שאלה: שאלות בהבנת שיעבוד מצרים: לרב 6. מה היה עיסוקם של משה ואהרון לפני ה מחליט לגאול אותם? 7. מי מינה את השוטרים להיות תחת חסותו של פרעה? האם מרצונם נבחרו או בכפיה? ולמה אותם דווקא בחר פרעה? 8. של מי היתה היוזמה ללכת ולזבוח של ה או של אהרון ומשה? 9. מדוע שבט לוי לא עבד בעבדות?
תשובה: לשואל שאלת מספר שאלות. אשתדל להשיב עליהן לפי סדרן: שאלה 1 - משה גדל בבית פרעה ומשהגיע לגיל 18, עקב גילוי הריגתו את המצרי, ברח לכוש ושם, בהיותו בן 27 התמנה למלך עליהם ומלך במשך 40 שנה, עד היותו בן 67 שנה. משם הלך ליתרו, במשך 10 שנים הסתירו יתרו בבית הסוהר מפני פרעה. (ע"פ סדר הדורות עמ' 78). לקח גדול אנו לומדים מכך שהתורה אינה מספרת דבר על ארבעים שנות מלכותו בכוש   אין שום ערך לשנים אלו, שכן אינן שייכות לבנין העם הנבחר. אהרן הנהיג את ישראל בכל אותה תקופה בה משה נאלץ להמלט, הוא השכין בין אדם לחברו וחיזר על פתחי בתי ישראל ללמדם תורה ותפילה. (אבות דרבי נתן יב, ג) שאלה 2 - מדרש תנחומא (בובר) פרשת בהעלותך סימן כג ח אומרים ששוטרי בני ישראל מונו על ידי העם. עד מהרה התברר שנפל בגורלם למלא תפקיד קשה במיוחד, הדורש מסירות נפש מופלאה, וכך אומרים ח : "'אספה לי שבעים איש מזקני ישראל' - וכי לא היה להם זקנים לשעבר, והלא כבר נאמר במצרים, 'לך ואספת את זקני ישראל' (שמות ג, טז), אלא מפני מה אמר הקב"ה 'אספה לי' וגו', ללמדך כי בשעה שאמר פרעה 'הבה נתחכמה' (שם א, י), קיבץ פרעה את כל ישראל, אמר להם: בבקשה מכם עשו עמי היום בטובה, היינו דכתיב 'ויעבידו מצרים את בני ישראל בפרך' (שם יג), בתחלה בפה רך - פרעה נטל סל ומגריפה, וכל מי שהיה  רואה פרעה  נוטל סל ומגריפה ועושה בלבנים, היה עושה, מיד הלכו ישראל בזריזות, ועשו אומנות עמו כל היום לפי כחן, לפי שהיו בעלי כח וגבורים, כיון שהחשיך העמיד עליהם נוגשים, אמר להם חישבו את הלבנים, מיד עמדו ומנו אותן, אמר להם כזה אתם מעמידין לי בכל יום ויום, מינה את הנוגשים של מצרים על השוטרים של ישראל, והשוטרים נתמנו על יתר העם, וכשאמר להם לא תוסיפון לתת תבן לעם, היו הנוגשים באים ומונים הלבנים, נמצאו חסירות, היו הנוגשים מכים את השוטרים, שנאמר 'ויכו שוטרי בני ישראל אשר שמו עליהם' וגו' (שם ה, יד), שהיו השוטרים מוכים על יתר העם, ולא היו מוסרים אותם ביד הנוגשים, והיו אומרים מוטב לנו ללקות, ואל יכשלו יתר העם, לפיכך כשאמר הקב"ה למשה 'אספה לי' וגו', אמר משה: רבש"ע איני יודע מי ראוי ומי אינו ראוי. אמר לו: 'אשר ידעת כי הם זקני העם ושוטריו' (במדבר יא, טז), אותם השוטרים שמסרו עצמן ללקות עליהם במצרים במתכונת הלבנים, הם יבואו ויטלו בגדולה הזו, לפיכך אמר 'אשר ידעת כי הם'  זקני העם ושוטריו, מיכאן אתה למד שכל מי שמוסר עצמו על ישראל, זוכה לכבוד ולגדולה, לכך כתיב 'אשר ידעת  כי הם זקני העם ושוטריו, מי הם אותם שכתוב בהם  ויוכו שוטרי בני ישראל'". שאלה 3 - היוזמה ללכת ולזבוח לה', מקורה בציווי האלקי, במעמד הסנה (שמות ג, יח): "ובאת אתה וזקני ישראל אל מלך מצרים ואמרתם אליו ה' אלקי העבריים נקרה עלינו ועתה נלכה נא דרך שלשת ימים במדבר ונזבחה לה' אלקינו". שאלה 4 - השאלה מדוע לא שועבדו בני שבט לוי, מתחלקת לשני חלקים: א. מה מעלתו של לוי על פני השבטים האחרים, שדווקא הוא לא שועבד? ב. מדוע פרעה פתר את שבט לוי משעבוד? תשובות שונות השיבו ח ורבותינו הראשונים לשאלה זו, והרי חלק מהן: מעלתו המיוחדת של שבט לוי: מדרש תנחומא לפ' קורח (יד): לוי היה עשירי, ונתנו (יעקב) מעשר למקום. ור' עוד שם מדוע נחשב לוי עשירי. וכן בתרגום יונתן בן עוזיאל (לב, כד). וראה רמב"ם (הלכות עבודה זרה א, ג), ששבט לוי לא עבדו עבודה זרה במצרים כשאר ישראל. מדוע פרעה לא שיעבד את שבט לוי? בילקוט מעם לועז לספר שמות (עמ' ט) הביא מספר טעמים מדוע פרעה לא שיעבד את שבט לוי. וזו לשון חזקוני (שמות ה, ד): "מפני מה זכו שבטו של לוי להיות חפשי משיעבוד מצרים? כששעבדו מצרים בישראל, מתחלה היה פרעה משעבד עצמו עמהם כדי שיתאמצו במלאכה, כדדרשינן "בפרך" - בפה רך. באותה שעה נזכר שבטו של לוי מה שצוה יעקב בשעת פטירתו, שלא ישאהו לוי לפי שהיה עתיד לשאת את ארון הקודש ולא רצה לשעבד את עצמו, ולא הכריחם פרעה. מיום ההוא והלאה הוקבע להיות משועבד כל מי ששעבד עצמו. ועוד נמצא באגדה: אברהם מסר כל קבלת התורה ליצחק, ויצחק ליעקב, ויעקב ללוי, ולוי וזרעו הושיבו ישיבות במצרים. ולפי שלא היו יודעים שום מלאכה ולא נסו בה, רק בתורה היה כל עסקיהם, לא נשתעבדו במצרים. ורמב"ן כתב: ומנהג בכל עם להיות להם חכמים מורי תורתם, ולכן הניח להם פרעה שבט לוי שהיו חכמיהם וזקניהם, והכל סיבה מאת ה'". נאמנה