LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אירוח גוי בליל שבת: אני אדם מאמין שומר מצוות. כעת עובד וגר בחו"ל עם משפחתי, ואני נוהג בכל שבת לארח בביתי את אחד מחברי לעבודה שהוא יהודי (ישראלי) שנמצא פה לבדו ואין לו עם מי לסעוד ולהנות בסעודת השבת. לאחרונה הוא הכיר גויה והם כעת בקשר. הוא טוען שחברתו הגויה מאד מתעניינת ביהדות ומראה ידע בנושאים מסויימים ביהדות וכו'. כעת אני נמצא בבעיה, מכיוון שחברתו מגיעה אליו בסוף השבוע והיא מאד רוצה להיות איתנו בשבת, זה מאד מעניין אותה. אני יודע שיש עניין בכך שגוי יהיה נוכח בקידוש, האם מותר הדבר? האם מותר לי לארח אותם לשבת? האם מותר לה לראות ולהיות עם אישתי בזמן הדלקת נרות השבת?
תשובה: אם אתה סבור שהאירוח של החבר מחזק את הקשר שלו ליהדות ואתה הופך את האירוח לשעה של חיזוק למרות שהוא בא עם הגויה אתה יכול להזמין אותם. הגויה יכולה להיות נוכחת בשעת הדלקת נרות אם זה לא מפריע לאשתך. ואולם חשוב מאד לנסות לשכנע את חברך שיעזוב את הגויה כי קשר כזה לא מצליח בדרך כלל ויש לזה השלכה לדורות, צריך לשקול זאת.
שאלה: טבילת כלים על ידי מחלל שבת: האם טבילת כלים על ידי מחלל שבת ברבים נחשבת כטבילה? אם לא, למה הרי הוא מבין מה הוא עושה?
תשובה: אם אדם שומר מצוות עומד עליו ורואה את ההטבלה היה מותר אולם אי אפשר לסמוך עליו ללא פיקוח שיטביל כהלכה, כי כל נושא הטבילה לא חשוב בעיניו.
שאלה: טבילה עם טבעת למניעת הריון: ישנה טבעת מפלסטיק גמיש והיא מונעת הריון. האם לפני הטבילה צריך להוציא אותה או שלא (כמובן ששאלתי מתיחסת לטבילה ולא בקשר למניעת ההריון דבר שנשקל בהתיעצות נפרדת)
תשובה: אכן יש להוציא את הטבעת לפני הפסק הטהרה ולטבילה. אם אשה בדיעבר לא הוציאה את הטבעת יש לשאול שאלת חכם.
שאלה: חרם על חברות שמפרסמות : האם מותר לפרסם שלא לקנות מחברות מסויימות שמפרסמות בערוצי ובעתוני תקשורת עויינת, האם אין בכך איסור לשון הרע שהרי החפץ חיים אסר לפרסם גנות חפציו של חנווני? מדובר על החרם "התקשורת הורגת אותנו".
תשובה: מדובר בהתגוננות מההכפשה. עניין לשון הרע אינו שייך.
שאלה: הבאת עוגה לאנשים שלא יברכו עליה: במקום עבודתי נהוג שעובד שיש לו יום הולדת מביא עוגה. בד"כ שמים אותה במטבח ומי שרוצה לוקח לעצמו. למעט עובד אחד, כולם אינם שומרי מצוות, כך שלא יברכו עליה. האם מותר לי בכל זאת להביא עוגה (לא להגיש לעובדים אלא להניחה במטבח)? אציין כי לא נעים לי להיות שונה ולא להביא עוגה. בפרט שנהוג אצלנו שהמנהלת מציינת את יום הולדתו של כל עובד ומחלקת שי (כך שכולם ידעו שיש לי יום הולדת). בעלי העלה רעיון שאני אכוון שאני מפקירה את העוגה, האם זה יכול להועיל או אולי נוכחותו של העובד הדתי יכולה לעזור?
תשובה: תביאי את העוגה ותאמרי לאנשים לברך, ומה שהם יעשו זה ענין שלהם.
שאלה: שירי שבח ושירים רגילים: 1. האם מותר לשמוע שירים שהם לא שירות ותישבחות להקב"ה אך אין בהם שום תוכן לא צנוע אלא רק תוכן חיובי (לדעתי)? 2. מהי ההגדרה של "שירי שבח להקב"ה"?
תשובה: 1. לבנות אין בעיה, לבנים יש בעיה של ביטול תורה. 2. פסוקים, פרקי הלל וכו'.
שאלה: הוראת תנ"ך במסגרת חילונית: יוצא לי ללמד בנות שיעורי תנ"ך פרטניים לבחינת הבגרות. היות והן לומדות במסגרת חילונית בחינת הבגרות שלהן מורכבת מהשקפות ודעות של המיתוסים השונים אצל אומות העולם. יש לציין שאני ממש לא מאמינה ואפילו צוחקת איתה ומבהירה לה על חוסר הרצינות שבדעות אילו. אבל בכל זאת, האם מותר לי להסביר לה מה המיתוסים טוענים ואחר כך לסתור אותם עם דעת המסורת וההשקפה היהודית הדתית או שמא אסור לי להעלות את הדברים על דל שפתי משום חשש לכפירה? יש לציין שמדובר כאן בהפסד גדול ואשמח לפתרון שיאפשר לי מצד אחד ללמד אותן ומצד שני לא להכנס לכפירה.
תשובה: אם את מצליחה להוכיח לה את הטעות שבדעות האחרות באופן משכנע. את יכולה להביא את הדעות הללו על מנת להוכיח את טעותם. כמובן שלכתחילה עדיף לא לעסוק בדעות נפסדות כלל. אך בצורה האמורה אין בזה איסור היות והתלמידים בלאו הכי ילמדו זאת מוטב שילמדו תוך הסברה שאלו דעות מוטעות, והמסורת היהודית היא הנכונה.
שאלה: ברכת גוז גוז ה: 1. מה מברכים על גוז גוז ה? זה מן בצק (של לחם) שבתוכו בשר והוא מטוגן בשמן. 2. האם תמיד בצק שמטוגן בשמן הוא מזונות? 3. האם יש חילוק בין האשכנזים לספרדים?
תשובה: 1. תלוי מה העיקר אם העיקר הוא הבצק מברכים מזונות, ואם העיקר הוא הבשר מברכים שהכל. 2. כן. 3. לעניות דעתי לא.
שאלה: טחינת אוכל יבש של כלבים וחתולים: 1. האם טחינת אוכל יבש של כלבים וחתולים (סובין, קמח תירס, כופתיות מזון יבש לכלבים וחתולים) הופכת את הבלנדר לטרף? 2. האם לכתחילה אפשר לטחון מזון כזה בלי חשש להטריף את מעבד המזון?
תשובה: אם האוכל הוא לא כשר, אזי אם הטחינה היא בצונן   היא אינה מטריפה, אבל אם היא בחום או יוצרת חום   היא הופכת את הבלנדר לטרף, וצריך להכשיר אותו אם רוצים להשתמש בו לאוכל אחר.
שאלה: קבורת יעקב ליד לאה: מדוע ביקש יעקב מבניו להקבר ע"י לאה ולא ע"י רחל שאותה מאוד אהב?
תשובה: השאלה אינה מדוע יעקב נקבר ליד לאה, הרי ברור שיעקב יקבר בקבר אבותיו שנמצא במערת המכפלה. השאלה היא מדוע לא קבר את רחל במערת המכפלה. ועל כך אומר יעקב בפרשת ויחי: "ואני בבאי מפדן מתה עלי רחל בארץ כנען בדרך בעוד כברת ארץ לבא אפרתה ואקברה שם בדרך אפרת הוא בית לחם". ורש"י שם באר: "ואני בבאי מפדן וגו' - ואע"פ שאני מטריח עליך להוליכני להקבר בארץ כנען ולא כך עשיתי לאמך שהרי מתה סמוך לבית לחם. כברת ארץ - מדת ארץ והם אלפים אמה כמדת תחום שבת כדברי ר' משה הדרשן ולא תאמר שעכבו עלי גשמים מלהוליכה ולקברה בחברון עת הגריד היה שהארץ חלולה ומנוקבת ככברה. ואקברה שם - ולא הולכתיה אפי' לבית לחם להכניסה לארץ וידעתי שיש בלבך עלי אבל דע לך שע"פ הדבור קברתיה שם שתהא לעזרה לבניה כשיגלה אותם נבוזראדן והיו עוברים דרך שם יצאת רחל על קברה ובוכה ומבקשת עליהם רחמים שנא' (ירמיה לא) קול ברמה נשמע וגו' והקב"ה משיבה יש שכר לפעולתך נאם ה' וגו' ושבו בנים לגבולם". יוצא אם כן, שיעקב קבר את רחל על פי הדיבור בדרך ולא במערת המכפלה.
שאלה: לימוד פילוסופיה: כעת אני לומד קורס באוניברסיטה הפתוחה בנושא פילוסופיה ועוסק בהכרת כל מיני שיטות מוסר פילוסופיות, של אריסטו ועוד הרבה. קראתי כעת בספר של רב (מברסלב) שאדם הקורא ספרי פילוסופיה כפירה ואפיקורסות מפסיד את חלקו לעולם הבא, רב זה מסתמך על מסכת סנהדרין דף צ שם רבי עקיבא סובר שמי שקורא בספרים החיצוניים הוא אחד מאלה שאין להם חלק לעולם הבא. בעקבות מה שקראתי אינני יודע אם מותר לי להמשיך ללמוד את הקורס לאחר ששלמתי עליו ולמדתי חלק ממנו או שעלי להפסיק ללמוד אותו באמצע. (זה לא תואר בפילוסופיה אלא תואר בתחום אחר כשהפילוסופיה זה רק קורס בודד). אני לא נמנה עם חסידי ברסלב אבל אני מעריך רב זה וקורא ומתחזק מספריו, לכן למרות שנדמה לי שיש דעות שמקילות בלימוד פלוסופיה (או שאני טועה) אולי עלי להחמיר כמוהו במיוחד בגלל החומרה של העניין. בגלל החומרה של עניין זה אני ממש בבלבול ומבקש לדעת מה עלי לעשות. (יש לציין שאני דתי ואני בד"כ מבחין בטעויות של כל התיאוריות הפילוסופיות ולוקח אותן בתור ידיעה גרידא - אבל שמא אינני בעל אבחנה כ"כ דקה לאכל את התוך ולזרוק את הקליפה).
תשובה: כפי שכתבת הענין מאד תלוי בתוכן לימוד. אי אפשר לומר באופן גורף שאסור לקרוא ספרי פילוסופיה, ומה עוד שהיום עיקר הסכנה לא באה היום מהפילוספיה. היום נראה שהסכנה היותר גדולה היא מתפיסות שנוגעות לנפש האדם שקשורות לפסיכולוגיה וכד'. נכון שמבחינה הלכתית יש איסור על לימוד דעות שלא מחזקות אמונה. אולם אם אתה לומד זאת בכדי לדעת מה להשיב או שבכל פעם שיש לך ספק אתה מברר עם איש אמונה, שהוא פושט לך את הספקות, יש מקום להתיר לאחר שהתחלת בקורס. ודאי שרק מי שמלא באמונה מסוגל לגשת אל הלימוד של הפילוסופיה ללא חשש. אולם אם אתה תהיה סמוך על שולחנו של איש אמונה אתה יכול להמשיך בקורס.
שאלה: פאות ארוכות לכהן גדול: ידוע כי המצורע והנזיר צריכים להיות פרועי ראש, כלומר, השיער של הראש ארוך ובניוול (הפוך מנוי ויופי), ואילו הכהן הגדול אסור לו לפרוע ראשו והוא מסתפר מערב שבת לערב שבת לכבוד כבוד בית המקדש, לנוי ויופי. האם פאות הראש כלולים בראש לעניין זה ולכן יוצא שלכהן הגדול אסור לגדל פאות ארוכות ובתספורת הכללית גם אותם חייבים לספר לשם נוי ויופי?
תשובה: קשה לי לענות על זה, כי אני לא זוכר שמישהו מהראשונים התייחס לזה. אבל לכאורה נראה לי, שאם הוא מגדל את הפאות לשם הידור מצוה זה אינו נחשב פרע, כי הוא עושה את זה לשם מצוה. זה דומה למה שכתבו התוספות לגבי שער הנזיר, מדוע אינו מהווה חציצה לתפילין? היות ובנזיר כתוב "קדוש יהיה גדל פרע שיער ראשו"   דבר שנקרא קדושה אינו מהווה חציצה. יתכן שכך הדבר גם לגבי כהן גדול, שמכיוון שגידול פאות הוא לשם הידור מצוה, זה אינו נחשב פרא.
שאלה: חתונה בחנוכה: ראשית אבקש סליחה מהרב על זמנו היקר ואני מקווה שהתשובה תסייע לי ולאחרים כך שזה לא יהיה בזבוז. ולשאלה, בעזרת ה אני מתחתן בעוד שבועיים ביום נר שלישי של חנוכה. בגלל האורחים והשמחות רציתי לשאול כמה הלכות שקשורים לחג. א. האם להדליק נרות (לספרדים) באולם לכל האורחים? (לצערי יהיו גם אורחים שאינם מדליקים נרות בביתם, האם הם יוצאים ידי חובה?), ואם כן, האם מי שהדליק בביתו יכול להדליק שוב? ב. אנחנו הזוג, מתי נדליק? איפה? (אצל ארוסתי ואצלי בבית לא ידליקו באותו היום כנראה וגם אם כן הם אינם בקיאים בהלכות אלו) ומיום החתונה והלאה אנחנו יוצאים ידי חובה רק בהדלקה שלנו לעצמנו בביתנו? ג. בשבת "אברהם זקן" (שבת שבע ברכות) יגיעו אורחים מרחוק, מה לעשות, להדליק בחדר אוכל או כל אחד למשפחתו או אחד לכולם? אולי בחדרים?
תשובה: א. להדליק נרות באולם יש בזה ענין גדול של פרסומי ניסא אמיתי, וגם מי שכבר הדליק ובירך יכול להדליק עם ברכה באולם. ב. אם תוכלו להדליק קודם בואכם לאולם ובזמן, זה עדיף ואם לא אז תדליקו לאחר החתונה. ג. כל אחד ידליק לעצמו, ואם יש לכם מנין שלכם תדליקו גם שם.
שאלה: שפן מעלה גרה: בתורה כתוב שאת השפן לא תאכלו ואת הארנבת גם, מכיוון שהיום ידוע לנו במפרוש שהשפן והארנבת לא מעלים גרה ככתוב, שאלתי היא: היתכן הדבר שהגדול מכולם יודע כל תשובות וניסתרות יעשה ויכתוב שגיאה גדולה כזאת ומתעה בסיפרו הקדוש והישר בעיני כל לא מקובל עלי? לכן שלח תשובתך במהירות אפשרית כי אנוכי מבולבל.
תשובה: אני מעתיק לך את מה שכתוב במילון אבן שושן: "הארנבת היא מין חיה המצויה בארצות המזרח ואין זו הארנבת שבארצות המערב, וארנבת שבארצות המזרח היא באמת מעלה גרה". צריך לדעת שבעניין זיהוי בעלי החיים שנזכרו בתורה קיים קושי גדול, ולא תמיד החיה המוזכרת בתורה היא אותה חיה שאנו מכנים באותו השם. מסיבה זו לא די בסימנים כדי להתיר בשר באכילה אלא צריך שתהיה גם מסורת ברורה שנהגו בדורות קדמונים ואכול חיה זו. מכל מקום רבים כבר עסקו בשאלה זו והציעו לה פתרונות רבים. לדוגמה עיין:
שאלה: עדות של חילוני: האם חילוני יכול להעיד בחתונה או בכל דבר אחר?
תשובה: זה בעיה, להכשיר מי שאינו שומר שבת לעדות של קידושין, צריך עדים שומרי שבת.
שאלה: פירות שנקטפו בשבת: בשבת האחרונה קיבלתי מחבר קרוב שקית עם פירות שנקטפו מגינת ביתו ואני יודע בוודאות שהם נקטפו בשבת ע"י משפחתו (כך הוא אמר לי). האם מותר לאכול את הפירות?
תשובה: כן, מלאכה שנעשתה בשבת לא אסורה לאנשים אחרים לעולם. יהיה מותר לאכול אחרי שבת כשיעבור זמן של "בכדי שיעשה".
שאלה: שכחתי "על המחיה": מה צריך לעשות במקרה ושכחתי לברך "על המחיה" לאחר אכילת מזונות ולאחר מכן נטלתי ידיים ונזכרתי שלא ברכתי "על המחיה" או שנזכרתי בזמן הסעודה (שלאחר אכילת מזונות)?
תשובה: צריך לברך "על המחיה", כי ברכת המזון לא פוטרת את המזונות, משום שהם לא נאכלו בתוך הסעודה. אפשר לברך "על המחיה" בתוך הסעודה.
שאלה: ערב שבת וכניסת שבת: במצב דחק בו מתקרב זמן הדלקת הנרות (עפ י הלוח), וקודם לכן תכננתי לקבל על עצמי שבת לקראת השקיעה ולא כשאדליק נרות, אך בזמן ההדלקה עצמה לא כיוונתי זאת. האם מותר לי לעשות מלאכה או שזה מותנה בכוונה עם ההדלקה?
תשובה: זה מותנה בכוונה עם ההדלקה.
שאלה: חיפוש אם ביולוגית: נמסרתי לאימוץ על ידי אמי הביולוגית. כיום אני בת 18 האם ישנה חובה הלכתית לחפש את אימי הביולוגית מבחינת כיבוד אב ואם?
תשובה: מצות כיבוד אב ואם חלה רק על אב ואם ידועים. חיפוש האם אומנם יאפשר את קיום המצוה אולם הדבר תלוי בשאלה האם יש חובה לכבד אם שנטשה את בתה או אם שהתעללה בבתה? כל עוד לא ידועה סיבת המסירה לאימוץ אין חובה לחפש את האם.
שאלה: עניית אמן באמצע תפילה : האם אני צריך לענות אמן על קדיש ולהפסיק להתפלל עד שנגמר הקדיש במקרה ואני מאחר בתפילה אחרי החזן?
תשובה: הדבר תלוי היכן אתה נמצא בתפילה, יש מקומות שאין לענות. "אמן יהא שמיה רבה", מפאת חשיבותו, אפשר לענות בכל מקום למעט באמצע קריאת שמע ממש. בין הפרקים של קריאת שמע ובין הברכות אפשר לענות.
שאלה: אבלות : לכבוד הרב אמי נפטרה בכ"ח בשבט שנה שעברה השאלה מתי עולים ל לבית עלמין השנה כי שנה שעברה הייתה מעוברת לפי מנהג הספרדים
תשובה: בתום י"ב חודש כלומר בכ"ז בטבת.
שאלה: זימון עם אינו שומר מצוות: בדרך כלל נמצאים בביתנו בשבת 3 גברים מעל גיל בר מצווה, אך למרבה הצער אחד כבר אינו דתי (לא שומר מצות ולא מאמין בה אך לא מחלל שבת בפרהסיה). הוא לא מברך וגם לא עונה לזימון. בנוסף יש ילד בן 12 אבל אנחנו אשכנזים. יש סיכוי שהוא ישוב בתשובה וחוסר זימון עלול לקבע את מצבו הנוכחי וזה גם עושה הרגשה מוזרה. האם אפשר לזמן כך?
תשובה: המשנ"ב בסי' קצט מסביר את אי צירופו של עובר עברות לזימון בגלל שלא ראוי להתחבר אליו לסעודה משותפת. אך אם מדובר בבן משפחה שרוצים לקרבו לא קיים הנימוק הנ"ל.
שאלה: לקום לתיקון חצות: רציתי לשאול בקשר לתיקון חצות: 1. האם זה חובה? 2. האם אני יכול ללכת לישון ב-10 ולקום בחצות, לקרוא את התיקון ולחזור לישון? 3. איך אני עושה את זה, צריך לקרוא את ברכות השחר ונטילת ידיים?
תשובה: בשולחן ערוך (סימן א' סעיף ג) כתוב: "ראוי לכל ירא שמים שיהא מיצר ודואג על חורבן בית המקדש". ושם במ"ב (ס"ק ט): "ראוי לכל וכו' - והמקובלים האריכו מאוד בגודל מעלת קימת חצות כי רבה היא וכבר נדפס בסידורים סדר ההנהגה ע"פ כתבי האר"י. וזמן חצות הוא תמיד באמצעות הלילה ממש בכל מקום ואפילו בלילות הארוכות או הקצרות והיא י"ב שעות אחר חצי היום. והעת להתאונן על החורבן נכון יותר שיהיה קודם חצות מעט ומחצות ואילך יעסוק בתורה ובסוף הלילה יבקש צרכיו. יוצא אם כן שאין כאן חיוב אבל יש בכך מידת חסידות. אולם אם זה פוגע בדברים שאתה מחויב בהם מן הדין, כגון: תפלה במנין או לימוד תורה למחרת בצורה ערנית, אין כאן מידת חסידות אלא שיבוש סדרי העדיפויות. אם אתה רוצה לקום מהשינה ולומר תיקון חצות צריך ליטול ידים ללא ברכה. למי שנוהג על פי המקובלים גם יאמר לאחר חצות ברכות השחר. אולם על פי ההלכה אין לומר ברכות השחר לפני עלות השחר.
שאלה: שמיעת דברי תורה ליד שירותים: בזמן שאני שוטף את הבית אני שומע עם הנגן שלי דברי תורה וקורה שאני ניכנס לגרוף את המים ויוצא שאני שומע דברי תורה בשירותים, מה הרב ממליץ לעשות במקרה כזה?
תשובה: אתה לא חייב לכבות את הרמקול, אבל אל תתכוון לשמוע.
שאלה: השתתפות בהלוויה נוצרית: אני עובד במפעל שיש בו עובדים יהודים ועובדים לא יהודים (נוצרים) ולאחד העובדים הנוצרים נפטר אבא נוצרי. האם מותר להיכנס לבית קברות נוצרי ולהשתתף בטקס הקבורה בין אם הטקס מנוהל באופן אזרחי או נוצרי? והאם מותר להשתתף בניחום אבלים של נוצרים (אם יש דבר כזה בכלל)?
תשובה: אין להשתתף בטקס דתי לא יהודי. מותר לנחם אבלים לא יהודים.
שאלה: מעשרות לאח או למשפחה: לבעלי ולי יש משכורות שמסתכמות בסה"כ ב-23,000 ש"ח נטו לחודש.למרות זאת הרבה פעמים אנו מוצאים את עצמנו מתחילים את החודש כבר במינוס למרות שאנחנו לא נוסעים לחו"ל (אף פעם לא היינו), לא הולכים לסרטים או הצגות, לא יושבים בבתי קפה או אוכלים במסעדות. ההוצאות שלנו הינן בעיקר על אוכל, אחזקת הבית, הוצאות לימוד הילדים ודלק. יש לנו ב"ה בן בישיבה תיכונית ובן שהוא תלמיד בישיבה גבוהה ועוד בן שלומד כרגע לפסיכומטרי. בעלי נותן מעשרות לאחיו שהינו תלמיד ישיבה ואשתו היא המפרנסת. מפריש 10 ממהשכורת גם מהברוטו שאנו לא מקבלים בת מיידי אלא מופרש לחסכון עתידי. אני טוענת שניתן לקזז את מהמעשרות את גובה הת לבן בישיבה הגבוהה. כמו כן, התחייבנו להוראות קבע למספר אגודות בחגים, ת לאגודות כמו יד שרה וכד, שגם כסף זה ניתן לדעתי לקזז. יש לי ויכוח על כך עם בעלי זמן רב, ויכוח שהתחדד לאחרונה לאחר ששמעתי שחמי שיחי, שמקבל שכ"ד מדירה שמשכיר, החליט לתת את הכסף ל- 2 בניו היינו לבעלי ואחיו, אך בעלי ויתר לאחיו גם על סכום זה. ברצוני לציין שאני עובדת מהבוקר. יוצאת ב-7:00. וחוזרת בין השעות 5:00 ל-6:00 ומרגישה מתוסכלת שאני צריכה לעשות חשבון על קניית נעל או בגד. בעלי טוען שהכסף שלי שייך לו והוא יכול להחליט כמה לתת ולמי. אודה להתיחסות הרב.
תשובה: ראשית אתם בבעיה שרבים נמצאים בה. המקום שהגעתם אליו לא כל כך טוב. במקום שכל אחד מכם יתבצר בעמדתו וזה יביא לכלל כעס אתם צריכים ראשית לשנות את ההרגשה שלכם ביחס לעמדה של השני. כשאת לא יכולה לקנות בלארג'יות דברים תזכרי שזה לא נובע מהנוקשות של בעלך אלא מהצדקות והישרות שלו. גם בעלך ששומע את עמדתך צריך לשמוח לו שיש לו אישה שרוצה לדאוג לשמחת החיים, בין של עצמה ובין של שאר בני משפחתה, הוא רק ירוויח עם יהיה לו אישה שמרגישה הרווחה וזרימה בחיים. באופן כללי, בסכומים שאת מדברת עליהם נראה שניתן עם סדר חדש להסתדר ולא להרגיש מאד לחוצים. יש לארגן את החיים. אני מציע שחלק מהסדר יכלול הפרשה של סכום מסויים כגון 500 ש' שהוא מופרש בצד בשביל "הביזבוזים" שלך. כלומר זהו כסף שניתן לך זרימה בחיים. על כסף זה תוכלי להחליט לפי מה שתרצי. תוכלי לחסוך מספר חודשים בשביל לקנות משהו שהוא יקר יותר. נכון שמבחינה הלכתית גם על הכסף שאת מכניסה לבית יכול בעלך להחליט. אולם תמיד ממולץ להיות שותפים בכל ההחלטות. אולם מצד שני בעלך צריך לזכור שהוא התחייב בכתובה לתת לך את צרכייך בצורה שאת "עולה עימו" כלומר חיים סבירים לרמת ההכנסות שאתם מכניסים. יתכן שיש לך עדיפות שהאיש שלך הוא יהיה אחראי על הכספים ובתנאי שאת יודעת מה עומד לרשותך. בנוגע לויכוחים שיש לכם סביב עניני הצדקה בדרך כלל למעט בצדקה לא מביא עושר ומריבוי הצדקה לא תפסידו. אולם אם את מרגישה שהוא נותן יותר מיכולתכם  כגון, שבס"ה נותן יותר מחומש  יש מקום לשוחח על כך. גם אם בעלך רוצה לנהוג במידת חסידות בנושא זה צריך קודם כל לנהוג מידת חסידות עם אישתו. צריך לבדוק אם מידת החסידות הזו מתאימה גם לך. מבחינה הלכתית את צודקת שניתן גם בחשבון של מעשר כספים לחשב את מה שאתם משלמים עבור הבן שנמצא בישיבה גבוהה. ניתן לחשב במעשר באופן בסיסי גם את הבן שנמצא בישיבה תיכונית. ניתן לצרף למעשר גם כספים שאתם מפרישים בכדי לתמוך בילדכם לקראת חתונה.  זאת בתנאי שתתנו תמיכה רק לילד שלא יהיה עשיר ממקורות אחרים ויהיה חסר בתחילת חייו. אם יש צורך אשמח לשוחח עם בעלך על הנושא.
שאלה: סמכויות וועד: אני משמש כחבר בוועד המחזור של המחזור בישיבה שלי. במהלך אחת הפעילויות, עלתה שאלה, בעקבות המקרה הבא: יש הסעה למקום מסויים. ההרשמה נסגרת ביום מסויים. מי שלא נרשם בזמן, אין לו מקום בהסעה. מה שבמציאות קרה, הוא שנרשמו החבר ה, ונשארו עוד מס מקומות. האם, לאחר סגירת ההרשמה, נתינת המקומות הנותרים היא באחריות הוועד (כלומר שאני ושאר חברי הוועד יכולים לקבוע שמפאת קריטריונים מסויימים ניתן למישהו מסויים ולא למישהו אחר) או שלאחר ההרשמה זה בבחינת כל הקודם זוכה? (לפי הכלל הנורמלי של שיוייון זכויות).
תשובה: אין איסור לקבוע קריטריונים.
שאלה: נישואים עם גיורת: אני רוצה לשדך גיורת עם בחור מישיבתי. האם צריך להודיע לבחור שהמשודכת היא גיורת או אפשר לא להודיע לו בשלב זה ובשלב מאוחר יותר היא תגיד לו?
תשובה: אפשר להימנע מלהודיע מראש בתנאי שהיא מתחייבת להודיע זאת כבר בפגישה השלישית.
שאלה: פרחים בשנה השמינית: האם מותר לשלוח פרחים לנוי בשנה השמינית?
תשובה: לפחות עד חנוכה אין לקנות פרחים אלא ממי שידוע שבשביעית גידל במצעים מנותקים או היתר מכירה, אבל יהודי שקטף פרחים בשמינית, ברור שאלו זריעות שביעית, ועל כן אין להתיר לפני חנוכה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: גניזת פרוכות: 1. ארון קודש ישן והפרוכת שעליו, האם חייבים גניזה? 2. פרוכת שעל הבימה שבה קוראים בתורה ויש עליה ציפוי ניילון. האם הפרוכת והציפוי צריכים גניזה כשבלו? האם ניתן להשתמש בציפוי לשימושי חולין?
תשובה: 1. בדרך כלל כן. 2. היות ומה שבא במגע עם הספר תורה זה רק המפת ניילון ולא הפרוכת שמתחתיה, הפרוכת נחשבת תשמיש דתשמיש ובתשמישי קדושה לא חלות עליה המגבלות. על הניילון חלות המגבלות כי הוא נחשב כתשמיש קדושה.
שאלה: פרוזבול בעסק של שותפים: היה לי עסק שבו שותפים שלושה אנשים. אחד מן השותפים קנה רכוש לעסק מתוך הנחה פשוטה שהכסף יוחזר, בינתיים העסק התפרק, השותף שקנה, ועכשיו חייבים לו, לא עשה פרוזבול, האם זה נחשב כהלוואה שהשמיטה משמטת?
תשובה: בגלל שזו שותפות, לכאורה נראה שהחוב לא נשמט.
שאלה: ערלה באתרוג: אני מעונין לקנות עץ אתרוג בן שלוש שנים ויותר (בלתי מורכב, ממשתלה המצויה תחת השגחה כמובן). בהנחה שהעץ יגיע עם 25 ליטר (או יותר) מהאדמה המקורית בה גדל, האם ניתן להתחשב במנין שנותיו או שמא לאחר השתילה בגינתי הספירה תתחיל מחדש?
תשובה: אם העציץ במשתלה מספר שנים וגדל על פני הקרקע בלא ניתוק בין האדמה והעציץ, כאשר בעציץ יש חור ראוי, הרי שאפשר להחשיב שנות ערלה משעת הכנתו במשתלה. גודל הגוש של 25 ליטר הוא בד"כ מספיק. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ניחום אבלי גויים: ראיתי שהרב כתב שאין לנחם נוצרים. כיצד הדברים מתיישבים עם הכתוב בח ובשו"ע שולחן ערוך יורה דעה סימן שסז סעיף א "קוברים מתי עובדי כוכבים ומנחמים אבליהם, מפני דרכי "?
תשובה: ראית דברים הפוכים ממה שכתבתי. כתבתי במפורש שמותר לנחם אבלים גויים מהטעם שכתבת מה שאסרתי היה השתתפות בטקס דתי של הלוויה.
שאלה: "תרבות" הפנאי ובילויים: מה דעת כב הרב על בילויים, גם כשרים (מסעדה כשרה, סרט נקי וכו ) האם ראוי לאדם יר"ש לצאת לבלות? הרי זה סוג של בזבוז זמן, בילוי מלשון לבלות את החיים. הבל וריק. גם הנביאים מתייחסים כך בנבואות תוכחה על היושבים עם מזרקי היין וכי הייתי זוללה וכו. גם אנו אומרים כל יום יה"ר אחרי הלימוד, של שם חלקנו עם יושבי קרנות והרב זצ"ל אף תיקן ליושבי קרקסאות. אז איך אפשר לתת מקום למה שנקרא בילוי? איך יהודים יראי שמיים הולכים לבלות? אני מבין שלמשל צריך מסעדה למי שנקלע לעיר לרגל עסקיו וצריך לשבור רעבונו. אני מבין שצריך סרטים בעולם כדי שישמשו ככלי מתודי לתלמידים. אבל לצאת לבלות? אודה עם כב הרב יסביר את ההשקפה בעניין זה, במיוחד לאור ימי חנוכה העוסקים במלחמת התרבות עם היונים ימ"ש.
תשובה: חכמינו אמרו כל מעשיך יהיו לשם שמים. מותר לטייל ולנוח ולהתאוורר על מנת להחליף כח לעבודת ד'. ואם אדם מתכוון לשם שמים באמת, הרי גם המנוחה והבילוי הוא חלק מעבודת ד'.
שאלה: האם השתחוות לצלב בגדר יהרג ובל יעבור: כבוד הרב אני מתכנן להעביר שיעור בנושא יהרג ובל יעבור. יש לי מספר שאלות הקשורות לצלב ולנצרות. 1. האם הנצרות נחשב לעבודה זרא לכולי עלמא? 2. האם השתחוות לצלב נחשבת לעבודה זרה לכל הדעות? 3. אם מכריחים אדם יהודי (היום) להשתחוות לצלב, האם הוא צריך למסור את עצמו על קידוש השם? 4. במידה והוא לא חייב למסור את עצמו, האם מותר לו להחמיר על עצמו ולמסור את עצמו על קידוש השם? אשמח אם הרב יוכל להתייחס בתשובתו לנושא של ענידת צלב בשו"ת יחווה דעת חלק ג סימן ס"ה כפי שמצותת בסוף התשובה. "שהגאון הראשון לציון רבי יעקב מאיר זצ"ל, קיבל מדליית זהב בצורת צלב, והיה עונדה על חזהו לכבוד ולתפארת בעת שהיה מבקר אצל הנציב העליון ואף הצטלם עם המדלייה הזאת. ואין ספק שהסתמך על דברי הפוסקים הנ"ל. וכן עיקר להלכה ולמעשה." ויישר כוח.
תשובה: 1. הנצרות נחשבת מבחינתנו לעבודה זרה! יהודים מסרו את נפשם על קידוש השם במסעי הצלב ובספרד והעדיפו לעלות על המוקד באוטודהפה ובמרתפי העינוויים של האינקויזיציה ולא התנצרו. 2. צלב המשמש לפולחן נחשב לעבודה זרה בפרט אם דמותו של אותו האיש תלויה עליו. 3. השתחוויה לצלב משמעותה פולחן ויש למסור על כך את הנפש. 4. צלב שאינו משמש לפולחן, כגון: בול, אינו ע"ז אך יהודים התרחקו עד כמה שאפשר גם מצלבים להוציא שימוש הכרחי (כגון לשלוח מכתב בשוויץ). סימן פלוס בעברית הוא קטוע אך אם במדפסת אין סימן פלוס אחר משתמשים בו, כגון:.
שאלה: להיות שופט דתי: האם מותר לי להתמנות לכהונת שופט בבית משפט מתוך הנחה שאאלץ לפסוק גם שלא על פי דין תורה אלא על פי החוק הישראלי? קורא אני לעיתים פסקי דין היוצאים תחת ידי שופטים ללא מורא שמיים אשר העוול זועק מקולמוסם ולכך אמרתי בנפשי "במקום שאין אנשים השתדל להיות איש", שאלתי נובעת מתוך אידיאולוגיה צרופה באשר חפץ אני לתרום לתיקון העולם ועשיית הצדק. כמו כן, בכוונתי ב"ה להכניס יידישקייט למערכת המשפט הישראלית ולשלב את דיני ישראל והמשפט העברי בפסיקותי ככל האפשר.
תשובה: הדילמה קשה.כפי שתיארת. הדבר תלוי ברמת ידיעותיך בהלכה, האם תוכל לברר ראשית כל את הדין עפ"י ההלכה ואח"כ להתאים אותו למשפט הנוהג בבתי המשפט. שמעתי על שופט דתי שנהג כך עפ"י הוראתו של החזון איש.
שאלה: אמירת שם השם: האם כאשר אני שומע מישהו מבטא את שם השם או אומר אלה-ים אז צריך להגיד "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד"?
תשובה: לא, רק על ברכה כתוב לעשות כך.
שאלה: נהיגה לנשים: האם ע"פ ההלכה מותר לנשים לנהוג? וברצוני לדעת מה דעתו של מרן הרב עובדיה יוסף שליט"א!
תשובה: אין שום בעיה לאשה לנהוג, ואני אפילו מתפלא על עצם השאלה.
שאלה: סדר אמירת פרק שירה: כיצד צריך לומר את פרק השירה, כל יום פרק לפי ימות השבוע, יום ראשון פרק ראשון, יום שני פרק שני וכד אוש כל יום לומר את כל הפרקים?
תשובה: טוב לומר את כל הפרקים בכל יום ואם אי אפשר אז אפשר לומר בכל יום את הפרק שלו.
שאלה: טכנאי תקשורת בצבא: אני משרת בצבא בתפקיד טכנאי תקשורת. האם אני יכול לתקן בשבת מכשירים או ללמוד על מכשירי קשר?
תשובה: עקרונית, אסור לתקן מכשירי קשר בשבת. לרוב יש בכך איסור דאורייתא משום בונה או סותר, כשמפרק את המכשיר לחלקיו וכשמחבר אותם תוך כדי חיזוק ותקיעה. מלבד זאת, התיקון אסור מדרבנן משום מתקן כלי ומשום שהתיקון מחייב להפעיל את המערכת החשמלית, פעולה שאסורה לפחות מדרבנן. רק במקום שיש הצדקה מבצעית לבצע את התיקון בשבת הדבר מותר, בתנאי שדחיית התיקון תפגע באופן ממשי בתפקוד הכח הצבאי בשעת חירום. למיטב הכרטתינו את המציאות הצבאית, מדובר במקרים נדירים ויוצאי דופן בלבד. על אחת כמה וכמה שאסור ללמוד על מכשיר הקשר בשבת, משום שהדבר אינו חיוני כלל וכלל. מלבד האיסור לעסוק בצרכי חול בשבת משום "ממצוא חפצך", והאיסור להכין מקודש לחול, נראה שיש להימנע מלימוד זה שעלול להביא את העוסק בו להפעלה ולכיבוי המכשיר האסורים מדרבנן, וכפי שאסרו ח לקרוא בשטרי הדיוטות שמא יבוא להיכשל באיסור כתיבה בשבת. וכל שכן כשעוסק בלימוד מכשיר הקשר ובאופן הפעלתו ותיקונו. לכל היותר ניתן להתיר לימוד תיאורטי בלבד במקום שהדבר נחוץ, ולהסתמך על הסברא שאין זה "חפצך" אלא "חפצי שמיים", וצריך עיון. יש להדגיש, כי אין עוררין על כך שמותר לתקן כאשר יש צורך מבצעי, אולם לכל יחידה יש את הצרכים שלה ואת האתגרים שעמה היא מתמודדת, ועל כן יש להתייעץ עם המפקדים ורבני היחידות על מנת שיקבעו מתי מדובר בהכרח שיש לטפל בו כאן ועכשיו ומתי הטיפול יכול לחכות. דובר צה"ל בשם הרבנות הצבאית הראשית
שאלה: שאלות באמונה: האם לאדם יכול להיות אמונה שלמה ממש או שזה לא הגיוני? מהם 7 מצוות בני נח? האם הגיוני שבאמת ישו הלך על המים? (הרי היה רשע.אז איך נהיה לו נס כזה?) האם גם שמזכירים את השואה צריך להיות שמחים או ההפך?
תשובה: יכולה להיות אמונה שלמה, אבל לא כל אחד זוכה להגיע אליה. ועל אברהם אבינו מספרת התורה שהגיע אל האמונה השלמה, ולכן קראו הקב"ה "אברהם אוהבי" (רמב"ם הל' תשובה פרק י). ומכל מקום כדי להגיע לאמונה זו צריך האדם לעמול הרבה, גם בלימוד והוספת דעת וגם בעבודה על המידות. ואשרי מי שזוכה לעמול להתקדם באמונתו. שבע מצות בני נח מפורשים ברמב"ם בהל' מלכים, וכך הוא כותב בפרק ט, א: על ששה דברים נצטווה אדם הראשון: על ע"ז, ועל ברכת השם, ועל שפיכות דמים, ועל גילוי עריות, ועל הגזל, ועל הדינים, אע"פ שכולן הן קבלה בידינו ממשה רבינו, והדעת נוטה להן, מכלל דברי תורה יראה שעל אלו נצטוה, הוסיף לנח אבר מן החי שנאמר אך בשר בנפשו דמו לא תאכלו, נמצאו שבע מצות. כמובן שישו לא הלך על המים, ואין להאמין בהבלים כאלה. אכן הנצרות מילאה את העולם בשטויות והבלים ואנו אין לנו אלא מה שלימדונו רבותינו, להתרחק מהם ומהבליהם. מדוע לשמוח כשמזכירים את השואה? אם מפני שאת מודה לקב"ה על כך שהוא נתן לנו צבא משלנו שיגן עלינו, אכן ראוי לשמוח ולהודות. אך על עצם המאורע ודאי שיש להצטער.