LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: נכון להיות עצוב כתוצאה ממוות של גוי?: רציתי לדעת שאם מת גוי אפשר ליהיות עצובים כתוצאה מכך? ומותר להתפלל עליו שיהיה לו טוב למעלה?
תשובה: ממקורות רבים אנו למדים על היחס החיובי לכל בריאה, ובפרט לאדם באשר הוא אדם ונברא בצלם אלהים. ואעתיק כמה מהם. הרמב"ם בפירושו למסכת אבות (פרק ג, יב) כתב: "ראוי שתקבל כל אדם, קטנם כגדלם, הבן חורין והעבד, כל אחד ממין האדם בששון ובשמחה". הנצי"ב מוולוז'ין כתב בהקדמה לפירושו על התורה 'העמק דבר': "וזה היה שבח האבות, שמלבד שהיו צדיקים וחסידים ואוהבי ה' באופן היותר אפשר, עוד היו ישרים, היינו שהתנהגו עם אומות העולם, אפילו עובדי אלילים מכוערים, מכל מקום היו עמם באהבה וחשו לטובתם באשר היא קיום הבריאה". הרב קוק הוסיף לבאר, שאהבת הבריות אינה דבר נוסף על אהבת ה' אלא היא נובעת מאהבת ה', שהרי ה' הוא זה שברא את הבריות ואוהבם. כדאי לעיין בדבריו בספר 'מידות הראי"ה', מידת האהבה. ולסיום אעתיק את דבריו שם באות י': "אהבת הבריות צריכה טיפול מרובה, להרחיבה ברוחב הראוי לה, נגד השטחיות הנראה בסקירה הראשונה ע"י שימוש שאינו כל צרכו, מצד התורה ומצד המוסר המנהגי, כאילו יש נגודים ולפחות שויון-נפש לאהבה זו, שהיא צריכה להתמלא תמיד בכל חדרי הנפש. המעמד היותר עליון באהבת הבריות צריכה לקחת אהבת האדם, והיא צריכה להתפשט על כל האדם כולו, למרות כל שינויי דעות דתות ואמונות, ולמרות כל החילוקים של הגזעים והאקלימים, נכון הדבר לרדת לסוף דעתם של העמים והקיבוצים השונים, כמה שאפשר ללמוד את אופיים ואת תכונותיהם, למען דעת איך לבסס את האהבה האנושית על יסודות המתקרבים למעשה. כי רק על נפש עשירה באהבת הבריות ואהבת אדם תוכל אהבת האומה להתנשא בגאון אצילותה וגדולתה הרוחנית והמעשית. וצרות-העין הגורמת לראות בכל מה שחוץ לגבול האומה המיוחדת, אפילו אם הוא חוץ לגבול ישראל, רק כיעור וטומאה, היא מהמחשכים הנוראים שגורמים הריסה כללית לכל בניז הטוב הרוחני, שכל נפש עדינה מצפה לאורו". לכן, אם אדם מרגיש צער על מותו של גוי והוא מבקש מה' שלגוי זה יהיה טוב, הרי זו תחושה ראויה הנובעת מרגישות מוסרית מבורכת. כמובן, שכמו ביחס לכל דבר טוב, יש לשים לב שתחושה זו לא תבוא במקום תחושות טובות אחרות, ולמשל - שהיא לא תטשטש את אהבת ישראל, הגדולה ועמוקה עוד יותר מאהבת שאר הבריות. וכן להיפך, יש לשים לב שעיסוק במעלת ישראל לא יטשטש את מעלתו של כל אדם באשר הוא.
שאלה: לברך על הלולב בתוך ההלל: מס שאלות שהתעוררו לי בעניין חג סכות. 1) מה הדין אם באתי ליטול לולב ובטעות לקחתי על ההתחלה את האתרוג עם הפיטם למעלה, האם יצאתי וכבר אין עניין לחזור ולברך או שכיון שלא התכונתי עדיין לצאת זה לא נחשב? 2) אחרי שברכתי ונטלתי את הלולב גיליתי שלאחד ההדסים הקצה שבור, כלומר, מחובר רק על ידי הקליפה אבל הוא בעצם קטום. האם לחזור ולברך על לולב אחר? אני מדגיש שמדובר רק באחד משלושת ההדסים וזה שבר שאם לא נוגעים בקצה של ההדס לא רואים שהוא לא שבור כך שאין בעיה של הדר. יש הבדל בין היום הראשון לשאר הימים? 3) מה והאם יש הבדל בין פרגולה של בטון שעליה אני מניח את הסכך לבין פרגולה של ברזל? 4) האם מותר לברך בתוך ההלל על נטילת לולב אם שכחתי ליטלו לפני?
תשובה: 1. אתה יכול לברך. למעשה אפשר בדיעבד לברך אפילו לפני ההושענות. (משנ"ב תרנא, כו) 2. נחלקו הפוסקים האם הדס קטום כשר, לכן ראוי (וביום טוב ראשון יש יותר מקום להחמיר) ליטול שוב ארבעת מינים אחרים אולם אין לברך על נטילה זו. (שו"ע תרמו, י) 3. לכתחילה אין להניח את הסכך על דבר שאינו כשר לסיכוך (גזירת מעמיד) שמא יבואו לסכך בו, אולם על בטון מותר כיון שאין חשש שיבואו לסכך בבטון. (משנ"ב תרנט כג) 4. מותר לברך רק בין הפרקים, כלומר, בין מזמור למזמור כפי החלוקה בספר תהילים. (ולא לפי החלוקה המופיעה בסידורים שחוצה חלק מהמזמורים באמצעם). (משנ"ב תרנא מא) הרב יוסף אפריון
שאלה: מחזיר גרושתו: 1)האם מותר לאשה שהתגרשה מבעלה להתחתן איתו עוד פעם אחרי שהתרגשה ממנו? אם כן כמה זמן מינימום הם צריכים להישאר גרושים עד החתונה? 2)אם הכתובה והקניין נעשים לפני השקיעה למה אי אפשר שנתינת הטבעת תיעשה אחרי השקיעה?
תשובה: 1) כשהדבר אפשרי מצוה על אדם להחזיר גרושתו. אם לאחר שנתגרשה נשאה לאדם אחר,אסור לבעלה הראשון להחזירה לעולם, (אבן העזר סימן י' סעיף א). כמו כן יכול להחזיר גרושתו מיד ללא המתנה, (סימן יג סעיף ד). 2) כשהכתובה והקניין נעשים לפני השקיעה, פירוש הדבר שכשהחתן ישא את הכלה לאשה יחולו עליו חיובי הכתובה משעת הקנין ואין זה שטר מוקדם, ממילא אין מניעה לתת את הטבעת לאחר השקיעה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: בירור לגבי בת בחופה: 1) האם מותר שבת תנחה את החופה ושהרב יאמר את הברכות? 2) האם מותר שבת תקריא את הכתובה ותזמין את הקרואים לשבע ברכות? 3) יש מחלוקת בין אשכנזים לספרדים בשאלות ששאלתי?
תשובה: ככלל אענה, כי כל שאלה הקשורה לעריכת החופה, ראוי ונכון להפנות לרב המסדר את הקידושין. ולגוף השאלה. מעולם לא שמענו או ראינו שאשה תנחה ארוע תורני. ההלכה קבעה גדרי צניעות, והגדירה תפקידים מתאימים לאיש ולאשה. וכפי שאשה אינה עולה לתורה ואינה נגשת לפני התיבה  הן אצל האשכנזים והן אצל הספרדים  כך לא מתאים שתנחה את החופה ודאי שלא תקריא את הכתובה. רק בשמחות!
שאלה: טיפול בבחור במד"א: אני בת 16 עוד מעט ומתנדבת במד"א מזה שנה. לאחרונה התחילו לי מחשבות ושאלות האם מד"א זה בכלל צנוע? ראוי לציין, כי את כל המשמרות שלי אני עושה עם בנות ולא עם בנים. אך בכל זאת, מה עושים במצב שצריך לטפל בבחור? זה צנוע? והאם כדאי לעזוב את מד"א בגלל נושא זה של צניעות?
תשובה: אם מקפידים לשמור על שאר גדרי צניעות אין צורך לחשוש. זה כמו שרופאה ואחות מטפלים בגברים ולהיפך. יש ביטוי בהלכה שמשמעותו שהאדם טרוד בעבודתו ואין לו פנאי לנושאים אחרים.
שאלה: החזקת ספר תורה על ידי אישה: האם מותר לאישה להחזיק ספר תורה?
תשובה: אם אשה צריכה להעביר את ספר התורה ממקום למקום - מותר. אולם אם היא רוצה להחזיק בשביל להחזיק את הספר - לא נראה לי, אשה לא מחוייבת בתלמוד תורה. לא שמעתי שמישהו מגדולי ישראל התיר דבר זה. שמעתי שהיום יש נשים שרוקדות עם ספרי תורה בהקפות של שמחת תורה. אני חושש שתופעה זו אינה שייכת ליהדות האורתודוכסית מדורי דורות.
שאלה: הפעלת משאבה במתקן מים נמוך: בקומת מרתף בדירה יש שירותים. עם הורדת מים וכדו, מופעלת מדי פעם משאבה שמושכת מים לשם. האם מותר להשתמש בשרותים אלו בשבת?
תשובה: אם המציאות לא מחייבת שהמשאבה תפעל בכל פעם שמורידים את המים - מותר להשתמש. זה נקרא לא מתכוון.
שאלה: חיישני תנועה בשבת: בדירה יש חיישנים המזהים תנועה. לקראת שבת מנוטרלת המערכת, אולם, כשעוברים ליד חיישנים אלו, מהבהבת הנורית שלהם. כאמור, ללא הפעלת מנגנון כלשהו. מה עלינו לעשות עם זה בשבת?
תשובה: אם הנורות הם נורות להט זה בעיה. אם מדובר בנוריות לד לא צריך לחשוש.
שאלה: מצאנו קופת צדקה של מוסד מסויים: קנינו בית ובו מצאנו קופת צדקה עם הרבה מטבעות ישנים (רובם של אגורה וחמש אגורות). סך כל המטבעות כ- 5 שקלים. על הקופה כתוב שם מוסד תורני בבני ברק שאנחנו מנסים לאתרו. האם אפשר להסתפק בהעברת הסכום למוסד אחר שעוסק בעניינים דומים או שעלינו להתאמץ לחפש את המוסד שכתוב על הקופה?
תשובה: אפשר להעביר למוסד אחר, כיוון שיש להניח שגם מי ששם כסף בקופה וגם המוסד התייאשו מכך שהכסף יגיע למטרה המקורית.
שאלה: לעבור כיתה זה נגד השגחת ה?: נכון שיש השגחה פרטית על כל אדם ואם ה עשה שאדם יהיה במקום מסויים, נגיד כיתה, זה אומר שהוא צריך להיות שם. אבל, אם מסיבה מסויימת אותו אדם רוצה לעבור כיתה זה אומר שהוא מתנגד למה שה החליט ובורח ממה שה קבע שיהיה הכי טוב בשבילו?
תשובה: מי אמר שזה נגד רצון ה'? ייתכן שרצון ה' הוא שעד עכשיו יהיה האדם במקום זה ומעכשיו במקום השני.
שאלה: כתר תורה שנפל: האם יש התיחסות בהלכה לגבי נפילת כתר התורה מהספר בעת החזקתו בשמחת תורה? הדגש, שאלתי על הכתר בלבד.
תשובה: כתר תורה אינו תורה.
שאלה: אוכל שהכין נפטר: האם יש איסור הלכתי לאכול אוכל שהכין אדם שהלך לעולמו? (מדובר על זיתים, ריבות וכד )
תשובה: אין בעיה.
שאלה: תפילין ביום טוב שני של גלויות: יום טוב שני של גליות, איסרו חג בשביל ישראלים. השאלה היא על חוצה לארץ, האם צריך להניח תפילין?
תשובה: ישראלי בחוץ לארץ צריך להניח תפילין בתוך ביתו בצינעא.
שאלה: זריקת 4 המינים: האם מותר לזרוק את 4 המינים לאחר השימוש בחג?
תשובה: מותר לזרוק, העיקר שלא יהיה בביזיון.
שאלה: נר נשמה לאחר 30 יום: האם צריך להדליק נר נשמה לאבא שנפטר גם אחרי שעבר 30 יום לפטירתו, ואם כן, עד מתי?
תשובה: יש נוהגים להדליק נר במשך כל השנה. אפשר גם בנר חשמלי קטן.
שאלה: ברכת כוהנים בזמן מריבה: אני גבאי בית כנסת ויש סיכסוך עים הכהן מזה שנים רבות. עם שני אנשים בלבד. והכהן לא מוכן לברך. כאשר אין לי כהן.הכהן יוצא החוצה בברכת כוהנים.ובקריאת התורה עולה ראשון וזה יוצר עימות נוראי. האים לתת לו את הזכות העליה או לא.
תשובה: פנה לרב ביהכנ"ס או לרב השכונה או לרב העיר.
שאלה: הטעם למוקצה שייך תמיד?: מצאתי הגדרה למוקצה: אסרו חכמים להזיז חפצים ממקום למקום בשבת. מוקצה, לשון הבדלה, דיחוי, הרחקה, שמורחק ודחוי החפץ משימושם של בני אדם בשבת. טעם האיסור: גדרו חכמים גדר שמא חס ו יבואו לאיסור מאחד מלט מלאכות אסורות בשבת, הוצאה מרשות לרשות. דהיינו במקום שאין ערוב, אסור להוציא חפץ מרשות הרבים לרשות היחיד ולהפך. ואם יהיה אפשר לטלטל כל חפץ, יש חשש שיוציאו מרשות לרשות. עוד טעם כתב הרמב"ם לאיסור מוקצה: כדי שהשבת לא תראה בעייני בני אדם כיום חול על ידי הזזה כל החפצים למיניהם. וכן יש חשש שבטעות יבוא לחלל שבת בחפצים אלו מחמת שישכח שהיום שבת. עכשיו שאלתי כזאת: רשום במפורש במקום שאין ערוב, וכיום בכל מקום כמעט יש ערוב. אז מה מתבאר מכאן שבמקום שיש ערוב מותר? אז בעצם כמעט שום דבר אינו מוקצה על הסברה ההלכתית. אשמח לקבל הסבר מעמיק ולדעת בנוסף איך מוקצה"מחמת גופו" מתחבר להגדרה של מוקצה.
תשובה: שאלת חכם חצי תשובה. כפי שציינת בשאלתך, מובאות מספר סיבות לאיסור מוקצה. הראב"ד ציין את הסיבה שהזכרת מצד שמא יבוא לטלטל ברשות הרבים, והרמב"ם הזכיר 3 סיבות נוספות, והן: 1. שלא יהא אדם מתעסק בהזזת דברים בביתו, היות והוא ישב ובטל ביום השבת, ויתבטל טעם השביתה בשבת. 2. שלא יבוא לידי איסור אם יתעסק בכלי שמלאכתו לאיסור. 3. היות ויש אנשים שבטלים בכל ימות השבוע, אם לא יהיה להם איסור מוקצה, לא יהיה הבדל מבחינתם בין יום השבת לשאר ימות השבוע. הטעמים הנוספים המוזכרים תקפים ושייכים בכל מצב, גם במקום שיש בו עירוב. מלבד זאת, כאשר חכמים קובעים גדר הלכתי מפני סיבה מסוימת, הגדר הוא גורף, וגם במקום בו הסיבה המסוימת אינה שייכת, הגדר עדיין קיים. חילוקים והיתרים במקומות שונים ובמצבים שונים עלולים לבטל את כל הגדר מיסודו. הטעמים הנוספים מסבירים גם את יסוד האיסור של מוקצה מחמת גופו. הרב עזרא כהן
שאלה: טבילה בעלייה להר הבית: 1) האם בחורה שהיא מדריכת טיולים יכולה להכנס לכנסיות בימינו כשהיא רוצה להסביר על האומנות וכן זה מעניין אותה וכיו"ב? 2) האם בחורה שאינה נשואה, רווקה, כשהיא עולה להר הבית יכולה לטבול יש לכך התר ואם כן מה המקור? (מאחר שנודע לי הרב אריאל ממכון המקדש מתיר) בבקשה לציין מקורות.
תשובה: 1) אסור. 2) לדעתי, נשים לא צריכות בזמננו לעלות להר הבית.
שאלה: תוספות מענייניו של יום בברכת המזון (ב-"הרחמן"): שאלתי היא לגבי התוספות בברכת המזון (לאשכנזים): 1) האם בחול המועד צריך להזכיר "הרחמן הוא ינחילנו יום שכולו טוב"? 2) האם מראש השנה עד שמחת תורה מזכירים "הרחמן הוא יחדש עלינו את השנה הזאת לטובה ולברכה"? 3) האם בחול המועד פסח מזכירים תוספת כלשהי ב-"הרחמן"?
תשובה: 1) לא. 2) רק בראש השנה. 3) אין תוספת.
שאלה: הדפסת עלוני שבת ועיתון בחול המועד: שמתי לב שלקראת השבתות של חוה"מ בד"כ לא מתפרסמים עלוני שבת ועיתון בשבע. רציתי לדעת האם הוצאת עלון עם דברי תורה או עיתון עם מידע חשוב יכולים להיחשב צורך רבים? למשל, יש אנשים שלא לומדים כ"כ מספרים, ודווקא עלון שבת נגיש עם ד"ת על סוכות יכולים לסייע להם בהבנת עניינו של החג.
תשובה: אני חושב שמותר להוציא אותם בחול המועד.
שאלה: מרצה חילוני ששולח מידע לסטודנטים בשבת: 1) כשיש לסטודנט שאלה למרצה חילוני - האם מותר לשלוח לו ביום שישי שאלה בדואר אלקטרוני, כאשר אולי יש סיכוי שהוא עלול לפתוח את המייל ולהשיב בשבת? 2) האם מותר לפתוח ולהשתמש בקובץ שהמרצה העלה לאתר הסטודנטים בשבת? אגב, בקבצים שמועלים ע"י המרצים מצויין התאריך הלועזי של העלאתם, וניתן אולי לומר שהוא העלה את הקובץ ביום שישי בצהרים או במוצ"ש?
תשובה: לא לשלוח שאלות סמוך לשבת. אולם ביום שישי בבוקר ניתן לשלוח. לא לפתוח את האימייל מיד במוצאי שבת אלא לחכות שעתיים שלוש ורק אז לפתוח את האימייל.
שאלה: חיוב לכסות את העיניים: הכוונה שיש לכוון בפסוק הראשון של קריאת שמע כתובה לי בסידור. האם מותר לי לגלות את העיניים בשביל לכוון יותר טוב?
תשובה: מותר, הכוונה יותר חשובה מהכיסוי.
שאלה: ברכה על מי ורדים: מה מברכים על הרחת מי ורדים, האם מיני בשמים או עצי?
תשובה: אם אינך יודע בוודאות שיש שם מיץ שסחטו מוורדים אל תברך עצי בשמים.
שאלה: ההבדל בין לחם לעוגה: על לחם מברכים "המוציא" ועל עוגה מברכים "מיני מזונות". מדוע הברכה שונה, מה ההבדל בין לחם לעוגה שניהם מכילים קמח ומים, שניהם נאפים?
תשובה: באופן כללי עוגה היא יותר מתוקה או שהיא פריכה, ומכיוון שעיקר מזונו של האדם הוא לחם, דוקא על כך נתקנה ברכה חשובה מיוחדת. במקרים שאדם אוכל שיעור גדול מהעוגה וקובע על כך סעודה אכן יש לברך על כך המוציא (יש בכך פרטים רבים, ולכן למעשה יש ללומדם). הרב יאיר וסרטיל
שאלה: היחס לדברי הבל: ראיתי באחת התשובות (לא באתרכם) שאדם שכל כולו מתעסק בתורה ויראת שמים, אז א-ס-ו-ר לו להתעסק בדברי הבל. אני מניחה שאדם כזה גם לא מתעניין בכך. אך מהי ההגדרה לדברי הבל? כל דבר שאינו קדוש? אם זה אכן כך, אז מי שמעסק בכך הינו ברמה פחותה? האם שמיעת שיר שאינו קודש אבל שיר טוב ( שמדבר על התמודדות, תקווה, וכדו ) מוריד את האדם? כי שמעתי על כל מיני דברים מעל הטבע שעשו בעבר צדיקים ע"י קדושה, וזה כי הם נשמרו מן ההבל. אז זה גורם לי להרגיש כאילו אני עושה משהוא לא טוב, אפילו שעל פי ההלכה זה מותר. אני רוצה להיות בדרגה גבוהה, ואם אני קוראת ספר ושומעת שיר של גוי שבררתי ומותר ע"פ ההלכה, אז זה מוריד אותי? אם זה מוריד אותי אז למה זה מותר? כלומר, האם אדם שמשתדל להיות צדיק לא יכול נגיד לקרא ספר טוב? לשמוע מוסיקה טובה? אפילו של גויים? העניין הזה מ-או-ד מטריד אותי כבר במשל כמה שבועות, ומקשה עליי מאוד, אני כל הזמן חושבת רק על זה, ושעבודת השם שלי ברמה נמוכה בגלל זה.! מה צריכה להיות הגישה שלי לגבי זה??!!
תשובה: מדוע את מוטרדת כשאומרים לך שאת לא במדרגה הכי עליונה בחיים?! יש מדרגות על גבי מדרגות בכוח העבודה של האדם. יש אדם שיכול להיות מרוכז ברצף רק רבע שעה ויש אדם שיכול להיות מרוכז בלימוד או תפלה חמש שעות. האם כולנו נמצאים באותה מדרגה?! אין ספק שככל שאדם גדול יותר אזי כל מה שהוא עושה בא ממקום מאד עמוק ופנימי. האם אנו חושבים שזמר גוי שהוציא מלבו דברים שנוגעים להתמודדויות שלו באו ממקום גבוה ועמוק. אצל אדם גדול זה קטן עליו. בודאי שלהשקיע זמן סתם בספר טוב זה לא מיצוי החיים בתרכיזיותם אולם צריך להיות מודע שאי אפשר לחיות רק בצורה תרכיזית. אדם יכול להתפרק מכך אם זה לא מתאים לו. לכן כל אדם צריך לשמוח במקום שהוא נמצא. תמיד לשאוף למרות יותר גבוה למקום שבו אוכל יותר זמן וביותר זמנים לחיות חיים תרכיזים. אולם תמיד ישאר לנו זמן שיש לנו עוד מה לעבוד עליו שיהיה יותר מנוצל.
שאלה: ברכה על אכילת אתרוג: א. מה הברכה לפני אכילת אתרוג חי? ב. האם צריך לברך על אתרוג לפני אכילתו שהחיינו? (האם יש הבדל בין אתרוג שהשתמשו בו לארבעת המינים?). ג. האומר קדיש, האם צריך לעמוד לכיוון ירושלים כמו בתפילת העמידה? האם יש הבדל בין קדיש בזמן תפילה לקדיש אחר שאינו בזמן תפילה?
תשובה: א. בורא פרי העץ, אולם האתרוג צריך להיות בשל וראוי לאכילה. ב. כן. ג. בכל קדיש צריך לכוון לכיוון ירושלים. אולם אם לא כיוונו לכיוון ירושלים יצאו ידי חובה.
שאלה: ברכת שהחיינו על חולצת תנועה: האם צריך לברך "שהחיינו" על חולצת תנועה (בנ"ע)?
תשובה: לא נראה לי שצריך לברך אלא אם כן החולצה הזו ממש משמחת אותך.
שאלה: מי מגן על הגויים?: בעולם חיים כ-6 מיליארד תושבים, 98 מהם אינם יהודים. אם רק היהודים הם העם הנבחר, מי למעשה מגן על השאר? ברגעים אלו ממש סביר להניח שבארה"ב מישהו (נוצרי) ניצל ממש בנס מפגיעת רכב, בסין מישהי (בודהיסטית) כנראה נפלה מצוק גבוה ויצאה בנס שלא יתואר בפצעים קלים בלבד, בהודו מטוס מלא נוסעים (הינדים) נחת נחיתת אונס על אף שמנוע המטוס עלה באש ובכך ניצלו חיי עשרות בני אדם, במלחמת אירן-עירק בשנות ה-80 נפלה פצצה מטרים ספורים מגדוד חיילים (מוסלמים) ששניות ספורות לפני כן היו במקום הנפילה ובנס אף אחד לא נפגע וכו וכו. בקיצור, שאלתי היא: האם ההשגחה היא רק על העם היהודי? אז מי, עפ"י האמונה היהודית, למעשה משגיח על כל אלו?
תשובה: הקב"ה משגיח על ישראל. אולם מכוח מה שמשגיח על ישראל משגיח על כל העולם כולו. מידת ההשגחה היא שונה אולם ודאי שגם כלפי גוים יש שהשגחה.
שאלה: והושיענו "למען שמו": מרוב המקומות בהם מוזכר שה עוזר גואל מושיע משמע שהסיבה היא בגלל צידקות האבות רשעות הגויים אבל בעיקר כדי ששם ה יתפאר ויתגדל. וזה נראה לי מוזר - למה למען שמו הוא גואל אותנו? זה מקשה עליי מאוד לעבוד אותו בכל ליבי, כי כל הטוב שהוא עושה לכאורה זה בשביל עצמו. אציין שהייתי שמח לעיין בזה בעצמי אך כעת אני בצבא ואין זה ביכולתי. אשמח לתשובה מפורטת ככל שניתן עם מקורות לעיון.
תשובה: הביטוי למען שמו אין הכוונה למען עצמו. הכוונה היא שהקב"ה בחסדו הגדול רצה להטיב עם הבריאה. דרך ההטבה הוא בכך שהוא גילה את שמו ונתן את שמו לעם ישראל. הקב"ה נטע את שמו בתוכנו. כך אנו אומרים בפיוט "ונתנה תוקף": "ושמנו קראת בשמך". אחרי שהקב"ה נטע את בתוכנו את שמו כשהוא עושה למען שמו הוא עושה זאת למעננו. כך אנו אומרים בברכת אבות: "זוכר חסדי אבות ומביא גואל לבני בניהם למען שמו באהבה". ראשית הקב"ה נטע בתוכנו את התכונות המופלאות של אבותינו הקדושים. מאחר ששמו נטוע בתוכנו הוא יגאל אותנו למען שמו.
שאלה: ברכה של רב גדול, תפילה בקבר צדיק: בלי חלילה לפגוע באף רב, מדוע קבלת ברכה של מרב גדול נחשבת יותר? הרי כולנו יהודים, כולנו בשר ודם. במה תפילה של רב גדול בתורה, בלי להיכנס לשמות, תועיל יותר? כנ"ל השאלה על קברי צדיקים. מדוע תפילה על קברי צדיקים מועילה יותר מאשר תפילה על קבר יהודי שאולי לא היה טלית שכולה תכלת, אבל עדיין היה יהודי יקר?
תשובה: אנו אומרים בכל יום בתפלה: "רצון יראיו יעשה". הקב"ה בורא את העולם ומחפש את האנשים המיוחדים שמוסרים את הנפש עבורו. מי שזוכה להיות קרובו של הקב"ה וזוכה להיות מאלו שהקב"ה יכול לסמוך עליהם, אז הקב"ה גם נענה לרצונות שלהם. הקב"ה מאד מחשיב את מה שבני האדם רוצים אולם הוא בעיקר מחשיב את אלו שרוצים את רצונו. כאן הקב"ה עוזר לכך שצורת התוכנית שלהם לגאולת העולם היא תהיה התוכנית שלו גם כן. זהו כוח הצדיקים שהצדיק גוזר והקב"ה מקיים.
שאלה: ריסוק טבליה של תרופה בשבת: 1.יש לי בעיה לבלוע כדורים של תרופה ולכן אני מרסקת אותם (בעזרת מכשיר שע"י סיבוב ידני מרסק את הכדור). האם מותר לי לרסק כדור נגד כאבים בשבת? (בלעדי כדור זה אני ממש לא יכולה לתפקד) 2. אני אחות בטיפול נמרץ ילדים וגם להם אני צריכה לרסק כדורים בשבת- האם זה מותר?
תשובה: 1. אין טחינה אחר טחינה ולכן מותר. 2. מותר.
שאלה: מעשר כספים ורמת חיים: אני ואשתי מרווחים כ 8000 ש"ח נטו. לאחר ההוצאות- משכנתא, מזון, חנוך וכו לא נשאר כלום. אם אינני חי חיי מותרות והרבה דברים איני מרשה לעצמי- מאיפה אני אמור לתת 800 ש"ח בחודש? מצד שני, אינני עני ואני חייב בכך(?) מה אני אמור לעשות? להוריד את רמת החיים שלי יותר ממה שהיא עכשיו?
תשובה: אם אינכם יכולים לחסוך, אתם לא צריכים לתת מעשר.
שאלה: גילוח בחול המועד: הרב שליט"א פסק שמותר להתגלח בחול המועד. וסברתו שענין הגזרה לא שייך בימינו. וכמו שמצא לענין תכשיטים. ורציתי להבין, מה עם ענין בטל הטעם לא בטלה התקנה? ועוד איך יש בסמכותנו לבטל גזירות ח שהם לא חילקו בזה, ואיך אנו נבוא ונחלק?
תשובה: כאשר הדבר היה בתקנה אך בטל הטעם, אז לא בטלה תקנה. אולם לדעתי על סוג כזה של גילוח ח לא דיברו וממילא זה לא נכלל בתקנה. אז היה מדובר שאדם מתגלח פעם בשבועיים - חודש, על זה היה שייך להגיד שלא ייכנס לחג כשהוא מנוול. אולם ח לא דיברו על מציאות של מי שמתגלח בכל יום כי לא שייך בזה העניין שלא ייכנס לחג כשהוא מנוול. בשעתו דיברתי עם הרב צבי פסח פרנק - רבה של ירושלים והוא אמר מפורשות שמי שמתגלח בכל יום יכול להתגלח גם בחול המועד. אלא שלגבי חול המועד פסח, יש כאלו שמתחילים את ימי האבילות של ספירת העומר מתחילת הספירה, להם אסור להתגלח.
שאלה: בנוגע לועד הבית: הנני גר בבית אשר ועד הבית שלו אינו מוגדר בבירור (כך אמר לי השכן שגובה את הכסף). ישנם שתי משפחות בלבד מתוך שבע אשר אינן גרות בשכירות. הועד נותן קבלות, אך אינו מתפקד כנראה באופן מסודר והרבה פעמים יש מצב ש"אין עם מי לדבר". למשל, מתחת לחלוני ישנו חור אשר הפך לקן דבורים ובעטיו אינני יכול לפתוח את החלון. הועד היה אמור לתקן זאת, אך הענין לא בוצע. עקב כך הוחלט לא לשלם בינתיים, וכך הודעתי לשכן אחראי. כמו כן, הסתבר לי כי מקובל בקרב כמה שכנים (לא יודע אם רובם) לא לשלם, והעניין כולו נראה בעיני כגובל בהפקרות בכספים. מה גם שאין הממון מצוי בכיסי. אשמח לחוות דעתו בפרטות.
תשובה: אינך חייב לשלם מכיוון שגם שכנים אחרים אינם משלמים, אתה יכול לטעון שאינך צריך לממן את החשמל והניקיון וכו' של השכנים שאינם משלמים.
שאלה: כשרות: קראתי בעיתון שרק בקרוב הרשת עדן טבע מרקט תקבל כשרות ולא ידעתי את זה לפני חשבתי שהיא כשרה לא זכור לי שאכלתי משם בשר או חלב אלא מין פרות יבשים מסוכרים כאלה, האם זה נחשב שלא שמרתי כשרות?
תשובה: שמרת כשרות אלא שייתכן ובטעות נכשלת. איני יודע מהם הפירות היבשים האלו ועניינים ויתכן שבאמת לא הייתה בהם בעיה והם היו כשרים. להבא כדאי תמיד לבדוק תעודת כשרות ובוודאי שלא לקנות דברים פתוחים ללא אריזה כשאים שם תעודת כשרות.
שאלה: העסקת ערבי ותיק: האם יש צורך לפטר הערבי העובד כמה שנים ובמקומו להעסיק ליהודי, ומהו המקור לכך בהלכה ובגמרא?
תשובה: יש לתת עדיפות לעבודה עברית. כמו שבעניני צדקה יש לנו כלל של קרוב קרוב קודם, כך בעניני תעסוקה יש להעדיף את הקרובים.
שאלה: שימוש בחשמל משותף בסוכות: בחג הסוכות השכנים בנו סוכות בחניה של הבית ומשכו חשמל מחדר המדרגות המשותף לכל הדיירים, האם ניתן לעשות זאת ללא בקשה מסודרת של כלל הדיירים בבנין?
תשובה: מצד ההגינות יש לשאול רשות משאר הדיירים.
שאלה: קשר עליון בציצית: א) איך יכול להיות שרש"י כותב שהקשר מדאורייתא בציצית הוא הקשר שאחרי הגדיל, הרי הגדיל עצמו הוא מדרבנן? ב) האם צריך לחשוש לשיטתו ולקשור גם קשר כפול בסוף הגדיל, אם לא, למה?
תשובה: א) אולי רש"י מתכוון שבמציאות שלנו שעושים גדיל, הקשר מדאורייתא צריך להיות שם. ב) אנו לא נוהגים כך.
שאלה: איזכור ארבעת המינים בפרק שירה: מדוע ארבעת המינים אינם מוזכרים כלל בפרק שירה, הרי הם מינים חשובים, מעצם זה שיש מצווה מן התורה ליטול אותם, ואילו התפוח, למשל, שאין מצווה מן התורה הקשורה בו, כן מוזכר בפרק שירה? בוודאי שהעובדה שארבעת המינים אינם מוזכרים כלל בפרק שירה אומרת דרשני.
תשובה: אין לי הבנה איזה דברים הובאו בפרק שירה. אולם יתכן שפרק שירה נוגע לדרך שקדמה לתורה. פרק שירה זה שירת העולם הזה כמדרגה בסיסית שהיא קודמת למדרגת התורה שבאה ממקום אחר.
שאלה: להניח טלית גדול ברכבת: איני מניח טלית גדול אך נאלצתי להתפלל ברכבת ולכן רציתי להתעטף בטלית כדי שידעו שאני מתפלל וכך זה יביא לי נוחות להתפלל. 1) האם מותר לי להתעטף בטלית גדול למרות שזה לא מנהגי? 2) כיצד לנהוג במקרה שאין בטלית תכלת ואני קיבלתי על עצמי את התכלת?
תשובה: 1) מותר. 2) תתכוון להתעטף לא לשם מצווה אלא רק כדי שלא יפריעו לך ואל תברך על הטלית.
שאלה: התרת נדרים: מבקשת לדעת איך מתירים נדר?
תשובה: פני לרב שיערוך לך התרת נדרים. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: אבינו מלכנו בנעילה: מהי הסיבה שאין אומרים אבינו מלכנו בשבת אך בנעילה כן?
תשובה: בשבת לא מבקשים צרכים, בנעילה זה מעין פיקוח נפש - אם לא עכשיו אימתי?
שאלה: להשאיר ערבי בכדי למנוע הפסק : הייתי עם אבא וערבי מסביב לשולחן אחד. ברכתי המוציא ואכלתי כזית, ואז קמתי מהשולחן ויצאתי לבית אחר וחזרתי. כשחזרתי אבא כבר יצא ונשאר רק הערבי. א. מה לעשות, האם צריך לברך שוב ברכה ראשונה? ב. האם הערבי נחשב השאיר מקצתם לגבי הפסק?
תשובה: נראה לי שהשתתפותו של נוכרי בסעודה אינה יכולה להיחשב כקביעות.
שאלה: בישול שום ובצל: שמענו שיש מנהג לאסור תבשיל של שום ובצל אך הרבה רבנים אמרו שאין לזה זכר בהלכה. האם הרב מכיר מנהג כזה? האם זה עניין מדברי קבלה?
תשובה: למיטב ידיעתי אין איסור כזה בהלכה.
שאלה: גידול ירקות וירקות עלים באדנית ביתית: לכבוד הרב ברצוני לברר כיצד ניתן לגדל תבלינים וירקות עלים באדנית על החלון מרפסת בתוך הבית, מהנקודה ההלכתית כמובן. אני רוצה לציין שאני ממש לא מבינה בהלכות אלו ולכן אשמח אם כבוד הרב יוכל בבקשה לפרט באופן שיובן לאדם שאינו בקיא. המדובר בצמחים הנ"ל: בזיליקום, נענע, פטרוזיליה, נענע, לימונית, שמיר, חסה, עירית, טימין, רוזמרין וכד. השאלות: 1. כיצד יש לשתול אותם באופן כזה שלא תיווצר בעיית כלאיים? 2. האם, וכיצד ובאיזו כמות יש להפריש תרומות ומעשרות וכד? 3. שמעתי שירקות שגדלים באדנית ביתית פחות בעיתיים מבחינת חרקים. האם זה נכון? ברצוני לגדל צמחים אלו ללא ריסוס, כמובן. כיצד אני יכולה לנקות אותם? אילו חרקים מצויים בהם? להשרות במים וסבון מספיק? מה צריך לחפש על העלים? 4. האם ישנן עוד מצוות ואיסורים הקשורים לירקות המגודלים באדנית בכמות קטנה? 5. האם הדינים בנוגע לתרומות ומעשרות וכו נוגעים גם כאשר מגדלים בגינה בטטות, צנוניות וכד ירקות? 6. שאלה קצת יותר רעיונית- יש דבר שקשה לי בענין ירקות העלים. מצד אחד, וודאי שצריך לקיים את ציווי ה וח"ו לא להכשל באכילת חרק. אבל מהצד השני, ה ברא לנו שפע של ירקות עלים שאגב נחשבים מאוד מאוד בריאים. כיום ישנו מצב שחלק מהאנשים נמנעים מאכילת רבים מהירקות, ואילו מי שכן אוכל נאלץ לאכול ירקות עלים שמרוססים בחומרים רעילים שמצטברים בגוף ומזיקים לו. נדמה לי שיש פה משהו שלא צריך לקרות ואשמח אם הרב יוכל להאיר את עיני אולי ישנו איזה שהוא פיתרון לבעהי כואבת זו? שהרי נדמה לי שהאידאל הוא גידולים אורניים ולא מרוססים. 7. אם ברצוני ללמוד הלכות גידול צמחים בגינה ביתית, מאיזה ספר אפשר ללומדן? בהנחה שאני לא בן שבקיא בשפת הגמרא וכו. 8. האם אפשר לקנות את הצמחים הנ"ל ממשתלה שידוע שאינה שומרת מצוות? לרב ושבוע טוב.
תשובה: 1. להרחיק בשתילות לפחות 15 ס"מ בין שתיל לשתיל. 2. בכל כמות. 3. יש מעט פחות חרקים, אבל עדיין יש הרבה מאד חרקים (אקריות, פסוקים, כנימות, מנהרות בחלק מהגידולים, תריפסים ועוד מרעין בישין). הבדיקה היא קשה וארוכה כדאי ללמוד מאנשים שיודעים, צריך שפשוף העלה וכן שטיפה וראייה מול מקור אור. 4. צמחי תבלין בלבד (לא נאכלים) וגדלים בתוך הבית פטורים מתרומות ומעשרות. 5. נכון, כל הגדל חייב בתרומות ומעשרות. 6. אפשר לעמוד ולבדוק את העלים הללו, זה לוקח הרבה זמן. אדם יכול להתאמץ ולעשות כן. צריך ללמוד היטב כיצד בודקים ירקות אלו, שטיפה שפשוף והסתכלות באור. ואם הכל נקי אפשר לאכול. 7. לא ידוע לי ספר קל. 8. אפשר, לכתחילה כדאי לקנות רק במקום שומר שבת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דיו לכתיבת סת"ם: אני מכינה יחידת לימוד לתלמידים שעוסקת בהיבט הכימי של סוגיית הדיו המשמש לכתיבת סת"ם (דיו פחמית מול דיו עפצים). מהם התנאים לכך שהדיו יוכל לשמש לסת"ם? מדוע לא ניתן להשתמש בדיו שחור רגיל הנמכר בחנויות לציוד אומנות?
תשובה: לפי הרמב"ם העיקר שיהיה צבע שחור אולם יש ראשונים שסוברים שהדיו צריך להיות דווקא מגידולי קרקע. הדיו שנמכר בחנויות עשוי להיות מחומרים כימיים.