LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לא לחגוג בהכנסת ספר תורה: סיימתי כתיבת ספר תורה. אני רוצה להכניס את הספר ללא טקס ורעש אלא בשתיית לחיים עם החבורה שאני לומד את הדף היומי וקיום סעודה בערב שלפני כן. יש לי בעיה של התרגשות וזה משפיע עלי בחולשה ובהפרעות קצב הלב. מה דעת הרב?
תשובה: אין חיוב לעשות אירוע גדול בהכנסת ספר תורה. אם אדם חושב שזה יפגע בבריאות שלו, שיעשה משהו בפורום קטן. הרי כתוב:" ונשמרתם מאוד לנפשותיכם", ואדם צריך להקפיד על בריאותו, כמו שכותב הרמב"ם בהלכות דעות, וזהו מבוא חשוב בעבודת השם.
שאלה: לכבס מעילים בשבת: מהו הפיתרון הטוב ביותר כדי לתלות מעילים רטובים בשבת? האם יש בזה בעיה של כיבוס בשבת?
תשובה: משום מראית עין צריך להיזהר שלא לתלות את המעיל במקום שיהיה מוכח שהוא עושה זאת על מנת לייבש. אבל אם תולים אותו במקום סתמי (שהרי סוף סוף מוכרחים לתלות אותו היכנשהו) אין בזה בעיה של מראית עין ואין ממה לחשוש.
שאלה: לפתוח את הלב או לחתוך?: האם בהכשרת לבבות חייבים לפתוח את הלבבות ולהוציא את הדם מן החדרים או שמספיק לעשות חתכים על הלב?
תשובה: כיוון שיש שם דם בעין חייבים לחתוך את הלב ולנקות אותו מבפנים כדי להוציא את הדם. לא מספיק לעשות בו חתכים.
שאלה: ילד קטן בבית קברות: בננו בן ה-8 מביע את רצונו לבקר בקברותיהם של אימי וכן של אבי אשתי. אנו מהססים מפאת גילו הרך. אשמח לשמוע את דעתך בעניין?
תשובה: אני ממליץ לא לקחת אותו בית קברות בגיל הזה.על אף שהוא מבקש.
שאלה: הנאה מאוכל שנעשה בשבת : האם מותר ליהנות מאוכל שנעשה בשבת?
תשובה: אם באוכל נעשה איסור תורה אין להנות ממנו בשבת ואם זה רק איסור דרבנן יהיה מותר להנות ממנו.
שאלה: ידועים בציבור: מה פירוש ידועים בציבור? בשיעורי תנ"ך (ביה"ס חילוני) ראינו כמה דוגמאות מהתורה לזוגות שהיו ידועים בציבור ולא נשואים. אין על זה שום איסור? האם מותר להקים משפחה ללא נישואים? כמה זמן צריך להיות ביחד בשביל להיקרא כך? גם כיום נוהגים באותה צורה או שהדברים השתנו?
תשובה: לדעת הרמב"ם יש רק דרך אחת להקים משפחה - דרך נישואין כהלכה. הפילגש בתנ"ך הייתה או אשת מלך או אמה עבריה לאחר יעוד ( שתיהן נקנו בדרך קניין ולא דרך קידושין אך מעמדן היה די דומה לאשה שהתקדשה חוץ מכמה פרטים). בימינו אין מלך ואין אמה עבריה ולכן ניתן להקים משפחה רק דרך קידושין. כל דרך אחרת אסורה. קשר שאינו מחייב אינו קדוש ולכן הוא פסול.
שאלה: קנס לאישה על ביטול בית: הקנס שקנסו אישה ששכחה להדליק נרות שבת (שתדליק נר אחד יותר להבא) הוא משום ביטול בית. האם היום, ש בית בכל מקרה לא מתבטל (כיוון שיש לנו נורות חשמל) אישה ששכחה להדליק נרות שבת לא חיייבת להוסיף נר בשאר השבתות?
תשובה: הרב צבי פסח פרנק כותב, שאדם הנמצא במקום שאין לו נרות שבת, יברך על אור החשמל. אנחנו לא פוסקים כמוהו, ונשותינו מקפידות לברך דוקא על נרות ממש, ולא על אור ממקור אחר. אמנם, אשה ששכחה להדליק נרות שבת ויש אור חשמל בבית, אע"פ שלא ברכה על הדלקת אור החשמל, נראה לי שלא צריכה להוסיף נר, שסוף סוף יש בבית אור.
שאלה: אני ממזר - מה לעשות?: אני ממזר. למה אין תיקון לממזרים? האם אני מחוייב בכל המצוות? האם יש לי חלק לעולם הבא? האם אני חייב למות טרם זמני ולחיות בייסורים? איך אני יכול למצוא לי אישה ממזרה כמוני? זה בכלל מותר?
תשובה: ממזר תלמיד חכם קודם לכהן גדול עם הארץ. הוא יכול להתחתן ואף לטהר את צאצאיו בדרך מסוימת. עליך להתייעץ על כך עם פוסק בר סמכא.
שאלה: צריבת סרטים - המשך: ראיתי תשובה מהרה"ג יעקב אריאל האומרת כי סרט שלא יוקרן עוד מותר לצריבה. האם העובדה שסרט אינו מוקרן עוד בקולנוע מתירה את צריבתו? הרי מרבית הסרטים מוצעים למכירה או להשכרה בחנויות, ומה הנפק"מ בין קניית כרטיס לקולנוע לבין השכרת הסרט?
תשובה: תשובתי הייתה שהסרט אינו מוקרן עוד, לא נאמר בקולנוע, אלא בכלל. כל עוד הוא מוקרן במקום כל שהוא אסור לצורבו
שאלה: אותות מהקב"ה: האם ראוי לראות במאורעות שקורים לנו כאותות מהקב"ה לגבי טיב מעשינו ההווים והעתידיים או לא?
תשובה: אין מקרה בעולם אלא שאיננו מסוגלים לפענח את האותות. לכן אנו משתדלים לשפר את עצמנו בכל התחומים.
שאלה: הספרים היסודיים של הראי"ה: התחלתי להתעניין בדרכו ומחשבתו של הרב קוק ואני מעוניין לקרוא ספרים יסודיים של הרב. ראיתי שיש את הספרים: אורות, אורות הראיה, אורות התשובה, משנת הרב ומאמרי הראי"ה. אילו ספרים הם יסודות ואלו נחשבים "ספר חובה"?
תשובה: כל ספרי "הרב" יסודיים למתחיל הייתי ממליץ גם ללמוד את אגרות הראיה
שאלה: אהבת ישראל של חכמים: אם אנו מאמינים באהבת ישראל באשר הוא ישראל ואפילו הגרוע שבישראל. מדוע כתוב במקורות שחכמי ישראל שנאו את הבבליים וכו?
תשובה: אין הכוונה ששנאו אותם ממש אלא ביקרו אותם.
שאלה: האם מותר לראות את הסרט אושפיזין?: אני הורדתי מהאינטרנט את הסרט אושפיזין ואז גיליתי שבעלי הסרט לא מרשים לראות אותו. האם מותר לי לראות את הסרט או אסור לי לראות אותו?
תשובה: אנחנו כבר אמרנו שכיוון שכל דבר שמשודר באינטרנט פרוץ לכל אחד ואחד, יש לזה דין של אבידה ששטפה נהר שאפילו אם הבעלים עומד על גדת הנהר וצועק שאינו מתייאש אין משגיחין בו ומותר לכל אחד לקחתה.
שאלה: איזו תנועת נוער?: איזה תנועת נוער עדיפה: אריאל או בנ"ע? אשמח לקבל פירוט.
תשובה: לשתי התנועות "אריאל" "ובני עקיבא" ישנם כיוונים חינוכיים טובים וישרים הן מבחינת בניין האומה והן מצד שמירת התורה בין אדם למקום ובין אדם לחברו. אמנם, לתנועת בנ"ע ישנו חיסרון, שרוב חכמי ישראל בדורנו ובדורות שלפנינו, התנגדו לו וחשבוהו למזיק ומסוכן מבחינה תורנית. הכוונה לישיבה ופעילות מעורבת של שני המינים, יש בזה סכנה וקלקולים ועלול להוביל לעברות שהן מהחמורות בתורה. ועל כן, פשוט הדבר, שיש להעדיף את תנועת "אריאל" שהיא אינה מעורבת ובמקומות שגם שומרים בסניפי בנ"ע על זהירות ו"הערבוב" האסור והמדריכים והמדריכות הינם יראי שמיים, אין שום בעיה להשתייך גם אליהם, תקוותנו, שברבות הימים גם תנועת "בני עקיבא " תחדל מאותה תערובת.
שאלה: להעלות לתורה מי שאינו מהול: ילד ממשפחה יהודית יוצאת רוסיה בקש לחגוג את בר המצוה שלו בבית הכנסת שלנו, זהו נוהג מקובל שאנשים שאינם שומרי מצוות חוגגים בר מצוה בבת כנסת בעליה לתורה וקריאת המפטיר והפטרה. הילד לומד בבית הספר היהודי. עתה נתברר שילד אינו נימול (שאביו אינו יהודי). האם ניתן להקל להעלותו לתורה ושיקרא את פסוקי המפטיר? ראיתי תשובות שו"ת בצל החכמה ד - ה ומנחת יצחק ד - י למרות שהמקרים דומים חשבתי אולי יש לשקול צער ועגמת נפש המשפחה ושאינם מומרים להכעיס ובודאי לא הילד עצמו. כמו כן אם נדחה אותו בידים יאבד לגמרי מתוך הקהל.
תשובה: נראה לי שאם העליה לתורה יכולה לקרב את הילד לאמונה באיזה מידה יש מקום לאפשר לו לעלות לתורה. ואולי תוך כדי הכנתו לעליה לתורה לעורר אותו להתקרב למצות וגם למצות המילה.
שאלה: לטלטל בשביל אבא בשבת: אם אדם לא סומך על העירוב בשבת ואבא שלו מבקש ממנו לסחוב לו משהו, האם הוא צריך לשמוע לאביו?
תשובה: היתר הטלטול במקום שיש ערוב הוא ע"פ דין ומקובל ע"י כל גדולי ישראל, אמנם יש מקום להחמיר ולא לטלטל בתור חומרה ובתנאי שאין בזה פגיעה באדם אחר או מצווה כלשהיא. זה בנוגע לשאלתך. במקרה ההפוך, כמובן שמותר לאדם שלא מחמיר לעשות שרות כלשהוא למי שמחמיר היות ואין בזה שום איסור ואם היה בכך איסור, אפילו מדברי חכמים, דבר פשוט הוא שאין לשמוע.
שאלה: מעשר כספים: ברצוני לשאול מס שאלות על מעשר כספים: 1. האם צריך להפריש מעשר כספים רטרואקטיבית? כלומר, אם עד היום לא הקפדתי בנושא, האם אני צריכה גם להקפיד אחורה? ואם כן עד כמה זמן? 2. שמעתי דעה האומרת שמותר להפריש מעשר כספים כמתנות חתונה (לבחורי ישיבות וכו ) האם זה נכון? ומה הדין לגבי ספרים לבר מצוה? מתנות יומולדת וכו? 3. האם מותר לקנות ספרי קודש (עבורי) מכספי מעשר כספים? 4. לגבי ארגונים ועמותות (אירגוני חסד, ארגונים למען ההתיישבות וכו ) האם צריך להקפיד לתת מעשר רק לארגונים שרבנים המליצו עליהם, או אישרו לתת תרומות גם ממעשר כספים או שאין זה מחייב?
תשובה: 1. לא. 2. כל חובה דתית או חברתית שאדם מחויב בה אינו יכול לממנה מכספי מעשר. אולי מקור השמועה במתנת חתונה לזוג עני והמתנה היא דבר הנחוץ מאוד לשימושו ואפשר לראותה כצדקה. 3. קניית ספרי קודש מותרת רק בתנאי שמשתמשים בספרים זמן מוגבל ואח"כ תורמים אותם לישיבה. 4. את יכולה לתרום לכל מטרה נחוצה וחשובה הנראית לך.
שאלה: ברכה מקוצרת לנשים מסורתיות: ראיתי באיזה סידור נוסח ברכת המזון לנשים. יש לי חברה מסורתית שלא מברכת ברכת המזון, בגלל האורך. אם אני אתן לה נוסח מקוצר, היא תוכל להקפיד על הברכה. האם הנוסח הזה מקובל? "בריך רחמנא מרן מלכא דעלמא מריה דהאי פיתא בריך רחמנא דזן לכולא. נודה לך אדוני אלוהינו על שהנחלת לאבותינו ארץ חמדה טובה ורחבה, ברית ותורה לחם לשובע ברוך אתה אדוני, על הארץ ועל המזון. רחם אדוני אלוהינו עלינו ועל ישראל עמך ועל ירושלים עירך ועל מלכות בית דוד משיחך ובנה ירושלים עיר הקודש במהרה בימינו ברוך אתה אדוני, בונה ירושלים, אמן. ברוך אתה אדוני אלוהינו מלך העולם האל אבינו מלכנו, המלך הטוב והמיטיב לכל הוא הטיב, הוא מטיב, הוא ייטיב לנו הוא גמלנו, הוא גומלנו, הוא יגמלנו לעד חן וחסד ורחמים ו והוא יזכנו לימות המשיח. עושה במרומיו, הוא ברחמיו יעשה עלינו ועל כל עמו ישראל ואמרו אמן".
תשובה: נוסח דומה נמצא גם בסידור עבודת ישראל. הוא חובר בעיקר לנשים שאינן יודעות קרוא וכתוב בעברית בימינו אין הצדקה לכך, אך עדיף שתברך ברכה קצרה משבכלל לא תברך
שאלה: ממזר מצווה להתחתן?: האם לממזר אין מצווה להתחתן? כתוב שמי שעובר גיל 18 בלי להתחתן תיפחנה עצמותיו. זה נכון? מה יעשה ממזר?
תשובה: נראה לי שיש לו מצוה להתחתן, אמנם הוא יכול להתחתן רק עם ממזרת או גיורת. גם ילדיהם יהיו ממזרים.
שאלה: חמץ שעבר עליו הפסח: ברשות חבר שאינו שומר תורה ומצוות בקבוקי וויסקי למעלה משנה, שמן הסתם עבר עליהם הפסח, האם יכול אני למכור בקבוקים אלו או שצריך לשפוך אותם?
תשובה: הם אסורים בהנאה ואין למוכרם.
שאלה: תאריכי אזכרה לנפטר: אבי נפטר במוצאי שבת ונקבר ביום ראשון. עד מתי עלינו לשבת שבעה ומתי עלינו לעלות לבית הקברות? מתי עלינו לעלות לבית הקברות ביום ה"שלושים"?
תשובה: הולכים אחרי יום הקבורה, כלומר: יום ראשון. למעשה, יושבים שבעה עד כשעה וחצי לפני כניסת שבת, אם כי מבחינה הלכתית האבלות נמשכת בצנעה עד שבת בבוקר. מבחינה מעשית, כשעה וחצי לפני שבת מותר לאבל להחליף בגדים לשבת וכדומה, ועליה לקבר יעשו ביום ראשון. יום השלושים יחול לאחר ארבעה שבועות, ביום שני.
שאלה: הידרותרפיה מעורבת - צד הנכה: חבר שלי (רווק בן 26) עבר תאונת דרכים, והרופאים שלחו אותו לבצע טיפול (שבועי) במים. לדבריו זה הטיפול האפקטיבי ביותר עבורו. המדריכה בטיפול היא אשה (בת כ-60) וכן יש נשים נוספות בבריכה. האם ניתן לקיים את הטיפול?
תשובה: זה בעייתי, אך יקפיד להרכיב משקפיים או דבר אחר שיצמצם את הראיה, ויקפיד לא להסתכל על נשים לא לבושות, וכך ישתתף בטיפול. האם למדריכה מותר להשתתף בטיפול?
שאלה: הסוף של ברכת המזון - חובה?: האם החלק שמתחיל ב"הרחמן" שבברכת המזון חובה לומר מעיקר הדין? מה לגבי הפסוקים שלאחר ה"רחמן"?
תשובה: אם אמרו את ברכת המזון בלא "הרחמן" והפסוקים שאח"כ יוצאים ידי חובה. אבל מנהג רוב קהילות ישראל לאומרם, ולמנהג יש תוקף מחייב. כמובן קהילות שלא נהגו לאומרם (למשל, חלק מהתימנים) אינם צריכים לאומרם.
שאלה: בדיקת שקיפות עורפית לעובר: ראיתי שחלוקות דעות הפוסקים בנושא בדיקת חלבון עוברי לאישה הרה. האם נכונים הדברים גם לבדיקת שקיפות עורפית, שאף היא נועדה לגלות הסתברות (גבוהה) לעובר הסובל מתסמונת דאון? מה הדין לגבי סקירת מערכות?
תשובה: יש פוסקים המתנגדים לכל סוגי הבדיקות בזמן ההריון, אבל יש הרבה דיעות אחרות. לגבי שקיפות עורפית - כיון שהבדיקה לא מסכנת לא את האמא ולא את העובר יש מקום להתיר, אבל הבדיקה מגלה רק סימן אחד של תסמונת דאון ויש גם טעויות ולכן בכל מקרה צריך לאמת תוצאות עם עוד בדיקות ולהתייעץ עם מומחים. סקירת מערכות היא בדיקה חשובה שיכולה לגלות בעיות מסוגים שונים ולמנוע הרבה מחלות וכד' ולכן יש מקום לעשותה וכמובן להתיעץ עם רבנים אם יש בעיות מסוימות.
שאלה: משאל עם: האם למשאל עם יש משמעות הלכתית כאשר עשויה להיות תוצאה הנוגדת את ההלכה? למשל, אם יהיה משאל עם בנושא עבודת חיילים בשבת (לא לצורך פיקו"נ). הרי, אם תוצאת המשאל נוגדת את ההלכה, יהודי שומר תורה ומצוות, לא ינהג על פי התוצאות. כך, אם תוצאת משאל עם היא בעד התנתקות, יהודי שומר תורה ומצוות, לא יכול לנהוג על פי התוצאות. אז מהי המשמעות ההלכתית של משאל עם, אם עשויה להיות תוצאה הנוגדת את ההלכה?
תשובה: אלו שמעונינים במשאל מאמינים שהרוב יצביע בעד ארץ ישראל ובעד המשך ההתישבות היהודים בכל ארץ ישראל. אך מבחינה הלכתית אין משמעות למשאל. כי ארץ ישראל כולה נתנה לעם ישראל על ידי הקב"ה ואין מי שיכול לבטל את דבר ד'. עם ישראל בכל הדורות שהיו ושיהיו נאמן לארץ ישראל והוא הרוב בכל אופן לעומת אלה שבדור שלנו שנפלו לחולשה זמנית ביחסו לארצו.
שאלה: מעשר כספים - נטו או ברוטו?: האם את אחוזי המעשר צריך להפריש מכל הסכום של המשכורת? הרי בתוך המשכורת מחזירים לי הוצאות של נסיעות, סכום נכבד כשלעצמו, שאינני מרוויחה ממנו והוא יוצא ישר להוצאות נסיעה.
תשובה: לעניות דעתי, יש להפריש את מעשר הצדקה רק מהרווח הממשי ולא מהחזר הוצאות שהוא איננו רווח, בין אם הן החזר הוצאות נסיעה, טלפון וכדומה. כמו כן, משפחה המתקיימת בדוחק מהמשכורת ונתינת המעשר עלולה לפגוע בפרנסתה ובהוצאות המחיה הבסיסיות אין עליה לתת מעשר והיא יכולה להסתפק בסכומי צדקה סמליים בלבד.
שאלה: כיבוד הורים ושטיפת כלים בשבת: האם מותר לשטוף כלים בשבת בבוקר משום כיבוד הורים? או משום שעלול להווצר כעס מצד האם על כך שלא שטפו את הכלים?
תשובה: אם ההורים אינם מודעים לאיסור ח, לשטוף את הכלים שלא נצרכים לשבת, משום טרחה יתירה בשבת, אז הילד צריך להסביר להם שח אסרו זאת. כבוד הורים נדחה מפני דברי ח, והילד אינו חייב לשמוע להם.
שאלה: אמירת חצי קדיש על אבא: מי שנמצא בחיוב קדיש על אבא ונכנס לבית כנסת באמצע קדיש מה יעשה? האם יכול להצטרף אליהם באמצע?
תשובה: לא, במקרה כזה אסור לו להצטרף לאומרים באמצע. הפתרון היחידי הוא להגיע לפני התחלת אמירת הקדיש.
שאלה: נסיעה לאילת מותרת?: עד היום הקפדתי בלנ"ד שלא לעזוב את ארץ ישראל, האם יש עניין שלא לנסוע לאילת?
תשובה: "ושמתי את גבולך מים סוף עד ים פלשתים" קראנו בשבת האחרונה. אילת היא אפוא חלק מארץ ישראל.
שאלה: בר מצווה באדר א?: האם נער שנולד באדר של שנה פשוטה ונכנס למצוות בשנה מעוברת, עולה לתורה באדר ראשון או שני?
תשובה: נער כזה עולה לתורה באדר שני.
שאלה: תפילת שחרית מוקדמת מאוד: עקב צורך אני נאלץ לצאת מן הבית מוקדם מאוד. האם עדיף להתפלל במנין בשעה 5:00 בבוקר (לפני הנץ ולפני זמן תפילין ק"ש וטלית), או עדיף להתפלל ביחידות לאחר זמן זה? מה לעשות עם הנחת התפלין והטלית?
תשובה: כאשר זמן התפילה במניין הוא לפני זמן "משיכיר", עדיף להתפלל ביחיד אח"כ. אם זמן התפילה במניין הוא באופן כזה, שמגיעים לתחילת ברכות קריאת שמע בזמן "משיכיר", עדיף להתפלל במניין. ויתעטפו בטלית ויניחו תפילין לפני אמירת פסוקי דזמרה ויברכו עליהם לפני "ברכו". או שגם יתעטפו ויניחום לפני "ברכו". עיין בפניני הלכה תפילה פרק יא, ז-ח. ושם בהערה 2 נתבאר זמן "משיכיר" שהוא כשהחמה 11 מעלות מתחת לקו האופק, והוא כחמישים דקות לפני הנץ.
שאלה: חזרה על מילים בשמו"ע: הרב ליאור ענה על השאלה "לחזור על מילים פעמיים בתפילה" שבתפילת שמונה עשרה ודאי שלא יחזור. האם יש גם מתירים, אם לא התכוונתי או שרציתי מאד?
תשובה: הסדר הנכון הוא להתכוון בתפילה ולא לחזור על המילים כי אנו עומדים לפני ד'. ואם לפני בשר ודם אין אדם חוזר על המילים פעמיים מפני שלא כוון קל וחומר שאין לעשות כן כשאדם עומד לפני מלך מלכי המלכים הקב"ה. אבל באופן חריג יוצא מהכלל אין איסור ולחזור על המילים תוך תחושה של בושה על שלא נאמרו המילים בכוונה בתחילה.
שאלה: אישה שמתפללת מאוחר: אם אני מתפללת שחרית ב10- בבוקר, האם אני עדיין יכולה לברך ברכות קריאת שמע או שעלי להתפלל ללא שם ומלכות?
תשובה: לכתחילה ראוי שתקפידי להתפלל עד סוף זמן תפילה, אבל בדיעבד ובשעת הדחק תתפללי עד חצות עם שם ומלכות.
שאלה: נסיעה לחו"ל בשביל הורים חולים: האם מותר לטוס לחו"ל לצורך עזרה להורים חולים או לצורך ביקור חולים? יש לציין שמדובר בגר שאולי לא חייב לכבד את הוריו הגויים.
תשובה: גם גר חייב לעזור להוריו, לכן היציאה מותרת.
שאלה: סעודת פורים מוקדמת: אני גר בירושלים, שבה יהיה השנה "פורים משולש". אני יוצא לחו"ל בחצות של מוצאי שבת, ט"ז באדר ב. האם ניתן לקיים את מצות סעודת פורים של "פורים משולש" בליל ט"ז, כיוון שנדחה, וכך יהיה אפשר לקיים אותה יחד עם משפחתי, או שמא אפילו כשנדחה המצוה מט"ו לט"ז אפשר לקיים אותה רק ביום, ואני אצטרך לקיים אותה לבד במלון בחו"ל ואשתי ובנותי תקיימנה אותה בירושלים ללא השתתפותי?
תשובה: כמדומני, שרבי מאיר שמחה מדווינסק, בעל ה"אור-שמח", מוכיח מן הירושלמי, שסעודת פורים ב'פורים משולש' שח תיקנו שתדחה ליום ראשון, אפשר לעשותה גם במוצאי-שבת. ויש החולקים עליו. לכן נראה לי, שתעשה את עיקר הסעודה במוצאי שבת עם בני משפחתך, ולמחרת במלון תאכל גם-כן משהו, ותחשיב גם את זה כסעודה.
שאלה: חברה בעייתית: חברתי התגרשה לפני מספר שנים ומאז היא חוגגת עם גברים ונשים. אני מאוד אוהבת אותה.אבל לא ניתן לסמוך עליה בתחום זוגיות, מחשש שתפריע. שמיעת הסיפורים על מעלליה לא מעניינת אותי אבל מלבד פגם גדול זה היא ממש מקסימה. האם להמשיך להיות חברתה? אני רווקה. היא גרושה 3. אני מתלבטת. מה עלי לעשות?
תשובה: אני לא ממליץ לך להמשיך להתחבר איתה אף על פי שהיא מקסימה לפי דבריך כי חסרונותיה עולים על מעלותיה. אני מאחל לך שתמצאי חברות הגונות ונאמנות ושתזכי לבנות בית נאמן בישראל.
שאלה: העדפות בשרות הצבאי: התעוררו בי לבטים לגבי העדיפויות בתחום השרות הצבאי. הנקודות שעוררו את הלבטים הם: שילוב בנות ביחידות קרביות, שימוש בחיילים קרביים לצורך פינוי ישובים ומאחזים ופיזור מחלקות ההסדר. נראה שהצבא איננו מתחשב בציבור הדתי לאומי המשרת בצבא במוטיבציה גבוהה ובאחוזים גבוהים של התנדבות לקרבי. הצבא מוביל למצב שבו איני רואה הצדקה שדוקא אנחנו נוותר על עקרונותינו, שהם אלוקיים נצחיים, ונאלץ את עצמנו לסבול מצב זה. האם לא עדיף לתגייס ליחידות לא קרביות כדי לפתור חלק מהבעיות?
תשובה: מצווה גדולה יותר לשרת ביחידה קרבית, שבה יותר תורמים לביטחון והגנת ישראל, ויותר לישוב הארץ. אמנם במצב שיש קושי לשרת ביחידה קרבית, מסיבות שונות, אזי גם השירות במסגרות אחרות מצווה. ואם המצב יוחמר ביחידות הקרביות אכן יהיה מקום להעדיף יחידות אחרות. בפועל אין כיום קושי לשרת ביחידות קרביות. ומה שנדמה כאילו פוגעים בחיילים הדתיים, אינו מדויק, וכל חייל דתי שעומד על שלו, מקבל יחס מכובד. צריך לחזק את החיילים לעמוד על שלהם ולא להיות מושפעים מלחץ לוותר על עקרונותיהם.
שאלה: לנדור בשביל להתחתן: האם כדאי לנדור נדר בשביל דבר שאני רוצה יתקיים, כמו למשל מציאת בת זוג?
תשובה: לא כדאי לנדור נדרים אלא לתת נדבות. כלומר לעשות צדקה בלי לנדור לתת את הצדקה מראש. ומותר לתת צדקה כדי לזכות בזיווג הגון במהרה.
שאלה: יחס הרצי"ה לחסידות: מה היה יחסו של רבינו הרצי"ה לתנועת החסידות? האם מותר ומומלץ ללמוד ספרי חסידות?
תשובה: כבר מרן הרב כתב באיגרותיו שצריך לשאוף ללמוד את כל השיטות של חכמי התורה. אכן צריך לעשות זאת לפי סדר נכון. גם מורינו ורבינו מרן הרב צבי יהודה זצ"ל היה בקי בספרי חסידות והיה מצטט את התניא וכד'. תשובת הרב דב ליאור על לימוד ספרי חסידות
שאלה: שמחה על מות האויב: המשנה ברורה כותב שלא אומרים שירה בשביעי של פסח כי הקב"ה אמר "מעשי ידיי טובעים בים ואתם אומרים שירה?!". אם כך, מדוע גומרים את ההלל ביום העצמאות וביום ירושלים? הרי גם במועדים אלו נאבדו מעשי ידיו של הקב"ה?
תשובה: טעמים אחדים נאמרו בעניין שאלתך, ואכתוב לך שניים מהברורים והפשוטים. תשובה ראשונה נזכרת בדברי אור החיים הקדוש. על פי דבריו, אין הקב"ה מעניש רשעים אלא אם כן גדשו את סאתם, ואז הוא מאפשר שמחה על עונשם, כמו שנאמר: "באבוד רשעים רינה". אולם פעמים שלא הגיע זמנם להיענש, אבל כיוון שהם מסכנים את ישראל - מוכרחים לאבדם כדי להציל את ישראל. ואז על עונש זה אין שמחה לפני הקב"ה, כיוון שאיבד אנשים שמצד עצמם אינם חייבים עדיין מיתה. זהו טעם מיוחד רק לשביעי של פסח ולא למלחמות אחרות, ועל כן אומרים הלל שלם בליל פסח על מפלת מצרים, מפני שעל אותה מפלה חלקית היו חייבים ברשעתם. תשובה שנייה: יש להבדיל בין מפלת רשעים שנעשית על ידינו, בני האדם, ובין מפלת רשעים בנס משמיים. אדם שעמד בסכנת חיים וניצל על ידי שהרג את אויבו - עשה את מעשהו בזכות, מכיוון שנאמר "הבא להורגך השכם להורגו". ועל כן מותר ומצווה עליו לשמוח על הצלת נפשו אף על פי שאיבד את נפש הקמים עליו, ואפילו אינם רשעים גמורים. אין הדבר כן כשמתו האויבים על ידי נס גלוי משמיים ללא מעשה אדם, שאז אין לומר שירה אם לא בהיתר משמיים. צריך לדעת כי בזמן שאדם ניצל וצריך לומר שירה ואיננו אומר שירה, עבירה היא בידו. ומסיבה זו לא זכינו שיהיה חזקיה משיח, מכיוון שלא אמר שירה. ואף על פי שיש ללמד עליו זכות שלא החזיק את עצמו ראוי, בכל אופן עיכוב השירה וההודאה לה' עיכב את הגאולה השלמה. הודאתנו לה' על גאולתנו בחנוכה וביום העצמאות וביום ירושלים יש בה מצווה וזכות שניגאל גאולה שלמה, אמן.
שאלה: נטילת ידיים בכל המצבים האפשריים: האם יש ליטול ידיים וכיצד לאחר ביצוע הפעולות הבאות: 1)גזזיזת ציפורניים. 2)גילוח שערות הזקן והשפם. 3) תספורת. 4)מקלחת. 5)כניסה לשירותים ולחדר המקלחת. 6)חיכוך בשערות השיער. 7) נגיעה בשרוכי הנעליים, בנעליים ובגרביים.
תשובה: בכל המקרים שהזכרת נוטלים ידיים עיין בשו"ע סימן ד' סעיף ח' הסיבות לכל מקרה. הרב חיים כץ.
שאלה: ודאות באמונה: האם לאדם מאמין חייבת להיות אמונה ודאית ב-100, או גם מי שמאמין בלי שלמד בהעמקה ייקרא מאמין, למרות שאצלו זה מבוסס רק על אמונה עיוורת שבלב, בלי לחקור ולהתעמק. וכן, האם תיתכן אמונה ודאית ללא שום סתירות פנימיות אצל האדם?
תשובה: גם מי שמאמין בלי שלמד בהעמקה הוא מאמין. ואולם ככל שהאמונה יותר ברורה ויותר מבוססת בהכרה הרי היא יותר שלמה. האמונה השלמה יוצרת הרמוניה בנפש ומסירה את הסתירות. אך אין זה אומר שלמאמין יש הסבר לכל דבר אלא שהוא יודע שאי הבנתו היא מחמת קוצר שכלו. והוא מאמין שכל מה שקורה הכל מושגח על ידי הקב"ה והכל לטובה גם אם לפי מבט עיניו זה נראה אחרת.
שאלה: שיטות באמירת ההלל: האם למנהג אשכנזים יש לומר "הודו לה כי טוב", או "יאמר נא ישראל" וכו?
תשובה: לפי מנהג אשכנז עונים בהלל "הודו לה' כי טוב". ואין צורך לומר "יאמר נא" וכו', כי בשמיעת הקהל את הפסוק מהחזן יוצאים ידי אמירתו, ולכן יכול הקהל לענות "הודו לה'" וכו'. מנהג זה מובא בסידור רב עמרם, ובתוס' ור"ן סוכה לח, ב, וכ"כ הטור וב"י תכב, ג. אולם הרבה אחרונים כתבו, שהואיל ויש חשש שהקהל לא ישמע כראוי את החזן, טוב שגם הקהל יאמר עם החזן וקצת לפניו את הפסוק, ואח"כ יענה אחר החזן "הודו לה'" וכו', וכ"כ מ"א תכב, ח, וא"ר יג, ומחה"ש ומ"ב כ.
שאלה: להביט על המתפללים בתפילה: האם מותר בזמן חזרת הש"ץ, שמיעת קדיש וכו להביט על הקהל ולהסתובב, או שחייבים להיות מרוכזים, לעצום עיניים וכו?
תשובה: אין חובה לעצום עינים, אבל צריך להקשיב לחזן. ואפשר תוך כדי כך להביט בקהל.
שאלה: תפילה ל ההתיישבות: בבית הכנסת שלנו היו ויכוחים כשהתחלנו לומר את תפילה ל ההתיישבות (שחיבר הרב חנן פורת). היו שטענו שאין להכניס פוליטיקה לביה"כ, היו שאמרו שכל עוד הרבנות הראשית לא אמרה לומר זאת (כמו תפילה ל המדינה והחיילים), אז אין לאומרה. והיו שאמרו שאם נאמר תפילה זו - זה מראה שמוציאים את ישובי יש"ע מחוץ למדינת ישראל (שהרי כבר נאמרה התפילה ל המדינה). 1) האם יש אמת בטענות אלו? 2) האם צריך לעמוד על שלנו ולומר תפילה זו כל שבת?
תשובה: לדעתי אפשר לחבר ולומר כל תפילה על כל צרה שלא תבוא לעולם, אך אין לומר אותה אלא באופן חד פעמי ולא להכניס אותה כסדר בתפילה. אלא אם כן נקבעה על ידי סמכות רבנית מחייבת לאותו ישוב.
שאלה: ברכת משנה הבריות: האם למעשה יש לברך כיום על ראיית אדם קטוע רגליים, עיוור או חירש, את ברכת משנה הבריות?
תשובה: כיום אין נוהגים לברך ברכה זו. דברים שח ראו בהם שינוי הם הצריכו לברך עליהם, אולם אנו רגילים בדברים מעין אלו, אם במציאות ואם בתמונות, ושינויים כאלו אינם יוצרים אצלנו התפעלות. לכן אין לברך.
שאלה: גיהוק בתפילה: אירע לי פעם אחת בתפילת שחרית שהתחלתי לגהק באמצע ברכות קריאת שמע. האם מותר לשתות מים כדי לנסות להפסיק את הגיהוק, או האם אני צריך ללכת למקום אחר כדי לא להפריע לשאר המתפללים? האם צריך לברך על שתיית המים?
תשובה: מותר לך לשתות מים במקרה כזה ולברך בין הפרקים, כלומר: בין הקטעים. ההפסקות בין הקטעים הם כדלהלן: בין ברכת "יוצר המאורות" לברכת "אהבת עולם". בין "הבוחר בעמו ישראל באהבה" ל"שמע". בין "שמע" ל"והיה אם שמוע". בין "והיה אם שמוע" ל"ויאמר". (שולחן ערוך, אורח-חיים, סימן סו, סעיף ה)
שאלה: לשנות מן האמת בנושא ענווה: אחד הגדרים שמותר לשנות מן האמת הוא במסכתא (הכוונה לענוה). האם זה היתר כללי לשקר מתוך ענווה או שזה מותר רק כששואלים אותי כמה מסכתות למדתי?
תשובה: אני חושב שבכל דבר שמחשיבים את האדם לחכם, מרוב ענוותנותו מותר לו לשנות.
שאלה: "אני מאמין" או "אני מאמינה"?: האם מותר לשנות ב"אני מאמין" לאני מאמינה?
תשובה: בת לא צריכה לשנות, ולא ראוי לשנות, זה נוסח קבוע שאמנם נאמר בלשון זכר אבל הוא גם לאשה.
שאלה: פנקס שיקים בכיס בשבת: טיילתי במושב בשבת וגיליתי להפתעתי שיש לי בכיס המעיל פנקס שיקים. מה הייתי צריך לעשות?
תשובה: צריך לחלק בין שני מצבים. אם זהו מקום ללא עירוב, אסור לו לטלטלו וישליכנו במקום. אך אם הוא במקום שיש בו עירוב, ילך עם המעיל לביתו, יפשוט את המעיל וינער אותו כדי שפנקס השיקים יפול, ויכול לחזור ללבוש את המעיל. ההבדל הוא שח אסרו לטלטל מוקצה בידיים, אבל אם המוקצה נמצא בכיס המעיל או המכנסיים, והוא לובש אותם והולך איתם, אין בזה איסור טלטול מוקצה. אמנם לכתחילה אסרו אפילו אם המוקצה נמצא בכיסו. לכן במקרה הנ"ל מותר להמשיך ולטלטל עד ביתו, ושם ינער את המוקצה. אבל כשאין עירוב זהו טלטול האסור, לא מפני שזה מוקצה, אלא מפני איסור טלטול ארבע אמות ברשות הרבים, ובזה אין עצה, אלא להשליך מה שבכיסו באותו מקום.
שאלה: להכשיר מזלג שנגע בכבד: בצליה על גבי מנגל חשמלי, האם סכינים ומזלגות אשר שימשו להפיכת הלב והכבד טרפים ואם כן האם חובה להכשירם בליבון - גם בזמן שהדבר יהרוס אותם?
תשובה: אכן, הם נטרפים ולכן צריך לייחד שיפוד שרק בו יהפכו את הבשר. אמנם יש כאלו שאומרים שהשיפוד הנ"ל מכשיר את עצמו על האש ולא נטרף, אולם לכתחילה בוודאי שאין לנהוג כך.
שאלה: להכשיר מנגל אחרי צליית כבד: האם לאחר צליית כבדים או לבבות צריך להכשיר את המנגל החשמלי בטרם מניחים עליו אוכלים אחרים?
תשובה: אין צורך להכשיר את המנגל ומספיק לייחד רשת מיוחדת לכבדים וללבבות.
שאלה: תהילים לזכות חולים ומתים: האם זה ר שכמעט את כל התהילים שאני אומרת אני מקדישה לע"נ אמי שנפטרה או למען חולים? האם יש להתפלל רק לשם התפילה עצמה (לשמה) ולא בשביל חולים או נפטרים?
תשובה: אין בזה בעיה, כשאת מבקשת רחמים על פלוני, וזה לא פוגם במעלה וביעילות של אמירת תהילים. ומי שמתפלל גם על כלל ישראל יש בזה מעלה נוספת, שהגמרא אומרת: "לשתף איניש נפשיה בהדיה ציבורא" (ישתף אדם עצמו עם הציבור), כלומר: כמו בתפילת הדרך שאנו אומרים "שתוליכנו ל ", למרות שרק הוא הולך, ולא אומר "שתולכני ל ", כך עדיף להגיד את התפילות תוך הדגשה גם על הרבים.
שאלה: ברכה אחרי גפן של הבדלה: אני אישה. האם עלי לברך ברכה מעין שלוש על הגפן אחרי ההבדלה? אני עושה הבדלה מכיוון שאין גבר בסביבה שיכול להבדיל עבורי.
תשובה: בודאי שלכתחילה צריך לשתות מכוס של הבדלה רביעית, כדי שתוכלי לברך ברכת 'מעין-שלוש'. שיעור רביעית הוא 86 סמ"ק.
שאלה: כמה זמן לחכות עם הפאפיה?: אני רוצה לשתול פאפיה ורציתי לדעת אם אני צריך לחכות 3 שנים או שישר אני יכול לאכול את הפירות?
תשובה: יש מחלוקת אם הצמח נחשב אילן או ירק. אם הוא אילן יש לחכות שלוש שנים ואם הוא ירק אין צריך. בדרך כלל האשכנזים מחמירים והספרדים מקילים. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: תרומות ומעשרות מתבלינים: בקשר לבזיליקום, פלפלים קטנים וכאלה דברים עליהם גם צריך לתת תרומות ומעשרות?
תשובה: העיקרון הוא שאם התבלינים הללו נאכלים כמות שהם (גם אם אחר בישול) צריך להפריש תרומות ומעשרות. אם הם אינם נאכלים והם רק תבלין המיועד לנתינת טעם אין צריך להפריש תרומות ומעשרות. לכן בפלפל למשל, יש להפריש תרומות ומעשרות. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן. לתשובת הרב אליעזר מלמד