LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כניסה למקור מים בשבת: כבוד הרב, ליד ביתי יש גבים (בורות עם מים). האם מותר לי להיכנס אליהם בשבת? והאם זה משנה אם זה בתוך הערוב או מחוץ? מראש
תשובה: אין להיכנס לגבים אלו בשבת מטעמים שונים.
שאלה: עליה לבית העלמין בשנת אבלות: אבי נפטר לפני כחודשיים אבי נקבר בבית העלמין הירקון.לפני כשנתיים הבת זוג שלי גם כן נפטרה והיא קבורה באותו בית העלמין אני רוצה לדעת האם אני יכול לעלות אליה לקבר בזמן שאני בשנת אבלות על אבא שלי
תשובה: תנוחם מהשמים. אין איסור להעלות לקבר בתוך שנת אבלות, אך טוב שלא לעלות. המנהג שלא לעלות הוא רק לקברו ואינו כולל את כל בית העלמין. לכן, מותר לך להעלות לקברה של זוגתך.
שאלה: הגייה אשכנזית בלשון הקודש: מה המקור לשינוי הלשון שמבטאים האשכנזים בתפילה וממתי החל השינוי הזה, והאם בתור אשכנזי אני חייב לעוות את לשון הקודש כדרך שעושים אבותי? כבוד הרב
תשובה: איני יודע מתי התחילה הגייה זו. מסתבר לומר שההיגוי התימני הכי קרוב לאמת. האגרות משה אומר שגם אם אדם משנה את ההיגוי, היות והוא אומר בלשון הקודש יוצא ידי חובה בכל ההיגויים. כשתחזור הנבואה נדע מה ההיגוי הנכון. למעשה, בדיעבד יוצאים בכל ההיגויים.
שאלה: טלטול מוקצה בשבת: אם יש לי שערות שנדבקו בכיפה, ין במיטה, לבגדים, לכרית, האם מותר לי ללכת עם הכרית או עם הכיפה בשבת או לישון על המיטה עם הכרית? ושבוע טוב
תשובה: מותר. הזמן הקובע מוקצה הוא כניסת שבת. שערות אינם הופכות היתר למוקצה.
שאלה: עבודת המידות: לכבוד הרב ב"ה אני מטופלת ב 6 ילדים קטנים. היום שלי עמוס מאוד בעשיה רבה. דבר זה גורם לכך שיישוב הדעת ונחת רוח רחוקים ממני מאוד וזה מאד מקשה על תפילה, ברכות סבלנות והקשבה שלי.ראיתי שרבי ישראל מסלנט מונה את "מנוחת הנפש" כמידה- משמע שאפשר לעבוד על כך. אשמח מאוד אם הרב יוכל להדריכני כיצד אפשר לעבוד את ה מתוך יישוב הדעת למרות העומס הרב. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: הדרך העיקרית למנוחת הנפש היא שמחה, לשמוח בחלקך. תכתבי לך מכתב אישי שבו את כותבת לעצמך במה יש לך לשמוח. מכתב זה תקראי בו בבוקר ובערב. כשאדם שמח במה שיש לו כשאדם שמח במה שהוא עושה גם אם יש עליו עול קשה מאד הוא נמצא במנוחת הנפש. דבר נוסף שיש בו חשיבות, לקחת רבע שעה כל יום להיות בו לעצמך. לנוח, לשמוע שיר שאת אוהבת, להיות בשקט. זה יקרין על שאר הזמן.
שאלה: המשך לאבוקדו שנקטף: כבוד הרב שבוע טוב האם גם במוצאי שבת יהיה אסור לאכול את האבוקדו שנקטף בשבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אבוקדו שנקטף בשבת "
תשובה: אם הוא נקטף עבור אחרים, אין להשתמש בהם. אם נקטף עבור עצמו, מותר במוצ"ש.
שאלה: בעלות על השמן בהדלקת נר חנוכה: אשמח לתשובה מפורטת. השו"ע (תרעז, ב) כותב שאכסנאי צריך להשתתף עימו בשמן, כי חובה שגם לאכסנאי יהיה בעלות על השמן. אך הרמב"ם (תרומות, פי"א, הי"ח) כותב: מי שאין לו חולין להדליק נר חנוכה מדליק שמן שריפה שלא ברשות הכהן. משמע שלא צריך שהשמן יהיה שלו, האם זו מחלוקת?
תשובה: בשמן שריפה יש קולא מיוחדת שמותר להשתמש לצורך מצווה וכלול בזה הדלקת נרות חנוכה.ובנוסף לכך לא מדובר שהכהן זכה בשמן ואינו דומה לאכסנאי שלא עושה כלום וכאן הוא מדליק.
שאלה: כשרויות ספרדיות לאשכנזים: האם יש בעיה לאשכנזים לסמוך על כשרויות ספרדיות? האם יש הבדל בזה בין אם המוצר הוא בשר עוף חלבי אחר? בין לכתחילה (להכניס הביתה) לבדיעבד (מתארח אצל חבר ספרדי)? שמעתי שבד"ץ "בית יוסף" מקפיד לסמן מוצרים שחו הוקפד בהם על חומרו של אשכנזים וכשרות הרב מחפוד לא. האם זה נכון? האם ישנם עוד כשרויות ספרדיות שאני לא מכיר שהם כן לא מסמנים כנ"ל?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, כשרות מהדרין אמורה להיות מתאימה לכל הדעות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קבלת שמן מערבי: ערבי פלסטיני שהוא ספק של מקום העבודה שלי רוצה להביא לי בקבוק שמן זית מהמסיק שהם עשו מהעצים שלהם, האם מותר לי לקחת ולהשתמש? ויישר כח.
תשובה: וברכת ד' אם ברור שזה רק שמן ללא תוספות אין חשש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לתת לאורח לברך על נרות החנוכה: משפחה, שבימי החנוכה מארחת אורח ליום אחד לאכילה ושינה. היכולה לתת לו לברך על נרות החנוכה אם ישתתף בפרוטה? האם זה תלוי במחלוקת הראשונים - מה הטעם שצריך להשתתף, הרא"ש - שכותב שאכסנאי אינו יוצא בנרו של בעל הבית דלא הוי בכלל נר איש וביתו. ומתאים לתוספות רא"ש בסוכה מו, שתקנו ברכת הרואה למי שאין בית. והפרוטה הופכת אותו להיות כחלק מהבית, אז לרא"ש ניתן יהיה לתת לאורח לברך בשופי. והכולבו כותב בדעת הרמב"ם, שהיתה הו"א שנר חנוכה זה כמו מזוזה שצריך פתח בית ולאורח אין פתח הבית, קמ"ל שמספיק פתח בית אחד לכולם. ואז הרא"ש די זהה לכלבו. והר"ן כותב שהיתה הו"א שזה חובת-בית ולמי שאין בית פטור. מה דעת הרב, כמו איזה טעם פוסקים?
תשובה: משפחה המארחת אורח ליום אחד לאכילה ולשינה, אם הוא אשכנזי, לכתחילה ידליק לעצמו. בשורות טובות
שאלה: מה לעשות כשיש סיר טרף: לרב האם בדחק במציאות שיש לי סיר טרף למהדרין, ניתן לבשל בו ע"י שאני אניח את המאכל בתוך נייר כסף עטוף היטב? כלומר, האם נייר כסף זה נחשב כאילו זה ממש סיר אחר נפרד או שאנו חוששים שהטעם הטרף ייכנס לנייר כסף ויטריף את המאכל?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, אין לבשל לכתחילה בסיר טרף גם כאשר הוא נקי ולא בושל בו באותו היום, אף שבדיעבד הוא לא יתן טעם בתבשיל. אני מציע לך במקרה שלך להכשיר את הסיר. לאחר שהוא נוקה להפוך אותו על האש כשהפתח שלו בכיוון הלהבה ולשים נייר על הצד האחורי שלו והוא נחרך. אם אין זמן להכשיר יש להכניס את האוכל שעטוף בניר כסף בשקית ניילון לאפיה ולסגור אותה כדי שרטיבות לא תצא מהאוכל לסיר ולהכניס אותה לסיר אחר שהוא נוקה ויובש. הרב חגי בר גיורא (נייד: 0506221702)
שאלה: תיקון חשמל על ידי ילד: הרב התיר להסיק את הבית רק על ידי גוי. האם אין היתר לקטן לעשות מלאכה דרבנן (להרים את הפיוז בשינוי) לצורך עצמו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תיקון חשמל שמותר בשבת האם ע"י גדול או ע"י ילד?"
תשובה: אתה מדבר על קור גדול. חימום הבית, הפלטה וכדו' הם איסורי תורה. נורות להט אסורות מהתורה. נורות אחרות, לדעת החזו"א אסורות מהתורה. וגם החולקים וסוברים שזה איסור מדרבנן, לא דברו אלא על נורה או מכשיר בודדים אך מכלול של בית על כל אביזריו גם לדעתם ייתכן שיהיה אסור מהתורה.
שאלה: ברכה בשביל אדם אחר: שמעתי שמותר לברך בשביל אדם אחר במידה ואינו מברך. ורציתי לשאול, האם אפשר לברך בשביל אדם אחר (אדם שאינו דתי) חדר לידו כשהוא לא רואה ואחר כך להביא לו? אני טיפה מתבייש לברך בפניו.
תשובה: בודאי שלא, וגם אי אפשר לברך עבור מישהו אחר לידו. אלו ברכות הנהנין ולא ברכת המצוות. אולי שמעת שאם אתה אוכל ביחד אם מי שלא מברך ואתה מברך עבור שניכם. אני מציע לך גם לשנן את דברי הרמ"א בתחילת שו"ע סימן א' ו-'אל יתבייש מין המלעיגים עליו בעבודת ה'.
שאלה: מחיצת הים ללא ערוב : לכבודו, השאלה היא מדוע אינכם מתחשבים בפסיקת הרמב"ם והשו"ע כי מבוי הכלה לים הינו מחיצה לכל דבר ועניין וכן באירופה התחשבו בנהרות כמחיצה המתרת ולא בגלל תל המתלקט? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם הים נחשב למחיצה לעניין ערוב שבת"
תשובה: ראשית, כדאי להתבטא קצת באדיבות ולא לכתוב האשמות. אם שאלת מה דעתי עניתי, ואפשר לטעון שבגלל דעת הרמב"ם לא נראה לך אבל לא להאשים. שנית, יתכן לבאר דברי הרמב"ם ועניין נהרות אירופה שהבאת ששם מדובר כאשר הים והנהר מסוכנים ואי אפשר לעבור דרכם בקלות, אבל בחוף הים שלנו שאנשים מטיילים בו יש צורך במחיצה שאיננה נוחה למעבר.
שאלה: נר חנוכה לנמצאים בטיול: אבקש לדעת את הכרעת הרב אריאל. נערים שלא סמוכים על שולחן אביהם שיוצאים לטיול בחנוכה וישנו תחת כיפת השמים בשק שינה, האם פטורים מהדלקה ומלברך,כי בטיול אין להם בית?
תשובה: יש אומרים שחייבים גם ללא בית פיזי. מכיון שיש מחלוקת יש להדליק בלי ברכה. אם יש מחסה כל שהוא, אפילו אהל או שוחה וכדו', חייבים
שאלה: יין שמיטה בשנת תשע"ג שהתגלגל לחוץ לארץ: הרב קיבלתי מקרוב משפחה שבא להתארח אצלינו (בחוץ לארץ) מספר בקבוקי יין אדום יבש לא מבושלים מיקב בוטיק. לאור הכתוב על הבקבוקים הם שהו בארגזי עץ לתקפות 12 או 15 חודשים. להערכתי גם קרוב משפחתי קיבל אותם מתנה מהחברה בא הוא עובד, ולא היה מודע לכך שהם של שמיטה. שאלותי: 1. כיצד יש לנהוג ביינות אלו, (האם יש לבצע ביעור, אם כן כיצד, האם ניתן להשתמש בהם בחו"ל או שיש להחזירם לארץ, 2. כיצד צריך לנהוג קרוב משפחתי בבקבוקים שיש לו בביתו משנת השמיטה) 3.האם יש בעיה כלשהיא לעשות עליהם קידוש
תשובה: וברכת ד' אם היין הוא משנת השמיטה צריך שיהא עליו כיתובית שהוא משנת שמיטה. כשלא כתוב שהוא משנת שמיטה אין לחוש לו. בכל אופן, אם כתוב שהוא משנת שמיטה יש לשתות אותו בקדושת שביעית. לגבי ביעור רוב הסיכויים שהוא בוער בארץ בזמנו (תשס"ט) וממילא לא חל עליו חיוב חדש של ביעור. אבל מי שרוצה יכול לבער כעת (כדין אנוס) בפני ג'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: המשך-מקלחת ביום טוב למצטער: מחילה על המשך השאלה:הרב תושב קרית ארבע הנעימה והמאווררת.יש בארץ יהודים שחיים בבאר שבע ובתל אביב וכו,ונדיר שלא ירחצו יום-יום.וחגי ישראל כולם בקיץ או בסתיו ובאביב? וכמו כן:מי שמצטער ללא מקלחת,יכול להקל כדין איסטניס? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "רחיצה ביו"ט בימינו"
תשובה: וברכת ד' אפשר לרחוץ ביו"ט במים שחוממו בהיתר את כל גופו, אם ירחץ אבר אבר. כמו כן. אפשר לרחוץ כל גופו בקר. אמנם מצטער יכולים לפטור (עיין באו"ה סי' שכו ד"ה במים) אבל נראה שמצטער שהתירו לו היינו באופן מיוחד אבל סתם אי נעימות קשה להחשיבה כמצטער, בייחוד לדעת הרמ"א שמשווה בין שבת ויו"ט. ולשיטתו איסור רחיצה ביו"ט איננה גזרה אלא איסור עצמי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תיקון חשמל בשבת - שאלת המשך: לרב אני מבין שטעיתי והבאתי דוגמא לא טובה. אולם מה לגבי השאלה העקרונית: האם עדיף גדול בשינוי או קטן בלי שינוי? ומה הדין כאשר גם הקטן יכול לעשות בשינוי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תיקון חשמל שמותר בשבת האם ע"י גדול או ע"י ילד?"
תשובה: גדול בשינוי אין התר. גם קטן לא יכול כי מדובר בהרבה מכשירים שלא את כולם הוא צריך וחלקם מלאכה דאורייתא. הפתרון הוא גוי. אומנם גם זה דחוק אך כבר הוכרע כך ע"י הרמ"א בסי' רעז.
שאלה: טלית לקורא בתורה: האם קורא בתורה מחויב להתעטף בטלית במנחה?
תשובה: כן.
שאלה: כפל מילים במנגינה: באחת המנגינות הנפוצות בהלל נהוג (מתוך נוחות בהתאמת המילים למנגינה) לכפול את המילה אודך בפסוק "אודך כי עניתני.". השאלה היא, האם אין איסור בכך כמו שכתוב במשנה בברכות "האומר מודים מודים משתקין אותו"? בשבועות האחרונים הנושא נדון בהרחבה בבית הכנסת שלנו, ולכן אשמח למקורות ספציפיים בעניין.
תשובה: לא מצאנו על כל כפילות במילים חשש שמא מתכוין לשתי רשויות. אולם במיוחד בימים שאומרים בהם הלל שלם ראוי שלא לכפול מילים וצריך לדקדק בקריאת הלל כצורתו.
שאלה: קיום מצוות קריעה: לרב, האם מותר לקיים מצוות קריעה במדי צה"ל על פטירת אבי?
תשובה: מדי צה"ל של אנשי קבע הוא רכושם הפרטי הניתן לצורך תפקידם. אך גם חייל סדיר שהמדים אינם שלו מותר לו לקיים מצוות קריעה, כפי שניתנים לו כל הצרכים האישיים והצרכים הדתיים, כמו לקיים מצוות ארבעת המינים, הדלקת נרות חנוכה ויתר ענייני מעגל השנה. תנוחם מהשמים.
שאלה: הנחה ממשרד התמ"ת: משרד התמ"ת נותן הנחה עבור מעונות רק כאשר יש לאישה משרה בהיקף של 24 שעות שבועיות. בתחילת השנה אין לאשתי משרה בהיקף של 24 שעות אבל בהמשך השנה יש לה משרה בהיקף הנדרש. ממקום עבודתה נתנו לה תלושים שמצויין שם שהיקף המשרה הוא 24 שעות גם עבור החודשים שהיקף המשרה קטן יותר כדי שהיא תוכל לקבל הנחה. יש לציין שהנוהל הרגיל של משרד התמ"ת הוא שצריך להגיש את תלושי המשכורת של שנה שעברה! בנוסף יש להניח שעקב הבירוקרטיה הרבה שיש בכל התהליך הזה, סביר להניח שיהיה קשה מאוד יהיה לקבל הנחה מאמצע השנה ואילך. האם ניתן להגיש את הטפסים כדי לקבל הנחה?
תשובה: יש כשר ויש חלק. חלק זה לא, אך מכיוון שהיא תשלים שעות אלו למקום עבודתה, וזהו הסדר פנימי בינה ובין המעסיק, בדוחק נתיר. לכתחילה לא ראוי לעשות כן. הלוואי שמשרד התמ"ת יסדיר את החוק כך שאנשים לא יצטרכו להגיע למצב כזה.
שאלה: משיח על פי הרב אמנון יצחק: שאלתי את עצמי כמה פעמים: איך הרב אמנון יצחק יכול לומר "עוד שנתיים תתחיל המלחמה (גוג ומגוג)" וכד? מדוע? האם בכלל מותר לעשות זאת? לשמוע לו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "משיח וגאולה - מתי?"
תשובה: דברים בטלים. ר' רמב"ם סוף הלכות מלכים.
שאלה: זמן שהייה לאחר עושה : לאחר שאני גומר את תפילת שמונה עשרה ואומר עושה הבנתי שצריך לחכות עד קדושה.באיזה מילים בדיוק אני פוסע ג פסיעות חזרה? ואם אני מסיים את התפילה לאחר קדושה כמה זמן לחכות? ובתפילת ערבית אין את חזרת הש"ץ אז עד מתי לחכות?
תשובה: 1. לא צריך בדיוק אלא לקראת "מחיה המתים". 2. כאשר סיימת לאחר קדושה, או בערבית ממתין כדי הילוך 4 אמות (כשתי מטר) 2 שניות. ה' יצליח דרכך.
שאלה: מגנט בדלת המקרר: לכבוד הרב! בהמשך לשאלה שנשאלה לגבי החזרת מגנט כאיסור תופר. גם בדלתות המקרר יש פס מגנט שסוגר ואוטם את דלתות המקרר וזאת בכדי שהטמפרטורה לא תעלה בתוך המקרר. כיצד יש לנהוג בנושא זה, האם גם כאן יש חשש לאיסור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להחזיר מגנט למקרר בשבת"
תשובה: כאן אפשר להקל כיון שהדלת נסגרת גם ללא המגנט, ואותו פס רק עוזר להדק את הסגירה, מה שאין כן כאשר תלויה תמונה על הדלת שללא המגנט תיפול בוודאי.
שאלה: הלכות עלית כהנים לדוכן: סבא רבא שלי וגם סבא רבא של אבי חיו בחו ל והיו עולים לדוכן לברכת כהנים בחזרת הש ץ במוסף רק ביו ט - 13 פעמים בשנה. ידוע לנו שהיו קהילות שהתירו להן לעלות גם במוסף בשבתות. לזר אסור לעלות מן התורה. וידוע שהיה ספק גדול אצל הרבה כהנים אם הם באמת כהנים, ולכן אסרו עליהם לעלות משום, ספק מדאוריתא לחומרא וספק מדרבנן לקולא. אלא, שהתירו בקהילות מסוימות לעלות, שמא יש באמת איזה כהן מבהק מיחוס מאמא לא מחזקה וחלילה אם לא יעלה לדוכן, עלול להתקבע שהוא לא באמת כהן, ועובר על לאוים מן התורה, בכל הקשור לכהנים. מה אני אמור לעשות עם המסרת המשפחתית ידוע לנו 3 דורות אחורה, אבל לא אומר שלא היה יותר מכך? אמנם סבא שלי ואבא שלי שנולדו בארץ והתחנכו כאן בישיבות תורניות עולים לדוכן בשבתות במוסף, אלא שזו לא המסורת המשפחתית של סביהם. מה קרה שכל אלה שלא עלו לתורה בגלות בשחרית וגם לא בשבתות, פתאם עולים לתורה בארץ? האם בארץ לא עוברים על לאו שלזר אסור לעלות? על סמך מה התירו? מודה מראש על תשובה והפניה למקורות.
תשובה: : לכאורה אתה מוחזק ככהן ואתה יכול לעלות כמו שאר הכהנים. מה שהם נהגו לעלות רק לעתים נדירות זה משים שכך כולם נהגו.
שאלה: שילוב תפילת שחרית עם עבודה מוקדמת: אני מתחיל לעבוד בשמונה בבוקר מיום א עד ו, איך אפשר להתפלל שחרית ולהספיק לעבודה? האם יש תפילה מקוצרת שאוכל לסיים עד שבע וחצי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילת שחרית ב-5:35 בבוקר"
תשובה: לא צריך תפילה מקוצרת. הנץ כיום הוא לפני השעה 6. ניתן להתפלל במניין מוקדם ולהגיע לעבודה בזמן.
שאלה: לאכול לאחר קבלת תענית: לפי הספרדים. מי שקיבל עליו תענית ואח"כ בלילה למד ונרדם על הכורסה כ-20-30 דקות עם בגדיו ולא החליף את בגדיו ואז התעורר, האם מותר לו לאכול? כי הירושלמי אומר שהכל לפי דעתו ואם התנה שרוצה לאכול יכול לאכול, וכאן שישן בישיבה על הכורסא עם בגדיו לא הסיח דעתו.
תשובה: נראה לי שמי שנרדם על הכורסא לזמן קצר, כדבריך, יכול להקל ולאכול גם ללא תנאי, כי אין בזה היסח הדעת.
שאלה: חתן שמתארח אצל חמיו לגבי נר חנוכה: לבני ספרד. חתן ואשתו שמתארח אצל חמיו לשבת, האם יכול להדליק בחדרם עם ברכה בגלל: 1- נכון שבב"י מביא שתרומת הדשן כתב שגם אורח שמדליקין עליו בביתו יכול להדליק אם רוצה. וכתב הב"י: ולא נראין לי דבריו כי זה ברכה שאינה צריכה אחרי שבביתו כבר הדליקו. אבל בכותרות ורמזי הסימנים שבתחלת הטור, שאותם כתב הב"י, כתב: נהגו שאורח שהדליקו בביתו, שגם הוא מדליק. וגם בשו"ע (תרעז, לא) הזכיר את דבריו בב"י. 2- החתן ידליק כמה דקות לפני חמיו. כך מציע המ"ב, ונראה שאומר זאת גם לפי הבית יוסף. מה דעת הרב על דבריי הדלים?
תשובה: כיון שהחתן עם אשתו נמצאים בחדר מיוחד להם, יכולים להדליק בחדרם אם יש שם חלון הפונה לרשות הרבים. ומה שכתב הב"י זה כשהבעל נמצא לבד ואשתו מדליקה בביתם. ואם אפשר שידליקו לפני בעה"ב בוודאי שזה עדיף.
שאלה: הורים בבית מלון בחנוכה: לפי שו"ע, שאחד מדליק בבית ופוטר את כולם, במקרה שההורים שנסעו למלון והשאירו ילדים גדולים בבית. מי ידליק, ההורים במלון או הילדים בבית?
תשובה: ילד שיש לו בר מצווה ידליק בבית בשליחות האבא ויוציא ידי חובה את כל בני הבית, כולל את הוריו. על ההורים לראות הדלקת נרות. זה מכיוון שעיקר ההדלקה היא בבית.
שאלה: מלמד שמרגיש עייפות: נעשה ונצליח עליכם כבוד הרב ברשות הרב, ב"ה זכיתי להיות מלמד זה כמה שנים וב"ה ממשיך בזה גם בימים אלה. במחילה מכבוד הרב, רציתי לשאול האם מותר לי להמשיך ולשמש בתפקיד זה כיוון שזה זמן רב מרגיש עייף וחלש. כל שנה מרגיש יותר עייפות והשנה זה די הגיע לשיא. נכנס לכיתה (כמעט כל בוקר) ממש מותש ובמקום להתפלל עם התלמידים בהתלהבות ובשמחה אני בקושי אוסף את הכוחות אפילו לחייך. התלמידים מקסימים אבל הם ילדים והם זקוקים לשמחה של המלמד ואני מרגיש באופן בולט שאינני מצליח לספק זאת להם. מטבע הדברים גם התורה הקדושה אשר נשלחתי בחסדי ד להעביר אליהם לא מועברת על ידי כראוי (שכן איך ניתן להעביר דברי א-לקים חיים ב עייפות?!). אגב, עברתי כל מיני בדיקות וניסיתי כל מיני תרופות אבל העייפות במקומה עומדת. סליחה על השאלה וברור לי שהרב צריך להכיר את המקרה יותר לעומק, ברם אם יוכל כבוד הרב לתת לי לפחות קווים כלליים או הכוונה כלשהי אודה לרב, שכן ילדי ישראל הם העומדים בתווך. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: מובא בהל' מלמדים, שמלמד לא ילך לישון מאוחר כדי שיהיה עם כוחות כשמלמד את הילדים. כפי שנראה, אם זה נהפך להיות מצב קבוע באמת כדאי להחליף שליחות. גם החלפה של שליחותך לא צריכה להעשות במכה אחת. כדאי שהדבר יבוא בהדרגה. זה גם טוב לך וגם לא מזיק לתלמידים. כדאי בהתחלה לקחת חופש לשנה שנתיים. לאחר מכן שוב לבחון את הנושא.
שאלה: להרוג את בני איוב בשביל הוויכוח: האם זה היה מוצדק לגרום למותם של בני איוב רק כדי להוכיח לשטן שהוא טועה? האם התשובה האפשרית היא לייחס להם חטאים שאינם בממקרא, או לקבוע שבניו של איוב הם כגופו, ואין הם ישויות עצמאיות מוסריות כשלעצמם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ספר איוב ואמונה"
תשובה: לך, שאלת מותם של בני איוב אכן מצריכה בירור - מפני מה מתו. מסתבר כי בני איוב מתו בחטאם. הכתוב מתאר אותם כבנים נהנתנים שעסוקים במשתאות ובבלויים אך לא נותנים משל עצמם לאחרים כלום. יותר מכך, איוב עצמו שחשש שמא בניו 'יברכו' אלוקים היה מקריב קרבנות כדי לכפר בעדם. מסתבר שהוא ידע למה הוא עושה זאת. הוא ידע את מעשיהם ושהם זקוקים לכפרה. כל זה אם נפרש שהם אכן מתו. אומנם בסיפור עצמו לא מסופר שהם מתו אלא שהשליח שבא אל איוב חשב שהם מתו וכך סיפר לאיוב. יתכן כי כך חשב השליח כשראה שהבית נפל על יושביו אולם יתכן ומתקפת הכשדים המתוארת קודם הגיעה גם אל בית האחים והכשדים שבו את הבנים. השליח אומנם סיפר שהם מתו אך בפועל הם רק נשבו. רמז לכך ניתן לראות בסוף הסיפור שם מסופר כי ה' נתן לאיוב בנים - האם בנים שנולדו יכולים להשלים את חסרון הבנים המתים? יתכן לגמולו של איוב היה שהבנים שבו אל ביתם.
שאלה: אמירת "אתם עדי" על ידי הרב או החתן? : אם איני טועה יש דעה (מובאת בפתחי תשובה) האומרת שעדיף שהרב (בשליחות החתן) יאמר אתם עדי כדי שאם חלילה אחד העדים פסול (ואין אנו יודעים זאת כמובן) אז החתן "טוען" לשדורי שלחתיך ולא לעיוותי" ולכן נוכל להסתמך על אחד האורחים שאולי כן התכוון להיות עד. בעוד שאם החתן אמר זאת אז אין מקום לסברא זו. מהי דעת הרב בענין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אדם שמצטרף לעדי קידושין"
תשובה: אם כוונתך לפתחי תשובה באבן העזר סימן מב סק י"א, אזי נראה לענ"ד קצת אחרת. יסוד הדברים בתשובת חת"ס סימן ק' על רב שסידר את הקידושין, הוא עצמו היה עד אחד וצירף אליו עוד שמש אחד להעיד. לאחר זמן מה התגלה שהשמש היה קרוב של הכלה, על זה חידש החת"ס שיש דין עדות של "אנן סהדי" שכאשר החתונה הייתה בפרהסיה וציבור רב עמד שם ונהגו ככל מנהגי החתונה כדת משה וישראל, אזי יש עדות של "העולם" שהחתן והכלה התחתנו כדמו"י. ובדין זה של אנן סהדי אין את כל הדינים של פסולי עדות וממילא הקידושין היו תקפים. אלא שאז התלבט החת"ס בדבריו שהרי הרב העורך חופה הוא זה שזימן אליו את השמש (קרוב המשפחה) לעד, ואם כן יש חשש שהוא פסל את כל השאר ולא יהיה עדות של "אנן סהדי", על זה ענה, שאין ביכולת אף אחד לפסול את העדים, כאשר רצון החתן והכלה לערוך קידושין כדת משה וישראל ומן הסתם הם התכוונו שהעדים יהיו רק עדים כשרים ופסול מן הסתם את שאר כל מי שהוא עד פסול, ואפילו הרב, מסדר הקידושין, לא יכול לפגום בדבר, וכאן - נראה לענ"ד שאם החתן ייחד בטעות עדים פסולים, אנן סהדי שמן הסתם הוא טעה ולא רצה בעדים אלו אלא בעדים כשרים שיגרמו למעשה הקידושין שלו לקבל תוקף הלכתי אמיתי, וברור לנו שהחתן והכלה לא התכוונו לייחד עדים פסולים כאלו. אמנם למעשה צריך לזכור שגם החת"ס הצריך לכתחילה לעשות קידושין, בצנעא, לפני עדים כשרים (מהיות טוב.) לפי הדברים הנ"ל - לא נראה לענ"ד עדיפות לאמירת "אתם עדי" של הרב על פני החתן והכלה.
שאלה: לפתוח מטריה בשבת: מדוע לדעת כל האחרונים (כמעט) אין היתר לפתוח מטריה בשבת או לפחות ללכת איתה בשבת כאשר פתחנו אותה לפני שבת, והרי הדבר דומה מאד לכסא טרסקל (ובפרט אם אנו מבינים שהיתר כסא טרסקל נאמר גם במקרה שהוא נעשה לשם אהל ולא רק כאשר הוא נעשה להשתמש על גביו והאהל נוצר ממילא)? דברי הבאור הלכה אינם מובנים לי מספיק. בפרט שיש בדבר לעיתים צורך גדול (למי שגר במקומות גשומים) ולא ניתן לצאת להתפלל וכדומה (ואף יש חשש התקררות). לרב.
תשובה: בדורות הקודמים כשדיברו על פתיחת מטריה דיברו על יצירת אוהל, יצירת כלי. היום יש לנו סוג אחר של מטריה בו חששות אלו פחותים. לכן יש שהתירו. אך מקובל לפסוק, וכן אנו נוהגים, להחמיר ולא ללכת עם מטריה בשבת מכיוון שיוצר אוהל ארעי.
שאלה: קביעת מזוזה במחסני ענק: יש לנו עסק של אחסון רהיטים במחסנים גדולים.הלקוחות מאחסנים לתקופות שונות את חפציהם באולמות האחסון. המקום כלל לא מתאים למגורים מכיוון שאין בו חלונות ואוויר כפי שצריך להיות בחדרי מגורים. האם יש לקבוע במחסנים אלו מזוזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "איזה חדר חייב במזוזה?"
תשובה: אחסון רהיטים דומה לבית העצים שנאמר בשו"ע רפו,א, ונדרש לקבוע מזוזה בלי ברכה. (ילקו"י שובע שמחות כרך א)
שאלה: חימום אוכל בשבת באופן כימי: יש בשוק מנות מזון מזון מוכן. כדי לחממו מבצעים ריאקציה כימית.האם פעולה זו היא היא בגדר בישול בשבת, אף שהאוכל מבושל לחלוטין?
תשובה: ברבנות הצבאית נבדקה אפשרות לשימוש באוכל שמחממים ע"י אבקת ברזל מגנזיום ששופכים עליה מים. אין איסור בישול לדבר מבושל. האיסור הוא איסור דרבנן, יש אסרו מדין נולד, יש שאסרו מדין תולדת חמה (שו"ת דבר חברון או"ח שנה).
שאלה: תיבת נח - חייב עזרה אמונית: נכנסתי קצת לקרוא בויקפדיה. קראתי על כל מיני תאוריות של תיבת נח. אז ללא ספק זה אכן קרה, אך כל מיני דתות שונות מסבירות את זה אחרת. אצלנו זה מופיע כאיש בשם נח שבנה מבול. ראיתי דתות שמראות שהיו כמה אלים! שהחליטו להביא מבול. בקיצור התעורר אצלי ספק- מי אמר שהתורה שלנו היא התורה הנכונה? אולי המיתולוגיה היוונית היא בכלל האמיתית? עזרה דחוף!!!
תשובה: ב"ה לך. קראתי את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. לצערי הרב יש בכל מיני מקומות דברים שעלולים לבלבל את האדם, והתחושות האלו שדברים גורמים הן מאוד לא נעימות. להרגיש שמאבדים את הבסיס של הדרך זו תחושה לא קלה. ומאוד מצער שבמקומות כאלו מביאים דעות שאין להן כל יסוד וכל אמת ומציגים אותם כאילו הן דעות רציניות. באתרים אלו כל מי שרוצה לטעון דברים יכול וככל שהוא ידע להציג אותם באופן יותר משכנע, כך הוא יגרום לאנשים להרגיש שיש אמת בדבר. רוב רובם של האנשים, כל עוד שהם לא לומדים את הדברים לעומק, קל לבלבל אותם, ולערער את היסודות שלהם,אך אם האדם לומד באופן רציני ומסודר, הוא רואה שאין כל מקום לספקות והדרים ברורים ופשוטים. יש כאלו שמביאים הוכחות שונות לאמיתיותה של התורה, ואם תרצה תוכל לקרוא לדוגמא בקישור הבא: אך אני לא כל כך אוהב גישות אלו. אני מאמין שכל הספקות האלו באות רק כדי לגרום לנו ללמוד את אמונת ישראל באופן רציני יותר ומסודר יותר. התורה גדולה ועצומה, ובכל נושא ונושא שבה יש המון מה ללמוד, ויש בה אמת גדולה ועצומה. ה' נתן לנו אוצרות נפלאים של אמונה ושל תורה, של קדושה ושל עונג רוחני, ואנו צריכים לאסוף אותם בשתי ידיים ולחוש את מתיקותם של הדברים. ההתמודדות האמיתית מול הספקות היא ללמוד באופן מסודר מה אומרת התורה, ואז רואים שהדברים כל כך ברורים שלא צריך להוכיח אותם. הדבר דומה בעיני לאדם שבאים אליו ואומרים לו - תוכיח לנו שאתה חי. כך אני מאמין שתזכה לבהירות, כשתלמד באופן מסודר את האמונה. אם תרצה אשמח להפנות אותך למקום שבו תוכל ללמוד את הדברים באופן מסודר. כמובן תוכל גם לשאול את כל השאלות שלך, וגם ללמוד מעבר לכך. אם תרצה, אתה מוזמן לשלוח אלי פרטים שלך (כמובן שהדברים לא יפורסמו) ואשתדל לעזור לך בכך באופן המעשי ובמהירות. בברכת הצלחה רבה ולימוד פורה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: חשמל ביום טוב - הבהרה: שאלתי היתה -אם מותר להגיד לקטן להדליק מאוורר ביום טוב רק לצורך גדול, ולהסתמך על ערוך השולחן שמתיר חשמל ביום טוב גם לגדול? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חשמל ביום טוב"
תשובה: זה אסור מדרבנן. איסורי דרבנן נידחים כשמדובר בקטן שעושה לצורך קטן, כגון: טלטול חומש לצורכו, ובמקרה זה גם אביו יכול לקרוא בחומש זה כי זה גם לצורך הקטן.
שאלה: בעלות על השמן בהדלקת נר חנוכה - הבהרה: שאלתי היתה אחרת. איך מדליק בשמן שלא שלו, הרי אכסנאי צריך לקנות חלק בשמן בעל הבית, זה כל דין השתתפות בפרוטה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בעלות על השמן בהדלקת נר חנוכה"
תשובה: הבנתי, לא אמרו שהשמן לא שלו. שמן שריפה, שהוא תרומה, יכול להיות שלו. והוא במקום לתת לכהן חכמים התירו להדליק לצורך מצווה.
שאלה: הקמת מדינת ישראל: רציתי לדעת למה את הקמת מדינת ישראל והעלייה יהודים לישראל הם אלו שהנהיגו חילונים.לדוגמא הרצל הוא היה כופר הוא היה בעד להתנצר לא? אז למה הוא זה שזכה לגילוי השנה בה יהיה מדינה? הרי כל המנהיגים בתורה היו דתיים קדושים, למה החזרה של ישראל לארץ הייתה עם מנהיגים חילונים?
תשובה: ראשית, היו גם בימי בית ראשון וגם בימי בית שני מנהגים שלא הלכו בדרך התורה. אין להתפלא על כך שהרי ח בעצמם בסוף מסכת סוטה צפו שכך יהיה. מדוע זה כך? על כך כתב הרב קוק רבות במאמרים רבים ובפסקאות רבות. יש כאן סוד גדול שמתבונן על הכפירה כתהליך שהוא כשלעצמו רע אולם הוא אמצעי הכרחי לגילוי טוב גדול יותר ממה שהיה בגלות. המעבר מחיים בגלות לחיים בארץ ישראל מחייב מרידה בחיי הגלות ויצירה חדשה של חיים יהודיים שיתאימו לאור של ארץ ישראל. את עבודת המרידה עושה הכפירה הנוראית. היא מאתגרת אותנו. אנו צריכים לעשות את עבודת התיקון וגילוי היסודות של התשובה מאהבה.
שאלה: מסירת הסימנים של רחל אימנו: לכבוד הרב. כידוע, משבחים מאד מאד ח את רחל אימנו בוויתורה הגדול ללאה ובמסירת הסימנים, עד ששמע ה לתפילתה והסכים לגאול את ישראל, בעקבות וויתורה הגדול ובדאגתה לבושתה של אחותה, ובכך שלא קינאה בה, וכמובא בפתיחתא לאיכה רבה. יש לי קושי גדול בהבנת מעשה זה של רחל: מה אם ההתחשבות ביעקב?! הרי דאגתה של רחל לאחותה גרמה להכשיל את יעקב במעשה זנות, לכאורה. גם ה אור החיים מסביר שיעקב נצטער צער רב בכך שהוחלפה אישתו, וזה גם גרם לפירוד הבכורה, הכהונה והמלכות, וחלוקתם לכמה אחים ובעקבות כך נחלש תוקף הקדושה, היינו, מעשה זה של רחל גרם להשפעה קשה על כל עם ישראל!! את מעשיה של תמר קל לי יותר להבין כיון שהיא מסרה נטו את עצמה בכך שלא העליבה את יהודה, אך במעשיה של רחל יש לכאורה נזק שמוסב כלפי יעקב וכלפי עם ישראל כולו. האם זה הגיוני - בשביל לא לגרום בושה לאדם אחד, לעשות מעשה עם משמעויות קשות לאחרים? עד כמה יש לדאוג שמישהו לא יפגע או לא ייעלב? תורה היא וללמוד אני צריך, מתוך כבוד עצום לרחל אימנו. לכבוד הרב.
תשובה: גדולתה של רחל שהיא הכירה גם את הכוחות שיש לה וגם את יעקב שבכוחם המשותף להתמודד עם הרמאות הזאת ולדאוג שבית ישראל יבנה גם על ידי לאה. רחל כל כך בטחה בכוחה ובכוחו של יעקב שהעיזה לעשות מעשה זה.