרי"ג מצוות אין כוונת הרמ' שאין חיוב לשבת בארץ ישראל. אנו סוברים שהרמ' סובר שענין ירושת הארץ תלוי במתנה האלוקית ובזכות שהקב"ה מזכה אותנו לשבת בארץ. ענין ירושת הארץ לא מוגדר כמצווה אלא כשכר וזכות שהקב"ה מזכה אותנו לשבת בארץ. אולם לאחר שהקב"ה נותן לנו מתנה זו ושכר זה בודאי שאסור לנו לדחות את המתנה האלוקית. כשם שהקב"ה נותן לאדם הפרטי חיים בריאים. וכי זה מצווה לחיות חיים בריאים? זו מציאות חיים שודאי אסור לנו לפגוע בה ויש על כך גם איסור ונשמרתם מאד לנפשותיכם. כך על אחת כמה וכמה ברמה הלאומית. אם הקב"ה נותן לנו את ארץ החיים ומבריא אותנו האם מותר לנו לפגוע בחיי האומה. זהו המרד הנוראי ביותר אפילו יותר מחטא המרגלים. המרגלים לא רצו לקבל את הארץ לפנישניתנה לעם ישראל. אולם מי שמואס בארץ אחרי שניתנה לו על ידי הקב"ה יש כאן כפיות טובה ומרידה בקב"ה במתנה האלוקית שניתנת לנו. כשם שאסור לפגוע בחיי היחיד כך אסור לפגוע בחיי האומה. לא רק זאת אלא שהתורה גם מחייבת אותנו במלחמת מצווה לשמור על הארץ. מלחמת מצווה זה דבר חריג שהתורה מחייבת אותנו להיכנס לסכנה בכדי להחזיק בארץ.  גם לפי הרמ' שאולי אין מצווה לכבוש להיות צבא ההתקפה לישראל. ודאי יש שלנו מצווה להיות צבא הגנה לישראל. וע' על כך בשו"ת דבר יהושע על כך שחלק ממצוות עזרת ישראל מיד צר כולל הגנה על חלקי הארץ הקדושה.
שאלה: צפייה בערוצי טלוויזיה באינטרנט המשך: הרב מהו ההבדל בין סרטים שהרי ניתן לצפות בהם באתרים בלתי חוקיים כפי שנאמר באחת השאלות על צפייה בסרטים באינטרנט: "הרב אמר בתשובתו שהמשתמש לא יודע אם זה הופץ באינטרנט ברשות או לא. האם הרב מתכוון שאם אדם יודע בוודאות שזה הופץ שלא ברשות אסור יהיה לצפות בזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם חובה להודיע ליוצר על הפרת הזכויות"
תשובה: אלו שהעלו את זה וודאי לא ר ועברו על איסור אבל לו יהיה מותר לצפות, הרי הוא לא עושה שום דבר." שהרי גם פה האדם שצפה בערוץ באינטרנט אלו העלו את הערוץ וודאי שזה לא ר אבל לאדם יהיה מותר לצפות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צפייה בערוצי טלוויזיה באינטנט" תשובה: התשובה שציטטת היא מהגאון הרב דב ליאור שליט"א הסובר שאכן אין בכך בעיה. אך אני הקטן, שאיני מגיע לקרסוליו, כתבתי את המקובל לענ"ד לפי רוב הפוסקים.
שאלה: דיון במצוות יישוב הארץ: לכבוד הרב שלו רב ביחס לשאלתי לענין עלעול בקטלוג של פרקטים לצורך בית חדש בארץ ישראל הרב כתב שמצוות יישוב הארץ היא רק כאשר קונים בית ויש חשש שהקניה תוחמץ וע"כ אסור להסתכל בקטלוג. שאלתי היא: א. מדוע הקמת יישוב חדש (בשומרון) אינה ביסוס אחיזתינו בשומרון שהרי ככל שיגורו שם יותר יותר יהודים, זה ימנע את מסירת שטחים אלו לידי נוכרים, וא"כ חזרה שאלתי למקומה האם מותר לעיין בקטלוג של פרקטים בשבת כחלק ממצוות יישוב הארץ? ב. לשון הרמב"ן (מצוות עשה ד ) היא שלא נעזוב את הארץ לשממה, וא"כ כאשר מקימים בית חדש במקום שממה יש בזה מצוות יישוב הארץ גם ללא הצד שיהיו שם נוכרים? ג. יש מעשה מפורסם עם הרב צבי יהודה שאמר לרב בני אייזנר שהלך לתקן חלון שנשבר בביתן והרצי"ה אמר לרב אייזנר שיש בזה שכלול של מצוות יישוב הארץ. ממעשה זה נראה שהרצי"ה סבר שיש צד של מצווה גם בבניין קיים. האם הרב סובר כך? אשמח לתשובתו של הרב שאלותי. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להסתכל בקטלוג בניה בשבת"
תשובה: כל דבר המגביר את הנוחיות שבישיבת הארץ הוא ערך (בתנאי שעושים זאת למען הערך ולא למען הצורך), אך לא על חשבון שמירת שבת.
שאלה: מנהג ירושלים בתפילין בתשעה באב: אבקש הבהרה, הרי מנהג ירושלים נקבע לפי הקהילה הראשונה בירושלים, הלא היא עדת המערביים בהנהגת הצוף דבש שנהגו על פי השולחן ערוך, לעומת מנהג מקובלי בית אל. איך הפך מנהג המקובלים למנהג ירושלים? הדבר דורש תיקון. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילין בתשעה באב"
תשובה: לא בדקתי את הדיוק ההיסטורי. בספרים מוזכר את מנהג ישיבת המקובלים בית אל כמנהג ירושלים. מנהג זה בוודאי אין לא היסטוריה ארוכת שנים. העדיפות היא לנכתב בשו"ע, שלא מניחים בבוקר בבית הכנסת, והעדיפות היותר גדולה שיהיה מנהג אחד בבית הכנסת.
שאלה: לא יכולה עם כל "האינטרקציה " הזאת: הרבה פעמים פיטרו אותי ממקומות עבודה כי טענו שאין לי אינטרקציה, כלומר אני לא משתכשכת עם עמיתיי ועמיתותי לעבודה במיי התיקשורת העליזים, אני מאוד לא אוהבת את כל הקירבה בין בנות שיש ורואים לי את זה כפגם, הרבה פעמים אני חווה הטרדות מיניות מבנות וכאילו זה לגיטימי כי הן בנות, אני לא מעונינית להתקרב לבנות פיזית ושהן לא תיגענה בי לא תתחככנה בי ולא תיסתכלה עמוק לתוך עיני אך דומה ש90 אחוז מהבנות היום נוהגות כך מבחינתי זה תועבה, מבחינתן זה יחסי אנוש אינטרקצייה והן מקבלות תמיכה מהמנהלים ומהסביבה ואני יוצאת שרוטה, משוגעת וכדומה, יצא מצב שכיום אני יושבת בבית כמעט שנה כי יודעת שלאן שאפנה תמיד תהיינה בנות שתנסנה להתחבר אליי ואני לא רוצה!! לכן אני מובטלת ומרגישה פגועה, כיצד אפתור את הבעיה הנ"ל מראש.
תשובה: : אנילא יודע באיזה מקומות עבדת. אם עבדת במקומות שיש שם דרכי פריצות אז תחפשי מקום שהתרבות שם היא תרבות צנועה. אולם אם עבדת במקומות צנועים, לא נראה לי שהבעיה יכולה להפטר בהעמדת העקרונות המוסריים סביב חיינו. נראה שאת משדרת משהו שהסביבה קולטת אותו בצורה שונה מכוונותיך. כדאי ללכת ליעוץ אישי בענין.
שאלה: סתירות שבין התורה לאנטומיה : רציתי לדעת איך ניתן ליישב סתירה כה פשוטה בין מסכת אהלות לאנטומיה הבסיסית אני מצטט מאתים וארבעים ושמונה אברים באדם, שלשים בפסת הרגל, ששה בכל אצבע יא, עשרה בקרסל, שנים בשוק, חמשה בארכובה יב, אחד בירך, שלשה בקטלית, אחת עשרה צלעות, שלשים בפסת היד, ששה בכל אצבע, שנים בקנה, ושנים במרפק, אחד בזרוע, וארבעה בכתף. מאה ואחד מזה ומאה ואחד מזה. ושמונה עשר חליות בשדרה, תשעה בראש, שמונה בצואר, ששה במפתח של לב, וחמשה בנקביו. כל אחד ואחד מטמא במגע ובמשא ובאהל. אימתי, בזמן שיש עליהן בשר כראוי. אבל אם אין עליהן בשר כראוי יג, מטמאין במגע ובמשא, ואין מטמאין באהל. והרי לפי הידע האנטומי של ימינו ידוע כי לאדם בוגר יש 204 עצמות ולתינוק יש 270 עצמות וכן ששה עצמות במפתח הלב והרי ידוע שישנה עצם אחת (סטרנום) שמונה עשרה חוליות שבשדרה והרי ידוע שיש 24 אחד בזרוע ויש שתים בזרוע 11 צלעות ויש 12 וכן הלאה האם תוכלו בבקשה להסביר לי את הסתירה?
תשובה: וברכת ד' שאלה זו עתיקת יומין היא, וכבר כתב בספר התלמוד וחכמת הרפואה" עמ' 260: אם נתבונן בתום לב אל פרטי מספר האברים שנהנו חז ל במשנה אהלות הידועה, למצוא בדיוק את מספר השנים שמנין האברים בגוף האדם נגיע בו עד מאתים וארבעים ושמונה. מנין חז ל בכללו ובפרטיו מתאים עם מספר האברים בגוף אדם בן שבע עשרה שנה  ולא זו בלבד, אלא לו הזכירו חז ל רק שבמרפק נמצאות שתי עצמות ותו לא מידי, כי עתה די לנו במלים המעטות האלה להוציא על פיהן משפט צדק כי בבן שבע עשרה שכה הכתוב מדבר. הדברים הובאו גם בספר אצקלופדיה תלמודית ערך אברים (א) עמ' קטו. וכן בספר בינת נבונים פרק כט. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: גודל החורים במכסה המיקרוגל: אם יש במכסה חורים לא גדולים האם זה ר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בשר וחלב במיקרו"
תשובה: מותר, מספיק טוב שלא יעבור מהאוכל עצמו.
שאלה: כמה שאלות שונות: 1. ממתי מתחיל להקרא יום חדש, לדוגמא ביום חמישי ב10 בקריאת שמע אומרים ווידוי? בתשעה באב בצאת הצום בשעה 9 בערב יש לאמור תחנון? 2. האם מותר לישון עם אמא באותו מטה? (כמובן היא צנועה) 3. כריכת תפילין רבי לימד אותי להניח 8 אך ראיתי רב אחר עם 7, ( לא כולל חציים בשני המקרים ) שאלתי היא כמה כורכים?
תשובה: 1. יום חדש מתחיל בתחילת הלילה - או החל מהשקיעה או החל מצאת הכוכבים (לגבי הדקות המעטות שבין השקיעה לצאת הכוכבים יש מחלוקת, ולכן זהו ספק). 2. מותר (שו"ע אה"ע כא, ז) 3. יש מנהגים שונים. למנהג אשכנז נוהגים 7 כריכות ואילו למנהג ספרד 8 כריכות.
שאלה: חלוקת הזמן בלימוד: הרב. אני תלמיד ישיבה העולה לשיעור ב ורציתי לשאול את דעת הרב בחלוקת הזמן בלימוד, בעיקר ר צהריים. בבוקר אני לומד כחצי שעה הלכה ואח"כ סדר עיון, ובערב כשעתיים-שעתיים וחצי גמרא בקיאות. הבעיה היא שאני רוצה ללמוד הרבה דברים חשובים, והם לא ממש נכנסים לי ר צהריים: אני רוצה ללמוד גמרא בקיאות כשעה-שעה וחצי ע"מ לסיים את המסכת, אני רוצה לעשות כחצי שעה חזרות על בקיאות ע"מ לזכור, אני רוצה ללמוד פרק יומי במשנה ע"מ לדעת ש"ס משנה, אני רוצה ללמוד שני פרקים יומיים בתנ"ך ע"מ לדעת תנ"ך, ובנוסף לכך אני רוצה ללמוד כמה ספרים של אמונה- כגון נתיב התורה למהר"ל, הקדמות הרמב"ם ולהיכנס לכמה שיעורים וגם קצת מוסר. אשמח לדעת מהי דעת הרב.
תשובה: שאיפתך לדעת הרבה נושאים רצויה אך תפסת מרובה לא תפסת. תתייעץ עם הר"מ שלך או ראש הישיבה.
שאלה: שאלות בעניין תפילה: יש לי כמה שאלות בעיניין התפילה. 1.מתי אפשר לבקש בקשות בשמונה עשרה? ראיתי שכתוב בגמרא שצריך לבקש באמצעיות אבל שמעתי שעדיף לפני היהיו לרצון השני כי ככה אפשר לענות על חלק מהקדושה ועוד כמה דברים, אז מה עדיף בשומע תפילה או לפני היהיו לרצון השני? 2. ראיתי בסידור יוצרות לפרשת זכור וכו מה זה הדבר הזה? 3. אני לא מצליח לכוון את ליבי בתפילת שמונה עשרה, כל הזמן קופצות לי מחשבות ולפעמים גם הרהורי עבירה של נשים לצערי, מה לעשות? אני יודע שכתוב לעצור עד שזה עובר אז זה חוזר לי כל פעם מחדש אפילו סתם מחשבות לא קשורות.מה לעשות? שמעתי שכתוב שגם האמוראים לא הצליחו לכוון וקפצו להם מחשבות זה נכון? 4.קורבנות זה חובה? ואם אין לי מספיק זמן? אני לומד בישיבה תיכונית ולא נוהגים לומר לפני התפילה קורבנות או בשבת אני אף פעם לא מספיק עם הציבור אז אני חייב לומר? 5.חייב לכוון את פירוש המילים בתפילה? מה לפני כל מילה אני צריך לעצור ולהבין מה אני אומר? יקח לי מלא זמן כל התפילה.וראיתי שהחפץ חיים כתב שצריך לפני כל ברכה בשמונה עשרה צריך לעצור ולהתבונן אז מותר להפסיק לכמה שניות לפני כל ברכה? 6.אם אמרתי בבוקר גילוי דעת ותמיד נהגתי שלא לומר עד לא מזמן ובשמונה עשרה לכוון בכל ברכה בשם ה אדון הכל וכו ועכשיו אני לפעמים אומר גילוי דעת אז אני עדיין צריך להמשיך לכוון בשמונה עשרה בשם ה כי נהגתי ככה? וראיתי בסידורים אשכנזים שאין את זה אז אשכנזים לא אומרים את זה? 7.מה צריך לכוון בברכת אבות? ישר כוח וסליחה על האורך
תשובה: 1. אין לאדם לשאול צרכיו בשלושת הברכות הראשונות שבשמונה עשרה וכן לא בשלושת הברכות האחרונות מאחר והם ברכות שבח ואין ראוי לאדם לבקש צרכיו בשעה שמסדר שבחו של קונו. (שולחן ערוך אורח חיים סימן קיב סעיף א) בברכות אמצעיות מותר לבקש צרכיו מעין הברכה, לכן אדם שיש לו חולה יכול להתפלל לרפואתו בברכת "רפאנו". כשאדם מתפלל על יחיד אמצעית יכול לבקש אף באמצע הברכה אבל כשמבקש על רבים או על כלל ישראל יבקש בלשון רבים בסוף הברכה כדי שלא יראה כמוסיף על מטבע שתיקנו חכמים בברכת "שומע תפילה" אפשר לבקש כל צרכיו הן בלשון רבים והן בלשון יחיד ואף יכול לבקש על העתיד לבוא כגון, שלא תחסר פרנסתו ולא יהיו חולים מבני ביתו ושילדיו יהיו יראי שמים. כמו כן, אפשר לבקש צרכיו לאחר הפסוק הראשון של "יהיו לרצון" אשר בסוף התפילה. (שם סימן קיט סעיף א ובמשנה ברורה). אדם המתפלל במניין עדיף שיוסיף את בקשותיו לאחר "יהיו לרצון" כדי שיוכל לענות על קדושה וקדיש. (סימן קכב במשנה ברורה סעיף קטן ז ו-ח) 2. אלו תוספות לתפילה שיש נוהגים לאמרם בשבות מיוחדות. אתה ראית את התוספות של פרשת "זכור". 3. להקפיד לומר את התפילה מתוך סידור. 4. רבים לא מקפידים על כך (למרות שראוי). תאמר לפחות את הפרשה של קורבן התמיד. 5. להבין את פירוש המילים לא לוקח זמן רב ולא צריך בשבילו להפסיק בתפילה. כל פעם תוסיף עוד דבר לכוונה עד שתתרגל אליו והוא לא יקח לך זמן רב. 6. לכתחילה יש בכל פעם שמזכירים את שם ה' לכוון את הכוונות המתאימות אולם אין לומר אותם בפה כלל בזמן הברכה אלא רק לחשוב בראש. למי שקשה, ישנה עצה לומר בבוקר שבכל פעם שתזכיר את שם ה' תתכוון לכוונה הזו (יש נוסח כזה בסידורים ספרדיים) ואז זה מועיל לכל הברכות, למעט פסוק ראשון של שמע ישראל וברכת אבות שבשמונה עשרה. עצה זו אינה מוסכמת על כל הפוסקים ולכן, אולי, היא לא מופיעה בכל הסידורים. 7. את פירוש המילים. ניתן למצוא כוונה בסידורים עם פירוש.
שאלה: מי שפרע - מחוסר אמנה: לכבוד הרב! מה ההבדל בין מחוסר אמנה למי שפרע? האם ההבדל הוא רק בת? אשמח למקורות והרחבה בעניין.
תשובה: במשנה בב"מ פרק ד המובאת בגמרא בדף מד ע"א נאמר שמי שמשלם על מנת לקנות חפץ אך עדיין לא עשה מעשה קניין כגון הגבהה או משיכה יכול לחזור בו אך הוא יקולל בקללת מי שפרע. בדף מט ע"א נאמר שמי שאמר שיקנה ולבסוף חוזר בו ולא קונה הריהו מחוסר אמנה, כלומר, אמנם מותר לו לחזור בו אך יש בכך משום אי עמידה בדיבורו וחוסר אמינות. דבר זה כמובן פחות חמור ממי שפרע ואינו מקולל.
שאלה: מה לעשות עם הביצים לאחר שילוח הקן: שאלתי כאן שאלה בעבר בעניין שילוח הקן. השאלה הייתה: מה לעשות עם הביצים לאחר ששילחתי את האם אם אינני מעוניין לאכול אותם. קבלתי תשובת הרה"ג אריאל שליט"א, מתשובתו הבנתי שלא ראוי היה לשלוח את האם אם אינני מעוניין בביצים. אך ראיתי במספר מקורות ובראשם היתר של הרב אלישיב זצ"ל לפיו ניתן לשלח את האם, אם הקן שלה עושה הרבה ליכלוך וצער לדיריים כפי שהיה במקרה שלי, עת היא קיננה במרפסת אבל לא ראיתי התייחסות לביצים. ולכן אני שואל למאן דאמר הזה, מה לעשות עם הביצים?
תשובה: לשואל, אני מניח שכוונת דודי הרב יעקב אריאל שליט"א הייתה שלא ראוי לשלח את האם רק לשם קיום המצווה (ויעויין בפירוש ר"י אברבנאל פרשת כי תצא, דברים מאלפים על טעם המצווה), וגם הוא יסכים שמותר לשלח את האם מפני צרכים מעשיים כלשהם. אין הלכה מיוחדת כיצד לנהוג בביצים ובהנחה שאינן ראויות לאכילה אתה רשאי להשליך אותן.
שאלה: החלפת מקק במבצע של התמ"ת: יש מבצע של התמ"ת להלחלפת מקררים בהנחה, עבור משפחות חד הוריות. האם מותר למשפחה כזו לרכוש מקרר בהנחה, בשביל אדם אחר שאינו זכאי להנחה זו?
תשובה: צריך שאול אותם. הדבר תלוי בכוונתם.
שאלה: פדיון הבן לחוזר בתשובה: אני בכור, חוזר בתשובה בן 26, לאחרונה גליתי את עניין פדיון הבן ושאלתי את הוריי אם פדו אותי. הם לא זוכרים עקב העובדה שאין להם מושג מה זה. הם רק זוכרים פרט מסויים - איש דתי שהכירו בעבר וכבר נפטר לפני מספר שנים - לגביו, נאמר לי שאחרי שנולדתי, הוא כביכול הלך לבית הכנסת או לאן שהוא ונתן סכום כסף ועד כאן כל המידע שהצלחתי לדלות. במצב כזה מה עושים?
תשובה: אתה יכול לעשות פדיון ללא ברכה.
שאלה: האם ניתן לקיים אזכרה פעמיים בשנה: כבוד הרב, סבה של אשתי נקבר לפי ההלכה הספרדית (הוא נולד ספרדי, למרות שמרבית חייו חי לפי ההלכה האשכנזית) ולכן נערכה אזכרה אחד עשר חודשים לאחר פטירתו, לפי התפישה הספרדית. האם ניתן לערוך עוד אזכרה חודש לאחר מכן (דהיינו, שנה לפטירת המנוח) - זאת אומרת, שתי אזכרות בשנה לאותו אדם?
תשובה: לשואל, 1. ראשית, הבה נדייק בניסוח. אין "הלכה אשכנזית" ו"הלכה ספרדית". יש תורה אחת וחילוקים מסוימים. בפרט בקבורה ואבלות, ההבדלים בין העדות הם במנהגים בלבד. לכן לא נכון לומר שהסבא "נקבר לפי ההלכה הספרדית". 2. הקובע לעניין מנהגי האבלות איננו שיוכו העדתי של הנפטר אלא שיוכם העדתי של האבלים. למשל, כשבת מעדות אשכנז נישאת לספרדי ומתחילה לנהוג כמותו, בדיני אבלות על הוריה האשכנזיים היא נוהגת כספרדים. זה לגבי ענייניה האישיים, אבל לגבי חילוקי מנהגים בקביעת האזכרה, מסתבר שיש ללכת אחרי רוב המשפחה ו או אחר בני הנפטר. 3. חלק מעדות המזרח נוהגות לעשות אזכרה גם במלאת אחד עשר חודש וגם ביום השנה, כך שאין כל סתירה בעריכת אזכרה ביום השנה, ואדרבה, לפי מנהג זה האזכרה ביום השנה היא העיקרית (ילקוט יוסף אבלות עמ' תרה, שו"ת מבשרת ציון לרב בן מוצפי שליט"א ח"א יו"ד סי' כה). לא מוכר לי מנהג לערוך אזכרה רק במלאת אחד עשר חודש ולא ביום השנה, ובחיפוש בספרים שונים לא מצאתי זכר למנהג זה. גם אם במשפחתכם זהו המנהג (מנהג מוסמך, על פי רבני העדה), ניתן לערוך אזכרה נוספת לפי המנהג המקובל אם המשפחה בכללה רוצה בכך, ואין לעורר ויכוח ומחלוקת בנושא. 4. ראוי למעט בהוצאות האזכרה, ובפרט לעושים שתי אזכרות. עיקר התועלת לעילוי נשמת הנפטר היא בתשובה ולימוד תורה ומעשים טובים של צאצאיו, במשך השנה הראשונה לפטירתו ובכלל.
שאלה: כשרות DHA: יש מרכיב המגיע כחלק מאומגה 3 ונקרא DHA. ניתן לרכוש את המרכיב הזה בפני עצמו. אני לא יודע ממה הוא מיוצר. ככל הנראה אין התווית כשרות על המוצר. האם מוצר זה הניתן כויטמין מחייב כשרות. האם יש חשש של כשרות במוצר זה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, הdha היא חומצה שומנית, הפעילה ביותר מתוך שלוש הנמצאות באומגה שלוש. בכל אומגה שלוש בעיות הכשרות יכולות להיות בחומר הפעיל, שיכול להיות משומן של דגים לא כשרים וכן בקפסולה שיכולה להיות מגלטין לא כשר. הרבנות הראשית לא נותנת כשרות לתרופות הנתנות על ידי רופא, כי כאשר יש צורך לקחת תרופה שמוכח שהיא מועילה ובמיוחד כאשר היא נלקחת לא בדרך הנאה לא צריך כשרות ואין אנו רוצים שחולים יסתכנו ולא יקחו תרופות שאין להן כשרות. לעומת זאת לתוספי מזון לכתחילה טוב שיהיה כשרות. רפואה שלמה, הרב חגי בר גיורא
שאלה: נפוטיזם במשרות רבניות: הרב פסק שהנפוטיזם אסור - אבל המנהג היה שכאשר רב של עיר נפטר העדיפות הראשונה למלא את מקומו היתה בנו. גם היום רואים את זה בכל מיני ישיבות, שכונות וערים, ובמיוחד בחסידויות כאשר האדמו"ר נפטר - המשרה עוברת לבנו ואין כל בירור האם הוא ראוי לתפקיד או שיש ראוי יותר ממנו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נפוטיזם - העדפת קרובי משפחה"
תשובה: ירושה אינה נפוטיזם, זהו טבע אנושי אוניברסאלי שאדם שהקים מפעל מעוניין שיורשיו ימשיכו אותו. גם ההלכה מכירה בהורשת מלוכה. באשר להורשת רבנות יש דיון רחב בפוסקים. נפוטיזם הוא ניצול שררה להעדפת מינוי קרובים לתפקידים ציבוריים.
שאלה: ברכות על כוסמת ופסטה: רציתי לדעת מה מברכים על כוסמת שהיא מעורבת בעגבניות בפלפל בצל וכולי? וגם לגבי הפסטה שהיא מעורבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכת כוסמת לפניה ולאחריה"
תשובה: וברכת ד' כוסמת איננה מחמשת מיני דגן, רק כוסמין היא מחמשת מיני דגן. על כן כוסמת רגילה ברכתה אדמה וכן בתערובת מברכים עליה אדמה. אבל אם יש פסטה מחיטה יש לברך על התערובת מזונות, ואם יש עגבניות נכרות יש לקחת עגבניה בפני עצמה ולברך אדמה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: השפעת בעיה רפואית על התפילה: לכבוד הרב. לאחרונה התגלתה אצלי בעיה רפואית שעוררה אצלי מספר שאלות הלכתיות, אודה מאוד אם כבוד הרב יוכל להשיב על שאלותיי בהקדם האפשרי. הבעיה היא שמידי מספר דקות אני נצרך למי רגלים. 1. האם כאשר יש עליי תפילין עליי לחלצם ולהניחם שנית כאשר מתעורר אצלי צורך (האם זו ברכה לבטלה?) או להניחם רק לשמע ושמו"ע? 2. א. בבית כנסת שבו אני מתפלל אני קצת מתבייש ללכת לבית הכיסא בכל פעם כי הוא נמצא במקום שכולם רואים, האם להתפלל בבית? 2 ב. האם כאשר אני מתפלל בבית עדיף להתפלל וותיקין או להתפלל בשעה שהציבור מתפללים? 3. האם כאשר אני לומד תורה ג"כ עליי להפסיק,והאם זה משנה אם יש לי חברותא? 4. שאלה נוספת שמטרידה אותי היא מה עליי לעשות מבחינת עבודת ה האישית שלי,כלומר האם זה אומר שחטאתי ועליי לעשות תשובה? אני ממש מודה לרב שהקדיש מזמנו, ומבקש מחילה אם כבר היו שאלות מעין אלו באתר ולא ראיתי.
תשובה: ה' ישלח לך רפואה שלימה במהרה, 1. אם מתעורר צורך מיידי ולא תוכל להמתין 72, תניח את התפילין בין ישתבח ליוצר. 2. עדיף להתפלל יחידי. (שו"ע צב,א) 3. עדיף להתפלל כותיקין. 4. תיקח את החולי למקום חיובי, כיצד תתקדם בעבודת ה'. ברצוני להוסיף לך שני דברים: א. אם בגדיך נתלכלכו במי רגלים, מותר להמשיך להתפלל כי הם מכוסים. ב. עם קטטר מותר להתפלל. (סימן עח שו"ע ונושאי כלים. פסק"ת)
שאלה: לקרוא תיקון הכללי כמה פעמים ביום: האם מותר לקרוא תיקון הכללי כמה פעמים ביום? (לפי הספרדים). על העזרה.
תשובה: ב"ה לך. תיקון כללי הוא תיקון שחיבר אותו רבי נחמן מברסלב. הוא מורכב מעשרה מזמורי תהילים, שיש בהם השפעה גדולה מאוד. הוא מועיל מאוד לדברים שונים, וכל אחד מוזמן לומר אותו. הואיל והוא תפילה של אמירת תהילים, אין כל הגבלה לומר אותו, ותוכל לומר אותו כמה פעמים ביום. היום תיקון זה נהיה מאוד מקובל, כיוון שר' נחמן כתב שהוא עוזר בחטאים מסויימים שמאוד מצויים היום. כמובן שאדם הסובל מחטאים אלו חשוב שלא יסתפק בתיקון הכללי, אלא יפתור את הדברים מהשורש, וימצא את הדרכים איך להתגבר על החטאים עצמם. דרכים רבות יש לטפל בחטאים, ואם אדם מרגיש שקשה לו, חשוב שיבחן את האפשרויות הנוספות איך להתגבר. לכן, אם יש לך בעיה, אשמח לשמוע ולעזור, תרגיש חופשי לכתוב אלי, ואוכל לענות גם תשובות שלא יפורסמו, עד להצלחה בעזרת ה'. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: סעודה שלישית כאזכרת שנה: אזכרה של אבא יוצא ביום שבת י"א אלול. האם אפשר לעשות סעודה ביום שבת כסעודה שלישית? מתי עולים לבית העלמין ביום שישי או ראשון? עלינו ב-11 חודש וגם עשינו סעודה
תשובה: אפשר בהחלט, העיקר באזכרה הם דברי התורה הנאמרים לעלוי נשמת הנפטר. הספרדים מעדיפים להקדים.