LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: התנהגות אחרי קריאת שמע שעל המיטה: 1. מותר לכתוב אחרי קריאת שמע שעל המיטה? (הכוונה אם בירכתי ברכת המפיל), ומותר לכתוב אחרי ק"ש שעל המיטה משהו כדי שמישהו יבין? 2. מותר ללמוד אחרי ק"ש שעל המיטה הכוונה בלי להוציא את הלימוד בשפתיים, מותר? 3. אם אני עשיתי ק"ש שעל המיטה בדיוק סמוך לחצות וסיימתי ק"ש שעל המיטה אחרי חצות הכוונה ליום חדש ואכלתי לפני הק"ש שעל המיטה ושכחתי לברך ברכה אחרונה, מותר לי לברך אחרי חצות אפילו שזה יום חדש? 4. אם עשיתי ק"ש שעל המיטה סמוך לחצות וסיימתי לאחר חצות הכוונה ליום חדש האם מותר לדבר אחרי זה? כי זה יום חדש ואחרי יום חדש מותר לדבר - עובדה שאומרים תיקון חצות, וגם נגיד לא סיימתי אחרי חצות, סיימתי ק"ש שעל המיטה לפני חצות והגיע חצות מותר לי לדבר? (הכוונה גם לדברים בטלים)
תשובה: לשואל, 1-3. מותר. 4. אם יש צורך לדבר - מותר, בלי כל קשר לזמן חצות. הרחבה: לדעת המשנה ברורה (סימן רלט סעיף קטן ד) אסור לדבר אחרי ברכת המפיל, כדי שלא יהיה הפסק בין הברכה לשינה. לדעתו הדבר דומה לברכה על אוכל, שאסור לדבר בין הברכה לאכילה ואם מדברים על נושא שלא קשור לאוכל זה הופך את הברכה ל"ברכה לבטלה". אולם, בספר 'פסקי תשובות' (סימן רלט הערה 17) הביא פוסקים רבים שלדעתם מותר לדבר כשיש צורך אפילו אחרי ברכת "המפיל", והדבר אינו נחשב הפסק. לדעתם ברכה זו איננה כמו ברכה על אוכל, שצריכה להיות צמודה לשינה, אלא זוהי ברכה כללית של שבח לה' על מציאות השינה, בדומה לברכת "השכיבנו" בערבית. לפיכך כתב הלכה למעשה, שמי שנזכר אחרי ברכת "המפיל" שהוא צריך לומר משהו או לעשות משהו - הדבר מותר. גם לשיטה המחמירה, מסתבר אין איסור בכתיבה קצרה. כמו כן אין איסור בדברי תורה, אפילו בדיבור, כשם שמותר לומר פסוקים שנהוג לאומרם (פסקי תשובות, שם הערה 21). ברכה אחרונה שהתחייבת בה - בוודאי יש לברך גם אחרי "המפיל" (פסקי תשובות, שם). חצות הלילה איננה מעבר ל"יום חדש", על פי התורה, אלא בצאת הכוכבים. מכל מקום, לברכה אחרונה המעבר ליום חדש איננו משנה כלל, וכידוע מברכים ברכת המזון בסעודה שהתחילה ביום ונמשכה בלילה, כמו סעודה שלישית. גם לגבי ברכת המפיל ההלכה היא שחצות הלילה אינו משנה כלל (שערי תשובה סי' רלט סק"ב בשם הברכי יוסף, וראה פסקי תשובות שם הערה 15.
שאלה: כשרות הוויסקי Grants: רציתי לדעת האם הוויסקי Grants שנמכר ברשתות בארץ כשר וניתן לשתות אותו.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה באתר של הרבנות הראשית - מחלקת יבוא - רשימת משקאות מאושרים, אפשר לחפש אם משקאות מאושרים על ידי הרבנות הראשית. נדמה לי שלא נמצא ברשימה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: רוחות: לפני כמה ימים הסתכלתי על תמונה שלי לפני 18 שבועות בבית של סבא שליופתאום ראיתי ליד הראש שלי פרצוף אני חושב שזו רוח ואני חושש האם אני צריך לחשוש או שלא כי לא קרה לי כלום מאז
תשובה: אל תחשוש ואל תתיחס לזה כי זה יכול להיות דמיון בלבד. ואם תרצה להיות שקט שוב יחד עם קרוב או חבר לאותו מקום ותראה אם הוא רואה שם משהו.
שאלה: בית העלמין באסרו חג: האם מותר לעלות לבית העלמין באסרו חג?
תשובה: מותר
שאלה: סוכה תחת עץ וסוכה עם שני פתחים: ומועדים לשמחה. 1. סוכה תחת עץ- כאשר הסוכה גדולה ורק מקצתה בפינה של מטר על מטר וחצי תחת ענפי עץ, האם יתר הסוכה כשרה למהדרין? 2. סוכה עם שני פתחים - באם יש שני פתחים אחד ראשי והשני משמש רק לעבור לצד האחורי של החצר (ולטפל בכלב שבחצר) האם יש בעיית כשרות הסוכה?
תשובה: 1. תלוי כמה דפנות יש בסך הכל לסוכה והיכן ממוקמים פתחיה. אם נותרו שלוש דפנות כשיעור הנדרש גם אילו נוריד פינה זו הסוכה כשרה. 2. אם הפינות באמצע הדופן אין בעיה, אולם אם הן בפינות יתכן שיש בעיה, וצריך לראות את פרטי המקרה.
שאלה: עקירת קוצים בשנת שמיטה : האם מותר לעקור קוצים מהגינה לא לשם יצירת פרי חדש אלא לשם ניקיון האזור בלבד בשמיטה? בברכת חג שמח
תשובה: וברכת ד' עקירת הקוצים תגרום לשטח להראות כמוכן לזריעה ויש בו פעולת חרישה מסוימת, על כן יש להמנע מעקירה ועדיף לרסס במונעי נביטה או קוטלי עשבים, ולאחר מכן לגרף את העשבים המתים. עקירת צמח אחד או שניים שלא גורם לשטח כולו להיות מוכן לזריעה אפשר להקל. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: לקלח תינוק בשבת: 1 בשמירת שבת כהלכתה מהדורה ג התיר לקלח במים חמים תינוק שרגילים לקלחו כל יום, עפ"י היתר המשנ"ב לקלח תינוק ביום טוב. וכעין זה באור לציון לרב אבא שאול. וקשה לי מהמשנ"ב סימן תרטז ששם מפורש שבשבת אין היתר. (והראייה מהלכות רחיצה לפני ואחרי ברית מילה), וכן בשער הציון תקיא, כג הפנה לחמד משה שבו מבואר שבשבת החמירו גם בקטן, כי יש בשבת איסור סקילה. 2 לפי הפוסקים שלמצטער הותרה רחיצה אף בחמין כיצד אפשר לדעת מתי תינוק שאינו יודע לדבר מצטער מחמת חוסר הרחיצה בחמין, ולא די לו בניקוי במגבונים? 3 יש לנו תינוקת בת שנה ורבע, שבכל יום בסוף אחר הצהריים היא כבר עייפה ולא משתפת פעולה, ובערך ב1730 אשתי מקלחת אותה, ואח"כ היא נרדמת במיטה עם בקבוק. המקלחת מרגיעה אותה ומן הסתם גורמת שתישן שינה ארוכה ורצופה יותר. מלבד זה, שאחרי יום שלם של זחילות על הרצפה כולה מלוכלכת. (כשאנו לא בבית בליל שבת, אנחנו צריכים לסחוב אותה עד שעה מאוחרת, ואז לטייל איתה כדי להרדים אותה). השאלה: האם בשבתות הקיץ בשבת אחר הצהריים, - מותר לקלח אותה במים שהוחמו ע"י דוד שמש? והאם בשבתות החורף בלילות שבת - מותר לקלח אותה במים שהוחמו מלפני שבת?
תשובה: מים מדוד שמש מותר. מים מחימום חשמל אם יכנסו מים ויבשלו אסור.
שאלה: בל תשחית במקום העבודה: במקום עבודתי שמכינים בו אוכל, הציע לי אחד העובדים לקחת עופות שלא בושלו שהם מעבר לצורכי הסועדים, כי יש לו הוראה קבועה לזרוק עופות אלו לאשפה כי לא יכניסו שוב להקפאה עד לפעם הבאה. 1. האם מותר לי לקחת עופות אלו? 2. האם במקרה שעופות אלו כבר בושלו ונשארו מיותרים, מותר לי לקחת? מיותר לציין שגם עופות אלו יזרקו. 3. במידה ואני יכול להעביר עופות אלו (לא מבושלים וכן מבושלים) לנזקקים, האים הדין שונה? כל זאת ללא ידיעת הבעלים וכדי שלא יהיה בל תשחית.
תשובה: לכאורה עופות אלו נחשבים להפקר ומותר לקחתם, אך צריך לברר אצל הבעלים אם אומנם הם מפקירים אותם. הצבא לדוגמא אומם זורק שאריות לאשפה אך אינו מרשה לקחתן.
שאלה: נוסח סליחות חדש: בשנה האחרונה סודר נוסח סליחות חדש בידי הרב אברהם גיסר, והרב שפירא מכוכב יאיר. הנוסח משלב פיוטים אשכנזים וספרדים ופותח בכל הפסוקים הקבועים והחשובים ומסיים בהם, ורק באמצע מוריד פיוטים ומחליף. עיקר העניין בנוסח שהוא מוריד פיוטים שאינם שייכים לעת הזאת של אתחלתא דגאולה ומדברים על חושך הגלות,מוריד פיוטים שקשה להבין אותם, ומשלב אשכנזי וספרדי. מה דעת הרב על הנוסח? האם אפשר להתפלל בנוסח זה? האם בשביל לתקן נוסח חדש צריך דווקא שהרבנות הראשית תעשה את התיקון, או מספיק רבנים גדולים ואין לרבנות עדיפות על פני פוסקים גדולים אחרים?
תשובה: לשנות נוסח תפילה זה דבר שראוי שיעשה בתיאום עם הרבנות הראשית, קשה לשנות דברים כאלה ללא הרבנות.
שאלה: טלית על הראש: האם יש בעיה לנער אשכנזי לא נשוי לשים טלית על הראש כדי שיוכל להתפלל יותר בכוונה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טלית לפני בר מצווה"
תשובה: אין בעיה.
שאלה: רעפים בחול המועד: התחילו גשמים אצלנו ואבא שלי חושש מרטיבות בבית וביקש ממני להביא לו מס רעפים כדי להחליף. האם זה מותר בחול המועד? אני יודע שאבא שלי הוא בנאדם פשוט ולא מומחה ואם הוא יכול אז כנראה שזה לא מלאכת אומן וכן חשבתי אולי זה דבר האבד שמא הגשמים יקלקלו. במידה וטעיתי, האם עברתי על לפני עיור?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה צדקת זה דבר האבד. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: כיבוס בגדי ילדים במועד לצורך שמח"ת: הילדים לכלכו בחג ראשון בשבת ובחול המועד את כל בגדי השבת שלהם האם מותר לכבס או עדיף שילכו בבגדי חול? אם מותר לכבס האם מותר כמה בגדים או רק חולצה אחת לכל ילד?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מותר לכבס רק מה שהילדים צריכים   בגד אחד. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: המשך הקלדה בחול המועד : אמנם שיטת הגרי"ש אלישיב זצוק"ל שנחשב לכתיבה ומחיקה ממש וכן לגבי סריקה אלקטרונית של ספר תורה באם מופיע על המסך שם ה כשגולל המסך לעמוד הבא מוחק שם ה! (כך שמעתי בשם הגרמ"מ יאדלר שליט"א תלמיד ותיק להגרש"ז אוירבאך זצוק"ל) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עבודה בהקלדה בחול המועד"
תשובה: לשואל, יישר כוחך. ממה שראיתי כנראה שהרב אלישיב זצ"ל החמיר בזה לכתחילה ולא מעיקר הדין. עיין בפסקי תשובות סי' תקמה הערה 14, שהביא בשמו (מספר 'מבקשי תורה' סי' קו, ולא ראיתיו בפנים) שהתיר למסור בחוה"מ הודעות באיתורית או להשתמש בטלפון כשהספרות מופיעות על הצג, אלא שלכתחילה עדיף להשתמש בטלפון שהספרות אינן מופיעות על הצג. ראה גם בספר גנזי הקודש עמ' רצח, לגבי מחיקת שם ה' שעל מסך המחשב, שנראה שהרב אלישיב התלבט בזה ושהורה שלכתחילה יש להתרחק מזה. ובספר 'עידן המחשב ולקחיו' (מאת הרב יואל שוורץ, עמ' 67) כתב בשם הרב אלישיב ש"אין דעתו נוחה מהקלדת דברי חולין במחשב בחול המועד". על כל פנים רוב הפוסקים הקלו בזה מן הדין. ב'חול המועד כהלכתו' (פ"ו סעיף צח, עמ' רכח) התיר לכתוב במועד במחשב למרות שהאותיות נראות על צג המחשב, ובהערה (רכו) הסביר שזהו כתב שאין בו ממשות אלא הבהוב של אותות אלקטרוניים וגם אינו מתקיים. ב'הוספות ותיקונים' שבסוף הספר (עמ' תמו) כתב במפורש שטעם זה מתיר את הכתיבה אפילו שלא לצורך המועד. וכן בשו"ת באר משה (שטרן) ח"ז סי' לט, ובשו"ת שבט הקהתי ח"א סי' קסח (אלא שחילק שם בין מחשב כיס, שמותר, לבין מחשב גדול, שלדעתו הכתיבה בו היא מעשה אומן  הדברים נדפסו בשנת תשמ"ז, והיום ברור שגם כתיבה במחשב גדול היא מעשה הדיוט). ותמהני על בעל 'פסקי תשובות', שהביא (סי' תקמה הערה 14) את המקורות הללו, ובכל זאת כתב בפשטות בהמשך שההיתר הוא רק לצורך המועד, נגד המפורש בדבריהם. ולמעשה, הרי הכתיבה במחשב יכולה להיות לכמה מטרות: א. צורך הנאת האדם במועד, שזהו "צורך המועד". ב. צורך עבודתו, שעל זה כתבתי בתשובה הקודמת שבוודאי אין זה נכון להיות שקוע בעבודתו במועד אע"פ שכל מלאכה כשלעצמה מותרת. ג. צורך תורני של כתיבה: אם היא דבר האבד, כגון חידוש תורה שיישכח, הרי זה פשוט להתיר (שו"ע סי' תקמה ס"ט ומ"ב סקמ"ז), והשאלה העיקרית היא על כתיבה תורנית שאיננה דבר האבד במובן זה שמשהו יישכח אלא שהאדם התרגל לכתוב ולסכם אגב לימודו, כפי שדרשו דורשי רשומות על "וקנה לך חבר", וכעת אם ילמד בלא כתיבה נמצא לימודו פגום וזה גובל בביטול תורה וגם בביטול שמחת המועד למי שלומד שבעה ימים באיכות נמוכה. לכן לענ"ד יש להקל בזה למעשה.
שאלה: השכרת אולם בה"כ בימים נוראים: לכבוד הרב קבוצת מתפללים קטנה מאד מתפללת כל השנה יחד עם כל מתפללי בית הכנסת בימים נוראים אינם מתחברים כלל לתפילה המרכזית ובימים נוראים הם יוצאים לגלות ומחפשים כל אחד איפה להתפלל קבוצה זו הולכת ומתבגרת ומקל הנדודים מקשים עליה יותר ויותר יחד עם התבגרותם קבוצה זו מבקשת מהנהלת עמותת בית הכנסת להשכיר לה את אולם השמחות של בית הכנסת על מנת לארגן במקום מניין נוסף ולהתפלל בנוסח שהם רגלים כמנהגי אבותם הנהלת העמותה מסרבת בטענה של פילוג כשר הדבר אינו כן השנה האחרונה התקבל אישור חד פעמי להתפלל באולם בית הכנסת ולא הורגש שום פילוג 98 ממתפללי המניין המרכזי התפללו במקומם ולא הצטרפו למניין הקטן יש לציין שהנהלת העמותה משכירה את האולם לקהילה שחבריה אינם חברי העמותה לצורך תפילה בימים נוראים ובשבתות ללא היסוס שאלתי - האם הנהלת העמותה עושה כדין? אשמח לקבל תשובה בהקדם השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סמכות ועד בית הכנסת בקהילה"
תשובה: רק רב מקומי המכיר את הנתונים מקרוב יכול לענות על שאלתך, בדרך כלל פרישה מן הציבור מנוגדת להלכה, ובפרט בימי הדין בהם אנו ממליכים עלינו את ה' שהוא אחד. גם אם אחוז הפורשים קטן. ברוב עם הדרת מלך. אלא א"כ נוסח תפילתם שונה לחלוטין כגון ספרדים ואשכנזים, אך שינויים קלים אינם מצדיקים פרישה מן הציבור ולכן רק רב מקומי המכיר את הנפשות הפועלות והבדלי הנוסחאות ביניהן יכול לדון בנושא. אך אם אכן יש הצדקה הלכגתית לפרישה מדוע להשכיר את המקום תמורת שכר - אומנם הוצאות תחשמל ונדו' בודאי צריכים להיות על חשבון הפורשים, אך השכרה לשם ריווח? האם ביכנ"ס הוא אולם מסחרי?
שאלה: שיחי ירקות שגדלו בעציץ מאליהם לפני השמיטה: לפני תחילת שנת השמיטה, גדלו בעציץ נקוב התלוי על מרפסת ביתי, שלושה שיחי עגבניות שרי ושיח פלפל אחד. מה דינם?
תשובה: וברכת ד' לפי מה שאני מבין מהשאלה מדובר בעציץ במרפסת פתוחה. (לא ברור היכן הענפים). דינית במקרה כזה הוא כעציץ שאינו נקוב שיש בו דיני שביעית מדברי חכמים, ולכן אין לזרוע אבל אפשר לטפל בעגבניות הגדלות שם (להשקות, להסיר ענפים יבשים, כל פעולות שהם לשימור הצמח). הירקות יהיו קדושים בקדושת שביעית יש לאכלם בקדושה ושמירת שאריות. יש להפקיר את הצמח לכל. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שחרית נחשבת תפילה גם קצת לאחר חצות היום?: לפני כמה חודשים מישהי שדי מבינה בזמני תפילה ובנושאים האלו אמרה לי שנשים יכולות להמשיך להתפלל גם כמה דקות אחרי חצות היום האם זה נכון? ב"ה בדרך כלל אני משתדלת להתחיל להתפלל בזמן קריאת שמע או בזמן תפילה כדי להגיד קריאת שמע לאחר ברכות השחר כדי לצאת ידי חובה אני משתדלת לסיים שעה או שעה וחצי לפני חצות היום אבל חזרתי מטיול אתמול והיום קמתי קצת עייפה. ועזרתי בקטנה לאבא שלי ולצערי " מרחתי" את הזמן. ראיתי שנשארו לי 10 דקות (כבר אמרתי ברכות השחר לפני) אז אמרי שמע ישראל 3 הפרשיות וברכת ויציב ושמונה עשרה וסיימתי 10 דקות אחרי. אני רוצה גם להתפלל מנחה כי קצת מיהרתי והאם זו נחשבת תפילה? בגלל הזמן והכל. בערך בחצי שמונה עשרה נראה לי כבר עבר הזמן התפילה נחשבת שחרית? אם אתפלל מנחה זה ייחשב לי כשתי תפילות? ואפשר אולי טיפים לתפילה. ואתה יודע אולי איפה אני יכולה למצוא באינטרנט מקורות ללמוד עליהם כמו למשל על קטעים במנחה על חשיבות התפילה וזמנה וכו. וחג שמח יום טוב(:
תשובה: ב"ה לך. חשוב מאוד להתפלל בזמן. לא תמיד זה קל, אבל זה מאוד חשוב. גם לנשים חשוב להתפלל בזמן, והתפילה של נשים עד חצות היא לא מעיקר הדין. ובכל זאת קורה שקמים מאוחר, וחשוב להתפלל. לכן אם את מגיעה לאחר חצות - חכי חצי שעה אחר חצות והתפללי מנחה. אם התחלת את התפילה, המשיכי אותה, ואל תפסיקי בגלל הזמן. חשוב מאוד לדעת שהתפילה היא אוצר, חשוב להשקיע בלימוד שלה, בהתקדמות בה, בעבודה על התפילה. אני מאוד מציע לך באתר לקרוא את הספר תפילת נשים של הרב אליעזר מלמד שליט"א. ללמוד אותו מהתחלה ועד הסוף, אם יש לך אפשרות כדאי לרכוש אותו כי הוא ספר ממש נפלא. לגבי התפילה ולימודה יש כיום המון ספרים ובאתרים השונים כגון באתר דעת, ועוד. יש אתר בשם היברובוקס ובו ספרים רבים על התפילה, היכנסי לקישור הבא ותראי : בברכת הצלחה רבה, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: קניית איפור בחול המועד: האם מותר לקנות איפור בחול המועד לצורך החג?
תשובה: קניית איפור לצורך החג מותרת.
שאלה: חבטת הערבה: מה סיבת מצוות חבטת הערבה בהושענא רבה?
תשובה: לשואל, ומועדים לשמחה! חביטת הערבה היא מנהג שנוסד על ידי הנביאים (סוכה מד ע"ב  בבית המקדש נוטלים ערבה מהלכה למשה מסיני, ומחוץ למקדש - ממנהג נביאים). יש דעות שונות בראשונים מהי החבטה המדוברת: הרמב"ם (הלכות לולב פ"ז הכ"ב) והגאונים פירשו זאת כפשוטו, הכאת הערבה בקרקע, וכן מבואר בזוהר (פרשת צו, דף לב ע"ב), ואילו רש"י (סוכה שם) פירש שהכוונה לנענוע הערבה, כמו נענוע הלולב. בתשובות הגאונים ( שערי תשובה סי' שמ) נשאלה השאלה מה פשר חביטת הערבה, והשיב רב צמח גאון: "הכי חזינן דערבה דומה לשפתים והיא באה לכפר עליהם מכאן ולהלאה 'יתן בעפר פיהו אולי יש תקוה'. ומשמא דקדמונאי אמרו: חביטא אמאי? משום 'כל כלי יוצר עליך לא יצלח וכל לשון תקום אתך למשפט תרשיעי', משום דעד כאן ביומין אלין השטן מקטרג, וישראל ביומין אלין דנפישי מצות מבטלי ליה, מכאן ולהלאה כל שפה דיקום עלייהו לא יכול לשלטאה ויהא נפיל בארעא". שני טעמים כאן, שהמשותף להם הוא דמיון עלה הערבה לשפתיים (דמיון שהוזכר כבר בתנחומא אמור סי' כח): אנחנו מסיימים חג מלא מצוות, שהכין אותנו לקראת ימי השיגרה הארוכים. הבסיס לכפרה הוא הכנעת הפה, שלנו - מדיבורים לא טובים, או פיות המקטרגים עלינו. הרמ"א (סי' תרסד ס"ד) מציין שנוהגים גם לנענע את הערבה כמו הלולב, כדי לקיים גם את חביטת הערבה על פי שיטת רש"י הנ"ל, ומנהג זה רצוי אף לעדות המזרח (חזון עובדיה, סוכות, עמ' תמב).
שאלה: תוספת לשאלה לגבי לקלח תינוק בשבת: השש"כ בסוף יד,א התיר במפורש לקלח תינוק בשבת, דלא כמשנ"ב והשאלה הראשונה היא האם אפשר לסמוך על היתרו השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לקלח תינוק בשבת"
תשובה: פשוט שמותר.
שאלה: מצטער בסוכה: הרב כתב בשו"ת שלו שמי שגר בקומה 10, סוכתו למטה ואין מעלית, שאין לו דין של מצטער. שאלו אותי האם הוא הדין מי שגר בקומה גבוהה, ובאמצע החג המעלית התקלקלה, האם זה אותו הדין? כי הפרמ"ג כותב, שלמצות סוכה לא צריך לבזבז עד חומש, אלא כמה אדם היה משלם לדירת ארעי של חדר אחד לשבוע ימים.
תשובה: מי שאינו מסוגל לעלות את כל הקומות ברגל, כגון זקן או חלש יש לו דין חולה לעניין זה
שאלה: שתילה פרחים בתוך אדניות: אני גננת, האם אפשר לשתול פרחי נוי בתוך אדניות או בכל כלי שהוא בשנת השמיטה? ואם כן באיזו דרך?
תשובה: וברכת ד' אפשר לקנות במשתלה (כעת) עציץ פרחי נוי (שנעשה עוד בשישית) ולהעבירו כשהוא עטוף בניילון מכל צד ולהניחו בבית תחת קורת גג. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: אזכרת 11 חודש ושנה בשנה מעוברת: אבי היקר נפטר בכ"ט כסלו תשע"ד. מאחר והשנה שנה מעוברת אני שואלת מתי עלינו לעלות לקברו ומתי לערוך את הסעודה לזכרו? האם בתום 11 חודש כ"ט תשרי? האם בתום 12 חודש כ"ט חשוון? האם ביום השנה - כ"ט כסלו? האם יש בעיניין זה שוני בין אשכנזים לספרדים? אבי אשכנזי.
תשובה: האבלות מסתיימת לאחר 12 חודשים בכט' חשוון לכול הדעות. אזכרה - האשכנזים נוהגים ביום השנה גם בשנה מעוברת ב - כט' כסלו. ונהגו האשכנזים לעלות לבית עלמין בחנוכה. (הספרדים - מקדימים לעלות לפני חנוכה) (גשר החיים לב,ט. צרור החיים רנג) שלא תדעו צער.
שאלה: מרווה ונענע - ממתי קדושים קדושת שביעית?: יש לי שיחי מרווה ונענע בגינה. צמחים ותיקים שגדלו יפה כבר בשישית. עכשיו שנכנסה שביעית מה דינם של הענפים שצמחו בשישית? האם הולכים בהם בתר לקיטה? האם צריך להפריש תרו"מ? האם צריך כבר להפקיר? אם לא הולכים בתר לקיטה, כיצד אדע מתי כן הצמחים כבר קדושים?
תשובה: וברכת ד' בנענע המוגדר כירק יש ללכת לאחר הלקיטה ולכן יש בו קדושת שביעית ופטור מתרו"מ. גם במרווה שהיא שיח רב שנתי יש מקום להחמיר משעת לקיטה מכיוון שאין לה שעת חנטה מסוימת, ואין אפשרות לקבוע לגביו שנה, על כן הלקיטה היא הקובעת. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: סכין בעת הקידוש: כבוד הרב האם מותר להניח את הסכין בשבת (בעת הקידוש) ושהוא יהיה גלוי על השולחן בעת הקידוש? ושבת
תשובה: אינני מכיר מקור המתייחס לכך. בהלכה מוזכר רק כיסוי הסכין בעת ברכת המזון. הרב עודד מילר
שאלה: נישוק ספרי תורה ע"י נשים: בביהכנ"ס בו משפחתי מתפללת החליטו השנה לקיים מנהג, שלטענתם הוא מנהג של קדמונים, שבאמצע ההקפות של שמחת תורה, עלו לעזרת הנשים (אולי רק לפתחה) עם ספרי התורה כדי שתוכלנה הנשים לנשק את ספרי התורה. מה דעת הרב על מנהג זה? האם יש היתר לעשות כן? האם באמת קיים מנהג קדמונים כזה?
תשובה: אומנם מותר לנשים לנשק ס"ת, אך בתנאי שהן לבושות כהלכה. נשים שאינן לבושות כהלכה אינן רשאיות לנשק ס"ת. אך אתה מזכיר מנהג קדמונים, מי הקדמונים שהנהיגו כך לדבריך?
שאלה: שינוי הוספת שם: לכם! לפני כ -5 שנים הלכתי לרב ובעקבות השיחה ובעצתו שיניתי הוספתי שם מ-יוסף (כינוי-יוסי) ל-יוסי נועם. רב שכונה אמר לי שכאשר אני עולה לתורה שמי יוסף נועם, שאין הבדל בין יוסף ליוסי שיוסי מוכר יותר ככינוי! שאלתי מה יותר נכון,יוסף נועם - או יוסי נועם או שבכלל יוסף בלבד! שם אמי יוכבד בכבוד רב ו
תשובה: יוסף נעם הוא עדיף כיון שיש כאן משמעות הקושרת את שני השמות לטובה משמעות שאיננה נמצאת ביוסי נעם.
שאלה: שטיפת חסה בשבת: בחסות רגילות מהשוק: 1. האם מותר לשרותם במים אם יש בהן מעט חול? 2. האם יש בעיה בהריגת חרקים? (לכאורה גם אם זהו פ"ר- לא אכפת לאדם אם הן ימותו, וכן אין זו הדרך להרוג חרקים- אז יש כאן פ"רבתרי דרבנן) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שטיפת חסה בשבת"
תשובה: וברכת ד' 1. אם החול דבוק בירק אסור. שו"ע סי' שיט סעי' ח. 2. זה בדאורייתא ואין להקל. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: טבילת בקבוקים להכנת יין: יש לי שאלה: אני כל שנה עושה יין לעצמי(לקידוש ושתייה) וכל שנה אני משתמש באותם בקבוקים. האם אני חייב להטביל בקבוקים של היין.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה חלק מהבקבוקים מיוצרים בחו"ל לכן יש להטביל בלי ברכה אם אתה עושה שימוש חוזר ואתה לא יודע מה מקור הבקבוקים. אם אתה משתמש בבקבוקים חדשים נוהגים להקל בשימוש הראשוני. לחיים הרב חגי בר גיורא
שאלה: שיט מבצעי בים התיכון: הרב, במסגרת התפקיד שלי בצבא, יתכן ואאלץ לשוט בספינה אל לב הים התיכון(עד בערך אזור כרתים) אני לא שואל פה אם מותר או אסור(מניח שמותר) השאלות שלי הן: א - האם זה נחשב חו"ל? האם זה פחות חו"ל מאדמת יוון כרתים עצמה? עד איפה הים נחשב ישראל ומאיפה חו"ל? ב - אם אני יכול להימנע מלצאת, אך זה יפגע במשימה מעט, זה נכון? אפשר יהיה להסתדר בלעדיי אבל פחות טוב ג - האם המנהג לקחת חול מהארץ ישראל למי שיוצא לחו"ל נכון?
תשובה: א. פסקו בגמרא שמותחים קו מצפון סוריה עד תעלת סואץ וכל מה שממערב לכך זה לא ארץ ישראל. יש שיטה שכל ים התיכון הוא א"י אבל לא פוסקים כך, וזה חו"ל לא פחות מהאדמות. ב. אין לך מה להחמיר, זה תפקידך. ג. אינני מכיר מנהג כזה.
שאלה: ריסוס בשנת שמיטה: יש לנו גינה שניקינו בה את כל העשביה לפני ראש השנה אין בה כרגע גידולים אחרים פרט לעץ לימון זהו שטח גדול והיתה בכוונתינו לרסס את האדמה כדי ששוב לא תיצמח שם עשביה או כל דבר אחר שאין ברצונינו לגדל אנו רוצים גינה נקייה. האם ניתן היום, שזה כבר שנת שמיטה, לרסס את האדמה בריסוס כזה שמונע גידול עשבים שוטים? בנוסף אנו שוקלים לעשות על האדמה דשא סינטטי האם מותר בשנת שמיטה?
תשובה: וברכת ד' אפשר לרסס גם כעת במונעי נביטה. אפשר לפרוס דשא סינטטי, אבל אם צריך לחפור יש להניח קודם בצד את הדשא סינטטי, כדי שיהיה ניכר שלא הולכים כאן לשתול או לזרוע אלא דשא סינטטי. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שהחיינו על בגד שלבשתי ולא התאים: אם לבשתי בגד חדש, ולאחר שסיימתי להתלבש ראיתי שהבגד לא מתאים לשאר מה שלבשתי. אז לא ברכתי שהחיינו. האם בפעם הבאה שאלבש אותו (כביכול בפעם הראשונה) אוכל לברך שהחיינו?
תשובה: אם כשלבשת לראשונה מיד הבחנת שאינו מתאים והורדת אותו אפשר לברך כשתלבש בשנית כיון שהלבישה הראשונה אינה נחשבת לבישה. אם לבשת במשך זמן ורק אח"כ הורדת אין לברך בפעם השניה, ואפשר לברך בלי שם ומלכות "ברוך שהחיינו וקיימנו וכו'". דרך אגב, רבים נוהגים לברך שהחיינו רק על בגדים מיוחדים כמו בגדי שבת או בגד יפה במיוחד וכד' ולא על כל חולצה או מכנסיים רגילים.
שאלה: אתרוג לאחר סוכות למוסלמית : האם ניתן לתת לאחר החג, אתרוג שבירכו עליו בסוכות למוסלמית?
תשובה: לא רצוי לתת דבר שבירכו עליו לגוי או למי שלא שומר מצוות.
שאלה: פירות שביעית מגיעים לחו"ל?: אני גר בפאריש צרפת איפה כל השנים פירות ארץ ישראל נמכרים בכל חוצות. ברצוני לדעת האם הרבנות מכרה כל אדמות וקרקעי ארץ ישראל לנכרי ובזה נוכל לקנות הפירות בלי שום חשש. ואם הרבנות מוכרת רק הקרקעות של החקלאים הנותנים להם יפוי כח למכור קרקעותיהם. איך ניתן לנו להבחין בין החברות המיצאות פרות לחו ל שנמכרו לאלו שלא נמכרו. תשובתכם תרים מכשול מרבים. בברכת חג שמח
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות הראשית מכרה לגר תושב שמקיים 7 מצוות בני נח רק קרקעות שקבלה יפוי כח מהחקלאים. רוב הקרקעות נמכרו. היום מקובל שהשמיטה מרבנן כידוע ספק מרבנן להקל וגם אם אי אפשר לברר מקור הפרות - כל שפרש מהרוב פרש. באתר של הרבנות הראשית קיימת הפניה לרשימת חקלאים שנתנו יפוי כח למכור. הזמן הקובע בפרות לשביעית הוא חנטת הפרי לכן השביעית חלה רק בפרות קיץ של השביעית תשע"ה ובפרות חורף תשע"ו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: משמעות השמות לשם ומעוז לבנים: ב ה לרבנים, אשמח לדעת את משמעות השמות לשם, מעוז ולביא לבנים והאם הם שמות טובים? כמו כן- האם יש מקום ספר בו אפשר לקרוא את משמעותם של שמות מסוימים?
תשובה: לשם הוא שם של אבן יקרה מאבני החושן, מעוז הוא שם של מה שבוטחים בו( בתהילים הרבה פעמים הכוונה בזה לקב"ה ) לביא הוא שמו של אריה צעיר, כולם שמות טובים אך לשם הוא עדיף מכולם.
שאלה: מעשר כספים לזוג צעיר: האם זוג צעיר שהבעל אברך והאשה עובדת, צריכים לתת כספי מעשרות לצדקה?
תשובה: אם הם לא גומרים את החודש לא צריכים לתת. כספי מעשר זה לא חיוב, מי שיכול לחסוך יתן. אבל אם בקושי גומר את החודש- פטור.
שאלה: הכשרת סכין עם כת מפלסטיק: התשובה שלך בהחלט הפתיעה אותנו ובדיוק בגלל זה יש לנו שאלה נוספת כי מאז המקרה שקרה כבר השתמשנו בסכין בתור בשרית לכל דבר. לכן אנחנו רוצים לדעת האם בכל זאת יש צורה להכשיר את אותה סכין שהשתמשו בה כבשרית אע"פ שיש לה כת מפלסטיק? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הכשרת סכין עם קת פלסטיק"
תשובה: הרב אליעזר מלמד מתיר להגעיל אחרי שישרו את הסכין בחומר ניקוי הפוגם את כל מה שעלול להתיקע בחריץ שבין הסכין לכת (פניני הלכה פסח, פרק י הלכה י, ועיין שם הערה 12). הרב עודד מילר
שאלה: שימוש בסכך לגדר בגינה: הרב. מצאתי סכך קיינעס זרוק בערימת איסוף הגיזום שאחרי החג החלטתי לקחת אותו. בנוסף יש לי גם סכך במבוק ששימש פעם לסכך בטעות נהפך גם למחצלת וכעת לא זה ולא זה. האם מותר כעת להשתמש בהם לגדר מסביב לגינה?
תשובה: לשואל, בחג הסוכות עצמו אסור להשתמש בחלקי הסוכה. אחרי סוכות מותר להשתמש בחלקים שלא מיועדים עוד למצוות סוכה בפעם הבאה, לכל מטרה פרט לשימושים שהם ביזוי מצווה. עשיית גדר איננה ביזוי ולכן הדבר מותר. (שו"ע סי' תרלח ס"א וסי' כא ס"א ומשנ"ב שם ס"ק א, ו)
שאלה: התרת נדרים: לפני כשבע שנים החלטתי להחמיר ולא לטלטל בשבת, עפ"י הדעה המחמירה. החלטתי לא באה לידי ביטוי בנדירת נדר באמירה בפה ולא במחשבה אלא פשוט קיימתי חומרה זו. אני מעוניין לטלטל כרגיל, עפ"י הדעה המקלה. האם מעיקר הדין עלי לעשות התרת נדרים?
תשובה: חומרה שנהגת היא נדר,והינך חייב התרת נדרים.
שאלה: האם ראוי שנשים ירקדו עם ספר תורה בשמחת תורה?: ראיתי באחד מבתי הכנסת שנשים (במעגל נפרד) לקחו ספר תורה ורקדו עימו בשמחת תורה. רציתי לשאול האם הדבר ראוי ומותר? והאם יש נפקא מינה אם ספר התורה פסול (כמו שנודע לי במקרה זה). ישר כח ותזכו למצוות.
תשובה: גם ספר תורה פסול הוא קדוש, אין מניעה עקרונית שאישה תחזיק ספר תורה - הבעיה החמורה היא בנשים שאינן לבושות כהלכה, או במי שרואה בכך אמצעי לקידום אג'נדה מגדרית. ראה בספרי הלכה בימינו.
שאלה: סדר האושפיזין: ילד קטן שואל: לפי סדר האושפיזין של עדות המזרח, יוסף בא אחרי אהרון, דבר שאינו לפי סדר הדורות. מדוע?
תשובה: הסדר הוא לפי המידות שהאושפיזין מיוחסים להם, והמידה של אהרון קודמת למידתו של יוסף.
שאלה: בישול אחר בישול בלח: ערב טוב לכבוד הרב, אם הנחתי סיר שיש בו מרק קר על הפלטה כמה דקות לפני כניסת שבת, והמרק מתחמם על הפלטה בשבת האם יהיה מותר לאכול את המרק בשבת לפי הסברה שאוסרת בישול אחר בישול בלח?
תשובה: כיון שהנחת את הסיר לפני כניסת השבת - המרק לא נאסר באכילה. הערה: לכתחילה מומלץ שלא להניח מרק קר לפני שבת  אף שהפלטה נחשבת כ"גרופה וקטומה" ואין איסור שהייה עליה, משום שהדבר עלול להכשיל את מי שיקרב את הסיר למרכז הפלטה, או יסגור את מכסה הסיר (לאחר שפתח אותו) - ובכך יקרב את בישול המרק. הרב עודד מילר