LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: למה החתימה לצבא מחייבת?: בחורי הישיבה חותמים "דיחוי גיוס" ושם חותמים שחייבים ללמוד 8 שעות, וחייבים לא לעבוד וכו. למה יש חובה לציית לחתימה זו שהיא "תחת לחץ" בעל כרחי?
תשובה: הגיוס לצה"ל מצווה, משום ישוב הארץ והצלת נפשות. ההיתר לדחותו הוא רק מפני התועלת שיש לכלל ישראל מלימוד התורה. לפיכך מי שאינו לומד תורה, גם בלא חתימתו היה צריך להתגייס לצבא. החתימה נועדה בסך הכל להבטיח ולחזק את התחייבותו של תלמיד הישיבה לקיים את מצוותו - חובתו בלימוד התורה. לכן ראשי הישיבות הסכימו לחתימה זו מלכתחילה.
שאלה: צריך לעמוד ב' עליכם'?: האם " עליכם" ו"אשת חיל" בשבת עושים בעמידה או בישיבה?
תשובה: המנהג לעמוד ב" עליכם" לכבוד המלאכים המלוים אותו, ולאחר מכן אפשר לשבת. ומה שנשארים לעמוד הוא מטעמי נוחות שצריך אח"כ לעמוד שוב לקידוש. הרב רואי מרגלית.
שאלה: על אלו דברים צריך לשים לב במיוחד בצבא?: אני בעל תשובה חרדי, חילוני לשעבר. בשירותי הסדיר הייתי לוחם חי"ר וחובש. קראו לי למילואים לצורך שיבוץ. רציתי לדעת מה עלי לעשות כדי להיות בטוח שאוכל לקיים אורח חיים יהודי (תפילות, כשרות וכ"ו), וכמובן להימנע מלשרת עם חיילות, ובמיוחד נושאות נשק (איזה דבר עצוב זה לראות). על איזה עוד נושאים עלי לעמוד ולא להתפשר? ברצוני להדגיש כי אני מעוניין מאד לשרת בצבא ולתרום ככל יכולתי לעם ולמולדת.
תשובה: הדברים העיקריים שבהם עלולים להתקל בצבא הם כדלהלן: שמירת שבת - יש להקפיד שלא לעשות אלא דברים שיש בהם פקוח נפש. כשרות - צריך לראות שהמטבח שומר על הכשרות. צניעות - זה דבר המסור ללב. כמו כן עליך לעמוד על זכותך לקבל זמן לתפילות ובעזרת ד' תוכל לקיים את המצווה לשמור על עם ישראל וארץ ישראל בשלמות.
שאלה: מה עושים עם תינוק מת?: ישנה פה אישה מבוגרת שעומדת כנראה להפיל את בנה (הראשון) באופן מלאכותי. התינוק כבר בשבוע העשרים ושנים והפלה היא למעשה לידה רגילה של תינוק מת. ההחלטה כמובן קשה מנשוא והאם על סף משבר נפשי. מה עליהם לעשות?
תשובה: אני ממליץ לא לראות את העובר ולא להתענין מה עשו אתו והיכן קברו אותו ובעזרת ד' האשה תזכה לילד בר קייימא ואת המקרה זה תסיח מדעתה.
שאלה: שם שני לאדם שאין בו שימוש: יש לי שם שני, אך לעולם איני משתמש בו באופן מעשי - גם לא בעלייה לתורה (לא בתור עיקרון, פשוט לא התרגלתי). האם יש בכך בעיה כלשהי?
תשובה: בספר קוראי שמו כתב שאפשר לא להשתמש באחד השמות בחיי היום-יום, אך בעליה לתורה יקראו לו בשני שמותיו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכת הגומל בפני 10 נשים: האם חובה במנין של גברים לאמירת הגומל ע"י אשה או שאפשר בפני 10 נשים?
תשובה: אין לאשה לומר הגומל בפני עשר נשים אלא דוקא במנין גברים (כגון שתעמוד בעזרת נשים ויענו אחריה אמן). אמנם, המשנה ברורה הביא את האפשרות שאשה תברך בפני 9 נשים וגבר אחד, אך כיוון שיש מן האחרונים הסוברים שזהו מנהג טעות, עדיף שתעמוד מאחורי מחיצה ותברך בפני עשרה גברים (זאת שמעתי מהראשל"צ הגר"מ אליהו שליט"א). הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: הגדרת "חולה שיש בו סכנה": האם חולה במחלה סופנית נחשב לענין שבת ל"חולה שיש בו סכנה"? מדובר בחולה הנמצא בשלב שהוא כבר מאושפז כתוצאה מהמחלה.
תשובה: כל חולה (גם במחלה סופנית) שנמצא במצב של פיקוח נפש, או חולה שאם לא יעשו פעילות לרפאותו ידרדר מצבו למצב של פיקוח נפש, נחשב חולה שיש בו סכנה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: יש תווית או אין תווית?: מוזר הדבר שישנם משקאות חריפים בהם קיימים הכשרים אצל חלק מהיבואנים ואילו אצל יבואנים אחרים אין הכשר אף שמדובר באותו משקה ממש. למשל משקה בשם "מיני אוזו" שמיובא על ידי כמה גורמים.
תשובה: ההכשר למשקאות קלים או חריפים אשר קבלו הכשר מרבנים בחו"ל והמאושרים על ידי הרה"ר נעשה בשני אופנים: א. שינוי רכיבים לייצור הכשר וממילא ההכשר ניתן לפי פס ייצור ולפי קודי ייצור. במקרה זה ייתכן אותו מוצר ללא כשרות ובפועל גם אינו כשר בכלל. ב. פיקוח רבני משך כל השנה כאשר המפעל מייצר רק עם חומרים כשרים בלבד. גם במקרים הנ"ל יש לבדוק ולאמת שהמדובר באותו יצרן ומאותה ארץ כי ידוע שישנם רכיבים שונים בין מדינה ומדינה ובין יצרן ויצרן מאותה קבוצה. לכן משקה ללא כשרות יכול להיות לא כשר הגם שהוא זהה למשקה הכשר. משקה סמירנוף אייס למשל ללא תו כשרות אינו כשר כלל ולצורך הכשרות בוצעו שינויים ברכיבים והכשרת המפעל. לעומת זאת בוודקה מהולנד "אלקסדרוב" אין בעיה ברכיבים כלל, אמנם היות והמערכת משמשת גם לייצור יין נסך יש צורך בהשגחה צמודה. הרב חיים לסרי, מרכז מחלקת ייבוא.
שאלה: הלכות חגי תשרי: באילו חגי מבין חגי תשרי אין מניחים תפילין, מה לגבי ערבי חג? האם בעשרת ימי תשובה מותר להתגלח או להסתפר?
תשובה: אין מניחים תפילין בר"ה וביוה"כ ולא בשמונת ימי חג הסוכות (כולל שמחת תורה), אך בערבי חג מניחים. מותר להסתפר ולהתגלח בעשי"ת. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הנחת בורקס על פלאטה בשבת: האם מותר לשים לכתחלה על הפלטה בשבת בורקסים וחלות בכדי שיתחממו?
תשובה: לדעת הרבה פוסקים מותר לשים דבר מבושל יבש ישירות על הפלטה לחימום. אך יש פוסקים שכתבו שצריך לשים על גבי כלי כל שהוא כדי שלא יהא נראה כמבשל. ולכן מצד הדין אפשר לשים ישירות על הפלטה אך יש מקום להחמיר כיון שיש פוסקים האוסרים זאת. הרב רואי מרגלית.
שאלה: עדיפות בכספי מעשר: קרוב משפחתי מתקשה בת לישיבות בהן מתחנכים ילדיו, רב היישוב שלו פסק לו שמותר לו להעזר בכספי מעשר ממני. האם מותר לי להעביר את כל כספי המעשר אליו? יש לי אנשים נזקקים באמת שאני מעביר אליהם את הכספים - האם נכון להעדיף צורך של אדם מאד קרוב מול צרכים שנראים יותר קריטיים?
תשובה: אכן הדילמה שלך קשה. מצד אחד הדבר המועדף הוא לתמוך בעני שילמד תורה בפרט שהוא בן מקומך ועניי עירך קודמים. מאידך, חולים הזקוקים לניתוח ייתכן שדבר גובל בפיקוח נפש הדוחה את כל התורה כולה, אלא שדבר זה צריך שייקבע ע"י סמכות רפואית. הפתרון הוא לחלק את כספי המעשר לשלושה חלקים: שליש לתורה, שליש לחולים ושליש למצוות אחרות.
שאלה: ת היזק ע"י קטן במכולת: מדי פעם קורה שילד קטן (במקרה שלי בן 4) שובר בטעות בקבוק וכד במכולת. האם חייב ההורה לשלם את הנזק? במידה וחייבים על שבירתו של הקטן, כיצד מתמחרים את הנזק? האם יש לשלם את מלוא המחיר בו נמכר המוצר בחנות או שהמוכר לא אמור להרוויח מהנזק והת יעמוד על כיסוי עלויותיו של המוכר בלבד?
תשובה: בעקרון קטן פטור מלשלם כי אין לו כסף. אולם אי אפשר לפטור לגמרי את ההורים שהביאו את הקטן למקום ולא השגיחו עליו של יזיק. לכן מדיני שמים ההורים חייבים לפצות את הניזק. הנזק נערך לפי המחיר הסיטונאי.
שאלה: סרבנות גיוס: הנני בחורה דתייה בת 21. אני סרבנית גיוס. ב-3 שנים האחרונות ישבתי 3 פעמים בכלא צבאי וכשנשפטתי לשבת בכלא בפעם הרביעית ברחתי מהבקום מהסיבה שאינני יכולה להתמודד עם זה מבחינה נפשית. אני בע"ה מתחתנת שבוע הבא ברבנות והשאלה שלי היא האם הם יכולים לשים אישה נשואה בכלא?
תשובה: לא כ"כ ברור לי מצבך. אם את אשה דתיה את יכולה להצהיר על היותך דתיה ולשרת בשרות לאומי במקומות מצויינים ולתרום לאומה על ידי כך. הדבר חוקי ונעשה על ידי אלפי בנות בארץ, אם כן מדוע להגיע לכלא? ככל הידוע לי נישואין אינם מחסום בפני הרשויות בדרך להכניס אנשים לכלא אם זה נצרך, אך מדוע? בכל אופן שיהיה במזל טוב ונראה לי שהבעיה ניתנת להיפתר בדרכי הרב משה אליה.
שאלה: מה עושים עם מחשבות רעות?: איך אני אוכל שלא לחשוב על דברים גסים ולא יפים?
תשובה: הדרך הטובה ביותר היא למלא את הלב ואת הראש בשאיפות חיוביות בתכנים טובים ואז אין מקום בלב לשטויות עצה זו נמצאת ברמב"ם וככל שהלב יהיה מלא בתורה כך יהיו פחות מחשבות רעות בלב. אבל כיון שאתה נער צעיר כדאי לך לשוחח עם המורה או המדריך ולקבל עצה יותר מפורטת המתאימה לך חזק ואמץ.
שאלה: מטהר מים בשבת: האם מותר להשתמש במטהר מים בעל שני ברזים (לקירור ולחימום מים) גם בשבת?
תשובה: החימום בשבת אסור משום בישול.
שאלה: הספד בבית כנסת: מאין נלמד המצוה של הספדת צדיק בבית הכנסת? אני שואל כי אני רואה הפלייה לכוהנים לעומת הסופדים שלא יוכלו לספוד בתוך בית הכנסת. האם לא עדיף להספיד מחוץ לבית הכנסת ז"א ברחבת הבית כנסת לפי דעת רבני הדור?
תשובה: בשו"ע יו"ד סי' שמ"ד סעיף י"ט נפסק שמספידים תלמידי חכמים ונשותיהם בביהכנ"ס. ושם בס"כ כתב: אלוף וגאון מכניסים את מיטתו לתוך בית הכנסת. אמנם יש שהסתייגו מכך כנראה בגלל שלא רק גאון ואלוף זכה לכבוד זה אלא גם פחותים ממנו. והחכמת אדם אף קבל על כך שהכניסו את הגאון מוילנא לתוך בית הכנסת, אך המנהג הוא בכל זאת להכניס תלמידי חכמים חשובים לתוך ביהכנ"ס. הכוהנים שאני מכיר אינם רואים את עצמם פגועים על כך שהם נאלצים להספיד בחוץ. כבוד הוא להם שאינם נטמאים כישראלים. עם כל זאת יש לשמור על כך שרק במקרים חריגים ביותר וראויים לכך יזכו לנוהג זה. לא הזכרתי כהן אלא תלמיד חכם בדרגה גבוהה שנוהגים להכניס את מיטתו לתוך ביהכנ"ס.
שאלה: איך יכול להיות שה' התחרט?: אני קראתי הסבר של פסוק ואיני יודע אם המקור דתי או שזה מקור כפירה. הפסוק הוא "וינחם ה על שברא את האדם" ועל הפסוק "כי טוב" (מהיום השישי) בתחילת התורה בבראשית. האם מכאן ניתן להבין שה לא יודע את נפש בריותיו? מצד אחד ה כותב שהוא ברא משהו טוב ומצד שני הם עשו רע. וכיום ידוע הפסוק "כי אין צדיק בארץ אשר יעשה.ולא רע". מה התשובה לזה? שמעתי שבניית מגדל בבל היתה בגלל שהיתה להם שפה אחת וה ירד כדי לבלבל שפתם דהיינו הרבה את שפת לשונם ללשונות שונים וכך לא יכלו לבנות את המשך בנית המגדל. מדוע ה הצטרך לרדת כדי להבין את מטרת בנית המגדל? האם הוא לא ידע זאת מראש שבני האדם יעשו כך? הרי ה אמור להכיר את מחשבות חסידיו.
תשובה: פסוקים רבים בתורה משתמשים בביטויים של הגשמה חס ו כמו "וירד ה על הר סיני" וכדומה ובודאי שכוונתם היתה רק להקל על הבנת האדם שכל עולמו בנוי מהעולם הגשמי וכל כליו וחושיו הם רק גשמיים ולכן גם כאן "וינחם ה" הכוונה שהוא הצטער בשפה שלנו בני האדם, אך אין לייחס מכאן שום הגשמה אליו. וודאי שהוא יודע הכל ואכן הוא ברא את האדם ישר ונקי ולאחר מכן האדם קלקל את אותו יושר כמו שכותב רש"י "משננער לצאת ממעי אימו נזרק בו יצר הרע" ולכן בודאי שהקב"ה יודע נפש בריותיו אך יש להם בחירה חופשית לקלקל. את אותו הסבר ניתן לאמר על מגדל בבל. הירידה היתה על מנת לסבר את האוזן של בני האדם וחס ו לא בגלל צורך שלו יתברך. הרב משה אליה.
שאלה: גוי מקיים מצוות: האם יש ערך לגוי בקיום מצווה מהתורה שאינה כלולה בשבע מצוות בני נח?
תשובה: עיין ברמב"ם הלכות מלכים פרק י' הלכה ט' שם כתוב שאסור לגוי לקיים מצוות בתור מישהו מצווה, מלבד מצוות בני נח. עיין שם.
שאלה: גברים או נשים?: האם לפי התורה יש שוויון בין גברים לנשים או שמא כפי שטוענים, הגברים חשובים מהנשים?
תשובה: ככלל ישנו שוויון בין גברים לנשים, וצלם אלוקים שניתן באדם כולל גברים ונשים כאחד. וכן התורה שייכת לכלל ישראל, גברים ונשים כאחד. וכאשר אנחנו אומרים בברכת התורה "אשר בחר בנו מכל העמים" הכוונה שה' בחר בכל ישראל, גברים ונשים כאחד, ומתוך כך "נתן לנו את תורתו". וכן מקובל במסורת, שאילו בעת מתן תורה היתה חסרה שפחה אחת מישראל, נתינת התורה היתה מתעכבת.
שאלה: כשרות כרובית של חברת בודק: מצאתי ב"זול פה" (סופרמרקט למזון מהדרין), כרובית קפואה נקי מחשש תולעים של חברה בשם "בודק"-מוצרים כשרים, ניו יורק, ארה"ב. בהכשר: הרב שלמה גיסינגער - רב דקהל זכרון יעקב - ליקוואוד, נ.דז. וגם כן מופיע סמל ה- "אוו יו". מכיון שלא ראיתי מוצר זה בשום מקום אחר רציתי לבקש את עזרתכם ולשאול האם אכן קיים כשרות זו וניתן לאוכלם.
תשובה: בבדיקה עם מח' היבוא הארצית נמצא כי היבואן לא פנה לקבל אישור על מוצר זה ועל כן אין לנו מידע לגביו כך שאינו מאושר.
שאלה: כשרויות בחו"ל: לגבי מוצרי מאכל שמיוצרים בחו"ל, מהן אותיות הכשרות שניתן לסמוך עליהן?
תשובה: בכל שאלה בנושא יבוא יש להנחות את הצרכנים שיקפידו לרכוש בארץ מוצרים הנושאים את ציון הכשרות "באישור הרה"ר לישראל" וכך יש סיכוי שהמוצר נבדק על ידינו עם גורם ההשגחה בחו"ל ואושר. קבלנו לא פעם תלונות מגופים בחו"ל כגון ה-OU וה-OK על כך שמוצרים מגיעים ארצה תוך הצגת כשרות מטעמם למרות שמעולם לא נתנו לכך הכשר. לתשובת הרב יוסף דהאן שליט"א.
שאלה: גוי לומד תורה: האם מותר ללמד תורה לגויים שמאמינים בתורת ישראל?
תשובה: אסור ללמד תורה לגוי. אלא אם כן אין הכוונה ללמד אותו תורה אלא לשנות את יחסו לעם ישראל, וכדומה. אך ללמד אותו כדי שידע תורה אסור. רק את שבע מצוות בני נח מותר ללמד על מנת שהוא יוכל לקיים.
שאלה: הכנת נרות לראש השנה: אנו מדליקים נרות שבת בתוך כוסיות - "נרונים". בסיום בערת הנר נשארת דיסקית אלומניום. האם מותר להוציא את הדיסקית כדי להכניס נרות חדשים בליל יום שני של ראש השנה? האם הדיסקית מוקצה?
תשובה: הדסקית היא מוקצה. האם אי אפשר להניח נרונית חדשה על הדסקית המשומשת? אם אין שום אפשרות להדליק נרונית חדשה אלא לאחר הוצאת הישנה יש מקום להתיר לצורך מצוה.
שאלה: לשמוע בקול ההורים?: בהמשך לתשובת הרב בנושא חובת ילדים להוריהם רציתי לשאול מה ההבדל בין נסיעה בטרמפים ללקיחת סוודר? אם מותר לילד לא ללבוש סוודר בניגוד לדעת אימו, למה אסור לו לנסוע בטרמפים בניגוד לדעתה?
תשובה: בדוגמא המובאת מלבישת סוודר הוא לבש את הסוודר כמצות אמו אלא שאחר כך כשהוחם לו הסירו. בדוגמא המובאת מנסיעה בטרמפים הוא משקר בעליל לאמו.
שאלה: מי ישאר חי לאחר מלחמת גוג ומגוג?: מישהי אמרה לי שבמלחמת גוג ומגוג כולם ימותו חוץ מן ההולכים בדרך ד יתברך, האם זה נכון? מה אנחנו יודעים על הזמן הוא?
תשובה: למדי היטב את הרמב"ם בפי"ב מהלכות מלכים. בין היתר הוא אומר שכל מה שעתיד להתרחש בזמן ההוא אין איש יודע איך יהיה עד שיהיה.
שאלה: ישעיהו ליבוביץ - המשך: אני יודע את דעתו של הרב ושל עוד רבנים אחרים על איש זה. הבעיה, שכשאני קורא דברים שכתב ישעיהו ליבוביץ, אני מוצא חלק מהדברים כדברים משכנעים. מצד אחד, זה בלתי אפשרי לשאול רבנים על כל דבריו של ישעיהו ליבוביץ, "מה היה הרב עונה על זה ועל זה ועל זה.", אבל מצד שני, אני מרגיש לא טוב כשאין לי תשובה על משהו שהוא כתב וחלק מדבריו נראים לי נכונים (לדוגמא: קראתי קטע שבו הוא כותב על מלחמת ששת הימים, שזה לא היה קידוש ה אל חילול ה נורא, שכולם באו לכותל בשבת, וכו.). יש לו מן שפת כתיבה נורא משכנעת, וגם הוא אחרי הכל גאון ופרופסור, כך שקצת קשה לי לבטל ולהוקיע את כל דבריו. אולי בכלל לא כדאי להתקרב לספרים שלו, כמו שאסור לקרוא ספרים של נוצרים? מה לעשות? האם לומר לעצמי שכל דבריו פשוט אינם נכונים, בלי לחפש תגובות ותשובות של מתנגדיו על דבריו? מקווה שהרב הבין את בעייתי.
תשובה: נכון שהוא היה איש מוכשר, אבל טעה בהרבה דברים. על כן למי שאינו יודע להבחין במה טעה ובמה לא טעה אסור לו לקרוא את דבריו. כאשר תגדל ובעזרת ד' תהיה תלמיד חכם, תוכל לקרוא את ספריו, כי אז תדע מה אפשר לקבל מדבריו ומה לא (כל זה אם אז עדיין יהיה לך עניין בהם, כמובן). עוד בעניין זה.
שאלה: היתר אכילת דבש: היות וידוע שכל דבר שנוצר מבהמה או חיה טמאה אסור למאכל, רציתי לשאול איך מותר לאכול דבש דבורים, הרי הדבש נוצר בגוף הדבורה?
תשובה: הדבש אינו עובר את מערכת העיכול של הדבורה אלא מתמצה בכיס חיצוני.
שאלה: למה ללמוד אמונה?: אני לומד בישיבה ואני נמשך מאד לתורת הרב וכן לכל הדרך ההשקפתית. אך יש שאלה אחת שמנקרת במוחי כל הזמן: למה ללמוד אמונה? למה לבטל תורה בשביל זה? אני לא מסוגל להגדיר לעצמי.
תשובה: לימוד אמונה זה לימוד תורה. אמרו חכמים למה קדמה פרשת שמע לפרשת והיה אם שמוע כדי שיקבל אדם על עצמו עול מלכות שמים תחילה ואחר כך עול מצוות. לימוד אמונה הוא לימוד שמעמיק את ההכרה בד', וזה היסוד של כל התורה. טוב מאד שאתה נמשך ללימוד אמונה, אך אתה צריך לדעת לשמור על יחס נכון בין לימוד אמונה ללימוד הלכה. ומבחינת זמן הלימוד רוב הלימוד צריך להיות בהלכה, זה כולל גמרא וכו'. כי אמונה זה כמו לב ביחס לשאר האיברים הלב הוא העיקר אבל הוא קטן בכמות לעומת שאר האיברים.
שאלה: אבא אשכנזי ובת ספרדיה: הנני חוזרת בתשובה אשר מקפידה להתפלל שתי תפילות ביום מהן אני מתפללת מסידור ספרדי, הולכת לבית כנסת ספרדי אך הינני בת למשפחה בו האב אשכנזי והאם ספרדייה, נכון להיום קל לי יותר להתחבר לחזן הספרדי מאשר לאשכנזי, האם הדבר פסול ועליי לשנותו?
תשובה: בפניני הלכה תפילה פרק ו' מבואר שנכון שכל אדם ינהג כפי מנהג אבותיו, לפי זה היית צריכה להתפלל בנוסח אשכנז או ספרד חסידי. אולם אם את יודעת בוודאות כי אם תתפללי בנוסח ספרדי תכווני יותר, מוטב שתמשיכי להתפלל בנוסח ספרדי. מפני שהכוונה יותר חשובה (יעויין בפניני הלכה שם הלכה ג'). במיוחד כאשר מדובר בבת שממילא אולי תתחתן עם בחור ספרדי, שאין להתאמץ להתפלל בנוסח אשכנז של האב. אמנם לבחור צעיר שמעדיף עתה להתפלל בנוסח אחר, הייתי ממליץ לבחון עצמו היטב, כי פעמים שבגיל צעיר אדם אינו מעריך כראוי את הקשר שלו לנוסח אבותיו, אבל עם השנים הוא מגלה את הקשר העמוק שלו לנוסח אבותיו.
שאלה: מדבקה בלבד על השוקולד: האם הרבנות הראשית מאשרת מוצרים בהם יש מדבקה עם חותמת של כשרות (על הקרטון של האריזה לא מצויין דבר)?
תשובה: יש להבדיל בין מוצר מייצור מקומי לבין מוצר מיובא: לגבי מוצר מקומי אכן יש להקפיד כי ציון הכשרות מטעם הרבנות המוסמכת יופיע במפורש על גבי האריזה המקורית.(למעט מקרים בהם האריזה המקורית היא מדבקה בעצמה שאז ציון הכשרות בא עם שאר נתוני היצרן וכו'). לגבי מצרך מיובא, ההנחיה הכללית היא שציון הכשרות בעברית יופיע על גבי אריזת המוצר המקורי בתוספת "אישור הרה"ר לישראל". לעיתים ישנם מצרכים המיוצרים במפעלים גדולים אשר לא מוכנים להענות לפניית היבואן ולשנות את האריזה כמתבקש בגלל הכמות הקטנה של ההזמנה ולכן מייצרים את המוצר הכשר על פי קוד ייצור מאושר בליוי מדבקת היבואן. במקרה זה היבואן נאלץ להשתמש במדבקה הנושאת את פרטי המוצר, שם היבואן, היצרן ושאר פרטים לרבות ציון הכשרות אך דבר זה טעון אישור ממחלקת היבוא הארצית. במקרה זה על המשגיח להקפיד כי קוד הייצור המופיע על גבי האריזה המקורית אכן מתאים לתעודת הכשרות של מח' היבוא וכן למדבקה. התופעה הקיימת היא שמדבקות אלו עשויות להיות מודבקות מחוץ לשטח המפעל או בכל מקום אחר (לרבות מחסנו הפרטי של היבואן בארץ) גם על מוצרים שלא יוצרו בזמן ההשגחה בחו"ל ולכן עניין קוד הייצור הוא קריטי. ניתן לבדוק קודי ייצור לגבי מוצרים מיובאים במח' היבוא הארצית בטל': 02-5313137 8. העולה מהאמור הוא, שמומלץ לרכוש מוצרים מיובאים במרכולים הנתונים להשגחת הרבנות המקומית כך שיש פיקוח כלשהוא על עניין זה.
שאלה: סנדלי שורש ביום כיפור: האם מותר לנעול סנדלי שורש ביום כפור?
תשובה: עיין בספרי באהלה של תורה ח"ב סי' פא שכל נעל נוחה המשמשת לנעילה כל השנה אסורה ביום כיפור.
שאלה: "לדוד ה  אורי וישעי" בישיבה: אני מתפלל בנוסח אשכנז (זאת אומרת לענייננו, שאני אומר ל"דוד ה אורי וישעי" בערבית. וכן לגבי שיר המעלות, אינני אומר שיר המעלות בערבית). בישיבה בה אני לומד מתפללים בנוסח ספרד. גם בביהכ"נ שבו אני מתפלל בישובי אומרים "לדוד ה " בערבית וכן לא אומרים שיר המעלות בערבית (כדרך נוסח אשכנז), וזהו מנהג ביהכ"נ. מה אני צריך לעשות בישיבה? האם אני צריך להיבדל משאר התלמידים ולומר "לדוד ה " בערבית ולא במנחה (וכן לגבי שיר המעלות) או שמא צריך לנהוג בזה לפי מנהג המקום?
תשובה: עדיף שתנהג כמנהג המקום. ואף שמותר לך אם תרצה לנהוג כמנהגך, ובתנאי שתעשה זאת באופן שאינו בולט, מכל מקום יותר טוב שתנהג כמנהג המקום, מפני שאין בזה סתירה גדולה, שכן ממילא תאמר "לדוד ה' ", רק שבמקום בערבית במנחה. וכן אין הפסד במה שתוסיף לומר "שיר למעלות" בערבית. לפיכך, עדיף שתתפלל עם הציבור. אמנם בכל נוסח התפילה, כפסוקי דזמרה, ברכות ק"ש ותפילה, תאמר כפי הנוסח שלך.
שאלה: חמום ובשול על ידי פלטה: האם מותר להניח בערב שבת מאכל לא מבושל על פלטת שבת מופעלת מערב שבת על מנת שיתבשל ויהיה מוכן בלילה או שהדבר מותר רק למאכל שכבר מבושל מערב שבת? מה הדין כאשר הפלטה תופעל על ידי שעון שבת רק בשבת עצמה?
תשובה: כעיקרון מותר להשהות תבשיל שאינו מבושל מער"ש על הפלטה כיון שגרופה וקטומה. אך אסור להחזירו אם נטלו בשבת ועדיין לא התבשל. אך מכיון שדינים אלו חלוקים ואפשר להיכשל באיסורי שבת, כתב השמירת שבת כהלכתה שלכתחילה צריך שכל המאכלים לשבת יהיו מבושלים קודם השבת, אך בשעת הדחק יש לסמוך להניח מער"ש כמובן אוכל לא מבושל שילך ויתבשל במשך השבת. לגבי בישול וחימום ע"י שעון שבת: נתינת מאכל שאינו מבושל בער"ש על פלטה שתידלק בשבת: אגרות משה וציץ אליעזר: אסור. שו"ת הר צבי: מעיקר הדין מותר, רק ראוי להחמיר. מאכל שכבר התבשל אפילו הוא לח וקר. שש"כ: אוכל מבושל מותר אפילו הוא לח וקר. הגר"ע יוסף: מותר. נתינת מאכל שאינו מבושל בשבת עצמה קודם שתידלק הפלטה: ציץ אליעזר ושו"ת הר צבי אוסרים. הגר"ע יוסף: ראוי להחמיר, אבל מי שמתיר יש לו על מי לסמוך. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תענית ציבור כשאין מתענים: בתענית ציבור, כשיש רק אחד או שניים המתענים, האם לומר עננו, אבינו מלכנו וסליחות בציבור?
תשובה: אין לש"ץ לומר "עננו" כברכה בפני עצמה או לקרוא בתורה, אלא אם כן יש שישה או שבעה מתפללים, שמתענים ומתכוונים להשלים התענית. בכל אופן, הש"ץ צריך להיות מתענה, וא"כ הוא יאמר "עננו" בברכת שומע תפילה. אפשר לומר "אבינו מלכנו" וסליחות, אפילו אם אין מתענים. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: אינטרקום בשבת: בבניינים המודרניים, בפתח הכניסה יש כפתור שצריך לדוחקו ובזה הדלת נפתחת, כי המנעול מחובר לאינטרקום, ועל ידי הדחיקה בכפתור נפתחת הדלת. ידוע, שכל דחיפה או דחיקה של כפתור האינטרקום מהווה ניצוצות, שהם המעוררים לפעולה. האם מותר לפתוח את הדלת בשבת, ע"י דחיקת הכפתור, או לא? במרכז היהודי אשר בשטוקהולם, הדלת נפתחת באותה צורה משום הביטחון נגד טרור.
תשובה: לגבי המחבר מעגל חשמלי כתבו האחרונים, שאף על פי שלא נעשית מלאכת שבת ע"י הזרם, וכגון: שמפעיל מכשיר חשמלי שאין בו אש, הרי זה אסור בשבת משום מוליד, או משום בונה, או משום מכה בפטיש ולכן, אסור ללחוץ על הכפתור שגורם לפתיחת הדלת כיוון שעל ידי כך נסגר מעגל חשמלי. במרכז היהודי, שהדלת נפתחת בצורה זו מסיבות ביטחוניות, מכיוון שזהו פיקוח נפש, מותר ללחוץ בשבת. אך רצוי, שייעשה ע"י גוי (שומר) או בשינוי (כגון בגב היד). רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: נשים בתפילה: למה נשים לא יכולות לעלות לתורה? למה מוכרחת ההפרדה הזאת בבית הכנסת?
תשובה: מאז ומעולם, היו המקומות המקודשים לתורה ולתפילה מיוסדים על קיום הפרדה מודגשת בין גברים לנשים. קיומן של "עזרת נשים" בצד או מעל ל"עזרת ישראל" היתה סימן היכר של כל בית הכנסת. והיה זה דוגמת בית המקדש בו היתה קיימת, נוסף על "עזרת כוהנים", גם"עזרת ישראל" ו"עזרת נשים". כבר ב"שירת הים", זאת ההתבטאות הציבורית הראשונה של רינת עם ישראל לאביו שבשמים, נאמר "אז ישיר משה ובני ישראל", ובמקביל לזה אנו קוראים "ותקח מרים הנביאה את התוף בידה ותצאנה כל הנשים אחריה בתופים ובמחולות ותען להם מרים שירו לד' כי גאה גאה וכו'". ובמתן תורה נאמר "היו נכונים לשלושת ימים, אל תגשו אל אישה". וכל זה אינו מקרי: טהרת הלב וריכוז המחשבה נדרשים בעמוד איש ואישה מישראל לשפוך שיח לפני קונם. יש להשתדל להרחיק, במידת האפשר, כל גורם שיכול להסיח את הדעת ממטרה זו. והרי האדם איננו אלא בשר ודם והערבוב בין המינים אינו מסוגל לתרום לנקיון המחשבה כראוי לשעה זו, המיועדת ליצירת הקשר בין היצור ליוצרו. בעוד הבית הפרטי, הוא המקום האידיאלי לטיפוח חיזוקו וליכודו של התא המשפחתי. הרי בית הכנסת הוא המיועד לכל יחיד לעשות את חשבון הנפש עם עצמו, תוך הדגשת ניצבותו לפני היודע מחשבות, בוחן כליות ונפש. והתורה ובעקבותיה חכמינו, בחנו ומצאו שהתנאי האידיאלי לזה הוא אותו הנוסח ואותה הצורה שאפיינו את בית הכנסת היהודי. אל לנו לשבור מסגרות אשר עברו את מבחן הדורות, ולנסות להקים במקומם דוגמאות לקוחות מעמי ניכר, שניכר בהם עקבות פולחני עבודה זרה, גם אם חיפו אותם, במעטה מזוייף מאמונת הייחוד הישראלי. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: האזנה לתפילה מוקלטת בשבת: בקהילתנו, ישנו אדם הגר בשכנות לבית הכנסת, ומתפלל במניין לעיתים קרובות. בשנים האחרונות, הולך ודועך מאור עיניו, וכיום ראייתו מוגבלת ביותר! לבקשתו, הכנתי עבורו קלטת, הכוללת את כל תפילות ה"יום יום": שחרית, מנחה וערבית. בימים שאין הוא מופיע לבית הכנסת, הוא מתפלל בביתו כשהוא חוזר אחרי התפילות המוקלטות. בימים אלה, הוא עתיד לעקור ממקור מגוריו ולעבור לאיזור מרוחק. עתה, הוא מבקשני, שאקליט עבורו את כל תפילות השבת, כדי שיוכל להתפלל בביתו, בעזרת הקלטת. אציין, שעד עתה, לא נעדר ולו שבת אחת מהתפילה. הוא מתחנן ולא מרפה, ואף אמר "אני בין כה וכה מדליק חשמל בשבת, אולם איני רוצה לנסוע בשבת לבית הכנסת ובעזרת הקלטת, אוכל להתפלל בביתי". האם יש חשש של "לפני עיוור" בהכנת הקלטת?
תשובה: בגלל הנסיבות המיוחדות של המצב שתיארת, יש להתיר הפעלת רשם-קול בשבת, בצורה הבאה: רשם הקול יופעל ע"י שעון שבת אוטומטי, ובעליו יקשיב לו באמצעות אוזניות. אפשר להזיז את רשם הקול, אבל רק לפי הצורך. אסור ללחוץ על הכפתור של רשם הקול, להפסיק או להתחיל אותו, ולכן, אי אפשר להפוך או להחליף את הקלטת, אפילו כאשר המערכת אינה פועלת. ניתן גם להפעיל את רשם הקול ע"י גוי. יש לדאוג שהמערכת תהיה מוכנה לפני כן ע"י בני המשפחה ואז אין בעיה של "לפני עיוור". כל ההיתר הזה הוא רק בגלל הצורך הגדול, ועדיף לחפש אלטרנטיבות אחרות. כמו מישהו שיגיע אליו הביתה להתפלל איתו. גם אין לדמות מילתא למילתא, להתיר במקרים אחרים. רבני כולל "ארץ חמדה".
שאלה: שימוש בתנור חשמלי בשבת: מה דין תנור שלנו לעניין שבת (כשאין תרמוסטט)? איך מותר להשהות בערב שבת בתנור כזה? איזה היכר צריך? האם מותר להחזיר לתוכו בשבת?
תשובה: כיון שכוונתך לתנור אפיה חשמלי, אשר יש אפשרות להפעילו במצב "שבת", שמשמעותו, ניתוק מן התרמוסטט (התרמוסטט גורם לוויסות הפעלת התנור בהתאם לטמפרטורת התא. התקן זה אוסר לפתוח את תא האפיה בשבת כשהתנור דולק, משום שזה גורם במישרין להפעלה), החשש הוא רק מאיסורי דרבנן של השהייה והחזרה האסורים במקרים מסויימים, משום גזירה שמא יחתה בגחלים או לעיתים, משום שנראה כמבשל. מסקנתנו, בכגון זה, כך היא: א. מותר לשמור בתא האפיה אוכל חם ומבושל. בתנאי שיש היכר בתוך התא. דהיינו, שאם רק תחתית התא מחממת, יש להניח לוח מתכתי מפריד בינה לבין הקדירות. ואם גם הדפנות מתחממות בהפעלה, יש להניח לוחות כאלה, גם מן הצדדים (או מסגרת מתאימה כזאת). ב. נכון לכסות גם את הכפתור המכבה ומדליק את התא או להניח עליו שלט: "שבת קודש" וכד', אך אין זה מעכב. ג. כשנעשה ההיכר כנ"ל, מותר להחזיר בשנית, בשבת, תוך הקפדה על תנאי ההחזרה הנזכרים בהלכה. רבני כולל "ארץ חמדה". לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: הפעלת מסעדה בשבת על ידי נוכרים: יהודי יש לו כאן מסעדת פלאפל. אני בדקתי את כל האוכל שם, והכל כשר. הוא מוכר רק חומוס, פלאפל, מוצרי טבעול מישראל וסלטים. הפיתות - ממאפייה שרק אופה פיתות. הבעיה העיקרית שלו זה שבת. הוא בעצמו שומר שבת. המסעדה שלו נמצאת על יד שוק הירקות, ויום השוק הגדול כאן, זה בשבת. הוא אמר לי שאם היה פותח את המסעדה בשבת, היה מרוויח יותר, או לפחות שווה, לכל ימי השבוע ביחד. האם מותר לפתוח בשבת, על ידי זה שגוי יעבוד שם? באיזה תנאים זה יכול להיות מותר? האם זה משנה, אם הגוי מקבל אחוז מסויים ממה שהוא מוכר, או משכורת קבועה?
תשובה: במקרה זה, שבו היהודי הוא בעל המסעדה, איננו רואים שום היתר להעסיק בה גוי בשבתות וחגים. בין אם שכרו קבוע, בין אם יקבל אחוזים מרווחי השבת. משום, שהמסעדה בבעלות יהודית, ויש בזה חשד ומראית עין. הדרך היחידה להיתר, היא בעשיית שותפות בבעלות עם הנוכרי, תוך הסכמה בחוזה כתוב לחלוקת רווחים, כך, שהגוי יקבל את הכנסות השבת, והיהודי את ששת ימי השבוע. הדבר עשוי להיות משתלם ליהודי אם ממילא יש לו עובד גוי במסעדה במשך כל השבוע המקבל משכורת וכשיעשה עמו עתה שותפות בבעלות, לא יזדקק לשלם לו על עבודת השבוע. רבני כולל "ארץ חמדה".