LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מותר לשמור מקום?: המיקרה ארע בל"ג בעומר במירון. לאחר ששהיתי בציונו של הרשב"י זצ"ל רציתי לחזור לבני ברק עם חברת האוטובוסים שאיתם הגעתי למירוןן והסתבר שחברת האוטובוסים לא שלחה אוטובוסים לאסוף את הנוסעים וציבור גדול של אנשים חיכה כמה שעות כשהם עומדים כל הזמן על הרגליים ועייפים מההמתנה הממושכת בחום. נשים מבוגרות, נשים בהריון ואנשים מבוגרים כולם המתינו שעות בעמידה. לבסוף לאט לאט התחילו להגיע האוטוסים אבל בגלל שציבור הממתינים היה כל כך גדול ורובו עייף ועצבני מההמתנה הממושכת ומהדוחק הגדול, העליה לאוטובוסים נעשתה בצורה לא מסודרת. לבסוף איכשהוא מצאתי את עצמי נדחפת לתוך האוטובוס ולהפתעתי במקום שבו רציתי להתיישב עמדה נערה כבת 14 ואמרה לי שהמקום שעליו אני רוצה להתיישב תפוס וכמו כן היא תפסה עוד כמה ספסלים לבני משפחתה. הייתי מאוד עייפה כמו שכתבי לאחר שעות של המתנה בלילה (זה קרה בערך בשעה 11 בלילה) ולא הסכמתי לוותר על המקום ואמרתי לילדה שאין דבר כזה לתפוס מקום מראש באוטובוס לא שומרים מקומות ועוד כמה ספסלים כמו שהנערה הזאת עשתה. הנערה אמרה לי שמה שעשיתי זה גזל. מאז אני מסתובבת בהרגשה רעה שאולי אני צריכה לעשות תשובה על זה, מצד שני נראה לי לא הגיוני שעולה נערה צעירה תופסת כמה ספסלים באוטובוס ומכריזה שהם תפוסים כשאנשים מבוגרים ועייפים לאחר עמידה של שעות על הרגליים בהמתנה לאוטובוס צריכים להמתין שוב עוד הרבה זמן. מה דעת ההלכה במקרה הזה, והאם אני צריכה לעשות תשובה על כך?
תשובה: דבריך נכונים, באוטובוס ציבורי מקובל שמי שעולה ראשון מתיישב, ואין לתפוס מקום. לכן את לא צריכה להרגיש נקיפות מצפון על מה שעשית.
שאלה: הפריה חוץ גופית בנשאי מחלה: האם מותר לבצע הפריה חוץ גופית במקרה של הורים נשאים של מחלת A-T יצויין כי יש 25 סיכוי ללידת ילד חולה, כידוע, המחלה היא חשוכת מרפא, וגורמת לצער רב לילד החולה, אך האם אין כאן חשש להוצאת זרע לבטלה?
תשובה: במקרה של מחלה גנטית הפתרון המומלץ הוא הפריה מלאכותית שבה רק ילד בריא יוחזר לרחם.
שאלה: חבישת כיפה בלילה: האם גבר צריך לחבוש כיפה בלילה (כשהוא ישן)?
תשובה: מעיקר הדין אין צורך לכסות את ראשו בלילה כשהוא ישן, אך בא"ר (סימן ב' סק"ד) כתב בשם השל"ה הקדוש, שממידת חסידות טוב לכסתו ראשו גם בלילה.
שאלה: תפילה בזמן טבילה: שמעתי בשם הרב כי הרב התיר בתשובה להפסיד חד פעמית תפילה במניין לצורך עזרה לאישה עם הילדים ובאופן מערכתי יותר לתכנן לעתיד איך לא להגיע למצב כזה, לפי מה שהבנתי. ברצוני לשאול האם יש מקום להתיר בדומה לכך ללוות את האישה למקווה בערב שבת כשליל הטבילה יוצא בו, גם במחיר של הפסד תפילה בציבור בערב שבת כאשר זה גורם נחת רוח לאישה ומרגיע אותה מצד "ואהבת לרעך כמוך" כדברי האר"י הקדוש, בעיקר בין איש לאשתו שזו מצווה דאורייתא שלא ניתנת להדחות כאן, לכאורה כנגד מצוות תפילה במנין. כמו כן במידה ומותר האם באופן קבוע או חד פעמי?
תשובה: אין דמיון בין המקרים. כאשר האשה אינה מסוגלת לטפל בילדים הבוכים וזקוקים לטיפול מיידי אין ברירה אחרת, אולם ליווי האישה זו גחמה שהאישה יכולה לוותר עליה ללא כל צער שהוא. אם בכל זאת כל הבית תלוי בכך אין ברירה.
שאלה: מראית עין בחלב קוקוס: בישלתי לפני כמה שבועות בשר עם חלב קוקוס. למרות שהחלב הוא בכלל מן הצומח (קוקוס), הוא נראה כמו חלב לכל דבר. האם הדבר מותר או שיש בכך מראית עין?
תשובה: חלב הקוקוס שאני מכיר אינו דומה לחלב, אך אם יש חלב קוקוס הדומה לחלב רגיל דינו כחלב שקדים ואסור לבשל בו בשר משום מראית העין אא"כ נשארו קליפות שקדים שכל הרואה לא יחשוד שמדובר בחלב ממש. בדיעבד, אם כבר בישלת התבשיל מותר באכילה.
שאלה: שתילת פרי לא מעושר: לקחתי תפוח אדמה מתוק שלכאורה קנו אותו במקום שלא עושים תרומות ומעשרות, לפיכך, התפוח האדמה המתוק הוא פרי לא מעושר. רציתי לדעת, אם מותר לשתול אותו בתוך עציץ על מנת שהוא יצמיח עלים ואף פירות, זאת אומרת, להנות מפרי לא מעושר?
תשובה: עליך לעשר את התפו"א ורק אח"כ לזורעם. חג שמח הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מראית עין בשעון שבת: חברי שאל אותי למה אי אפשר לפתוח את המטריה לפני שבת ולהשתמש בשבת בלי לפתוח. אז עניתי לו שאסור בגלל שיש פה חשש למראית עין. ואז הוא שאל בקשר לשעון שבת, למה שעון שבת לא נקרא מראית עין הרי בן אדם יכול לעבור ברחוב ולחשוב שאני הדלקתי או כיביתי את האור בשבת, לא ידעתי לענות לו תשובה מדוע אין כאן משום מראית עין?
תשובה: האיסור להשתמש במטריה בשבת שהייתה פתוחה מע"ש, אינו רק מחמת מראית עין אלא מחמת שעתה כשמניח המטריה מעליו יוצר חלות אוהל בשבת ואסור. ולגבי מראית עין בשעון שבת התירו שכבר פשט הענין שיש שעון שבת, אך במטריה וכגון זה אפשר שהרואה יחשוב שפתחת אותה בשבת ויש בזה משום מראית עין.
שאלה: השלמת מנין וירטואלי: כידוע אנו נמצאים בעולם מודרני ומתקדם ובכך רצוני לשאול האם ניתן להשלים מנין ע"י אדם שנוכחותו במקום התפילה מתקיימת רק דרך המכשיר האלקטרוני המסויים שהוא גם שומע רואה ויכול לענות למתרחש בתפילה (לדוגמה מכשיר דור שלישי בטלפונים הניידים שאפשר לקיים בו שיחת ווידאו "live" או כל מכשיר אחר).
תשובה: אי אפשר לצרף למניין בצורה כזו. אף אם אדם נמצא מאחורי מחיצה לא מצטרף.
שאלה: איך לבדוק ביצה מדם: כשאני בודק ביצה לפני הכנסתה לעוגה או למחבת, האם מספיק לשבור אותה לתוך כלי ולבדוק מלמעלה או שצריך לתוך כלי שקוף מזכוכית ולבדוק גם מלמטה?
תשובה: לא צריך, מספיק לבדוק בצורה כזו. יש להבחין בין ביצים רגילות ( "תנובה" וכו' ) לבין ביצי רבייה, ביצים רגילות גם אם נמצא דם בביצה אינו אוסר את כל הביצה, אלא רק את בדם אין לאכול, ולכן אפשר להסתפק בבדיקה זו.
שאלה: לשבור את שביתת הסטודנטים?: כידוע שביתת הסטודנטים נמשכת כחודש ימים כתוצאה מהחלטות וועדת שוחט להעלות את שכר הלימוד. במוסד האקדמי שבו אני לומדת (זהו מוסד דתי לבנות) אגודת הסטודנטיות עורכת משאל בקרב הסטודנטיות האם להמשיך לשבות או לחזור ללימודים. טענות המצדדות בהמשך השביתה אומרות כי "נקפנו לבנו על כך שאחינו הסטודנטים נלחמים בעוז רוח את מלחמתנו, משלמים לבדם את מחיר השמירה על זכויותינו והדאגה לרווחתנו. חבים אנו להם חובה מוסרית לעמוד איתן לצידם למען מטרתנו המשותפת. לא ייתכן שנעמוד מנגד ונפקיר אותם בקרב עקרוני שכזה על מעמדנו כסטודנטים במדינת ישראל. זהו מצב שאין הדעת, וודאי לא המצפון, סובלים אותו, ואל לנו להשלים עמו. מובן שאם הסטודנטים יפגעו כספית ניפגע גם אנו, אחינו וחברינו!". מצד הנהלת המוסד הם מעוניינים כי נחזור ובמקרה ונחזור ביום ראשון הקרוב, כ"ה באייר, הסמסטר לא יפגע, המבחנים יתקיימו בזמן שנקבע ובמידה ויהיה צורך יקלו בחומר הלימודי. אם לא נחזור חופשת הקיץ כנראה תיפגע ותתבטל או שהסמסטר יבוטל לגמרי. יש לציין, כי העלאת שכר הלימוד לא תפגע במי שהחל כבר ללמוד ובניהם אני, אלא רק במי שיחל ללמוד משנת תשס"ט (2008). לאור המצב, רציתי לשאול האם יש בעיה מוסרית בלחזור לספסל הלימודים ו"להרוויח" על חשבון שאר הסטודנטים בארץ?
תשובה: אכן יש בעיה מוסרית בכך. האחיכם יצאו למלחמה ואתם תשבו פה?! שביתה זו שאינה פוגעת בזולת אלא בסטודנטים עצמם שונה משביתות אחרות שדעת ההלכה לא נוחה מהן בלשון המעטה. אלא שאיני מכיר את הסוגיה לעומקה ואיני יודע אם השביתה בכלל מוצדקת. אומנם על המדינה לס את שכר הלימוד ואף לאפשר לסטודנטים הזקוקים לכך מילגת קיום, אולם יש סטודנטים שמצבם הכלכלי מאפשר להם ללמוד על חשבונם, מדוע על המדינה לממן את לימודיהם? כאמור, איני בקי בפרטי המו"מ וייתכן שהשביתה מוצדקת כמו כן עליך לבדוק אם גם המכללות כלולות בתביעת הסטודנטים שאם לא אינך צריכה לשבות. כבר היו שביתות בעבר והסמסטר לא נפסל.
שאלה: קברי צדיקים לאשה בהריון: האם מותר לאישה בהריון להיכנס לקברי צדיקים?
תשובה: מצד הדין אין זה איסור. אמנם מסיבות "מסטיות" נהגו שלא להיכנס. ולכן, אם את יכולה להיכנס ולא לעמוד תוך 4 אמות של הקבר, אין בעיה.
שאלה: מס שתשלומו כרוך בעבירה: אני זקוק לשכור דירה באזור מסוים. לאחר חודשים של חיפושים נמצאה דירה, אך אחד התנאים לשוכר בה, הוא לשלם מידי חודש מינוי למרכז הספורט המשותף של השכונה. מרכז ספורט זה פועל בשבת ולא נשמרת בו צניעות. 1. האם אפשר להסתכל על זה כמס כמו שאר מיסים שאני משלם למדינה, ובחלק מהם נעשה חילול שבת, אלא שאין בידי ברירה ולכן יותר לי לגור שם ולשלם? 2. האם אי - השתתפותי בפעילות האסורה יכולה לתרום להתרת הדבר? 3. האם יצירת שעות נפרדות, יוצרת איזשהו "היתר" למקום זה, בסך הכל רוב חופי ובריכות הארץ פועלות כך, הווי אומר: מחללות שבת וצניעות, אך מאפשרות שעות נפרדות שמהם אנו נהנים, כך שאולי היתר זה יכול לעזור גם בסוגיית הנידונה- כלומר לא הופכת אותי לשותף לדבר עבירה? 4. אולי זה שאני שוכר, ומדובר בתקופה זמנית מאד, לא אוסרת עלי את הדבר? 5. אם אעשה "הסכם-הערמה" עם בעל הדירה (שגם הוא שומר מצוות) שהוא ישלם מס זה ואני אוסיף לו לשכר הדירה את אותו סכום, האם זה פותר את הבעיה? 6. אם כל הצעותי לעיל לא עוזרות, מהי הצעת הרב לפתרון?
תשובה: הפיתרון הכי טוב, כפי שהצעת, שבעל הדירה יעלה לך את "שכר הדירה" בשווי זה, ויעשה עם הכסף כרצונו. אמנם, אפשר להסתכל על זה כחלק אינגרלי ממיסי הבניין. כמו שאדם משלם כסף לוועד בית, עבור חשמל למדיגות ולמעלית, למרות שגר בקומת קרקע ולא נהנה מזה. אך כיון שהדרישה הזו קצת משונה, עדיף לנהוג כפיתרון שהוצע.
שאלה: מצות השמיטה רק דיעבד?: איך יכול להיות שהקב"ה ציוה אותנו מצוה שא"א לקיים אותה לכתחילה מן המובחר אלא רק ע"י היתרים של בדיעבד? כוונתי למצות השמיטה שבעצם אין דרך לקיים אותה בצורת ה"לכתחילה" שלה, כלומר להפקיר את השדה לגמרי מכיוון שזה פוגע בפרנסת החקלאים ומגיע לעיתים לפיקוח נפש (וגם אם חקלאים יחידים כן מצליחים, הרי שבאופן ציבורי אין דרך לקיימה מן המובחר), ובעצם הציווי על המצווה כבר מובנה הצורך להגיע לפתרונות של "בדיעבד" כגון היתר מכירה, שגם למצדדים להתירו אין זה אלא מצב של לית ברירה ובדיעבד?
תשובה: הקב"ה נותן את הצווים במצב האידיאלי שלהם, וכאשר ישנם דברים משתנים כגון: גלות, חוסר שלטון יהודי, הרי הם דברים זמניים, לפעמים הם ארוכים אבל אין הם המציאות האמיתית. כאשר אנו נמצאים כעת במצב של חוסר בשלמות שהרי אין לנו בית מקדש, ואין לנו שבטים בנחלתם, כל אלו גורמים לכך ששביעת היא מדרבנן בלבד. ולכן הקשיים הם רק כעת באופן זמני, ועלינו לטכס עצה כיצד לשמור שביעית גם בזמן זה. אבל אי"ה כשיבנה המקדש ותחזור עטרת השביעית למקומה, אזי תקויים בנו ברכת הקב"ה "וציותי את ברכתי" ונוכל לשמור שביעית כהלכתה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לבדוק קרנות אם שומרות שבת?: ראיתי את תשובת הרב לגבי השקעה בקרנות התומכות במחללי שבת. 1. אני לא משקיע "כבד" ואין אני יודע במה הקרן משקיעה. האם אני צריך להשקיע דווקא בקרנות שמפוקחות הלכתית, או שמתוך חוסר ידיעה מותר לי להשקיע בקרן רגילה מתוך הנחה שאין היא תומכת בחברות העוברות על התורה? 2. האם ישנן בעיות בקרנות שאינן משקיעות רק בבורסה אלא גם ב-"צמוד מדד" או "לא צמוד מדד"?
תשובה: דיןפרוטה כדין מאה, אם כספך מסייע לחילול שבת אתה שותף לחילול שבת. השקעה בצמוד מדד מחייבת היתר עיסקא עליך לוודא שאינך שותף לגביית ריבית.
שאלה: נטילת ידיים במים צבועים: האם מותר ליטול ידיים במים צבועים?
תשובה: אין ליטול ידיים במים שנשתנו מראיהם, הגוון של המים פוסל.
שאלה: ניקיון הגוף אחרי גדולים : אני בחור ישיבה תיכונית, אצלנו בכל השירותים, פנימיות, חדרי מורים וכולי עד כמה שאני יודע, אין שום אפשרות של שטיפה על ידי מים, מה שיש לנו זה רק נייר, מה אני יכול לעשות? להכנס למקלחת במיוחד ושמה להתנקות?
תשובה: טוב להשתמש במגבונים לחים לאחר עשיית גדולים.
שאלה: לקיחת בבקבוק שתיה מחתונה: האם מותר בסוף חתונה לקחת בבקבוק שתיה מהאולם, והאם יש הבדל אם זה לצורך עירנות בנהיגה חזרה הביתה מהחתונה בשעה מאוחרת, או סתם לרוויה לבית? כנ"ל לחמניה בודדת כמובן.
תשובה: אם הבקבוק פתוח, מותר. אך אם הבקבוק חדש, זה תלוי מה ההסכם בין בעל האולם לבעלי השמחה.
שאלה: היחס לפליטי דרפור: מה היחס שצריכים לקבל הפליטים מדרפור, שמגיעים לארץ בלא היתר, מצד אחד האם גוים שמגיעים לארץ ישראל בלא היתר, ואולי יש לגרשם, אך מצד שני גם עם ישראל בגלות היה באותו מצב בדיוק?
תשובה: איננו במצב של אנו במצב מלחמה, מוקפים אויבים, ואנו לא יודעים האם מחר יתחברו עם שוניאינו, ולכן מדינת ישראל לא יכולה לקבל דברים כאלו. כמו כן, במלחמת השחרור הסודנים נלחמו כנגד עם ישראל.
שאלה: לא לשכוח את אחינו: אני בשלב ההחלטה איפה ללמוד. אני רוצה ללמוד הסטוריה ואני רוצה להיות מורה לחילונים וכך להכניס להם קצת חינוך בבי"ס. גם בלימודים אני חושבת אם ללמוד באוניברסיטה ולהשפיע על הסטודנטים קצת. זה ממש חשוב לי ונראה לי שאם נשאיר את האוניברסיטה לחילונים בלבד אנחנו רק נתרחק עוד ועוד מה הרב חושב? אני השנה במדרשה ואני חזקה באמונה ב"ה אמנם אי אפשר להיות מחוסן אבל אני מאמינה שה שומר על שליחים אבל אני לא רוצה להגיע לידי חוסר צניעות האם זה אפשרי בעוד שאני גם לא נשואה עדיין?
תשובה: ההליכה לשם שמים היא גורמת לסייעתא דשמיא שתזכי להישמר גם במצבים מסובכים. את צריכה להציב גבולות ברורים לדרך התנהגותך עם ציבור לא ירא שמים. ודאי שכדאי שהקשר שלך יהיה עם בנות ולא בנים ובודאי שלא להסכים למיעוט צניעות מצד הבנים כלפיך  אמירות או נגיעות וכו'  בדרך כלל מי שיודע את ערכיו ועומד עליהם החברה קולטת זאת ומכבדת אותם. במה שלא מתאים לערכיך אל תהיה שותפה. כולם יעריכו זאת. העיקר הוא להמשיך להיות קשור אל הקודש דרך לימוד ושימוש תלמידי חכמים ודרך קשר עם משפחות ואנשים יראי שמים.
שאלה: ברכה על דבר שלא אוהבים: האם מברכים ברכות הנהנין על דבר שלא אוהבים, כגון: אני לא אוהב לשתות מיץ ענבים, אז האם בהבדלה או בקידוש אני צריך לברך?
תשובה: צריך לברך, כיון שבכל זאת החיך נהנה.
שאלה: חגיגת בר-מצווה כפולה: אני גבאי בבית כנסת אשכנזי באשדוד. בשבוע הקרוב (פר במדבר) יתקיימו אי"ה שני חגיגות בר מצווה של שני חתנים שונים. לצערנו, לא ידענו מראש על קיומו של החתן השני ורק בשבוע האחרון נודע לנו כי גם הוא רוצה לעלות ולחגוג כמו הראשון. שני החתנים הכינו את קריאת המפטיר וההפטרה, ושניהם חפצים לקרואתם. כיצד עלינו לנהוג במצב שכזה בו שני אנשים ראויים ורוצים לקרוא את ההפטרה, האם אפשר לקרוא את ההפטרה פעם עם ופעם בלי ברכותיה, האם רק חתן אחד יכול לזכות, האם יש לפצל את המניין, האם אפשר לחלק את ההפטרה? אשמח לאפשרויות שונות כיצד לנהוג.
תשובה: כיון שחתני הבר מצווה לא קוראים את כל הפרשה, אין סיבה לפצל את קריאת הפרשה. אבל אפשר שיקראו את כל קריאת התורה כרגיל בבית הכנסת, ולקריאת ההפטרה יתחלקו לשני מניינים. כמובן, שאם יסכימו בניהם שאחד יעלה עליה רגילה ויכינו אותו לקריאה זו והשני יעלה מפטיר, זה מצויין.
שאלה: שביתת הסטודנטים היא גזל?: כידוע, שביתת הסטודנטים נמשכה זה זמן רב. ואף הועד האוניברסטאי איים לבטל את הסמסטר. דבר שיכול היה לגרום לנזקים רבים. ישנם סטודנטים המתנגדים לשביתה מסיבות שונות. הם באים ומתייצבים לשעורים כרגיל. אנשי אגודת הסטודנטים, באים לשעורים ו"מפוצצים" אותם. כלומר, הם באים ועושים רעש ולא מאפשרים את המשך קיומו של השיעור. במילים אחרות, סטודנט אשר הלימודים חשובים לו, ואשר שילם במיטב כספו, עבור השעורים, נמנע ממנו מללמוד אותם, בעקבות אותה ההפרעה. ייתכן, אם כי לא וודאי - כי ואתו שעור יושלם בזמן אחר, אך כבר כעת הסטודנט השקיע משאבים בכדי להגיע לשעור, וכן התקיימותו בזמן אחר, היא לא מתוכננת, ואף היא תפגע בו. בעצם "פיצוץ" השיעורים מתקיימים נזקים לסטודנטים אשר רוצים ללמוד, ואינם מעוניינים בשביתה. רציתי לשאול את כבוד הרב, האם אין בכך משום גזל. האם אכן מותר לחברי האגודה לבוא ול"פוצץ" שעורים?
תשובה: בקשר לשאלתך נגד כפיה על שביתות. רואים בסימנים קסו וקסג בשולחן ערוך חושן המשפט, שאדם המגיע לעיר מקבל על עצמו את כל תקנות העיר, וכל אחד מהקהל מחויב לכל תקנות הקהל. גם בארגוני פועלים כל פועל מחויב להחלטות הארגון (אגרות משה חו"מ נח-נט). ולכן גם בסטודנטים הרוב יכול לקבוע תקנות ולהחליט החלטות, שיחיבו גם את המיעוט, והמיעוט חייב לקיים את החלטות הרוב. על כן מותר לנציגי הארגון לכפות את ההחלטה על המיעוט. ממילא במקרה שלך מותר לסטודנטים ל"פוצץ" שיעורים, כי החלטת הארגון היתה שלא יתקיימו שיעורים עד שיתמלאו דרישות הסטודנטים, והם לא אחראים על כל נזק שנגרם מכך. הרב אריאל איגרא
שאלה: השתתפות בשביתת הסטודנטים: האם ראוי להשתתף בשביתת הסטודנטים שכבר נמשכת כחודש ימים?
תשובה: ראוי כעת לחזור ללימודים סדירים. שביתה זו כבר עברה את גבולות הסבירות. צריך אמת מידה, על חשש העלאת שכר הלימוד בכמה אלפי   מתאים להשבית לימודים לכל היותר ליום או יומיים, אפשר גם לקיים הפגנה, אבל להשבית למשך זמן ארוך כל כך, ולהפגין באלימות ולחסום כבישים זה מעבר לכל פרופורציה. לא מוצאת חן בעיניהם עמדת הממשלה, שבבחירות הבאות יצביעו למפלגות אחרות. לא יתכן להרעיש עולמות על בעיה קטנה ולשתוק על עוולות חמורות. יש במדינה בעיות גדולות לאין ערוך מזה. לדוגמא, הפחיתו את קצבאות הילדים באופן שמשפחה בת עשרה ילדים שקיבלה לפני כשלוש שנים 6,600, מקבל עתה 2,600, לחודש, בשנה זה 48,000. אגב יש בזה גם צדק מסוים, אבל בוודאי זה גרם עוול לחלק מהמשפחות. על זה סטודנטים לא יצאו לשום הפגנה, אז על כמה אלפי   לשנה צריכים לעשות שביתה חריפה כל כך?! על גירוש יהודים, הפקרת הביטחון, הפקרת המילואימניקים לרדיפות השמאל, ראוי לעשות הפגנות משמעותיות, ולא על כמה אלפי   לשנה. כמובן שעתידה של ההשכלה הגבוהה חשוב לנו מאוד, אבל כלל לא בטוח שעמדת מנהיגי הסטודנטים מועילה לכך. מי קבע שוועדת שוחט לא תועיל יותר לקידומה של ההשכלה הגבוהה. לא כאן המקום להיכנס לפרטים, אבל כפי הנראה דווקא מוועדה זו תצמח ברכה להשכלה הגבוהה. מגמותיה לתמרץ את המקצועות המרכזיים, ועל ידי כך למנוע ירידה של מרצים וחוקרים בכירים לחו"ל. אולי את "מנהיגי הסטודנטים" זה לא מעניין, אבל אותנו עתידה של ההשכלה הגבוהה מעניין. עתידה של ההשכלה הגבוהה תלוי בראש ובראשונה באותם חוקרים ומרצים בכירים שעל מדינת ישראל למצוא את הדרך להשאירם בארץ. יתכן שהמגמה היא להעביר תקציבים ממדעי החברה והרוח למדעים המדויקים. האם זה רע לנו? להיפך זה טוב מאוד. ראוי מאוד לקיים בדק בית יסודי בכל תחומי מדעי החברה והרוח. לצערנו דווקא מפקולטות אלה יוצאים הקולות האנטי ציוניים ביותר, שמאשימים את היהודים בכל הרעות האפשריות כמעט, בגושפנקא מדעית, עד שכל האנטישמים בעולם מצטטים אותם ללא הרף. גם חבריהם שלא קראו ממש להחרמת ישראל, אינם מצטיינים באהבה יתירה לעם ולארץ. במצב מתוקן דווקא מפקולטות אלה היינו מצפים לחזק את הרוח והחברה הישראלית ולא לפגוע בה. אכן יש מקום לשקול האם הציבור צריך לשקוד על מימונם של החוקרים בפקולטות הללו. האם נכון להשוות את תנאיהם לתנאי החוקרים והמרצים במדעים המדויקים, שתועלתם למדינת ישראל לא תסולא בפז. לא אתפלא לשמוע שהגופים שעומדים ומתמרצים את הפגנות הסטודנטים הם מן השמאל הקיצוני, שמקור כוחו בפקולטות של מדעי החברה והרוח. האם אזרחי ישראל צריכים לממן את משכורותיהם?! האם הסטודנטים בדקו למען מי הם פועלים? איזה אינטרסים זרים הם משרתים? האם לא משכו אותם למאבק הרבה יותר גדול וחשוב כאשר האתנן שהם יקבלו הוא הנחה בכמה אלפי.
שאלה: שבירת שביתת הסטודנטים : האם מבחינה מוסרית מותר לסטודנט לפרוש מהכלל?
תשובה: מנהיגי הסטודנטים הללו לא נבחרו להחליט על השבתת לימודים ממושכת, הם נבחרו לארגן את הקפיטריה, מחירי הצילומים ולכל היותר לתאם את מועדי המבחנים. בשום פנים לא נבחרו להשבית לימודים למשך חודש ימים. ולכן הם אינם מייצגים את הכלל בתחום זה. יתכן מאוד שמניעיהם של חלק מהאישים שמובילים את השביתה הם אישיים לחלוטין, כגון: להתפרסם ציבורית או לקדם עמדות של שמאל קיצוני. כיוון שלא נעשה שום דיון רציני בנושא, לא שמענו אישים בעלי אחריות מוסרית לאומית שיאמרו כי אכן טענותיהם מוצדקות עד כדי שביתה קיצונית כל כך, אין להשתתף בשביתה הזו ויש לעשות הכל כדי לבטלה. אין ראוי לאדם סביר ללכת כסומא אחרי אנשים שאינו יודע את טיבם ואת מידת אחריותם. קל וחומר בדבר שעלול לגרום פגיעה בחלק מהסטודנטים שלא יצליחו להשלים את מה שהחסירו במשך השביתה.
שאלה: תער בעורף בתספורת: האם ישנה בעיה הלכתית בכך שספר יוריד שיער מהעורף ע"י תער (בתספורת לגבר)?
תשובה: בעורף אין בעייה הלכתית, אך צריך לדעת בדיוק היכן אסור והיכן מותר.
שאלה: גורמים לעבור לפני המתפלל: האם אין חובה על אדם היודע שמאריך בתפילתו מעבר לרוב הציבור, לא לעמוד במקום שיגרם לטרדה רבה לחלק הציבור שינהג על פי הדין ולמעבר על האיסור שלא לעבור לפני המתפלל לשאר הציבור? בחורים צעירים רבים שמאריכים מאד בתפילה עומדים לעתים קרובות בשורות האחרונות בבתי הכנסת מתוך צניעותם, אך גורמים לתקלה הנ"ל לעשרות רבות של מתפללים. (מגדילים לעשות בחורים כאלה באזור מישור החוף הצפוני, העומדים בפינה הצפונית-מערבית של בית-הכנסת ותפללים באלכסון לכוון ירושלים (דרומית-מזרחית) ו"מכסים" באיסור תזוזה את כל שטח בית-הכנסת). האם לא נכון להורות לבחורים אלו לעמוד לתפילה ב"מזרח"?
תשובה: אדם כזה צריך לחשוב מראש היכן לעמוד, כדי שלא יפריע לאחרים, שיעמוד בצד או מקדימה או מאחורי קיר.
שאלה: ראשונים חולקים על התלמוד: בהרבה מקרים במשנה אני רואה שיש מס ראשונים שמבארים את המשנה וחולקים בדבריהם על התלמוד הבבלי או הירושלמי. במיוחד זה קיים אצל פירוש המשניות של הרמב"ם שבהם הוא לפי הבנתי חולק על התלמוד ואף פוסק הלכה לעתים בניגוד לכתוב בגמרא ע"י האמוראים או ע"י תוספות הגאונים. האם הדבר לגיטימי, או שיש סיבה אחרת שאני לא יודע?
תשובה: יש כלל המובא ב"תוספות יום טוב" בפרק ה' בנזיר, שמותר לאדם לפרש משנה לא כפי שהגמרא הסבירה, אבל כשמגיע לפסיקת הלכה הוא צריך להיות צמוד לגמרא. כך גם במקרא, כפי שכותב הרשב"ם שאפשר לפרש לפי הפשטים המתחדשים בכל יום, שלא כמו ח, אבל לא לפסוק הלכה למעשה. אמירתך לגבי הרמב"ם היא קצת יוהרה, זה לא יתכן לומר שהרמב"ם פוסק כנגד גמרא. בכל מיני מקרים, כנראה שהרמב"ם סובר שיש מחלוקת בגמרא באותו מקום או בין כמה סוגיות, בין גרסאות, בין בבלי לירושלמי וכו' ופוסק לפי כללי פסיקת ההלכה.
שאלה: מושגי הריבית: א. כאשר אדם שוכר מטלטלין מחברו, זה לגיטימי לשלם עבור השכירות. מדוע כאשר אדם "שוכר" כסף מחברו, הת הוא איסור חמור? ב. מדוע אין אפשרות של "מחילה" בריבית ככל דיני ממונות? ג. אם ריבית כל כך גרועה, מדוע לגוי מותר, האם זה לא מזיק רוחנית למקבל?
תשובה: א. בשכירות חפץ, החפץ חוזר לבעליו כמות שהוא ואני משלם בעד השימוש בחפץ, שהרי בעליו לא יכולים להשתמש בו בעודו אצלי. משא"כ בכסף שאין אני משתמש בכסף ומחזיר את אותו כסף לבעליו, וזהו הנקרא ריבית שאני מחזיר את סכום הכסף לבעליו עם תוספת. ב. לא שייך מחילה בדבר שהתורה אסרה אותו. ג. גם לגוי ח אסרו את הריבית, ועיין בש"ך יו"ד (סי' קנ"ט סק"א) שכתב שחכמים אסרוהו כדי שלא ילמד ממעשיו, אלא שאם אי אפשר להשתכר כלל בלי להלוות להם בריבית אז מותר.
שאלה: "ברוך שם כבוד מלכותו" לאחר תפילין: ראיתי במשנ"ב כה, ס"ק כא שפוסק ע"פ הרמ"א כה, ה לומר "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד", לאחר הנחת תפילין, האם באמת יש לנהוג כך? שכן ואמנם יכול להיות שאני לא יודע לא ראיתי מי שנוהג כך, מה גם שהרמ"א כתב את זה בלשון "וטוב"?
תשובה: המקור לדברי הרמ"א לומר "ברוך שם" לאחר הנחת תפילין של ראש, כתב הב"י (סי' כ"ה) שהוא מדברי המהר"י בן חביב שכן נהג לומר, ושם הסביר הב"י שנהג כן לרווחא דמילתא לצאת ידי כל פקפוק, כיון שיש אומרים שאין לברך אלא ברכה אחת על תפילין של יד ושל ראש וכפי שנוהגים בני ספרד. ולכן כתב הרמ"א שמברכים שתי ברכות על התפילין וטוב שיאמרו "ברוך שם". אולם בא"ר (סי' כ"ה סק"ח) כתב שלא לומר ברוך שם כדי שלא תצא מכך חורבא שיטעו לחשוב שבכל מקום שיש ספק יברכו ויאמרו "ברוך שם", וזה ודאי שאסור (שהרי כשיש ספק אסור לברך כלל). וגם הלבוש השמיט אמירת "ברוך שם", ועיין גם בערוך השלחן (סי' כ"ה ס"ק י"א וס"ק י"ב), ונראה שמחמת כן יש מבני אשכנז שלא אומרים "ברוך שם".
שאלה: לחבר בין שני העולמות: אני יוצאת חודשיים עם בחור, ויש לי אליו רגשות עזים. בשבוע האחרון הייתי בסמינר מטעם ארגון ערכים התחברתי מאוד וכייף לי לברך על כל דבר ודבר. בן הזוג שלי לא כל כך אוהב את הרעיון. איך אוכל לחבר את שני העולמות, מה אפשר לעשות?
תשובה: תשכנעי אותו גם להשתתף בסמינריון כזה. מכל מקום אל תוותרי על מה שקבלת בסמינריון.
שאלה: לוותר על הצעות?: אני בן ישיבה בן 24 אשר ב"ה מקבל הרבה הצעות שידוכים. לאחרונה פנו אליי לגבי בחורה מסויימת ונראה לי שזה נראה כדאי יותר מכל מה שהציעו לי קודם וגם עכשיו. אולם היא כעת יוצאת עם בחור אחר. אנןי יכול לדעת אם קשר זה הוא רציני. האם יהיה זה כדאי לחכות אם היא תתפנה ולשים בצד הצעות טובות מאוד ומכובדות?
תשובה: אם עד עתה הבחורה עדין בקשר. אין סיבה להמתין לה אלא עדיף לבחון הצעות אחרות.
שאלה: הדרכת הורים בקורסים: הרב כתב בעיתון בשבע "אין בכוונתי לפסול את כל השיעורים והקורסים שעוסקים בחינוך. יש מהם טובים ויש מזיקים. השיעורים הטובים הם אלה שמדגישים את השוני שבין בני האדם, ונותנים לכל אחד את העידוד ללכת בדרכו, לפי אופיו. שיעורים אלה ידגישו את הכללים והעקרונות, שמהם יכולים להתפרט נתיבים רבים". מהם הכללים והעקרונות שעל גביהם אפשר ללמוד ולהבנות בחינוך ילדים וזוגיות?
תשובה: השאלה גדולה, וגם תשובתה צריכה להיות ארוכה, ויהי רצון שאזכה בעתיד לבאר כללים אלו. ובינתיים מלימוד תורה ככלל ובמיוחד הסיפורים שבתנ"ך ודברי ח וכן ספרי אמונה אפשר ללמוד את הכללים.
שאלה: חזרה מעין שבע: האם בליל שבת לאחר שמונה עשרה החזן צריך לחזור על תפילת "מעין שבע" לאחר שהציבור שר, מגן אבות בדברו כו או יכול להתחיל מיד א-להינו וא-להי אבותינו כו (טרחה דציבורא)?
תשובה: אם החזן אומר יחד עם הציבור, אין צורך לחזור, כי אין לו את מי להוציא בחזרתו.
שאלה: יחסי קרבה בין אב ובת: קראתי את תשובת הרב לגבי קרבה בין אב לבת, שם כתב הרב: "דברים אלו מסורים ללב. אם היחס של האב אל הבת כבתו אין איסור לחבק את הבת ולבת לחבק את אביה. אם הבת מרגישה שיש משהו לא טהור ביחס אביה אליה טוב להתרחק ממנו. אבל יתכן שהרגשות שלה אינם נכונים עליה לבדוק אותם היטב.". האם אין זה פשוט שאין אפוטרופוס לעריות, ושמלכתחילה אין מקום לקרבה גופנית עם נערה בגיל 16-17, מדוע בין אב לבתו יש מקום להקל, ומ"מ אם יש ספק למשהו לא טהור עאכ"ו שאין צורך לבדוק היטב אלא על שניהם להקפיד באיסור נגיעה?
תשובה: נכון שכאשר יש ספק יש להתרחק. אך המצב הבריא הוא שהקשר בין בת לאביה שונה לחלוטין. ועל כן אין איסור של חיבוק ונישוק ביניהם. כי האהבה היא אהבת בת ואהבת אב. ורק כאשר יש משהו לא בריא ברגשות אזי יש להזהר ולהתרחק.
שאלה: גיס כעד בחתונה : בחתונה של חבר שלי אחד העדים היה בעלה של אחותו. נאמר לי שהחתונה לא כשרה. האם זה נכון?
תשובה: כבר נשאל בעל ה"חתם סופר" שאלה דומה (הובא בפתחי תשובה לאבן העזר סימן מ"ב ס"ק י"א) והשיב שאף שקרבה כזאת הרי היא מפסולי העדות (חושן-משפט סימן ל"ג סעיף ג'), בדיעבד קידושין אלו כשרים מדין "אנן סהדי". בכל אופן, למעשה, הצריך עשיית קידושין נוספת. (נציין: שאין ללמוד מדין זה למיקרים אחרים, וכל מקרה נידון לגופו) לכן, עליך לגשת אל בני הזוג ולהגיד להם, בדרכי נועם, שעליהם לגשת לרב מוסמך המכהן ברבנות או דיין מורה הוראה על-מנת לתקן דבר זה. הרב יהודה אודסר.