LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תיפוף על שולחן : לכבוד הרב, שמעתי כי כבוד הרב פסק כי מותר בשבת לתופף על השולחן ואין בזה איסור. האם מה ששמעתי נכון? על מה מסתמך כבוד הרב? האם מותר גם תיפוף בקצב מסויים כששרים? מראש,
תשובה: ההיתר לתופף בשבת מקורו בערוך השולחן אורח חיים בסימן של"ט סעיף ז'. ערוך השולחן מסביר שהשירה כיום אינה כמו השירה של תקופת התלמוד, משום שפעם כל שירה הייתה מלווה בכלי שיר ואז היה חשש שאם באמצע השיר יישבר אחד מכלי הנגינה ינסו לתקנו (ולא ישימו לב שזה שבת) ולכן אסרו לתופף  אך בימינו שרים בצורה אחרת ומתופפים רק בידיים ואין חשש שמא "יתקנו כלי שיר" ולכן אפשר להתיר תיפוף כזה. תיפוף על פי קצב קבוע מותר כאשר עושים אותו עם קצות האצבעות.
שאלה: רעיית צאן בשבת: האם מותר לרועה צאן לצאת עם העדר לרעייה בשבת, בהנחה שהאיזור זה יהודה ושומרון, וכל המצב הבטחוני?
תשובה: לא ברור האם הכוונה ליציאה מחוץ לתחום שאז ברור שיש בזה איסור. וכן האם היציאה לרעיה מחייבת חילול שבת לצורכי בטחון, שאז יש להימנע גם מזה. אמנם אם רעיית הצאן היא בתוך התחום ובמקום שרגילים לרעות שם גם בימות החול ואין חילול נוסף במה שרגילים ויש בזה משום שמירת סדרי החיים, מותר לצאת גם בשבת.
שאלה: הזזת רדיאטור בשבת: האם מותר להזיז רדיאטור (או מאוורר) בשבת? האם הוא מוקצה? האם יש הבדל בין גרירה דחיפה לסחיבה?
תשובה: פוסקי זמננו מתיחסים למאורר ככלי שמלאכתו לאיסור ומותר לטלטלו לצורך גופו של האדם או אם צריך את מקומו (שמירת שבת כהלכתה, הרב עובדיה יוסף, הרב פרנק, ציץ אליעזר, אגרות משה). אולם ברדיאטור כתב הילקוט יוסף בזה הלשון: "וראוי להחמיר גם ברדיאטור שקבוע בה מנורה דולקת, אך המיקל להזיזה ממקום למקום יש לו על מה לסמוך". והסיבה לאיסור היא מפני שהרדיאטור כולו נעשה בסיס לשלהבת (נורת הביקורת) שעליו. בכל זאת הרבה פוסקים הקלו מכמה סיבות: א. היום נורת הביקורת היא לא חוט להט. ב.הרדיאטור הוא בסיס לדבר האסור והמותר (מים שמן שבתוכו). ג. המנורה משמשת למים ולא לצורך תאורה. ד.דרך התשמיש הוא בטלטול ממקום למקום. ה. אין מוקצה במחובר (לשקע שבקיר). ו. אור נשאר קבוע גם כשמטלטלים. ז. אי אפשר להפריד בין הנורה לרדיאטור. מכל האמור נראה שיש להקל גם בזה במקום צורך, ואם אפשר בהזזתו עם הגוף ולא בידיים דווקא, עדיף. הרב רואי מרגלית
שאלה: הורדה מהאינטרנט בשבת: האם מותר להתחיל בהורדה ביום שישי, כשברור שהיא תימשך גם בשבת? המחשב אינו משמיע קול, וניתן גם לסגור את המסך כדי למנוע מראית עין.
תשובה: יש כאן שתי בעיות: א. האם אין כאן הסתייעות בחילול שבת. כלומר, האם המקור ממנו מורידים מוכן כולו? האם חברות התקשורת אינן פועלות כלל בשבת? ב. עצם האוטמציה בשבת לדעת הרב משה פיינשטין עלולה לגרום לפירצה חמורה בכל מערכת השבת. אנו משתמשים בה רק בשעת צורך גדול או בדברים שכבר הורגלנו גם לפני האוטומציה על ידי נוכרים וכדו'. אולם כל דבר חדש צריך עיון האם לא ישמש תקדים לדברים שאחר כך נצטער עליהם.
שאלה: גאולה באופק?: אני לא רואה אפילו משיח באופק. משיח הוא גואל, ואיך שייכת גאולה כשאין שום מלך מבית דוד? ובכלל, מה כוונת הגמרא במושג של אתחלתא דגאולה?
תשובה: הביטוי אתחלתא דגאולה על התקופה שלנו נמצא בדברי ישועות מלכו בתשובות יו"ד ס"ו, ועיין בספר התקופה הגדולה לרב כשר, שם תמצא הרבה מקורות לכך שגדולי ישראל בדורות הקודמים הגדירו את התקופה שלנו כאתחלתא דגאולה. הגאולה יכולה לבוא אמנם בבת אחת, אך יכולה לבוא גם בשלבים. כנראה שרצה הקב"ה להתחיל את הגאולה בשלבים, לקבץ נדחי ישראל ולשחרר את א"י משלטון זרים והדברים ארוכים עיי"ש בספר הנ"ל
שאלה: משחק בקוביה: אני מורה טיפולי בישיבה תיכונית עם אוכלוסיה מסורתית. האם ניתן לשחק שש בש עם תלמיד בהתערבות, אם ינצח, יקבל פיצה אם יפסיד, ילמד איתי כמה מספר פעמים בענייני אמונה האם זה אפשרי או שיש בזה משום משחק בקוביה? יש לציין שהתלמידים עסוקים בסוגית "משחק בקוביה" בסנהדרין והמשחק הוא גם פרובוקציה לדיון הלכתית בנושא.
תשובה: עיין שו"ע או"ח סי' שכב ס"ה מחלוקת בשאלה אם עם בני ביתו מותר לאדם לשחק בקוביה. אולם שם המתירים סוברים שהכל שלו. וגם כאן י"ל שהצד שלך הוא שלך ואתה רשאי לוותר והצד של התלמיד אינו חובת ת אלא לימוד. מיהו מכלל מחלוקת לא יצאנו. רק אם יש כאן סיבה חינוכית מיוחדת שאין לה תחליף יש מקום אולי לסמוך על הדעה המקילה.
שאלה: ת לועד הבית: דיירים בבנין מסרבים לשלם כלל מסי ועד הבית ואחרים מוכנים לשלם אך בתנאי שיימחקו חובותיהם משנים קודמות. מה דינם של הדיירים "הסרבנים" האלה כאשר כעת הם נהנים בחינם מהשירותים (ניקיון, גינון, חשמל בחדר המדרגות וכו ) ע"ח המסים המשולמים ע"י הדיירים החרים?
תשובה: יש דרכים שונות לחייב את הדיירים לשלם מיסים. תתיעץ עם האגודה הממונה על כך. ניתן גם לתבוע את הדיירים לדין תורה ואת פסק הדין יש למסור להוצאה לפועל ע"מ שיממש אותו.
שאלה: תנור אפיה למאכלי חלב ובשר: יש לי תנור אפיה בעל תא אחד ובו 2 "מדפים", בהם אפשר לאפות עוגה או פשטידה או תבנית ובה בשר, ז"א לאפות 2 תבניות בעת ובעונה אחת. בדרך כלל אני אופה מאכל בתבנית אחת. מהו הזמן שבו עלי לחכות בין אפיית חלב ובשר?
תשובה: תנור אפיה בעל תא אחד יהיה חלבי או בשרי (או פרווה) ולא ניתן יהיה לאפות בו בשר אחרי חלב ולהיפך כלל. זוהי שורת הדין המוסכמת על כל הפוסקים ואין מקום להקל בזה כלל. במידה וברצונך לשנות את ייעוד בישוליו של התנור עלייך להכשיר אותו כדין. ניתן לקנות טוסטר אובן או גרילר ולהשתמש בו לאפיית מוצרי בשר ואת התנור להשאיר חלבי או להיפך, כן ישנן תנורים בעלי שתי דפנות המאושרים ע"י וועדי הכשרות, בהם ווידאו שאין מעבר אדים מתא לתא. עוד בנושא זה.
שאלה: הצעות מחיר - אונאת דברים: עובד שנדרש להציג מספר הצעות מחיר של קבלנים כשיודע שמעבידו בכל מקרה יבחר בהצעה של קבלן פלוני (בגלל שיקולי מקצועיות), האם אין בפניה לשאר הקבלנים בבקשה שישלחו הצעות מחיר משום הונאת דברים או גניבת דעת?
תשובה: אכן הדבר אסור.
שאלה: קדושה ברצועות התפילין: האם מותר שרצועות התפילין יגררו על הרצפה בשעת התפילה או קיפול התפילין?
תשובה: כתב השו"ע בסימן מ': אסור לתלות תפילין בין בבתים בין ברצועות. וכתב במשנה ברורה בסעיף א': בין שהבתים תלוים למטה ובין שהרצועות תלויות למטה. ומכל מקום באקראי בעלמא שאוחז התפילין בידו והרצועות תלויות למטה באויר אין להקפיד אבל אם התפילין תלויין אסור בכל גווני. וכתבו השל"ה וכן בספר הלכה סדורה: אבל שיהיו הרצועות נגררין על הארץ אפילו באקראי אסור משום בזיון. וצריך מאוד להיזהר בזה. הרב רואי מרגלית
שאלה: כשרויות בחו"ל: לגבי מוצרי מאכל שמיוצרים בחו"ל, מהן אותיות הכשרות שניתן לסמוך עליהן?
תשובה: כיון שתעשיית הזיופים במוצרים המיובאים מחו"ל היא גדולה ביותר, כדאי לברר את כשרותו של כל מוצר ומוצר לפני האכילה ולא לסמוך על הכשר כלשהו בצורה גורפת. מי שמחפש כשרויות רגילות יכול לקבל ברבנות הראשית רשימה של הכשרי חו"ל המאושרים על ידה, אבל כאמור - ישנם הרבה זיופים בתעשיה זו וכדאי לברר ביתר העמקה. לתשובת מחלקת הונאה בכשרות של הרבנות הראשית.
שאלה: מלחמה מתקרבת: האם מותר לעזוב את הארץ עד לתום מלחמת המפרץ הבעל"ט?
תשובה: אין לעזוב את הארץ בגלל חששות כאלו ולהיפך, בזמן כזה כל יהודי הגר בחו"ל צריך לעזוב את מקומו ולעלות לארץ ע"מ לחזק ולהתחזק ומצוות ישיבת ארץ ישראל מגינה מפורענויות.
שאלה: כהן שנשא גיורת: האם בן של כהן שנשא גיורת ("חלל") אסור בכניסה לבית-עלמין? מה דינו לעניין ברכת כהנים בבית הכנסת? האם מותר לו עצמו לשאת גיורת?
תשובה: כהן שנשא גיורת בנו הוא חלל ואין עליו קדושת כהונה. ממילא איננו אסור בכניסה לבית העלמין והוא איננו ראוי לברך ברכת כהנים בבית הכנסת. וכיון שאין בו קדושת כהונה מותר לו לשאת גיורת אלא שאם שמו נקרא "כהן" עליו לשנות את שם משפחתו כדי שלא להטעות את הבריות שהוא נושא באיסור, משום: "והייתם נקיים מה' ומישראל".
שאלה: בדיקת בצלים: איך לבדוק בצלים מתולעים? האם יש חשש מיוחד בבצל אשר התחילו לצמוח לו עלים ירוקים?
תשובה: הבעיה שאתה מעלה לגבי צמיחת העלים הירוקים בבצל אינה נובעת מהעלים הירוקים. שכיחות החרקים בבצל גבוהה יותר בבצל ראש (תחילת העונה) או בבצלים שהגלדים שלהם אינם צפופים. לעומת זאת, בבצל יבש שהגלדים צפופים - הצפיפות אינה מאפשרת לחרקים (טריפסים) להיכנס. בכל מקרה הדרך הטובה היא לחתוך את ראש הבצל רוחב של 0.3 - 0.5 ס"מ שכן מרבית החרקים מתרכזים שם. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן
שאלה: לחות בשקית התפילין (בחורף): האם מותר להכניס שקיק סיליקון לשקית התפילין (לשקית הבד) ע"מ למנוע לחות?
תשובה: אם אכן יש צורך למנוע לחות ואם אכן לחות זו עלולה לקלקל את התפילין ואם אכן הסיליקון עונה על בעיה זו - הדבר מותר כי הוא צורך התפילין.
שאלה: מה היה לפני בריאת העולם?: מה היה לפני בריאת העולם? הרי הזמן הוא אינסופי וה הוא אינסופי, אז לפני שה ברא את עולמנו חייב להיות שקרה משהו או שהיה משהו. מה היה?
תשובה: המדרש כותב וכן מובא בספרים הפנימיים שלפי בריאת העולמנו זה "היה הקב"ה בורא עולמות ומחריבן", כלומר הייתה בריאה לפני עולמינו זה ומניין השנים מתחיל מעולמינו זה הברוא. על שאלתך "מה היה לפני." - הרי אם נלך אחורה אז נגיע "לאינסוף" ומה היה אז? התשובה היא: "איננו יודעים כי הידיעה שייכת לעולם מוגבל והאינסוף הוא מחוץ לגבולות הידיעה שלנו". הרב משה אליה.
שאלה: התנהגות חולה סכרת בפסח: אדם חולה סכרת אשכנזי שצריך לאכול כל שלוש שעות פחמימות. איך ומה יכול הוא לאכול בפסח?
תשובה: לחולה כזה מותר לאכול קטניות וביניהן גם אורז ותירס. אולם על האורז להיות כשר לפסח.דהיינו שנלטש במקום כשר ובורר היטב מכל תערובת של דגנים.
שאלה: מציאת זיווג הגון: אני מתפלל כ-3 שנים ומשתתף בהרבה שעורי תורה ולא מצליח למצוא זיווג מתאים. אני נפגש ואין את ההתחברות לקשר הדוק והמשכיות, המטרה שלי היא להקים בית הגון בישראל. לכן מצב זה משפיע עלי להמשכיות חיי היום יום. מה עוד אפשר לעשות?
תשובה: אנו לא יודעים להסביר מדוע יש אנשים שמתעכב זיווגם, אך ברור שהכל לטובה וצריך להאמין שימצא הזיווג המתאים. צריך סבלנות ולקבל את יסורי העיכובים באהבה. בכל זאת אולי כדאי שתתיעץ עם יועץ נישואין שידריך אותך מה לעשות על מנת למצוא את זיווגך ובעז"ה תזכה לבנות בית בקרוב.
שאלה: אורך הפאות: מהו אורך הפאות הנדרש?
תשובה: נחלקו הדעות בשאלה זו. עיין בחכמת אדם כלל פ"ט סעיף ט"ז. אם עדיין נשאר ספק - כיון שזו שאלה בספק של תורה מן הנכון ללכת לחומרא.
שאלה: כלי זכוכית בפסח לאשכנזים: האם אפשר להשתמש בכלי זכוכית חמץ בפסח (לאחר שטיפה כדעת הספרדים) כיוון שהם אינם בולעים את החמץ?
תשובה: אכן צדקת. מעיקר הדין זכוכית נחשבת חומר קשיח שאינו בולע. אולם בגלל שמוצאה מהחול נהגו האשכנזים להחמיר בה ככלי חרס. מאידך, בהעדר כלים אחרים התירו להשרות כלי זכוכית במים ג' ימים. כלומר, במידה מסוימת העמידו כלים אלו על עיקר הדין אולם בכל זאת לא התירום בשטיפה בלבד. בימינו שמשתמשים בכלי זכוכית גם לבישול (כגון במיקרו גל) אין אפשרות להסתפק בהשריה במים קרים 3 ימים אלא יש להגעיל את כלי הזכוכית ג' פעמים במים רותחים.
שאלה: חתונה בעת מלחמה: האם מותר לדחות מועד חתונה שנקבעה מראש? זאת בעקבות המלחמה שבאה בפתח. (מועד החתונה הוא א באדר ב בע"ה).
תשובה: אין לדחות את החתונה, ובעז"ה הכל יהיה ר, החתונה לא תופרע מסכנת מלחמה.
שאלה: בשר וחלב - בריאות?: 1. מדוע ישנו הצורך בהמתנה של 6 שעות מזמן אכילת בשר לאכילת חלב (ולהיפך לא), והאם פרק זמן זה קשור בצורה בריאותית כלשהי ולאו דווקא מבחינה הלכתית? 2. לא תבשל גדי בחלב אימו, כיצד ההתייחסות היא לגבי עוף?
תשובה: 1. הראשונים נחלקו בסיבת הצורך להמתין 6 שעות בין אכילת בשר לחלב: לשיטת רש"י: הבשר מוציא שומן ומושך טעם זמן ארוך. לשיטת הרמב"ם: הבשר נכנס בין השיניים ורק אחר שש שעות נחשב למעוכל. רואים שהסיבות הן הלכתיות בלבד. 2. בתורה כתוב שלש פעמים "לא תבשל גדי בחלב אמו" - אחד לאיסור בישול אחד לאיסור אכילה ואחד לאיסור הנאה. האיסור מהתורה הוא על כל בשר בהמה, אבל בשר חיה ועוף מותר בבישול והנאה מהתורה ואסור באכילה מדרבנן. הרב רואי מרגלית
שאלה: גילוי עריות - למה?: מה משמעות הביטוי "גילוי עריות"?
תשובה: גילוי פירושו חשיפה של דבר שהצניעות יפה לו. והכוונה שכל דבר שיכול אפילו להביא לידי עריות או שנדמה לאיסור עריות אסור. ועל זה כתב הרמב"ם: יתרחק מן הכיעור ומן הדומה לו ומן הדומה לדומה לו. הגמרא בחגיגה דף יא דורשת מהמילים "לגלות ערוה" שאין דורשין בעריות בשלשה (אין מגלין טעמי מצוות עריות). הרב רואי מרגלית.
שאלה: פרשת תצוה והפטרתה: רציתי לדעת מה הקשר בין פרשת תצוה לבין ההפטרה של אותו שבוע (יחזקאל פרק מ"ג)
תשובה: הפטרה זו נזכרת כבר בדברי הרמב"ם וכן ציין הרד"א והרב תיקון יששכר בשמו. על הקשר בין ההפטרה לפרשה, כבר כתב הרה"ג יוסף צוברי בתאג' "פרשה מפורשה" וזה לשונו: בפרשה מדובר שמשה נצטוה על קידוש אהרן ובניו הכהנים, כמו שנאמר: "ואת אהרן ואת בניו תקריב אל פתח אהל מועד, ומלאת את ידם וקדשת אותם וכהנו לי". כמו כן, מדובר על קידוש המזבח: "שבעת ימים תכפר על המזבח וקדשת אותו וכו'", "וזה אשר תעשה על המזבח כבשים בני שנה וכו'". ובהפטרה זו הנה כתוב ג"כ, "אלה חקות המזבח ביום העשותו להעלות עליו עולה ולזרק עליו דם, ונתתה אל הכהנים וכו' הקרובים אלי לשרתני וכו', שבעת ימים יכפרו את המזבח וטהרו אותו ומלאו ידיו וכו'". הרב רואי מרגלית
שאלה: שמוש ב"קרוק פוט" בשבת: "קרוק פוט" הוא סיר הנמצא בתוך סיר חשמלי בעל שני מצבים - בישול ושמירה על חום קבוע. האם שמוש בסיר כזה (שהופעל וכוון על חום קבוע נמוך מערב שבת ומיועד לחמין) נחשב כהטמנה?
תשובה: יש כאן שתי בעיות: שהיה והטמנה.אסור להשהות תבשיל על אש שניתן לווסתה בשבת. וכאן יש אפשרות לבשל בשבת. אולם אם התבשיל מבושל כל צרכו מותר. (הספרדים צריכים להקפיד גם שלא יהיה מצטמק ויפה לו) ובאשר להטמנה, אם המעטפת עוטפת את הסיר הפנימי מכל צדדיו כולל מכסהו אין להשתמש במכשיר זה כמות שהוא.
שאלה: מסיכת אב"כ בשבת: החלפתי אתמול את מסיכת האב"כ לדגם עם מפוח מכיוון שאני בעל זקן, אלא שהמפח עובד עם סוללות. 1) האם עדיף להוריד את הזקן ולהשתמש במסיכה רגילה בלי צורך ל"חילול" שבת אפשרי. 2) איך להתנהג אחרי שאפשר להוריד את המסיכה, האם לכבות (בשינוי?) את המפוח כדי שלא יתרוקנו הסוללות, או לא?
תשובה: 1. כל עוד לא פרצה מלחמה שבה יש שימוש בגזים יש להתנהג כרגיל ואין צורך לגלח את הזקן. אם המלחמה תפרוץ לפתע בשבת ותמצא חלילה בסכנת חיים יהיה מותר לך להשתמש במפוח. 2. יש לכבות בשינוי. אין להשאיר את הסוללה בשימוש שמא תתרוקן ובעת הצורך לא תתפקד.
שאלה: ענידת טבעת הקידושין: מדוע עונד החתן לכלה את הטבעת על האמה ולא על אצבע אחרת?
תשובה: כתוב בדרשות מהרי"ל ובר"מ מינץ וברוקח ובבן איש חי להניח הטבעת על האצבע השניה הסמוכה לאגודל. אבל ברב פעלים ובחיים ו ובסידור קול יעקב לר' יעקב קאפיל כתוב לשים הטבעת על האמה שהיא האצבע השלישית. ובכנה"ג הזכיר מנהג להניח על הזרת. הסיבה היא לבחור אצבע בולטת לעין שהעדים יראו את נתינת הטבעת על האצבע. בכל מקרה זה לא מעכב וכן אפשרי להעביר את הטבעת לאחר החופה לאצבע אחרת. הרב רואי מרגלית. היד הנכונה בשביל הטבעת.
שאלה: זקן: האם עוברים על איסור "ולא תשחית את פאת זקנך" כאשר תולשים שערות מהזקן ביד (כפי שידוע לכל בעל זקן המסלסל בזקנו, שלפעמים שערה נתלשת)?
תשובה: אין עוברים על איסור בתלישת שער, האיסור הוא רק בתער.
שאלה: בישול ע"ג קדירה: אני דתי אשכנזי יליד הונגריה, אשתי דתית ספרדיה ילידת עירק. בביתי חימום ע"ג פלטה בשבת נעשה רק ע"ג קדירה מלאת מים (קדירה ע"ג קדירה). אשתי מחממת על הפלטה רק ע"י הנחת חציצה כלשהי כמו למשל מכסה קערה הפוך. הילדים נחלקו. חלקם טוענים שזה ממש בישול ואסור וחלקם אומרים שמותר לחלוטין ע"פ דברי הרב אליהו וכך אנחנו מחממים בשבת. מה הנכון? כיצד עלינו לנהוג?
תשובה: כאשר באים לחמם בשבת אוכל יבש בשבת יש שלש דעות בפוסקי זמננו: רוב פוסקי ספרד: מתייחסים לפלטה ככירה גרופה וקטומה ולכן מותר אף לחמם על גביה ממש, אוכל יבש בשבת. רוב פוסקי אשכנז: מתייחסים לפלטה כנ"ל, אך דורשים לחמם רק ע"ג כלי שנמצא על הפלטה כדי לפתור בעיה של מיחזי כמבשל. דעת החזון איש והרב אליהו: פלטה דינה כגחלת של אש, כי מתייחסים לפלטה כגוף אחד שלם ולא כאש מכוסה או ככירה גרופה וקטומה (ולכן ייצרו את "פלטת ירושלים" בעלת כיסוי כפול שמועילה גם לשיטת הרב אליהו). וכל זה מתייחס להשהיה מערב שבת, אך בחימום אוכל יבש בשבת, אפשר לחמם גם ע"ג קדירה מלאה וגם ע"ג מכסה הפוך ו"יאכלו ענוים וישבעו". (שאלה זו נענתה בהתייעצות עם הרב שמואל אליהו בהבהרת שיטת אביו שליט"א). הרב רואי מרגלית
שאלה: כדורגל בשבת: 1.האם מותר לי לשחק כדורגל בשבת? 2.האם מותר בדרך כלל לשחק בשבת? אני בן 17. שאלתי מספר רבנים חלק פסקו שמותר וחלקם אסרו.
תשובה: 1. משחק כדורגל בשבת יש בו כמה וכמה סיבות לאיסור (שנכתבו בפוסקים) ומהם איסור השוואת גומות, שמא הקרקע אינה מסודרת ביושר, ולפי סיבה זו אפשר להקל במגרש כבוש וסלול. סיבה שניה, איסור תלישת עשבים תוך כדי ריצה, ועל כן גם כאן יש להתיר במגרש מזופת שאין בו צמחים. סיבה שלשית, איסור טלטול הכדור, שכיון שאין לו שם כלי הוא מוקצה, וגם כאן ניתן להקל אם הכין את הכדור לפני השבת. סיבה רביעית, איסור ריצה ועייפות שאינם מכבוד השבת וגם מצד איסור זה אפשר להקל בבחורים שהריצה היא עונג להם (כך מובא בשו"ע). אולם, אחרי הסיבות שנזכרו, עומדת פסיקת בעל השו"ע שאין היתר לשחק בכדור בשבת כלל וכלל. לעומת השו"ע התיר הרמ"א (הפוסק לאשכנזים) להקל בתנאים שנזכרו לעיל. למסקנה, לבחור ממוצא ספרדי (עדות המזרח) שעליו ללכת אחרי פסק השו"ע אין אפשרות להקל ויש למצוא דרכים אחרות לפרוק את עודף המרץ ללא הכדור. ולדעת הרמ"א ניתן להקל לבחורים ממוצא אשכנזי על פי התנאים שנזכרו לעיל. יש להוסיף על כך כי גם לדעת הרמ"א אין להפוך את השבת כיום למשחק וכבר נאמר במדרש רבה כי עיירות רבות היו בזמן ינאי המלך וכולן נעקרו מן העולם מפני שהיו משחקים בכדור בשבת, ובודאי שגם הרמ"א על פי כל התריו לא יסכים שתהא השבת מוקדשת לכדור. כי קדושת השבת ראויה למעשים של קודש כתורה ותפילה ורק לאלו שמתקשים בכך אפשר להקל בתנאי שלא יהא זה דרך קבע. ויש לי להעיר על דבריך בסוף השאלה כי כדאי שתהיה קשוב לרב אחד ועל פיו תעשה את מעשיך ללא בלבול בין תשובות שונות של רבנים. 2. מותר לשחק בשבת במשחקים שאין בהם משום מוקצה או שהכינו אותם לפני השבת, ובספר שלטי גיבורים על מסכת עירובין כתב שעדיף לשחק במשחקי מחשבה כמו שחמט. אבל כמובן שגם כאן נכונה הערה שהזכרנו שאין לקבוע את השבת למשחקים.
שאלה: שאלה על לימוד מדרש: בעת לימוד עם בנות מדרשה הגענו לנושא המפגש בין ישעיהו וחזקיהו. קראנו את דברי הב"ח המביא את הנוסח של העין יעקב שעל פיו נולדו לבסוף לחזקיהו ולבית ישעיהו שני הבנים מנשה ורבשקה, וכששמע חזקיהו את "תוכניותיהם" על ראשו "חבטינהו לארעא - מנשה חיה רבשקה מית". ובכן נשאלתי לענין התיחסויותיהם של חכמים או גדולי ישראל לאורך הדורות, לגבי אב ההורג את בניו הקטנים בדרך לתלמוד תורה עקב דיבור של ילד? עניתי בכמה מיני וכיווני תשובות אך חשובה לי דעתו הרחבה והמעמיקה של הרב.
תשובה: יחזקאל. מרן רה"י ביקש מחתנו, הרב שמעון קליין, לענות על השאלה בעניין בניו של חזקיה מלך יהודה. הרב קליין ענה ורה"י עבר על התשובה. www.yeshiva.org.il השאלה ביחס לאופן יישומו של הפסוק "חושך שבטו שונא בנו" (משלי י"ג, כד) היא שאלה חשובה, אשר נוגעת למקומה של מידת היראה בחינוך הילדים. ברור לגמרי שהמציאות אותה תיארת שבה "אב הורג את בניו הקטנים בדרך לתלמוד תורה עקב דיבורו של הילד" אינה חלק מיישומו של פסוק זה, ולמותר לציין עד כמה מצב זה הוא טעות וקלקול מכל צד שהוא. ביחס למדרש: המדרש נמצא בעין יעקב על פרק ראשון במסכת ברכות פסקה נ"א   כדאי לראותו במקור. לפני שאתייחס לתוכנו של המדרש אעיר דבר בדרך לימודם של מדרשי ח. ח במדרשים מביעים רעיונות עמוקים בלבוש של סיפורים. בהרבה מקרים הסיפור אינו סיפור על מעשה שהיה, אלא ביטוי לרעיון רוחני, ולכן לא נכון ללמוד באופן פשוט הנהגות מעשיות מפרטי ההנהגות שבמדרש. ביחס לתוכנו: המדרש מתאר את הצעתו של חזקיהו המלך לישעיהו הנביא כי יתן לו את בתו לאשה, ונראה שביקש בכך להציל את המלכות. על פי המדרש שני בנים נולדו מזיווגו של חזקיהו בישעיהו: מנשה ורבשקה. נראה שבאו חכמים לומר שלא הועילה המחשבה לשדך את הנביא אל המלך, והביטוי לכך הוא בעובדה ששני הבנים שנולדו הם אשר זירזו את חורבן הממלכה. מנשה בחטאותיו   מבפנים, ורבשקה הוא שר צבאו של סנחריב מלך אשר   מבחוץ (אין סיבה לתלות בדעת חכמים הבנה שעל פיה שר הצבא האשורי הוא בנו של מלך ישראל). המדרש מתאר את חזקיהו אשר לוקח את שניהם על כתפיו לבית המדרש, אך הם מזלזלים בו ואוחזים בקלקולם. תגובתו   חובט אותם בקרקע. התוצאה - רבשקה מת ומנשה נשאר בחיים. כפי שאמרתי מדובר כאן על רעיון בלבוש של מעשה, ואין מקום לדיון הלכתי ביחס לחבטה זו. החבטה היא ביטוי למידה של תוקף ביחס לשני הבנים המקולקלים, ונראה לומר שבאו חכמים לומר שמנשה על אף קלקוליו יש לו לבסוף תקומה, ואילו לרבשקה אין תקומה (בדומה לכך מבאר הרב קוק בעין אי"ה (ברכות דף י') חלק זה במדרש (כדאי לראותו שם בהרחבה).
שאלה: שנה מעוברת: מדוע קיימת שנה מעוברת מבחינה קוסמית והלכתית (האם כדי להתאים את מחזור השמש לירח?)ומי חישב ומצא שדווקא בשנה ד תהיה שנה מעוברת חישבתי בבית שהמלחמות (ששת הימים ויום כיפורים) התחוללו כשהיתה שנה מעוברת (האם יש לזה משמעות)? אם אם לא היתה שנה מעוברת מה היה קורה בקוסמוס?
תשובה: אין כל קשר בין עיבור השנה לאירועים כאלה או אחרים. היו מלחמות גם בשנים רגילות. מטרת העיבור היא אך ורק אחת: להתאים את השנה השמשית לחודשים הירחיים. שנת הירח היא בת 354 יום ושנת השמש בת 365 יום. ההפרש המצטבר כל שלוש שנים הוא חודש אחד בערך. לכן אחת לשנתיים-שלוש אנו מעברים את השנה.
שאלה: לבישת בגדי גברים: האם מותר לאשה ללבוש בגד של גבר שאינו דוקא אופייני לגבר (כגון מעיל, חולצה וכד )?
תשובה: מתוך השאלה לא ברור למה הכוונה. האם הבגד נלבש קודם על ידי גבר ואחרי כן יש ברצונה של האישה ללובשו או שיש איזה צורה גברית בבגד שניכר על פיו שהוא בעיקרו בגד של גבר, אם כי לא באופן תמידי כי יש גם נשים הרגילות באותו בגד. נראה לעניות דעתי כי בשני המקרים התשובה לאיסור. והטעם לכך הוא מפני שבגד של גבר האסור לאישה ולהיפך נאסר (על פי דברי הראשונים מן הטעם כי שינוי זה מיועד לאפשר התערבות של גברים עם נשים ולהיפך ומטרתו הפנימית היא פריצת הגדרים שיסד מלכו של עולם בין איש לאישה על מנת שתשמר הצניעות החשובה כל כך לכל הקיום והמוסר האנושי). מתוך כך שיצרני הבגדים החד מיניים ("יוניסקס") ענינים להמשיך את הכשלון המוסרי של טשטוש המינים שהוא עיוות גדול ובניגוד מפורש לדרך התורה. אמנם, יש לסייג איסור זה אם מדובר בבגד פנימי (כמו: גופיה) המיועד שמירה והגנה מפני קור ומסיבות אחרות והוא מכוסה בבגד האופייני למין הלובשו, וכן בבגד חיצוני שניכר שמטרתו היא הגנה מפני פגעים חיצוניים, כגון: מעיל גשם וכדומה, שכאן אין הכוונה לקלקול מוסרי ועל כן התירו הפוסקים בשעת הצורך לבישת בגד זה. וכך מצאנו בגמרא שאחד מגדולי חסידי האמוראים שהיה עני ביותר היה יוצא לשוק במעילה של אשתו, כנראה מפני הקור.
שאלה: הדלקת נרות שבת: אני בחורה רווקה בת 22 ומאז בת המצווה נהגתי להדליק נרות שבת במטבח יחד עם אמי ושתינו ברכנו. לא מזמן נודע לי שזה לא טוב. האם כל הברכות עד היום היו ח"ו לבטלה? איך עליי לנהוג הלאה?
תשובה: ישנה מחלוקת בין הפוסקים האם מותר לבחורה להדליק נרות שבת יחד עם אמה. כיון שהדבר שרוי במחלוקת אין לומר על מי שבטעות הדליקה נרות שהם היו לבטלה. אמנם מכאן ואילך עליה להפסיק לברך עד לנישואיה בע"ה. ואולם, כיון שיתכן שיש בזה חשש של נדר כדאי שתעשה התרת נדרים לפני כן.
שאלה: קביעת בית כנסת באופן זמני: בחברה שאני עובד עומדים להקצות חדר כבית כנסת. אני חושש שבעתיד, עם שינוי הצרכים, עלול המקום לשמש לדבר אחר, לא בהכרח שיוקם בית כנסת תחליפי. איך להמנע ממכשול של הריסת בית כנסת?
תשובה: אם לא מקדישים את החדר כבית כנסת קבוע אלא רק משתמשים בו זמנית לתפילה אין בו קדושה.
שאלה: נשיאת טלפון בשבת: אחד מאנשי הקהילה שאל אותי האם מותר לו לשאת פלאפון בשבת מאחר ואשתו אמורה ללדת בעוד שבועיים. הלידות שלה עד כה היו בניתוח קיסרי. היא מאוד חוששת שיהיו לה צירים בשבת בשעה שבעלה בבית כנסת ולא תהיה לה דרך להזעיק אותו. האם יש היתר לשאת את הפלאפון בכיסו על מנת שאשתו תרגיש בטוחה? האם יש פה עניין של פיקוח נפש?
תשובה: הזעקת עזרה ליולדת בשבת היא פיקוח נפש. אולם השאלה היא האם לשם כך מותר לו ללכת לבהכ"נ בכלל, אולי עדיף שיישאר בבית. עצתי לו שיקח אתו את הפלפון בערב שבת וישאירנו בביהכ"נ עד למחרת וכשאשתו תזעיק אותו, יוכל לבוא מיד לעזרתה.
שאלה: יום ראשון, יום חופש בישראל?: לאחרונה קראתי שהמפד"ל תדרוש כי יום א ייהפך ליום שבתון קבוע וכי לדעתם שינוי זה יעודד שמירת שבת. בלבד שאלות כלכליות וכו הקשורות בשינוי הזה האם אין בזה גם איסור של חוקת הגויים? אם יש צורך ביום חופש נוסף לשבת האם מבחינה יהודית לא עדיף שיום זה יהיה דווקא ערב שבת?
תשובה: יש להניח שאם יהיה יום חופש נוסף בימי השבוע אפשר יהיה לקבוע את האירועים שיש בהם חילול שבת ביום הנוסף, כגון משחקי ספורט וכד'. אינני יודע מה עדיף - ערש"ק או מוצאש"ק ואני מניח שיש צדדים לכאן ולכאן.
שאלה: בעיתה או אחישנה?: אני מבקשת הסבר למושגים "בעיתה" ו"אחישנה", ומהי המשמעות שלהם לגבינו?
תשובה: על הפסוק בישעיהו (ס' כ"ב) "אני ה' בעיתה אחישנה" דרשו חכמים במסכת סנהדרין (דף צ"ח.) "זכו - אחישנה, לא זכו - בעיתה", כלומר - אם יהיו לישראל זכויות הקדוש ברוך הוא יקדים את הגאולה ואם לא, חס ו הגאולה תבוא בזמנה שנקבע לה. מכאן אנו למדים שבין כך ובין כך תהיה הגאולה, אך מתי היא תהיה - זה תלוי במידה מסוימת בנו ואם נהיה זכאים, הקדוש ברוך הוא יקדים את הגאולה.
שאלה: ההבדל בין צדקה לחסד: מהו ההבדל העקרוני בין חסד לצדקה? האם זה אותו דבר?
תשובה: גמילות חסד היא בין בגופו בין בממונו, בין לעני בין לעשיר, כגון שעוזר לחלש ללכת, מכין לו אוכל, מלווה לנזקקים וכו'. מצוות הצדקה היא לתת צדקה לעני.
שאלה: הכיפה הסרוגה: כיהודי חרדי ואנטי ציוני, רציתי לברר מה המקור לכיפה הסרוגה, והאם היא מותרת?
תשובה: לפי ההלכה אדם צריך לכסות את ראשו ואין הבדל בין כיפה סרוגה לכיפה שחורה. כל כיסוי ראש הוא טוב. אולי המנהג ללכת עם כיפה סרוגה הוא מצד הידור מצווה לכסות את הראש בכיפה מהודרת. אמנם כיפות קטנות מאוד שאינן מכסות את הראש, בין שחורות ובין סרוגות, אינן כיסוי הולם.
שאלה: סעודה שלישית בשבת: ברצוני לדעת מה הסיבות מאחורי אכילת סעודה שלישית בשבת. האם זה מנהג או הלכה? ב ו
תשובה: גמ' שבת: חייב אדם לאכול שלש סעודות בשבת והסמיכו את זה לפס': "ויאמר משה אכלוהו היום כי שבת היום לה' היום לא תמצאוהו בשדה". ושלש פעמים בפסוק מוזכרת המלה "היום". וכתב השו"ע בסימן רצ"א: יהא זהיר מאוד לקיים סעודה שלישית (עיין שם פרטי הדינים). הרב רואי מרגלית
שאלה: איזה זמירות שבת לשיר?: האם יש חובה לשיר זמירות שבת דוקא את השירים המופיעים בסידור כמו יה ריבון, צור משלו וכו, או שאפשר גם סתם שירי קודש.
תשובה: אין חובה לשיר דוקא את השירים המופיעים, אולם לידיעתך ישנם מגדולי האחרונים שהיו מקפידים שלא לשיר שירים אחרים על מנת שלא להיכשל בשירת פסוקי תורה שפעמים שיש בזה חשש איסור, וכן כיון שבשירי שבת ישנו קשר להלכות שבת ולקדושת ישראל ויש בזה מבחינת דבר בעיתו מה טוב. ולמיקל בשעת הצורך בודאי שיש על מה לסמוך.
שאלה: השבת אבידה לגוי: האם יש להחזיר ארנק של סטודנט ערבי או לא? התלבטותי נובעת מהטעמים הבאים: 1) "ונשיא בעמך לא תאור "- דוקא בעושה מעשה עמך, לכאורה פשוט שלגוי לא חייבים להחזיר. 2) אם זכורה לי טוב תשובה שקראתי באיזה שו"ת, נאמר שם שעניין גזל הגוי הוא משום חילול השם וא"כ באבידה נופל טעם זה. 3) מאידך המוסר האישי נראה מחייב לכאורה להחזיר.
תשובה: 1. הפסוק שהבאת אינו רלוונטי לעניננו. כתוב מפורש באבדה: אבדת אחיך. 2. עם זאת התורה לא אסרה בפסוק הנ"ל להחזיר אבדה לגוי. בסנהדרין עו למדו זאת מפסוק אחר למען ספות הרווה את הצמאה.לגוי הגון, כגון שגם הוא מחזיר אבדות, מותר להחזיר. 3. בירושלמי ב"מ הובאו עובדות על גדולי ישראל כגון שמעון בן שטח שהחזירו אבידות לנוכרים משום קידוש ה'.
שאלה: קול אישה בקלטת - מותר?: האם מותר לשמוע קול זימרה של בחורה לא נשואה בקלטת? כן או לא?
תשובה: מסגנון השאלה - "כן או לא", נראה לי שרצונך בקיצור ובפסיקה מוחלטת. אף על פי כן אומר לך כי הדבר שרוי במחלוקת, ואם תרצה לשמוע את הנראה לענ"ד אומר שמותר בתנאי שלא מכירים את אותה בחורה. ואף על פי שלא שאלת אומר לך את דעתי שאין זה ראוי ורצוי למרות שאין בזה איסור גמור.