LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: למה ללמוד מקצועות חול?: אני לומד בישיבה תיכונית, ואני לא מבין למה בכלל צריך ללמוד מקצועות חול? ולמה צריך ללמוד אנגלית ומתמטיקה? מה יעזור לי בחיים ללמוד מדעים אם אני לא רוצה להיות מדען? זה לא בזבוז זמן וביטול תורה גדול?
תשובה: ח הדריכו את האב ללמד את בנו אומנות, כלומר מלאכה. היום האומנות דורשת ידיעות רחבות והבנה במקצועות רבים. בנוסף לכך, הידיעות בענייני חול מוסיפות חוכמה והבנה בענייני דרך ארץ. הקב"ה ברא עולם ואנו מצווים לפתח אותו, לעובדו ולשמור אותו, לא תוהו בראה, אלא לשבת יצרה. צורת היישוב של העולם בדורות אלו מאוד משוכללת ומתקדמת, וזה מיטיב עם הבריות. לאנשים יש זמן רב יותר להתעסק בתורה ובענייני רוח. פרט לכך, יש קשר בין הידיעות במדעים של חול להבנה בתורה. השאלה העיקרית במה ששאלת היא: מתי ללמוד וכמה להרחיב בלימוד זה? אין כאן דברים מוחלטים. ייתכן שמה שמבקש משרד החינוך זה פחות מדי וייתכן שזה יותר מדי. למשל בלימוד לשון ודקדוק, בוודאי שהלימוד הכללי לא מספיק. מצד שני, יש מקצועות שייתכן שכמות הלימודים הנדרשת מוגזמת. לסיכום, העיקרון שגם לתלמיד חכם צריך שתהיה יד ורגל בחוכמות העולם הוא דבר נכון.
שאלה: נקבע מראש כמה האדם יחיה?: ישנה סברה האומרת כי ימי חיי אדם נקבעים מראש טרם ירידת הנשמה ואינם תלויים במעשיו. סברה אחרת אומרת כי ימי חיי אדם תלויים במעשיו וכי רק 1 מתוך 100 נפטרים בשעה שנכתבה משמיים ו-99 בגלל מעשיהם או עין הרע. איזו מהסברות נכונה ועל איזו מקורות מסתמכת התשובה? מראש ושנה טובה
תשובה: לכל אדם יש קצבת חיים שנקבעה בהתאם לטבע גופו,לדוג' גוף באיכות טובה ראוי ל80 שנות חיים. אבל אם האדם לא ישמור על גופו יאכל מאכלים רעים ויחיה בסביבה בה יש זיהום אויר זה יקצר את חייו כיוון שהוא קלקל את טבעו הבריא. בדומה לזה אם אדם חוטא חטאים קשים שהמשך חייו מסכן את סביבתו הוא בזה מקצר את חייו בעצמו.
שאלה: דין רימונים בשנה הרביעית שהיא גם שמיטה: יש לי בחצר עץ רימון שעכשיו מסיים את שנתו הרביעית. מה דין הפירות השנה? האם מותר לאכול? איך מחללים את הפירות? האם מותר להשתמש לקישוט? ושנה טובה!
תשובה: וברכת ד' יש לעשות בפירות פדיון נטע רבעי. לאחר הקטיף יש לחלל את הפירות הקטופים על פרוטה (יש אפשרות לפרוטות במכון התורה והארץ). אם העץ ודאי רבעי יש לברך ואם יש ספק יש לפדות ללא ברכה. את נוסח הברכה אפשר למצוא באתר של מכון התורה והארץ. הפירות לאחר החילול יהיו קדושים בקדושת שביעית ומותרים לאכילה, ואדרבא יש להשתדל באכילתם. שבת כתיבה וחתימה טובה יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: לימוד: לכבוד הרב דרכי הלימוד בישיבות בעיון לא כ"כ מובנת לי בדרך כלל בזמן חורף שנחשב ארוך מסיימים בערך עד דף י יוצא שאדם עד שיעור גבוהה מספיק כ120 דף בעיון (לפני שמתחיל להתמסר ללמוד הלכה) ורוב הש"ס לא נגע כלל וכלל. האם לא עדיף ללמוד סדר בוקר וצהרים רצוף עיון יותר מהיר דף עמוד וחצי גמרא רש"י תוס רא"ש רי"ף ר"ן מהרש"א (לאו דווקא אלא מה שיחליטו אבל שיהיה אפשר לעבור על זה תוך סדר בוקר וצהריים) באופן טוב ועם חזרות, יש בערך בשעות האלו 7.5 שעות, וע"פ זה יסיים עד שיעור ח רוב מוחלט של הש"ס ואחרי זה יעבור שוב עם אותם ראשונים ויוסיף עוד קצת אחרים כל פעם שמסיים, וכשיתחיל ללמוד הלכה יספיק גם ללמוד גמרא עם ראשונים טוב כיון שיודע את הגמרא טוב יוכל יותר בקלות לשלב (סדר אחד או חצי סדר גמרא עם ראשונים) ואם לא ימצא זמן לשלב לפחות עבר על הש"ס עם חלק מהראשונים. ועוד שע"פ תכנית זאת יהיה יותר קל לחזור ולזכור כיון שזה לא המון ראשונים ואחרונים ופיזור גדול אלא ממוקד לעומת השיטה בישיבות שקשה יותר לחזור ולזכור ובדרך כלל בגלל זה אנשים יותר נוטים לעשות פחות חזרות על העיון וזוכרים פחות מ45 אחרי פחות שנה. לעומת זאת בשיטה בישיבה כשאדם עובר להלכה יהיה לו קשה יותר להתחיל בגמרא סוגיה שהוא אף פעם לא למד אותה לפחות בעיון מהיר ואז יצא שהוא ישאר עם כ120 דף( לא שאני מזלזל חס ו אבל השאלה מה עדיף) ועוד יש הרבה בחורים שבערך כבר בשיעור ח שעוזבים לא עדיף שידעו את הש"ס טוב? וגם שמענו על גדולי ישראל שבגיל הזה בערך סיימו הרבה דפים ביום א"כ איך עשו? ואפשר לעשות שיעור פעם פעמיים בשבוע על נקודות חשובות שלא נגעו או סדר אחד. ועוד שאלה לגבי התוס יש הרבה שאלות ממסכתות שאדם עוד לא למד לכן או נכנס לסוגיה שם ועד שמבין את הסוגיה שם ומתעכב על זה הרבה זמן לא כדאי לעבור על התוספות הזה ואחרי שיעבור על הגמרא השאת יחזור לתוספות הזה ככה יבין יותר טוב ויהיה מונח בסוגיה טוב איני מתכוון שאם התוס מקשה על מסכת שהאדם למד אותה ודאי שצריך ללמוד עכשיו אלא על מסכתות שלא למד. מצטער על הטירחא הרבה הנושא הזה פשוט נוגע בי הרבה
תשובה: אכן גדולי התורה מבקרים את הנוהג שהתפשט בשנים האחרונות בישביות להצטמצם במספר דפים קטן למרות הרמה הגבוהה של העיון אפשר ללמוד בעיון כמות גדולה יותר
שאלה: התרת נדרים, ותפילת כל נדרי: מדוע עושים גם התרת נדרים וגם מתחילים ביום הכיפורים בכל נדרי, זו אותה משמעות. ומה משמעותה של כל נדרי
תשובה: התרת נדרים ותפילת כל נדרי א. תפילות יום הכיפורים נפתחות בתפילת כול נדרי שבהם מתאספים המוני בית ישראל לכבוד היום המיוחד ב. אומרת הגמרא: הרוצה שלא יתקיימו נדריו יעמוד בראש השנה ויאמר כול נדר שאני עתיד לנדור יהא בטל, ובלבד שכאשר הוא נודר במהלך השנה לא יזכור את התנאי שאמר בתחילתה, ואם זכר התנאי ובכול אופן נדר, הנדר קיים. ג. ולכן בליל יום הכיפורים אומרים 'כל נדרי' אשר חוברה על ידי הכנסת הגדולה ד. כיצד המודעה בתחילת השנה יכולה להועיל לבטל נדרים במשך כול השנה: 1. לדעת הר"ן   הנדר נחשב כנדר בטעות. 2. דעת ה'חזון איש'   האדם שולט על דיבורו בתחילת השנה על מה שיאמר במשך השנה. ה. באמירת 'כל נדרי' יש גדר של התרת נדרים, ולכן באמירת 'כל נדרי' צריך שיביע חרטה על נדריו בעבר, ובערב יום הכיפורים מתירים הנדרים גם ללא פירוט, וכול הקהל הופך להיות בית הדין. ו. 'כל נדרי' צריך לאומרו לפני הלילה, שאין מתירים נדרים בשבת או ביום הכיפורים. ז. לדעת רבינו תם   אין בנוסח התרת נדרים לשנה שעברה, וכן כתבו המאירי והריב"ש   שלא יזלזלו בנדרים. אומנם ברוב הנוסחים (ע"מ ונוסח ספרד) מופיעה התרת נדרי השנה שעברה, בכול מקרה צריך להיזהר שלא לנדור כלל במשך השנה. ח. לכן 'כל נדרי' נאמר בלשון עבר ועתיד: 'מיום כיפורים שעבר עד יום כיפורים זה, ומיום כיפורים זה עד יום כיפורים הבא עלינו לטובה'. ט. למרות שאומרים 'כל נדרי' ומוסרים מודעה לעתיד, אם נודר אחריה חייב לעשות התרת נדרים. התרת נדרים ערב ראש השנה י. כתב השל"ה זריזין מקדימין למצוות לעשות התרת נדרים ערב ראש השנה. יא. טעם נוסף הסביר בשו"ת מנחת יצחק   טעם לעשיית התרת נדרים למרות שאומרים בכניסת יום הכיפורים 'כל נדרי' מפני שיש כאלה אשר אומרים 'כל נדרי' בלחש, ויש שאינם מבינים את המשמעות לכן מקדימים. יב. אישה נשואה יכולה למנות את בעלה כשליח לעשות עבורה התרת נדרים. יג. נשים שלא עשו התרת נדרים יעשו התרת נדרים באמירת 'כל נדרי' וחשוב שיבינו המילים, והבנה שיש בכך התרת נדרים.
שאלה: שמיטת כספים למעשה: הרב הרב יכול לומר את הלכות פרוזבול למעשה?
תשובה: הלכות שמיטת כספים ופרוזבול א. שמיטת כספים נוהגת בזמן הזה מדרבנן מפני שלא נוהגים לספור שנת יובל. ושמיטת כספים תלויה בקיום היובל. ב. חכמים תיקנו לנהוג שמיטת כספים שלא תשתכח, ונוהגת בכול מקום בעולם. ג. נשים   חייבות במצוות שמיטת כספים לכן יעשו פרוזבול שהרי הן מנהלות חשבונות. (יכולות לעשות פרוזבול אחד עם בעליהם) ד. נחלקו הראשונים האם השמיטה משמטת אוטומטית עם כניסת ראש השנה תשע"ו או צריך לומר בפיו משמט אני ובלי שיאמר ההלוואה אינה משמטת. לדעת המרדכי וספר החינוך   השמיטה היא מאליה באופן אוטומטי כמו שהשבת נכנסת עם שקיעת החמה, וקוראים לזה 'הפקעת המלך' ואילו הרא"ם בספר היראים כותב: שצריך לומר 'משמט אני' ובלי אמירתו הכספים אינם נשמטים. ה. אלו דברים שהשמיטה אינה משמטת: 1.חיוב ממון שאינו הלוואה שביעית אינה משמטת: לדוגמא: הקונה בהקפה, שכר עבודה,אלו חיובי ממון שאינם הלוואות ואינם נשמטים. 2. החייב לצדקה אינו משמט וחייב להחזיר. 3. החייב ליתומים אינו משמט כי בית הדין הוא אביהם של יתומים וחוב לבית הדין אינו נמחק אף שלא עשו פרוזבול. ה. המחזיר הלוואה למרות שמיטת כספים, המלווה יאמר משמט אני. ואם הלווה יאמר בכול אופן רצוני להחזיר, מותר לקבלם. ורוח חכמים נוחה ממעשה זה. ו. הנהיגו חכמי ישראל במקומות שונים לעשות פרוזבול ולאחר עשיית הפרוזבול להלוות לקרנות צדקה ולוותר על ההלוואה ובכך לשמר את מצוות שמיטת הכספים, וכך ראוי לנהוג. 'נדיבי ארץ' הוא שיתוף פעולה בין ארגון פעמונים לארגון 'אוצר הארץ' מתרים על מנת לחלץ משפחות ממעגל העוני, ויש בכך קיום מצוות צדקה למהדרין, שנתינת הממון מעמידה את המשפחות על הרגליים, על ידי הצדקה לכיסוי חובות. ובנוסף לכך הדרכת המשפחה בניהול הוצאות מתאים בהתאם ליכולתם הכלכלית. ומפסיקים בכך את התלות בצדקה.
שאלה: אימון כדורשת לנשים עם מאמן או גברים בקהל: חברה שלי שאלה בקשר לאימון כדורשת לנשים עם מאמן או גבר בקהל ונענתה ע"י הרה"ג שתלוי בתלבושת, רק אם הטרנינג מלא ואינו הדוק. שאלתי היא- מה הכוונה בלבוש צנוע? האם צריך לשים חצאית מעל הטרנינג במשחקים במידה ויש גבר באולם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: אם הטרנינג לא הדוק אין צורך בחצאית
שאלה: טלטול מים בשבת: אין עירוב, חם מאוד במקום מגורי, הדרך לבית כנסת כחמישה קילומטרים, אני הקורא בתורה של הקהילה, האם מותר לי לשאת על הגב מעין מיכל של מים עם קשית מחוברת כדי שאוכל לשתות תוך כדי ההליכה והחזרה הביתה? זה מנשא מיוחד למיים,תיק גמל קוראים לזה, וזה כמו תיק קטן על הגב עם חגורה שנסגרת מקדימה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה ישר כוח על הקריאה בתורה ועל ההשקעה ללכת 5 קילומטר. מותר רק ללבוש בגד ולא מים. ישנה אפשרות שתשים בקבוק מים בדרך לפני שבת ותשתה במקום ששמת את הבקבוק ולא תטלטל אותו ד' אמות 2 מטר. יש לבדוק שיש רצף של בתים בין ביתך לבית הכנסת שלא תצא מתחום שבת אלפים אמה קילומטר. שבת שלו-ם שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: איך מבטאים "או" בהברה אשכנזית: איך מבטאים "או" בהברה אשכנזית?
תשובה: לשואל בליטא ביצעו קמץ בתנועת o ושורוק בתנועת u (ברוך אתה   בורוך אתו) ואילו בגליציה ביצעו קמץ בתנועת u ושורוק בתנועת i (ברוך אתה   בוריך אתו), לכן אין הבדל בהגיית המילה "או". אבל אצל יהודי גרמניה ביצעו את החולם בצורת au, בהשפעת הגרמנית. נאמנה
שאלה: מזגן אינוורטר: הרב שליט"א כ שהמזגן אינוורטר הוא רק גרמא, שאלתי את המהנדס הראשי במכון צומת כמדומני ששמו לפידות והוא אמר לי שבתקופתינו שהטרמוסטט דיגיטלי עלול להיות שההשפעה על הטרמוסטט תהיה מורגשת בתוך 5 6 שניות מפתיחת הדלת, האם למרות זאת הרב סבור שזה נחשב לגרמא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מזגן אינוורטר בשבת"
תשובה: זה עדיין נחשב גרמא.
שאלה: חישוב 30 ימי אבל: בס ד שנה טובה ו אבא שלי, עליו ה נקבר לפני שבוע וחצי בתאריך י ט אלול תשע ה. אנו קמנו מהשבעה בכ ה באלול תשע ה. עלתה סוגיה אשר אודה על ביאורה: עפ י חברה קדישא, תאריך העליה לבית העלמין לאחר 30 יום הינו כ א בתשרי תשע ו - יום אחרי חג שני של סוכות. ואילו על פי אחד הרבנים נאמר כי תאריך סיום ה 30 הוא בכלל יום אחרי יום כיפור, י א תשרי, תשע ו. מהו התאריך הנכון לעלות לקבר של אבא? אנא עזרתכם ושנה מבורכת לכם ולבני ביתכם
תשובה: מהשמיים תנוחמו, יש לחלק בין סיום מנהגי ה-30 תספורת וגילוח שהוא לא לפני יום ה31 על הורים והוא חל בשבת לכן בהושענא רבה כא' בתשרי - מותר לילדים להסתפר ולהתגלח לאחר גערה. עלייה לקבר תעשה לפני חג הסוכות מפני שלא עולים בחול המועד לבתי עלמין, לכן תעלו בערב חג יד' בתשרי ואם קשה לאסוף את המשפחה אפשר להקדים ליום שישי יב' תשרי. אם יש אחים לנפטר (דודים שלכם) אבלות ה-30 שלהם הסתיימה בערב ראש השנה וכבר אז היה מותר להם להסתפר ולהתגלח.
שאלה: המשך לשאלה על ציצית עם תכלת בשיטה שונה: יש בזה חילוק בין טלית לציצית? ז"א אם אפשר לעשות כשיטה אחת בטלית וכשיטה השניה בציצית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ציצית עם תכלת בשיטה שונה"
תשובה: אין הבדל בעניין זה בין טלית גדול לטלית קטן, ובשניהם יש לעשות כאותה הפסיקה. בעניין צורת הקשירה יש אולי מקום לעשות בזה כך ובזה כך, כיוון שזה פחות עקרוני, וכפי שהבהרתי בתשובה הקודמת. אולם בעניין מספר החוטים, אין לחלק בין טלית גדול לקטן. יובהר, שאין כוונתי לשלול חלילה את הדעה שפוסקת כדעת הרמב"ם, להטיל חצי חוט. מי שכך פסק לו רבו, או שהוא עצמו תלמיד חכם ובירר את הסוגיה והגיע למסקנה זו, ודאי שיש לזה מקום, וכמו בכל מחלוקת בהלכה, שאלו ואלו דברי אלקים חיים. כמו כן, ייתכן מצב שאדם נהג כפי שיטת הראב"ד וכעת הוא משנה את הפסיקה ופוסק כרמב"ם, על פי הוראה של רבו או על פי בירור נוסף של הסוגיה. התשובה מתייחסת למצב שתואר בשאלה המקורית - אדם שרגיל להטיל תכלת כשיטת הראב"ד, וכעת אינו חוזר בו מפסיקה זו, אלא רוצה באופן אקראי ללבוש ציצית עם תכלת כשיטת הרמב"ם, או בחלק מבגדיו להטיל תכלת כרמב"ם. בזה לענ"ד אין לעשות כך.
שאלה: פלאפון בשבת: לכבוד הרב, אני נמצא בטירונות 02 של עתודאים, ויוציאו אותנו בעזרת השם לשבתות וחגים. אמרו לנו שאנו צריכים להשאיר את הפלאפון דולק וזמין מחשש להקפצה. רציתי לשאול כיצד עלי להתנהג עם פלאפון בשבת וחג - האם לקחת אותו איתי בכיס לבית הכנסת או שמא להשאיר אותו בבית או שאולי עלי להישאר בבית ולא ללכת לתפילה במניין כלל?
תשובה: אתה יכול להשאיר אותו בבית דלוק, האמירה הזו היא רק מדין חינוך, שאתה חייל ואתה בכוננות מתמדת לכול משימה, אך אין לכך השלכות מעשיות. שנה טובה ובהצלחה
שאלה: נישואי כהן לבת של גר לחומרה: האם מותר לישראלית שאביה עבר גיור לחומרה (כיוון שסבתו -אם אימו עברה גיור שלא ידוע מה כשרותו) להתחתן עם כהן? מה דין בניהם?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נפסק בשולחן ערוך אבן העזר(ז', כ"א): שבת של זוג גרים אסורה לכתחילה לכהן ובדיעבד אם התחתנה לא תצא. וכאשר אחד מבני הזוג הוא ישראל אז מותר לבת לכתחילה להתחתן עם כהן לכן ברור שבמקרה שלך בקל וחומר שמותר לכתחילה להתחתן עם כהן. שיהיה במזל טוב. הרב חגי בר גיורא
שאלה: גבר המדליק נרות בחג: גבר המדליק נרות האם יברך שהחינו (באותם מועדים בם מברכים שהחינו) בעת הדלקת הנרות או בשעת הקידוש? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: יברך שהחיינו רק בקידוש, ( גם אישה שלא הדליקה נרות וברכה שהחיינו עד לאחר הקידוש לא תברך שהחיינו).
שאלה: האם לגרוש מותר להיות חזן ובעל תוקע בימים נוראים: אדם שהתגרש מאשתו (וידוע שהסיבה היתה אמיתית) וכגון שחיב שתלשום מזונות לילדיו (כך שעול משפחתו על כתפיו). האם יש מניעה למנותו כשליח ציבור או כבעל תוקע? ואם הוא בעל ענווה ותלמיד חכם וכן בעל קול נעים? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר האדם ירא שמים מקובל על כל השומעים ורוצים דווקא אותו אין מניעה שיהיה חזן או בעל תוקע. אולם אם יש אחר שיש לו את כל המעלות של הראשון אבל הוא גם נשוי הוא עדיף כמובא ברמ"א(תקפא, א). הרב חגי בר גיורא
שאלה: "כל ישראל יש להם" ו"רבי חנניא" בפרקים מחוברים: לפני ראש השנה נוגים במספר שבתות לחבר שני פרקי אבות. האם נהוג להגיד פעמיים "רבי חנניא בן עקשיא" (גם לאחר סיום הפרק הראשון) וכן האם לומר פעמיים "כל ישראל יש להם חלק לעולם הבא" (גם לפני הפרק השני)? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: אין צורך לחזור פעמיים די בפעם אחת.
שאלה: אכילה לאישה בהריון לפני קידוש:. השבת בשחרית לאחר התפילה, הרגשתי רע והייתי חייבת לאכול משהו לפני הקידוש, אחרי שסיימתי להתפלל שחרית ומוסף בבית. אני יודעת שאסור לאכול לפני התפילה, לכן החלטתי לחכות עד לקידוש, אך הרגשתי ממש לא טוב, (אני בשליש הראשון להריון, וחווה בחילות והקאות בשלב זה). השאלה האם מותר היה לי לאכול? ואם לא כיצד אוכל לכפר על מעשי?
תשובה: מותר לך לאכול לפני התפילה, ואם כבר התפללת תעשי בעצמך קידוש ואז תאכלי. לידה קלה בזמן בע''ה הרב יאיר וסרטיל
שאלה: צום לאשה בתחילת ההריון: ערב טוב לכבוד הרבנים, אישתי בשבוע העשירי להריונה, וסובלת מחולשה ועייפות החל מתחילת ההריון. יש לציין שגם בהריון הראשון היא הגיעה לידי אשפוז עקב חולשה וחוסר ברזל. האם מותר לה לצום ביום כיפור?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה היא צריכה לצום ותישאר בבית במיזוג ולא תלך לבית הכנסת, אלא אם כן רופא דתי שמכיר את מצבה הרפואי מורה לה לאכול לשתות, וגם אז צריך לברר אם יכולה לצום ולחכות עד שתתחיל להרגיש לא טוב ואז היא צריכה לאכול לשתות לשעורים כל 9 דקות כ30סמ"ק או 42 מ"ל. רפואה שלמה הרב חגי בר גיורא
שאלה: טבילת מצווה : האם מותר לאישה ל"הדביק" צפרניים או לעשות "בנייה" של צפרניים ולטבול טבילת מצווה או שיש בזה חציצה
תשובה: התשובה קצת מורכבת ותלויה מתי היא עשתה צפרניה ובאיזה שיטה. לכן לא ניתן לענות בצורה כללית. בשאלה ספציפית ניתן לפנות למכון פוע"ה 02-6515050. ושנה טובה
שאלה: חדר משותף לאח ואחות מתבגרים: :) האם מותר לאח ואחות בגילאי 16-17 לחלוק חדר בבית? האם נכון לעשות כך?
תשובה: לשואל, הדבר מותר, כאשר האחות לא מתלבשת לעיני האח. כאשר הדבר אפשרי, ראוי שמגיל שתים עשרה בערך הלינה תהיה נפרדת. הרחבה: מצד איסור יחוד, אסור לאח ואחות לגור ביחד בקביעות לבדם, אבל מותר להם לגור בקביעות כאשר יש בני משפחה אחרים בבית שעשויים להיכנס (שו"ת נחלת דוד סי' כג), וגם אם ההורים יוצאים מדי פעם למספר שעות אין בכך יחוד (אגרות משה ח"ד אה"ע סי' סד,ג וסי' סה,יא). באופן טבעי, שינה משותפת מזמנת ראייה של "מקומות המכוסים" שבאישה זרה אסור לראותם. באח ואחות בוגרים יש להבדיל בין מקומות מכוסים שראייתם היא חלק מהנורמליות המשפחתית ואינם מגרים, כגון שרוולים קצרים, ולכן היא מותרת, לבין מחשוף עמוק, כמו בגד ים, שאסור (דיון על כך ב'לבושה של תורה' ח"א עמ' קעה-קעז, ומקורו ברור מהיערות דבש, עיין שם). למרות ההיתר, נראה שבגיל זה הדבר אינו מומלץ אם אינו הכרחי. יש אמנם מקורות בח על לינה משפחתית כללית, הורים וילדיהם (ברכות כד ע"א), אבל בדרך כלל נערות בגיל שש עשרה כבר היו נשואות ולנו בביתן עם בני זוגן. גם "אין דנים אפשר משאי אפשר", כאשר תנאי החיים מאפשרים לבנות העשרה את הפרטיות שלהן. למיטב הכרתי, בדרך כלל באופן טבעי נערה צנועה בגיל בת מצווה אינה מרגישה בנוח במצב זה ובבתים שאני מכיר לא מקובל לישון כך.
שאלה: לימודים מעורבים באוניברסיטה: האם מותר ללמוד תואר שאין באפשרותי ללמוד אותו במסגרת מופרדת כי אין מסגרת מופרדת באותו תואר אלא רק מעורב? אם לא אז אשאל שאלה האיך יהיו רופאים דתיים שישפיעו על האומה? וכמו כ שאר המקצועות ושנה טובה
תשובה: אם אין מסגרת אחרת מותר אולם יש לשמור על צניעות בישיבה בשיחה וכדו'
שאלה: שימוש בכספי מעשר לקניית הידור מצווה: יש לי מספר שאלות באותו העניין. 1. אני מתחזק ורוצה להקפיד בטלית קטן, האם ההפרש שבין טלית גופיה עם ציציות עבודת מכונה לבין טלית צמר עם ציציות עבודת יד ניתן לשלמו מכספי מעשר? 2. ההפרש שבין תפילין פשוטות (למשל בהמה דקה) לבין תפילין מהודרות יותר(למשל בהמה גסה) ניתן לשלמו מכספי מעשר? 3. האם יש על מי לסמוך לשלם את סכום הידור המצווה כולו מכספי מעשר או רק את חלקו? אשמח לתשובה על כל השאלות אפילו ללא פירוט.
תשובה: אני שמח לשמוע שאתה מתחזק ומאחל לך הצלחה רבה! ראיתי בשם הרב שלמה זלמן אוירבך זצ"ל שאם בדרך כלל אתה רגיל לקנות לא מהודר מותר לך להוסיף מכספי מעשר כדי לקנות מהודר. לכן במקרה שלך שלא הורגלת במהודר אלא אתה מתחזק ב"ה מותר לך. (ראה הליכות שלמה ח"ב פרק יא בדבר הלכה, וכן דרכי הוראה קובץ י עמ' נה). בהצלחה, הרב יאיר וסרטיל
שאלה: תורה לגוי הנמצא בתהליך גיור: האם מותר לגוי שבמהלך גיור ללמוד תורה?
תשובה: הדבר תלוי במחלוקת אחרונים  מהרש"א ורע"א, עיין בשו"ת אדרת אליהו שדן בכך בהרחבה ומסיק שמי שרוצה להתגייר - מותר ללמדו תורה  יו"ד ס' פ"ז. ועיין בספר משנת הגר סימן ט"ו שדן בכך ומסיק להיתר, והביא שם צדדים שונים להקל. יש פוסקים שכלל לא פסקו את המימרא האוסרת ללמד תורה לגוי, יש שאסרו רק אם מלמדים תורה לעומק ויש שאסרו רק לעובד עבודה זרה.
שאלה: חבישת כיפה סרוגה: האם יש פגם בחבישת כיפה סרוגה באופן קבוע כחלק מהזדהות עם התרבות היהודית למרות שאיני שומר שבת חגים? כלומר בזמן הנסיעה בשבת במועדי חג להוריד את הכיפה אך ביום יום להלך איתה להסביר לשואלים כי הכיפה היא הדרך שלי לשמר את התרבות וההיסטוריה היהודית. אודה לתגובתך.
תשובה: לך יקירי. שמחתי מאוד לקבל את שאלתך הכנה והיפה. אתה רוצה להביע משהו על ידי הכיפה, ויחד עם זאת אתה מרגיש שיש בכך משהו חריג, משהו לא רגיל ויחד עם זאת בהחלט מיוחד. אתה קשור, יש לך קשר אל המסורת, יש לך קשר ורצון להיות מחובר וזה נפלא. יחד עם זאת אתה מבין שלא מתאים לחבוש כיפה בזמן של חילול שבת. באופן הכללי חשוב לדעת שאין זה משנה איזה סוג כיפה לובשים, וחבל שנוצר רושם שכיפה סרוגה היא לאלו שמקילים יותר, שפחות מקפידים. אך תחום זה לא שייך אליך. לדעתי, כל מה שאתה יכול להתחבר, כל מה שיקדם אותך זה טוב וחשוב. לכן שים כיפה כשאתה יכול, שיש בכך חשיבות. כמובן, שחשוב מאוד להתקדם הלאה, לא להישאר בשימור המסורת, אלא לחבר יותר ויותר את הקשר לאבינו שבשמים, לחבר יותר את הקשר העמוק שלנו לעם ישראל, לגאולת ישראל, וזו משימה גדולה וחשובה שתאיר המון את החיים שלך. אשמח ללוות אותך, לעזור ולהיות חלק מתהליך נפלא של בירור ועליה. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שמות לתינוק: אנו רוצים לבדוק את מידת החיוביות שבכל אחד מהשמות הבאים: אסא, בעז, מידד, יותם. האם אלו שמות חיוביים? וחתימה טובה!
תשובה: כל השמות טובים וחיוביים.
שאלה: גליצרול בתמרים בטל בשישים? : אשמח באם תוכל לענות לי בדחיפות בטעות ( בלי להתכוון פשוט לא בדקתי ) השתמשתי בתמרים יבשים שברשימת המרכיבים שלהם יש גם את התוסף גליצרול. ואני מאוד מאוד מוטרדת שמא החטאתי את הרבים. גליצרול נקרא גם (מסתבר בדיאבד ) e422 שהוא תוסף מזון ברשימת הבעייתיים. אך על התמרים מפורטת רשימת המרכיבים כך 98 תמרים,מים,סוכר,גלוקוז,גליצרול - ר הזה - ברור לי שאסור היה לי להשתמש כלל אך משכבר נעשה ואין להשיב, אני מבקשת לברר האם לפחות הכמות הקטנה באחוזים בטלה ב60? ב ובברכת שנה טובה
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה ברור לפי מה שכתבת הוא בטל ב60 ויש גם גליצרול כשר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קשר בתקופת הארוסין: בשעה טובה ומוצלחת החלטנו להתחתן ורציתי לדעת מהי הדרכת התורה לגבי הקשר בין הארוסין לנישואין? האם מותר להגיד לבחור מילות חיבה כגון שאני אוהבת אותו וכו האם יש הלכות מיוחדות עליהן יש להקפיד?
תשובה: ומזל טוב! לתקופת ה"אירוסין" אין מעמד מיוחד מבחינה הלכתית, ולא מצאנו הלכות מוגדרות לגבי תקופה זו (הגדר ההלכתי של "אירוסין" המופיע בתורה ובדברי ח, משמעו התקופה שבין הקידושין לנישואין, אך כיום הקידושין והנישואין נעשים ביחד תחת החופה). ממילא, באופן עקרוני הדינים החלים על בני הזוג בתקופה זו זהים לדינים החלים על כל איש ואשה שאינם נשואים זה לזה. כך למשל, ההלכות של איסור ייחוד, איסור נגיעה וכדומה, חלות גם בתקופה זו באופן מלא. הנהגה אחת מופיעה באופן מיוחד לבני זוג בתקופה זו - שלא לגור יחד באותו בית, גם כאשר אין מצב של ייחוד (דהיינו גם אם בבית נמצאים בני משפחה נוספים, וכמובן בני הזוג ישנים בחדרים נפרדים). במקורה הנהגה זו נאמרה לגבי מצב מתמשך של מגורים באותו בית (עיין דרכי משה והגהת הרמ"א, אבן העזר נ"ה, א), אולם כיום רבים מקפידים על כך גם בשינה של לילה אחד, ולפיכך כאשר אחד מבני הזוג מתארח אצל משפחת השני מסדרים לו מקום לינה אצל שכנים וכדומה. בדומה לכך, יש מקום לזהירות מיוחדת בתקופה זו, שבה הקשר הוא חזק אך עדיין בני הזוג אסורים זה לזה. כך למשל, מומלץ מאד להימנע משהייה במקומות מבודדים, גם כאשר אין מדובר בייחוד גמור על פי גדרי ההלכה. ובעניינים אלה כל זוג צריך לשקול בדעתו ולמצוא את הדרך הראויה לשמור על הקשר מבלי להגיע לידי מכשול. יחד עם זאת, כל עוד נשמרות ההלכות הללו, מותר וראוי לבני הזוג לשמור ולבסס את הקשר ביניהם. לרוב, לא די לבני הזוג בהחלטה להתחתן ובידיעה השכלית שפלוני מתאים לי באופיו ובתכונותיו, אלא יש להם צורך גם בתחושה של קשר רגשי על מנת שיוכלו להתחיל בבניית ביתם המשותף. תחושת קשר זו זקוקה להמשך הטיפוח גם לאחר ההחלטה על הנישואים, ובלעדיה קשה יהיה להגיע לחופה בעז"ה בלב שמח ובבטחון מלא. לא פעם, דוקא בתקופת האירוסין צצים קשיים וחששות אצל בני הזוג, על רקע ההכנות המרובות לחתונה המעלות לעיתים ויכוחים ודיונים, וכן מתוך עצם המודעות הגוברת למשמעות הגדולה של ההחלטה להינשא. משום כך, דוקא בתקופה זו זקוקים לא פעם בני הזוג לחיזוק תחושת הקשר הרגשי שביניהם, על מנת שיוכלו לצלוח את תקופת האירוסין ב מסיבה זו, גם בתקופה זו מותר וראוי להמשיך בפגישות ושיחות וכדומה כפי שמקובל לעשות בתקופת ההיכרות שלפני האירוסין. לגבי ביטויים מילוליים של תחושת הקשר הרגשי - יש מקום גם להביע רגשות חיוביים בדיבור, על מנת לתת לבן הזוג תחושה של בטחון בקשר. קשה להגדיר הגדרות מדוייקות לגבי הביטויים בהם משתמשים, משום שמשמעותן של מילים עשויה להיות שונה מאד מזוג לזוג ומחברה לחברה, וביטוי שנשמע טבעי וסביר בחברה אחת עשוי להיתפש במשמעות מרחיקת לכת בחברה אחרת. כמו כן, משמעותן של המילים משתנה מאד על פי ההקשר בו הן נאמרות. העיקרון הוא שמחד יש מקום בתקופה זו להבעת רגשות חיוביים זה כלפי זו, ומאידך הדיבורים צריכים להיעשות באופן צנוע, המבטא את הצד הרגשי והנפשי של הקשר ולא מעבר לכך.
שאלה: סוכה תחת פרגולה: הרב, בניתי במרפסת פרגולה מעץ (עם מסמרים) כך שהלייסטים עומדים באלכסון וההיטל שהם מטילים קטן יותר מהרווח בין לייסט ללייסט, בהתאם למה שהרב פרסם בעבר. ואולם, הפרגולה נבנתה בטעות גבוה מדי וקשה לי מדי שנה לשים עליה סכך. שאלתי היא האם יש עדיפות כלשהי לבנות סוכה לנצח שלא מתחת לפרגולה (המרפסת שלי רחבה מספיק כדי לבנות סוכה שלא מתחת לפרגולה) או שבמצב הנוכחי, שהפרגולה חמתה מרובה מצלתה, אין כל בעיה כלשהי לבנות סוכה מתחת לפרגולה, בגובה נמוך יותר, ולשים עליה סכך לנצח שיהיה בעצם מתחת לפרגולה.
תשובה: אתה יכול לבנות סוכה מתחת לפרגולה
שאלה: שם בית כנסת: יש קבוצה המעוניינת להקים בית כנסת בישראל. האם מותר לתת שם לבית כנסת על שםאדם (אישיות מוכרת ומעורכת בקהילה)?
תשובה: אם האישיות יראת שמים ובעלת מידות טובות שתרמה לקהילה יותר מכל אדם אחר - מותר
שאלה: תחזוק גינה במוצאי שנת השמיטה: האם מיד בצאת שנת השמיטה מותר לגזם ולנכש עשבים לזבל וכדו? מה לגבי גיזום עצי פרי (למשל רימון)? איך נהוג בענפים של עצי הפרי?
תשובה: וברכת ד' מותר לגזם ולנכש עשבים, בנוגע לזיבול עצי פרי הקדושים בקדושת שביעית, נחלקו האחרונים. אם זה לצורך העץ או הפרי אין ספק שמותר, הויכוח הוא בזיבול שהוא להשמנת הפירות, הרוצה להקל יכול להקל ויש לו על מי לסמוך (חזו"א). חתימה טובה בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מה לעשות עם ספר תורה פסול?: בבית הכנסת שלנו, קיים ספר תורה פסול. ספר התורה נבדק ע"י מספר גורמים והורצה עליו גם בדיקת מחשב, ובבדיקה התגלו בספר התורה שיבושים, שאפילו לא מומלץ לתקן מאחר והעלות תהיה גבוהה משווי הספר תורה. פנינו לבעל ספר התורה, הראינו לו את השיבושים, והסברנו לו כי על פי ההלכה יש להוציאו מבית הכנסת ולתקן אותו (אם הוא מעונין), או להעבירו לגניזה. בעל ספר התורה הפסול, לא מעונין להוציא את ספר התורה מבית הכנסת, וגם לא נראה שכדאי להתעקש מולו. שאלה: על מנת להימנע מעימותים עם בעל הספר, האם ניתן להניח את ספר התורה בתוך ארון צדדי, כלומר שלא ימשיך להיות בארון הקודש היכן שכל ספרי התורה נמצאים?
תשובה: אפשר לסמן אותו עם החגורה מבחוץ שידעו שהוא לא כשר ואפשר להשאיר אותו בארון קודש. וירקדו איתו בהקפות בשמחת תורה. אם אין מקום אפשר להעבירו לארון צדדי.
שאלה: אמירת שם השם ב"אדון עולם": האם ב"אדון עולם אשר מלך." צריך לעשות הפסקה קצרה בדיבור בין "והוא היה-והוא הווה" בגלל שיש כאן שם השם? אם כן, מה אורך ההפסקה, האם 3 שניות או שזה ארוך מידיי? מראש
תשובה: כדאי להמתין מעט כדי שלא ייראה כהוגה שם ה' באותיותיו. נראה שדי בהמתנה כל שהיא הניכרת כהפסקה. מקורות והרחבות בתפילה אנו אומרים 'אביי הוה מסדר.'. יש שחששו לומר 'אביי הוה' ללא הפסק כדי שלא תצטרף מילת 'הוה' עם אות יוד שבסוף מילת אביי' וייחשב כהוגה שם ה' באותיותיו. ואכן הבן איש חי מקץ אות ט חשש לצירוף זה ולכן הורה שראוי להוסיף 'אביי הוא הוה מסדר'. אמנם לפי תוס' משמע שאין צריך להקפיד בכך מאחר שאינו מתכוון לשם. וזה לשון תוספות מסכת שבועות דף לה עמוד א 'באלף דלת ביוד ה"י - אף על גב דההוגה את השם באותיותיו אין לו חלק כו' שמא כיון שאינו מתכוין לשם מותר גם זה מתוספות רבינו משה'. ביביע אומר  ח''ח, או''ח סימן יא  ציין שעל הצד הטוב יפסיק מעט בין מילת 'אביי' למילת 'הוה' והוסיף שכתב כך בשו''ת צפיחת בדבש סימן ח. חיים טובים ומבורכים לך ולכל עמ''י.