LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: איך להתייחס לעבירות של אחרים?: לרב, אני תקופה ארוכה מתלבט איך להגיב לעבירות של אחרים בכל מיני עניינים בהלכות תפילה, בלימוד תורה, באמירת אמת, וגם על דברים יותר כלליים כמו מנהיגים שמתנהגים ברשעות וכו? אני למדתי קצת על היחס של מידת החסד שרואה בכל אחד את צד הסגולה שבו, וגם אני מכיר בעצמי שאני חסר מאד, ואני לא רוצה שיצדיקו איתי את הדין. אבל זה מאד מבלבל אותי, ואז או שאני נלחם ברשע או שאני מוותר להם. ושניהם לא מקדמים אותי, ובסוף אני גם לא דורש מעצמי מה שצריך? בקיצור אשמח אם הרב יראה לי בפשטות מה היחס הנכון לעבירות (שלי ושל אחרים)? מאד
תשובה: לך יקירי. קראתי את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. זה מאוד קשה שאתה רואה כאלו שמתנהגים אחרת, ובפרט אם הם מזלזלים בדברים שחשובים לך, ושכל התחושה לא נעימה, ואין ספק שזו התמודדות לא קלה. יחד עם זאת, אתה מבין שהקנאות לא תמיד פשוטה. פעמים רבות שבמקום לתקן את המצב על ידי הקנאות הזו, מגיעים לדברים אחרים, שרק פוגעים ומזיקים, לכן חשוב מאוד לבחון היטב כיצד להגיב ועל מה להגיב. דבר ראשון שחשוב מאוד לזכור כל הזמן, שבמה שאנו לא מתוקנים אסור לנו להעיר לאחרים, כבר אמרו חכמים "קשוט עצמך ואחר כך קשוט אחרים". אין זה אומר שמה שאנו לא מעירים לאחרים זה אומר שהדברים האלו לא מפריעים לנו או שאנו מצדיקים אותנו. אלא שלא תמיד האדם מסוגל להעיר ולדרוש מה שאין בו. דבר שני, חשוב מאוד להעיר במה שמפריע לך בחלק שלך, במה שאתה עושה. לדוגמא, שמיעת שירים לא צנועים במקום שאתה נמצא, זה בהחלט דבר שמוצדק שתדרוש אותו, שכן זה מפריע לך, ואין להם זכות להפריע לך, וגם כמובן לא זכות לדרוש מימך לצאת מהמקום. אבל אם הם שומעים עם אזניות אין לך טענה. חשוב לזכור כל הזמן שהחשבון שלהם הוא מול אבינו שבשמים, ואתה לא אחראי עליהם. הם אלו שצריכים לעמוד מול ה', ולהיות אמיתיים עם עצמם, ואסור לך וגם לא תוכל לקחת מהם את החלק שלהם. אתה תצעד במה שנכון לך, ותשאף קדימה, ותתפלל עליהם שה' יעזור לכם גם כן להתקדם. מאוד חשוב להקפיד שהעיקר יהיה החיות, לחפש לראות הטוב ולהיות אותו כמה שיותר. חכמים לימדו אותנו שישראל מלאים במצוות כרימון, ואם נזכה להסתכל כך על כל יהודי, נשדר אליו חיובי, ועל ידי כך נזכה לקרב אותו ולהשתתף יחד איתו בדברים הטובים האלו, וממילא גם למשוך אותו לדברים האחרים. היה דן את כל האדם לכף זכות, ולכן כל מה שאתה יכול עשה זאת. ואז הדברים הלא טובים יהיו הרבה פחות. נסה כמה שפחות להעיר, וגם אם צריך, עשה זאת בקצרה, בעדינות, ותמיד תהיה שמאל דוחה (היד החלשה בד"כ) וימין מקרבת. כדי שתהיה בקשר עם רב שידריך אותך מה לומר ומה לא, על מה להגיב ועל מה לא, וכך תוריד מעצמך את הקשיים האלו. שתהיה לך המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: מדוע יש לש בהכנת קוסקוס?: בע"ה הרי מדובר על קוסקוס גרידא, ואין כאן גיבול של שני גורמים? לכאורה המים רק נבלעים בקוסקוס, ולא מתגבלים השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הכנת קוסקוס מהיר הכנה בשבת"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לקוסקוס מוסיפים מים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: פסוק שנמצא בחומש השומרוני ובתרגום השבעים ונשמט מנוסח המסורה : מה דעתך על הטענה הבאה. פסוק שלכאורה נשמט מנוסח המסורה שבידנו. וקיים הן בחומש השומרוני והן בתרגום השבעים להל"ן הקושיא :האם נשמט הפסוק אודות כיסוי הכיור וכנו? בפירוט עבודת בני קהת (במ ד) פורטו כלי המשכן אותם יש לכסות, ובסיכום אף נאמר שכיסו את "כל" הכלים. עם זאת כלי אחד חסר - הכיור! ד) זאת עבדת בני קהת באהל מועד קדש הקדשים: ארון העדות - ה) ובא אהרן ובניו בנסע המחנה והורדו את פרכת המסך וכסו בה את ארן העדת: ו) ונתנו עליו כסוי עור תחש ופרשו בגד כליל תכלת מלמעלה ושמו בדיו: שולחן הפנים - ז) ועל שלחן הפנים יפרשו בגד תכלת ונתנו עליו את הקערת ואת הכפת ואת המנקית ואת קשות הנסך ולחם התמיד עליו יהיה: ח) ופרשו עליהם בגד תולעת שני וכסו אתו במכסה עור תחש ושמו את בדיו: המנורה - ט) ולקחו בגד תכלת וכסו את מנרת המאור ואת נרתיה ואת מלקחיה ואת מחתתיה ואת כל כלי שמנה אשר ישרתו לה בהם: י) ונתנו אתה ואת כל כליה אל מכסה עור תחש ונתנו על המוט: מזבח הזהב - יא) ועל מזבח הזהב יפרשו בגד תכלת וכסו אתו במכסה עור תחש ושמו את בדיו: יב) ולקחו את כל כלי השרת אשר ישרתו בם בקדש ונתנו אל בגד תכלת וכסו אותם במכסה עור תחש ונתנו על המוט: מזבח הנחושת - יג) ודשנו את המזבח ופרשו עליו בגד ארגמן: יד) ונתנו עליו את כל כליו אשר ישרתו עליו בהם את המחתת את המזלגת ואת היעים ואת המזרקת כל כלי המזבח ופרשו עליו כסוי עור תחש ושמו בדיו: סיכום - טו) וכלה אהרן ובניו לכסת את הקדש ואת כל כלי הקדש בנסע המחנה ואחרי כן יבאו בני קהת לשאת ולא יגעו אל הקדש ומתו אלה משא בני קהת באהל מועד: מה עם הכיור? ואמנם בנוסח השומרוני ישנו פסוק נוסף לאחר ציווי כיסוי מזבח הנחושת (בין פסוקים יד-טו), המתייחס לכיסוי הכיור - "ולקחו בגד ארגמן וכסו את הכיור ואת כנו ונתנו אתם אל מכסה עור תחש ונתנו על המוט". נוסח זהה עולה גם ממקור אחר - תרגום השבעים, שם נאמר (בתרגומו של ברנטון מיוונית לאנגלית): and they shall take a purple cloth, and cover the laver and its foot, and they shall put it into a blue cover of skin, and put it on bars מסתבר איפוא שמנוסח המסורה נשמט פסוק הציווי אודות כיסוי הכיור וכנו, פסוק הקיים בנוסח השומרוני ובתרגום השבעים מה דעתך?
תשובה: לשואל חלילה לנו מלהוסיף על פסוקי התורה או לגרוע מהם דבר. לכיור ולכנו לא היו בדים וגם לא נשאום בידיים, אלא היו נשואים על העגלות (ראה חזקוני שמות ל, יח  אבן עזרא שמות לה, טז), ומסתבר שבשל נשיאתם על העגלות לא נדרשו לכיסוי (ראה רש"י במדבר ז, ד המבאר כי עגלות הצב היו מכוסות). נאמנה
שאלה: קבלת שבת ביום חמישי, ותפילין של ראש בלבד: ב"ה כבוד הרב שליט"א א. אחות עושה לחולים כל יום חמישי קבלת שבת וחולה מקדש ואומר שם השם וחולה מברכת על הנרות בשם השם - האם זה מותר? ב לאבי אני מניח תפילין, יד שמאל שלו מקווצת. האם להניח רק של ראש זה ר?
תשובה: א. אסור להזכיר שם ה',יעשו בלי אזכרה. ויאמרו אלוקינו בק' במקום באות הא. ב. תניח גם של יד על ידו השמאלית. ה' יצליח דרכך
שאלה: תרופה מאלמוגים: לבן שלי רשמו כתרופה קלציום וכאשר ביררתי ראיתי שעושים אותו מאלמוגים. התרופה מגיע בגלולות. השאלה אם אפשר להשתמש בזה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות הראשית לא נותנת כשרות לתרופות הניתנות רק על ידי רופא מחשש שחולה הזקוק לתרופה לא יקח אותה כאשר אין לה כשרות. היות ואין הוכחה מדעית שכל תוסיפי המזון מועילים וחייבים לקחת אותם יש להשתמש רק כאשר יש כשרות. קיים קלציום עם כשרות לכן יש לכתחילה לצרוך עם כשרות ולא להקל בגלל שבולעים ולא מרגישים טעם. בברכת ק-ל נא רפא נא לה הרב חגי בר גיורא
שאלה: כשרות בשר וחלב: לרב אישתי חיממה במיקרוגל מאכל פרווה בצלחת פורצלן חלבית וכיסתה את הצלחת עם צלחת חלבית נוספת מפורצלן. לאחר שהיא הוציאה את הצלחות היא ראתה חתיכה קטנה של עוף שכנראה נפלה בארוחה בשרית לתוך המאכל הפרווה. רציתי לדעת האם אפשר להמשיך להשתמש בצלחות? ושבת
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה קיימת מחלוקת האם פורצלן דינו כחרס שאי אפשר להכשירו או כזכוכית. לכן לכתחילה מצריכים לחכות שנה ולהגעיל 3 פעמים. היות ואולי הבשר בטל בשישים אפשר להקל ורק להגעיל 3 פעמים בלי לחכות שנה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עבודת קרקע בשמיטה: הרב. אני כעת מרחיב את הבית וכנראה זה עומד להסתיים בשנת השמיטה. אני מעריך שתהיה פסולת בנין מסביב לבית בסיום ההרחבה. האם מותר לפנות את כל שאריות הבטון ושברי האבנים מהקרקע בסיום הבניה בשנת השמיטה? אני עדיין לא יודע אם אני מתכוון לשים באותו אזור דשא ופרחים, או לרצף את כל האזור שם.
תשובה: וברכת ד' לגבי מילוי בריצוף אין כל בעיה לפנות על מנת לבנות. אבל אם מדובר לעשות דשא אי אפשר למלא באדמת גן, אלא א"כ תמלאו באדמה שלא זורעים בו ולאחר השמיטה תחליפו (הוצאות כספיות), כמו כן אפשר להניח דשא סינטטי. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: התרת נדרים על חומרה לאשה שבעלה אמר התרת נדרים בשבילה: כבוד הרב, במשפחתנו המנהג לשמור 3 שעות אחרי בשר לפני אכילת חלב. במשפחתה של אשתי נהגו לשמור שש שעות. כשהתחתנו היא עשתה התרת נדרים ועברה לנהוג כמנהגי. בשלב מסויים היא החליטה שהיא רוצה להחמיר לשמור 5 שעות. היא לא קיבלה את זה על עצמה בדיבור, רק נהגה כך בפועל. כעת היא רוצה לחזור לשמור 3 שעות. הבנתי שלמנהג שלוש פעמים די בהודעה מראש שמסרנו בערב ראש השנה בהצרת נדרים, אך היא לא אמרה התרת נדרים, אלא מינתה אותי כשליח לומר עבורה ואני אמרתי הנוסח, כך שהיא לא אמרה בעצמה שהיא מבטלת להבא. האם היא בכל זאת צריכה התקת נדרים או שדי במה שאמרתי וכיוונתי גם עבורה? אני יודע שיש הרבה תשובות על זה באתר וחלקן מאד דומות, אבל אשתי חוששת ומבקשת שאשאל באופן ספציפי. מראש.
תשובה: מנהג שש שעות הוא המנהג הפשוט. לעצם שאלתך אפשר לצאת ידי חובת הנדר בר"ה ע"י הבעל כפי שעשיתם.
שאלה: ערלה ונטע רבעי בעציץ של זית- המשך: לשאלת כבוד הרב, הגוש הועבר כולו לעציץ הגדול, וכן במעבר הדירה הועבר העציץ בשלמותו. נודה לתשובת הרב בעניין. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ערלה ונטע רבעי בעציץ של זית"
תשובה: אם העץ העובר בשלמותו סופרים את שנות הערלה מרגע הבאת העציץ הראשון לביתכם
שאלה: להתחתן עם בת של גר צדק?: לרב, אני בעז"ה מכיר מישהי למטרות חתונה. אביה הוא גר צדק ואמה היא יהודיה מבטן ומלידה. הרב ליאור שליט"א כתב ששורש נשמתן של גרים נמוכה משל ישראל מכל מיני עניינים שאינני מבין. האם שייך לומר זאת על הבחורה הנ"ל? כלומר האם היא בדרגה הנשמתית רוחנית שלה היא כמו כל יהודיה ששני ההורים יהודים "רגילים"? האם היא יהודיה כשרה ו"רגילה" כמו כל יהודיה אחרת? כמובן שהם והיא שומרים מצוות ומחנכים לאהבת השם התורה וא"י. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נישואין עם גר צדק"
תשובה: לשואל, אם הבחורה עצמה יראת שמיים וטובת לב ומתאימה לאופייך, ועל פי ההלכה מותר לשאת אותה - לא ראוי ולא חכם להתחשב בשום שיקול אחר. ואם כבר נוצר קשר ביניכם, ויוודע לה בדרך כלשהי שאחרי זמן מה של היכרות החלטת לפסול אותה רק בגלל שסבתא שלה היא גויה - יש כאן גם בעיה חמורה מבחינה הלכתית ומוסרית. הרחבה: תחילה אענה על שאלתך הממוקדת בכנות: כמוני כמוך אינני מבין הרבה בחילוקי נשמות, ואם יש חילוקים כאלה צריך לבדוק האם יש להם ביטוי הלכתי כלשהו, כגון בנישואין לכהן. בעניין זה יש הבדל מסוים בהלכה בין מי שהתגיירה בעצמה לבין מי שנולדה מגרים, ובין מי שנולדה מזוג גרים לבין מי שנולדה מיהודי או מיהודיה הנשוי לגר או גיורת: גיורת - אסורה לכהן לחלוטין  בת לזוג גרים - אסורה לכהן לכתחילה (שולחן ערוך אבן העזר סימן ז סעיף כא)  ואילו בת לזוג שהאחד גר או גיורת והשני יהודי מלידה, כמתואר בשאלתך - מותרת לכהן לכתחילה (שולחן ערוך, שם). אמנם קיימת דעה של אחד התנאים לפיה גם בתו של גר שנשוי ליהודיה מלידה לא תינשא לכהן (דעת רבי יהודה במשנה בקידושין פ"ד מ"ו), אך דעה זו לא נפסקה להלכה. עד כאן לשאלתך על פי מה ששאלת. אך העיקר, לענ"ד וממה שהבנתי מרבותי זצ"ל ושליט"א: בימינו ראוי לבדוק את בן הזוג אך ורק על פי אישיותו, יראת השמיים והמידות הטובות, ואין לפסול אף אחד או אחת על פי "שיקולים רוחניים" הקשורים בייחוסו, אם על פי ההלכה הצרופה הנישואין מותרים. מאידך, צריך להיזהר שלא להסתנוור מייחוס "חשוב". בעבר הבת הייתה נישאת בגיל צעיר מאוד, ועד אז לרוב הייתה ספונה בביתה, ולכן השפעת הבית על הבנות הייתה חזקה מאוד. לכן אמרו ח (בבא בתרא קי ע"א): "הנושא אישה צריך שיבדוק באחיה", והמליצו לשאת בת תלמיד חכם (פסחים מט ע"א), ואמרו שהאישה נוהגת כאמה ("רחילא בתר רחילא", כתובות סג ע"א). כיום האישה נישאת בבגרותה, אחרי שנים של חשיפה לעולם שמחוץ לבית, ולכן אנחנו יכולים לראות היום פערים גדולים בהשקפת העולם ואורח החיים בין ילדים להוריהם ובין אחים ואחיות. כך נמסר בשם הרב צבי יהודה קוק זצ"ל, שהיום "בת תלמיד חכם" היא "בת שהיא תלמיד חכם", ואין זה משנה מי ומה אביה. לכן, אם אתה רואה שהבחורה המדוברת טובת לב ויראת שמיים, וקל וחומר כשגם ההורים הם כאלה, אני ממליץ לך בחום להתעלם מכל שיקול אחר. וראה בהרחבה בשו"ת 'תשובות והנהגות' מאת הרב שטרנבוך שליט"א (ח"א סי' תשכח וח"ב סי' תרכג), ובין השאר כתב שמידת הקב"ה: "ואהב גר לתת לו לחם ושמלה" (דברים י, יח) היא גם לסייע לגר שדורותיו הבאים יהיו צדיקים. וכפי שסיימתי - יש אולי מקום לדיון בשלב של בירורים ראשוניים באמצעות מתווך לפני ההיכרות, אבל לאחר היכרות אסור לפסול על רקע של מוצא. זהו ביוש לבת ישראל וגם איסור "הונאת הגר" למשפחתה. עיין במשנה במסכת בבא מציעא פ"ד מ"י: "כשם שאונאה במקח וממכר כך אונאה בדברים. אם הוא בן גרים - לא יאמר לו 'זכור מעשה אבותיך', שנאמר (שמות כב): וגר לא תונה ולא תלחצנו". ברכה והצלחה,
שאלה: ש"ץ ששכח יום אחד בספירת העומר: האם שליח ציבור שלא יכול לספור את עומר מפני שפספס יום אחד או יותר רשאי לספור בכדי למנוע את הבושה?
תשובה: עליו לבקש מאחד המתפללים שלא יברך בעצמו אלא יסמוך על ברכתו של הש"ץ.
שאלה: ספר "כף החיים" לרב יעקב חיים סופר זצ"ל: בסידור "קול אליהו",על פי פסקיו של הגר"מ אליהו זצ"ל, מובאים פסקים רבים מכף החיים. ומכאן שאלתי: מה מעמדו של ספר כף החיים לפוסקים כבן איש חי? האם יש מקרים בהם הולכים אחרי כף החיים כפוסק מכריע? או שרק בעניינים שהבן איש חי לא פסק בהם, מעדיפים את פסקיו על פני "הילקוט יוסף", ואחרים?
תשובה: א. בן איש חי קודם לכף החיים. ב. כף החיים איננו מכריע ורק במקום שהבא"ח לא הכריע יש ללכת אחרי מה שכף החיים העיד שכך נהגו. ואחרי זה אפשר להיעזר בילקוט יוסף.
שאלה: תפילת יום ירושלים בבית אבל: אבא שלי יושב שבעה אל אביו ורציתי לברר איך יש לנהוג בתפילות יום ירושלים, הן בערב והן בבוקר.
תשובה: אמירת הלל ביום ביום ירושלים נלמד מהלל בחנוכה ולכן אומרים גם בבית האבל. וכן את כול תפילות החג, (ללא שירה).
שאלה: אמירת שם ה' לצורך תרגול בברכות: לאחרונה אני שם לב שאני לא מבטא את שם ה בצורה ברורה (סוג של הגייה חטופה) בשעת קידוש של ערב שבת. שאלתי היא האם מותר לתרגל ביום חול את נוסח הקידוש? ומכיוון שזאת ברכה לבטלה האם לכל הפחות מותר לברך את הנוסח המלא עם טעימת יין.
תשובה: לשואל, אני מתקשה להבין מה הבעיה המיוחדת שיש לך באמירת שם ה' בקידוש. זוהי ברכה רגילה "ברוך אתה ה' אלוקינו מלך העולם" כמו כל הברכות, וכן הסיום "ברוך אתה ה' מקדש השבת" די רגיל כמו ברכות אחרות וכמו בתפילות בשבת. אם כן, אתה יכול לתרגל את אמירת שם ה' כראוי בברכות אחרות שאומרים יום יום. בכל אופן, אם מסיבה כלשהי יש צורך מיוחד לתרגל דווקא את נוסח הקידוש, ותרגול ברכות אחרות שיש לומר יום יום לא עוזר לך, הדבר מותר. כך נאמר בהלכה, שכאשר יש צורך לימודי באמירת ברכות עם שם ה' הדבר מותר (שולחן ערוך סימן רטו סעיף ג ומשנה ברורה שם סעיף-קטן יד. הדיון שם הוא על ברכה לילדים, אבל כתוב שם שגם למורה המבוגר מותר להגיד ברכה מיותרת לצורך הלימוד של הילדים, ואם כן קל וחומר למבוגר הלומד עבור עצמו  וכמובן אינו דומה למה שהוזכר שם שמי שלומד גמרא לא יאמר את הברכות שבה עם שם ה', כי שם אמירת שם ה' איננה נצרכת ללימודו). לגבי טעימת כוס יין לצורך התרגול, אם הקושי הוא בברכת "בורא פרי הגפן" ועליך לתרגל אותה - אכן עדיף שתתרגל עם שתיית יין או מיץ ענבים (ואם אתה שותה שיעור "רביעית", כחצי כוס חד פעמית, תברך ברכה אחרונה "על הגפן ועל פרי הגפן" וכו'). ואם הקושי הוא בברכת "אשר קדשנו במצוותיו ורצה בנו", ומבחינת התרגול מספיק שתאמר אותה בלבד, אין כל צורך להוסיף לה את ברכת "בורא פרי הגפן" ואת כוס היין.
שאלה: דיני ממונות ותביעת נזקים: שאלתי היא ללימוד ולא הלכה למעשה. חבר שאל ממני את הרכב שלי ונתן אותו ללא דעתי לבחור ללא רשיון שנהג עליו ועשה תאונה. מהרכב לא נשאר כלום. שאלתי היא על מה מהרשימה הבאה אני יכול לגבות ממנו כסף על פי דין? 1. מחיר מחירון של הרכב. 2.המחיר שאני קניתי אותו. 3.מה שהשקעתי עליו כגון גלגלים חדשים ממש ועוד. 3.ת לטסט (ממש לפני התאונה שילמתי). אשמח לתשובה בהקדם. על האתר הנפלא. תזכו לקדש שם שמים!
תשובה: השואל מתחייב לפי ערך שווי המכונית בעת שהוא פשע בשמירתה - קרי הזמן שהוא נתן אותו לבחור ללא הרשיון. (לעיון - קצות החושן - חושן המשפט סימן רצ"א סק' א )
שאלה: נס בחנות: רציתי לשאול בבקשה שאלות חמורות בהלכות ברכות. שכני קיבל התקף לב ונפל על הרצפה בחנותו. לא היה שם אף אחד ולא היה לו דופק, ואז נכנס "במקרה" לחנות איש מד"א לקנות משהו, והצילו. 1- שאראהו, לברך שהחיינו, גם אם לא עברו 30 יום או "מחיה המתים"? לא עבר שנה מאז הפעם האחרונה שראיתיו? 2- האם עליו לברך כל חודש, בחנותו, שעשה לי נס במקום הזה?
תשובה: אכן קרה לו נס ועליו לברך
שאלה: השכרת רכב ב שחור : ביישובנו קיימת חברה להשכרת רכבים. הרכבים מושכרים כמו בשאר חברות ההשכרה. נודע לי כי חברת הביטוח מבטחת רכב זה כרכב ל שימוש פרטי ולא כ רכב השכרה ואילו היה מוגדר זה רכב להשכרה היו הגבייה והנהלים של חברת הביטוח שונים. האם יש בעייה לשכור? האם במידה וישנה תאונה מותר לי להסתיר את העובדה ששכרתי את הרכב או שעליי לספר לביטוח?
תשובה: במקרה של תאונה, אסור להצהיר לחברת הביטוח שהנהיגה ברכב הייתה בשימוש פרטי, כאשר השימוש היה לשכירות, כיון שפוליסה לביטוח פרטי אינו מכסה רכב להשכרה, לקיחת ממון במציאות כזו היא מעשה גנבה. אסור לשכור רכב כזה כיוון שהנהיגה בו היא למעשה ללא ביטוח, דבר האסור על פי החוק. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: ספרי יהדות למתחילים: רציתי לשאול איזה ספרי יהדות צריך למי שמתחיל לחזור בתשובה, אני יודע שצריך חמישה חומשי תורה משנה, שולחן ערוך,ספרי מוסר מסילת ישרים שערי תשובה אורחות צדיקים מה עוד אשמח מאוד לרשימה פשוטה אפילו,
תשובה: ב"ה מאוד שמחתי לראות שאתה רוצה ללמוד, להעמיק ולהתקדם, זה ממש נפלא, המשך כך ותזכה לאוצרות נפלאים בכל הקשר עם ה'. אוצר ארון הספרים היהודי מלא בהמון ספרים נפלאים, ספרי יסוד, וספרים של בנין רוחני מפואר לתלפיות, וכל אחד יכול למצוא את הדרך איך לבנות לו עולם רוחני גדול ומפואר. יחד עם זאת חשוב לדעת, שבדרך כלל כדאי שלימוד זה לא יהיה אישי בלבד, אלא יהיה מלווה בהדרכה, ואולי אפילו שיעורים וחברותא ללמוד איתו. כאשר לומדים עם מישהו נוסף, כאשר זוכים להתחבר לכאלו שיודעים ומבינים יותר, זוכים להפיק מהלימוד הרבה יותר, וזה מאוד כדאי. לכן, אני מאוד מציע לנסות מעבר להמלצה על ספרים, לנסות גם למצוא מסגרת תורנית שבה תוכל להשתלב, וללמוד איתם את הספרים שהם לומדים. אם תרצה אשמח שתכתוב לי מעט יותר פרטים עליך, ואעזור לך למצוא מסגרת הקרובה למקום המגורים שלך. ובכל אופן אכתוב לך המלצה על כמה ספרים. ישנם ספרים שהם עוסקים ביסודות האמונה של עם ישראל, ומהם בונים אמונה בדרך כלל, הם מתורתם של הראשונים כגון : ספר הכוזרי (עליו אמר הגאון מוילנא שהוא ספר קדוש וטהור שכל אמונת ישראל ותורה תלויים בו) ספר חובת הלבבות (שהוא ספר בסיסי בעבודת ה'), ספר אמונות ודעות לרב סעדיה גאון (בונה את הלוגיקה בהבנת מהות האמונה) ספר העיקרים (בונה את יסודות האמונה שהאדם צריך להאמין בהם) ועוד. בשלב מאוחר יותר אנו מוצאים ספרים שיותר מרחיבים ויותר מפתחים עולם מלא של גישות ושל בניה רוחנית, כגון המהר"ל מפראג, הרב קוק זצ"ל בספריו ועוד. כאשר באים ללמוד ספרים אלו לבד, יש בכך קושי, במיוחד כשמדובר בתורתם של הראשונים הדבר מקשה, שאנו פחות רגילים לסגנון ולדרך הביטוי של הדברים, ולכן כדאי למי שאין לו עם מי ללמוד, או שיעורים לשמוע, פשוט לבחור קודם ספרים שנכתבו בדורות האחרונים ואיתם ללמוד את הדברים, ולאחר מכן להגיע אל המקורות עצמם. כיום ישנם ספרים שעוסקים ביסודות האמונה היהודית גם באופן פשוט, כגון ספריו של הרב ישראל הס זצ"ל, ספריו של הרב פילבר ועוד רבנים בני דורנו שכתבו בלשון יותר קלה וזורמת (תוכל להיכנס לכל חנות של ספרי קודש ולשאול את המוכר והוא יוכל להמליץ לך). כמו כן, ישנם ספרים עם הסברים, כמו התכנית של לימוד אמונה הנמצאת באתר, שהיא מלווה בחוברות עם הסברים ועם שיעורים. כך תוכל ללמוד את ספרי היסוד באופן קל יותר ובהיר יותר, וגם מסודר וקבוע. חוזר בתשובה חשוב שגם יעסוק בלימוד ההלכה, ולכך אני מאוד ממליץ לך על סדרת ספרי פניני הלכה שכתב הרב אליעזר מלמד (תוכל לרוכשם בחנות ספרי קודש, או להורידם למחשב מתוך אתר ישיבה) שהם ספרים לכל העדות ומוסברים ויחד עם זאת מפורטים. יש עוד המון ספרי הלכה, כגון יהדות הלכה למעשה שכתב הרב לאו שליט"א רבה של תל אביב, ספרי ילקוט יוסף (לבני עדות המזרח) ספריו של הרב חיים דוד הלוי זצ"ל ועוד. ידידי, הארכתי די הצורך, ואף שיש עוד המון, נראה לי שבשביל הפתיחה הדבר יספק אותך, אם לא המשך לשאול, ואשמח להרחיב, אך שוב חשוב לדעתי לפנות למסגרת נכונה ומתאימה שתתרום לך רבות בכל התחומים. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: בחירות נציגי נכה צ.ה.ל : ב"ה שליט"א אני מעודי בחיים ירא שמים כיפה סרוגה וכעת גמלאי צ.ה.ל התחזקתי ביראת השם ועוד ממשיך היות ואני מרגיש כל הזמן חסר. לאחר ההקדמה ביום שלישי יתקיימו בחירות להנהלת ציבור נכי צ.ה.ל פנו אליי שני מועמדים אחד הבקר ואחד בצהרים אני בדילמה במי לבחור לכן פניתי לרב - שאם הבטחתי לאחד ובחרתי בשני, האם זו אונאת דברים?
תשובה: אם הבטחתך למועמד הייתה על מנת לכבד אותו ולמנוע ממנו פגיעה, ולא מתוך כוונה רצינית לקיים הדיבור, אפשר להקל בדבר כיון שמקובל לפטור מועמדים בדברים מכובדים כדי למנוע מריבות, דבר המותר מפני ה אך אם כשהבטחת לו התכוונת לממש את ההבטחה, אסור לך לשנות כיון שיש לנו מצווה לעמוד בדיבור, ככתוב "ושארית ישראל לא יעשו עוולה ולא ידברו כזב" אלא אם כן יש לך סיבה טובה לשנות את המועמדות כגון שהתברר לך שהאחר טוב יותר וכדומה, הרב מרדכי גרוס.
שאלה: שם המשיח: על התשובה. ובכל זאת אומר כך. שמו של המשיח הוא יובל. כל השמות שנתתי מהשורש ינון הם דוגמא לשמות משיח שאפשר לנחש. אלא השם יובל מרומז בספר ישעיהו. כצאן לטבח יובל וזה עיקר הטענה שלי ולא השמות שהוספתי. לכן יש מקור לטענה שלי שהשם של המשיח יכול להיות יובל. בכל מקרה שמחתי על התשובה שנתת לי כאן. שנזכה לביאת המשיח לששון ושימחה. אמן השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שם המשיח והתגלותו"
תשובה: לשואל יתן ה' ונזכה להיות ממקרבי גאולת ישראל, ומתוך כך במהרה נראה בביאת משיח צדקנו, נתוודע לשמו ונהיה תלמידים נאמנים לתורת גאולתו. נאמנה
שאלה: התחלת לימוד חוק לישראל באמצע השנה: היום (לקראת פרשת נשא) התחלתי ללמוד בחוק לישראל. מעולם לא למדתי תורה. האם עליי להתחיל מבראשית או נשא?
תשובה: טוב לקרוא את הפרשה עפ"י פרשת השבוע כי בזה מועילה זכות הציבור שכל עם ישראל קורא פרשה זו בשבוע זה.
שאלה: בהמשך לתשובה על החממה: לשאלות הבאות לא מצאתי תשובה בדף שהרב שלח לי: האם מותר לשתול (לעשות פעולות של חרישה זריעה.) בשנת השמיטה בתוך חממה? הוא מותר להרבות צמחים (רבייה מינית ואל מינית)? על הכל. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חממה חדשה לשנת השמיטה"
תשובה: וברכת ד' הלכתית מותר לעשות הכל בחממה במצע מנותק. אבל היו שהחמירו במלאכות דאורייתא שלא יעשו על ידי יהודים, אבל אין זה אלא חומרא, ואם אין גוי יעשו על ידי יהודי. ובלבד שיהיה מנותק כהלכתו וגג כהלכתו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דתי לאומי או חרדי: לכבוד הרב. לפי עיקר הבנתי ההבדל בין חרדי לדתי לאומי הוא בעיקר עד כמה צריך להתחבר לאחינו החילונים. שאלתי היא כיצד אפשר לסמוך על ציבור שלם שיתחבר אל אחינו החילונים ושלא יושפע מהם? הרי הרמב"ם אומר שאין אדם שלא יושפע מסביבתו הן בדעותיו והן במחשבותיו ולכן יחפש לו חברה ראויה ואם לא ימצא ילך ויגור במדבר. לכן הציבור החרדי שומר על עצמו בכללותו ושולח במקביל נציגים מטעמו שיכולים להשפיע ולא להושפע על מנת לקרב את אחינו החילוניים. מדוע זה לא עדיף???
תשובה: השאלה מהו מקום המגורים האידיאלי היא שאלה גדולה שקשה למצותה בכמה שורות באינטרנט, אולם אין קשר מהותי בינה לבין דרכו העקרונית של הציבור הקרוי 'דתי לאומי'. ציבור זה כולל גוונים רבים, ולהבנתי המכנה המשותף לכולם הוא אמונה בה' והליכה בדרך התורה והמצוות, יחד עם ההכרה שהקמת מדינת ישראל היא חסד ה', שגאל את עם ישראל ופרק מעליו את עול שעבוד מלכויות. הגדרה זו כמובן היא רחבה מאוד ועל כן כוללת גוונים רבים והשקפות עולם שונות בסוגיות רבות, שאחת מהן היא מקום המגורים האידיאלי. ואין כל סתירה עקרונית בין הזדהות עם שני היסודות שהזכרתי תחילה, לבין תפיסה לפיה עדיף לאדם לגור במקום שכל תושביו שומרים תורה ומצוות. יש דתיים לאומיים שאכן סבורים כך, ויש שסבורים אחרת. כאמור, איני נכנס לגוף השאלה היכן ראוי לגור. הניסיון מלמד שבדור המורכב בו אנו חיים אין ברמה המעשית דרך אחת שמתאימה לכולם, וכל אחד צריך לחשוב היטב מה המקום בו הוא יעבוד את ה' באופן הטוב ביותר, בהתאם לכוחותיו ובהתאם לדרכו התורנית. בהצלחה רבה.
שאלה: ציון מועדים וספירה באותיות. מדוע?: ציון המועדים בספרי החומש הינו תמיד בספרות מספרים.(" בעשרה לחודש השביעי.") מאימתי אנו משתמשים באותיות לצורך הספירה: א 1 וכו בשונה לדוגמא, מספירת העומר הנאמרת במספרים. מהי הסיבה לכך? בכבוד רב וב
תשובה: לשואל שאלתך המעניינת הביאה אותי לפנות לרב שי ואלטר שי' שנמנה בין גדולי המומחים בנושא הלוח העברי. להלן תשובתו: שימוש ב"ספרות" כבר קיים בתקופת המקרא. יש ממצאים ארכיאולוגיים שיש בהם סימונים של מספרים באמצעות סימנים מיוחדים (במקום לכתוב את כל המספר במילים שלמות). אבל לפי מיטב ידיעתי אלו לא אותיות הא-ב העברי, אלא סימנים אחרים. שימוש בגימטריא   ח משתמשים בגימטריא, ולכן תמצא את זה בכל חיבורי התושב"ע (משנה, גמרות, מדרשים). מימצא ארכיאולוגי של תאריכים   כנראה הקדום ביותר הוא מצבות צוער מהמאה ה-4 עד המאה ה-6 למניינם. שם יש שימוש בחלק מהמצבות בגימטריא לציון היום בחודש. נאמנה
שאלה: מלחמת מצווה בימינו - שיטת הראשונים פרט לרמב"ם: ניחא לשיטת הרמב"ם אם נלך לפי היישוב שלך. מה עם שאר הראשונים? האם לשיטתם היום יש דין של מלחמת מצווה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מלחמת מצווה כשאין בית מקדש"
תשובה: לשואל, הרקע לשאלתך לא ברור לי. הרמב"ם פוסק שעזרת ישראל מיד צר היא מלחמת מצווה, אלא שמדבריו בספר המצוות ניתן להבין שכאילו הדבר מותנה בקיומו של בית המקדש, ועל כך מוסבים דברינו בתשובה הקודמת, לשלול הבנה זו. אם כן, קמה וגם ניצבה הסברה הפשוטה שעזרת ישראל מיד צר היא מלחמת מצווה, ולמה לחשוב ששאר הראשונים יחלקו על סברה פשוטה זו?! דברי הרמב"ם מפורשים בירושלמי בסוטה פ"ח ה"י, שכאשר הגויים באים להתקיף אותנו הרי זו מלחמת מצווה (להגדרת רבי יהודה שם - "מלחמת חובה", ואילו לדעת חכמים, שהלכה כמותם - "מלחמת מצווה", השווה לבבלי סוטה מד ע"ב ולקרן אורה שם ולחם משנה הל' מלכים פ"ה ה"א). כדברי הרמב"ם מצאנו גם במאירי בסוטה מב ע"א: "כל מלחמה שמלכי ישראל או מנהיגיהם נלחמים עם אויביהם, הן מלחמת מצוה, כגון מלחמת שבעה עממין ומלחמת עמלק ומלחמה עם כל צר הבא עליהם להשחית נחלתם, הן מלחמת הרשות כגון מלך שנלחם מרצונו עם שאר העמים אם להרחיב את גבולו.". וראה דברי אחד הראשונים, היד רמ"ה (סנהדרין קג ע"ב), על אחז ואחזיה ושאר מלכי ישראל הרשעים, שנאמר עליהם בגמרא שאין נפשותיהם נידונות: "וכי תימא מה טעם אינן נידונין? - לפי שנשתדלו בהצלת נפשות ונלחמו מלחמת חובה ונצטערו בצערן של ישראל". כך נקטו גדולי הפוסקים בדורנו, שמלחמות ישראל היום הן מלחמות מצווה. כך למשל כתבו הרב הרצוג זצ"ל (היכל יצחק או"ח סי' לא ולח), הציץ אליעזר (ח"ג סי' ט אות י ובסיכומו אות טז, וח"ז סי' מח פרק יב, שם דיון ארוך על חשיבות העליה לארץ בימינו, בין השאר בנימוק שהעולים מצטרפים למלחמת מצווה), והרב עובדיה יוסף זצ"ל (יביע אומר ח"י חו"מ סי' ו אות כג, על מבצע אנטבה, שהוא מלחמת מצווה).