LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: "חייב אדם לשלש את תלמודו": שליט"א הגמרא במס' קידושין כותבת שאדם צריך לשלש את לימודו. תוס' כותב בשם רבינו תם שהבבלי כולל את שלושתם לכן אנו סומכים על כך הרמ"א שכך פסק. הרמב"ם ושו"ע פוסקים שצריך לשלש רק בתחילת לימדו שיהא בקי ואז יעבור רוב זמנו לתלמוד ולעתים יתעסק במקרא ובמשנה. הריטב"א והר"ן כותבים שלא הכוונה שממש ישלש את הזמן אלא יתן לכל דבר הזמן הראוי לו. השו"ע הרב כתב שצריך לחוש לדעת הר"ן וכך לעשות. שאלתי היא, למה היום לא עושים כמו פסיקת השולחן ערוך, האם בגלל שכך היה המנהג ומנהג נגד מרן? ואם אדם ישאל את הרב שהוא רוצה ללמוד כמו שהשו"ע פסק, מה הרב יורה?
תשובה: יש לדעת שאין אדם לומד תורה אלא במה שהוא חפץ ובתחילת לימודו משתדלים להקנות יסודות בכל החלקים כדי שיוכל אח"כ להתפתח בעצמו בכולם. אולם אם ילמדו את התלמיד בניגוד גמור לרצונו עלולים להפסיד את הכל. ובין כך בשנים הראשונות מלמדים תורה שבכתב ואח"כ הלכה משולבת עם גמרא בצורה קלה שזה מתאים קצת לרמב"ם ושו"ע. ומי שחשקה נפשו ורוצה ללמוד מומלץ שילמד לפחות חמישה חומשי תורה עם רש"י, קיצור שולחן ערוך כולו ואח"כ גמרא.
שאלה: אוכל על השולחן וקינוחים: לרב אילו מאכלים נחשבים לקינוחים ואינם נפטרים בברכת המזון?
תשובה: ר' שולחן ערוך אורח חיים סימן קעז סעיף א דברים הבאים בתוך הסעודה, אם הם דברים הבאים מחמת הסעודה דהיינו דברים שדרך לקבוע סעודה עליהם ללפת בהם את הפת, כגון: בשר, ודגים, וביצים, וירקות, וגבינה, ודייסא ומיני מלוחים, אפי' אוכלם בלא פת אין טעונין ברכה לפניהם, דברכת המוציא פוטרתן  ולא לאחריהם, דברכת המזון פוטרתן  ואם הם דברים הבאים שלא מחמת הסעודה, דהיינו שאין דרך לקבוע סעודה עליהם ללפת בהם את הפת, כגון: תאנים וענבים וכל מיני פירות, אם אוכל אותם בלא פת, טעונין ברכה לפניהם דברכת המוציא אינה פוטרתן, דלאו מעיקר סעודה הם  ואינם טעונים ברכה לאחריהם, דכיון שבאו בתוך הסעודה בהמ"ז פוטרתם  ואם בתחלת אכילתו אכל הפירות (עם הפת) ובסוף אכל עמהם פת, אפילו אם בינתיים אכל מהם בלא פת, אינם טעונים ברכה אף לפניה. וראה שם במשנה ברורה.
שאלה: נטילת ידיים לדעת הבן איש חי: ב"ה רציתי לשאול האם אפשרי לפי ההלכה להרטיב את הידים ולשפשפן זו בזו לפני נטילת ידיים של שחרית וכן לפני נט"י שלאחר יציאה מבית הכסא משום רו"ר. אני עושה זאת כדי שלכשאטול ידי אזי יגיעו המים לכל חלקי היד. אשמח אם הרב יוכל לבאר גם את העניין הנ"ל גם לגבי נט"י שלסעודה. יצויין שאני משתדל ללכת לפי פסקי מרן רבינו בעל ה"בן איש חי". וראיתי שבספר של רבינו "עוד יוסף חי הלכות" נזכר שם עניין לחלוחית שעל הכלי, אם זה מטמא את הידיים, ומאידך כתוב שם לשפוך לפני הנטילה מים על היד, על מנת שהמים יגיעו לכל היד בעת שפיכתן על הידיים. אני מאד מודה לכבוד הרב!
תשובה: לשואל, עיינתי בספר 'עוד יוסף חי' (תולדות, סעיפים ז-ח) ושם האריך להסביר שאין צורך לחשוש ל'רוח רעה' במים שבידית הנטלה, ולכן די בשפיכה שלוש פעמים על כל יד לסירוגין, ואין שום בעיה בכך שבנטילה השניה והשלישית אוחזים את הידית הרטובה מהפעם הקודמת. לאחר מכן הוסיף, שמנהגו האישי ("דרכנו") היה שבנטילה הראשונה על כל יד עדיף לשפוך את המים פעמיים-שלוש כדי לוודא שהמים יגיעו לכל חלקי היד (ולא הזכיר שפשוף לפני הנטילה). אין הכוונה לניקוי הידיים לפני הנטילה, אלא שהנטילה עצמה תיעשה כמה פעמים. כנראה כוונתו שלפעמים, אולי דווקא כשיש סדקים בעור (כלשונו "בשר היד יבש"), יש מקומות בכף היד שהמים לא מגיעים אליהם בקלות ולכן כדאי לשפוך מספר פעמים. ולאחר שהמים כבר הגיעו לכל מקום, בנטילה השניה והשלישית כבר אין צורך בשפיכות חוזרות, משום שהמים מגיעים יותר בקלות (או משום שהמים שנשארו מהפעם הראשונה מחוברים אליהם ונחשבים כחלק מהנטילה, ראה כעין זה בגמרא בחגיגה יט ע"א). אולם בבן איש חי (שנה ראשונה, תולדות, סעיף א) לא הזכיר עניין זה (אך הזכיר שפשוף הידיים אחרי הנטילה, ראה סעיף ג). גם הרב אליהו זצ"ל, בהערותיו לקיצור שולחן ערוך סימן ב, לא הביא זאת. לכן מסתבר לי שגם הנוהגים כבן איש חי אינם צריכים להקפיד על כך אלא אם כן יש סיבה לחשוב שהשפיכה הראשונה אכן לא הביאה את המים לכל חלקי כף היד.
שאלה: סיבוב שערים של בנות לבד: הרב, מותר לבנות ללכת לסיבוב שערים פרטי? דהיינו, לא מאושר? זאת אומרת להסתובב בין כל שערי הר הבית ברובע המוסלמי,מתוך תפילה וכיסופים לבניין המקדש? זה כולל סכנה מהצבא-מעצר חיפוש, וכן מהערבים. מדובר ב4-6 בנות בגילאי 14-18. מותר? מה עם "ונשמרתם מאוד לנפשותיכם"?
תשובה: לפי מה שמובן מהשאלה יש בכך סיכון, הבנות צריכות אבטחה של כמה בנים כי המחבלים עלולים להתנכל. אם אין מישהו שמגן זהו סיכון גדול מדי, ולכן אין לעשות כך אלא אם כן יש כמה בנים.
שאלה: מתי לעשות חינה?: אני ובן זוגי קבענו תאריך להינשא ב 8.6.2014 זה יוצא י בסיוון ואני מרוקאית מהצד של האמא וזה מאוד חשוב לה שנעשה חינה, האם ניתן לעשות חינה בערב ראש חודש.29.5.14 זה יוצא כ"ט אייר?? ואם לא, יש אופציה אחרת מתי לעשות את טקס החינה?
תשובה: שיהיה במזל טוב, ותזכו להקים בית נאמן. מותר לקיים חינה וכול שמחה שהיא בתאריך זה. והכול מותר לאחר לג' בעומר החל למניינם ב18.5
שאלה: מציאת מוצרים בעגלת סופר: האם הדין זהה בכל מוצר שנמצא בעגלה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חבילת סכו"ם חד פעמי שנמצאה בעגלה"
תשובה: אם המציאה נמצאה בחוץ יש להניח שהבעלים התייאשו מזה, כי זה מקום ציבורי ואין סימן. הוא הדין בכל המוצרים, כי יש בסופר מאות מוצרים מכל דבר ואיך יכול להיות סימן במציאה? אם אדם השאיר את המוצר במקום ציבורי מן הסתם הוא התייאש.
שאלה: הלכות חובל לגבי נטרול יתוש בשבת: שבוע טוב ומבורך, למדנו בהלכות שבת שאסור לרסס ולהרוג יתושים בשבת. האם ניתן לנטרל יתוש בדרך של תפיסת הרגל שלו או הוצאתה בשבת? או שמא זה נחשב כחובל (למיטב ידיעתי במצב של הוצאת רגל של יתוש אין דם). ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: יתוש הוא מוקצה,הוצאת חלקים יגרום למיתתו ואסור בשבת.
שאלה: אין שתי שערות יוצאות מאותה נימה: ראיתי בשיעור של איזה רב שהוא אומר "שאם שתי שערות ינקו מאותו חור הבן אדם מת". אם יש לי כמה שערות בגוף שיונקות מאותו נימה?
תשובה: הדברים מכוונים על פי דברי הגמרא, ואולי יש בהם הבנות יותר נסתרות ממה שנראה לעיננו.
שאלה: קריאת שמו"ת- האופן הנכון: קשה לי לקרוא פסוק, פסוק ותרגום, זה די מפרך. מאידך, קשה לי גם לקרוא פרשה שלימה פעמיים ואז פרשה שלימה בתרגום. האם אני יכול לקרוא באופן כזה: פרשה שלימה מקרא, ואז פרשייה פרשייה, מקרא ותרגום? וכן, אם לא הספקתי לגמור בערב שבת, מתי אני אשלים?
תשובה: יש כמה מנהגים בקריאת שניים מקרא ואחד תרגום. 1. פסוק פסוק שניים מקרא ואחד תרגום. 2. קריאה של פרשייה פתוחה או סתומה  כמו החלוקה בספר תורה  בחומשים מסומן לפי האותיות פ או מ  שניים מקרא וחד תרגום. 3.קריאה כנ"ל לפי החלוקה של העליות שני, שלישי וכו' 4. כל הפרשה שניים מקרא ואחד תרגום. אתה יכול לבחור אחד מהמנהגים הנ"ל. אם גם זה אינו נוח אתה יכול לקרוא כפי שהצעת. יש להשלים את הקריאה עד שבת, ואם לא השלים ישלים עד סעודת שבת בבוקר ולפחות עד זמן מנחה. לאחר מכן ישלים עד יום רביעי ובדיעבד עד שמחת תורה.
שאלה: שתילה ונטיעה לפני שנת שמיטה: לכבוד הרב כיוון ששנת תשע"ה היא שנת שמיטה, עד איזה תאריך ניתן לשתול בגינה?
תשובה: וברכת ד' נא לפרט מה ברצונך לשתול, האם הכוונה היא לעצים, ירקות, נוי וכדו'. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עריכת נישואין בבין המיצרים לפני ר"ח אב לספרדים: לכם האם היתר לישא אשה לספרדים בתקופת בין המיצרים לפני ר"ח אב, הוא לכתחילה? ואם כן האם אין בהזמנת מוזמנים שאינם ספרדים להשתתף בחתונה כזו מכשול או ספק בכך? האם יש לשאוף לתאריך אחר שאינו בעייתי? (הבחירה בבין המיצרים מטעמי חסכון כספי). ושבוע טוב
תשובה: באמת אין איסור נישואין בבין המצרים עד ר"ח אב ורק נהגו כך כיון שאין זה סימן טוב שאדם שמח בבנין ביתו כאשר נפל בית ישראל. ונזכר בספרים שזה עלול לגרום קשיים בהצלחת המשפחה העתידה. אמנם הגר"ע יוסף התיר מנהג זה מחשש שמא יכשלו הצעירים הלהוטים באיסורים ועדיף שישאו נשים בכל ההקדם. אמנם משפחה של בני תורה הזהירים במצוות עדיף שלא ישאו נשים בזמן הזה ותבוא עליהם ברכה.
שאלה: כשרות אצל מארחים מסורתיים: אני הרבה פעמים הולך לבקר את דודים שלי והם מסורתיים והם לא שומרים לגמרי כשרות. אני יודע שהכלים שלהם ר והם אוכלים כשר. כשאני שם אני לא אוכל בשר- כי אולי זה לא בשר חלק, חלב- כי זה אולי זה חלב נוכרי, פירות-עורלה טבל וכו. אבל האם אפשר לאכול דבר אחר בלי לדעת עליו? האם אפשר לאכול ירקות?
תשובה: מנין לך שהכלים כשרים? אולי בשלו בהם דברים לא כשרים או התערב חלב בבשר? האם הם מקפידים לפנות לרב בשאלות המתעררות בכל מטבח? האם בנסיעותיהם לחו"ל הם מקפידים לאכול רק במקום כשר? האם הם מקפידים לקנות ירקות ופרות רק במקום מושגח שאין חשש לטבל וערלה? ועוד ועוד יש מצבים משתנים ומבלי להכיר אותם אין אפשרות לתת תשובה גורפת. לכן פנה לרב מקומי שידריך אותך בפרטים השונים
שאלה: יום הולדת בשנה מעוברת: נולדתי בתאריך כ"ד באדר התשל"ט. שנה זו למיטב ידיעתי אינה שנה מעוברת. שאלתי היא בשנה מעוברת, כיצד חוגגים באדר א או באדר ב? ומדוע. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "יום הולדת כאשר אין אדר ב'"
תשובה: לגבי בר מצוה כותב הרמ"א (אורח חיים נה, י), שמי שנולד באדר סתם ובשנת הבר מצוה שלו היא מעוברת הרי שהבר מצוה שלו היא באדר ב'. וכך פסק גם בילקוט יוסף (סימן נה, ד). לפי זה, גם יום הולדת יש לציין באדר ב'.
שאלה: שתילה לקראת שנת שמיטה: בהמשך לשאלתי. מדובר בשתילת נוי בלבד. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שתילה ונטיעה לפני שנת שמיטה"
תשובה: וברכת ד' אפשר לשתול שתילי נוי בגוש עד ערב ראש השנה. אם לא מגיע בגוש יש לשתול לפחות כשבוע לפני ראש השנה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הפיוטים ופסוקי דזמרא שלפני התפילה: לרבנים! א) האם זה חובה (כמו ברכות השחר) לומר כל בוקר את הפיוטים "אדון עולם" ו"יגדל"? אם לא אמר לפני, לומר אחרי התפילה? ב) הפסוקי דזמרה הם הכנה לתפילה, אז אם לא אמרם במקומם ר התפילה - האם צריך להשלים אחרי התפילה או "מעוות לא יוכל לתקון" (מאי דהוה הוה)?
תשובה: א. צריך לומר אחרי התפילה אם לא אמר לפני, זו לא ממש חובה אבל ראוי שתאמר. ב. יש בטור שתי דעות, אנחנו פוסקים שכן משלימים.
שאלה: סופר הכותב ספר תורה- השלמת יריעה מספר אחר: שאלתי, סופר ספר-תורה שיש תאריך לסיום כתיבה, והוזמן אולם לסעודה וגם שנה לפטירת אבא של הנדיב וחסר לו יריעה, האם אפשר לקחת יריעה מספר אחר שכתב ולחבר לספר החדש, ולספר הישן לקחת יריעה מסופר אחר ולחבר לספר ואחרי זה לכתוב את היריעה לספר הישן ולהחזיר לסופר את היריעה שנתן? האם אפשר בבקשה לקבל את המקורות של התשובה בגלל שהרבה רבנים דנים בנושא זה, מראש
תשובה: דעת ראש בית המדרש, הרב אברהם יצחק כלאב שליט"א לאסור הדבר משני נימוקים: א. מצד ההגינות כלפי מזמין הספר שמצפה לקבל ספר חדש, ולא יריעות משומשים מספר אחר. ב. אין להוריד את הידור הספר הישן בהכנסת יריעה עם כתב אחר, למרות שהוא למשך זמן מועט. (על פי שו"ע יו"ד סוף סימן רפ) הרב מרדכי גרוס.
שאלה: דיני התרגום בשניים מקרא: א) כשלומדים שמו"ת, צריך לקרוא את התרגום גם עם מנגינה (של הטעמים)? ב) להזכיר שם ה בתרגום?
תשובה: א. אין צורך לקרוא את התרגום עם המנגינה של הטעמים. ב. צריך להזכיר שם השם כשקורא את התרגום.
שאלה: דיני פרק שירה: א) כשקוראים פרקי שירה, לומר פרק ביום או כל השישה כל יום? ב) אם צריך להפסיק באמצע, לאן לחזור?
תשובה: א. אין זה חיוב ומי שרוצה לקרוא יעשה לפי מה שמתאפשר אם יוכל הכל ברצף מה טוב, ואם זמנו דחוק די בפרק אחד ליום. ב. אם ההפסקה התארכה רצוי לחזור לראש הפרק.
שאלה: עבודה בתור כונן בתאגיד מים בשבת: האם מותר לעבוד בתור כונן בתאגיד מים ולטפל בפיצוצי מים וסתימות ביוב בשבת? הדבר כולל נסיעות למקום והפעלת קבלנים, לצורך טיפול בבעיה.
תשובה: האם יש בכך פיקוח נפש? חוששני שרבות מהבעיות אינן בגדר פיקוח נפש. לכן מן הראוי לעשות סידור עם נוכרים שהם יעבדו בשבת שלנו ואנו נעבוד ביום המנוחה שלהם.
שאלה: בגדים יד שניה בתור מעשר כספים: האים מותר לתרום לנצרכים בגדים משומשים במצב מצוין במקום לשמור לילדים הבאים, תמורת כספי מעשר ואם כן איך לחשב את שווים.
תשובה: לא רק עניים קונים ביד שניה לכן א"א להגדיר זאת כצדקה
שאלה: תפילה ל המדינה ומי שברך לחיילי צה"ל ביחיד (ע"י אישה): ראשית- לרבנים המסייעים רבות בתשובותיהם, וכן למערכת האתר על ההשקעה הרבה והנגשת התורה לכל חפץ. בזמן עופרת יצוקה, הייתי תלמידה בתיכון, ובאחת התפילות אמרנו בנוכחות רב את התפילה ל המדינה ומי שברך לחיילי צה"ל. מאז, קיבלתי על עצמי לומר כל בוקר את תפילות אלו וכן את מי שברך לשחרור השבויים והנעדרים. א. האם אשה יכולה לומר תפילות אלו ביחידות? ב. האם יש לערוך שינויים באמירתם, כאשר הם נאמרים ביחידות? (לסיים באמירת "ונאמר אמן", או "בעבור שהקהל מתפלל בעבורם" וכו ) אודה לרב על התחשבותו כי חלק זה הינו חלק בלתי נפרד מתפילתי היום-יומית. ובשורות טובות.
תשובה: אישה חייבת בתפילה כמו איש, לדעת הרמב"ן עיקר מצות תפילה מן התורה הוא בשעת צרה כאשר האדם חש צורך לפנות אל ה'. אין זו מצוה שהזמן גרמא וגם אישה חייבת בה את הלכות תפילה למדנו מחנה. אם את חשה צורך להתפלל תפילות אלו בכל יום את מקיימת בכך מצות עשה מן התורה של תפילה. המצוה מתקיימת גם ביחידות, אם כי בציבור מעלתה גדולה יותר. ביחידות אין מקום להוסיף ונאמר אמן.
שאלה: חלום מוזר שחלמתי: חלמתי חלום בלילה אשר תוכנו מפחיד אותי. חלמתי שאני בהריון בחודש תשיעי בדרך לבית חולים. כשאר הגעתי לבית החולים בכניסה לבית החולים אני יולדת, התינוק יוצא וכמעט שובר את הראש ובשניה האחרונה אימי תופסת אותו. מה שהכי הפחיד אותי שאיך שאימי תופסת אותו אני מבחינה בקעקוע של לוחות הברית על התינוק. אני לא זוכרת בדיוק היכן היה ממוקם. אני כרגע רווקה עם חבר. אשמח אם תעזור לי לפרש את החלום.
תשובה: יש בחלום סימן לבניית הבית בחיפזון ללא הכנה מתאימה מה שיכול לגרום סכנה בהמשך ורק זכות ההורים מצילה. קעקוע אסור על פי התורה גם אם מקועקעים דברי תורה, והרי זה מסמן כי יש קבלת מצוות בדרך לא טובה. כדאי לעשות הטבת חלום ובע"ה לא יארע דבר לא הגון.
שאלה: שבת בבית החמות: לכבוד הרב, בעלי ואני נשואים כבר 8 חודשים, ב"ה, ושובתים אצל חמותי אחת לשבועיים. חזרתי בתשובה לפני כ-10 שנים ואילו בעלי התחזק בסמוך להיכרות שלנו, וכיום, ב"ה, הוא בעל תשובה ואנו מנהלים אורח חיים דתי. חמותי היא אישה חילונית, אינה שומרת ואף מבשלת בשבת, אינה מקפידה על כשרות המטבח (רוכשת מצרכים כשרים בשבילנו אבל אין הפרדה בכלי המטבח) וכיו"ב. כשאנו מגיעים לשבתות היא שמה לכבודנו פלטה ומיחם, אך היא עצמה מדליקה אש. בעבר הייתי נמנעת מלאכול אצלה למעט לחם וירקות, משתמשת בכלים חד"פ ונמנעת מלהמצא בסלון בזמן שהיא צופה בטלוויזיה, אבל הדבר העכיר מאד את יחסי איתה. היא טוענת שבמעשיי איני מכבדת אותה ואף מאשימה אותי בחזרתו בתשובה של בעלי. כיום אני מנסה לאכול אצלה, תוך הסתמכות על קולות כדוגמת בטל ב-60 לעניין בצל שנחתך בסכין טרפה והתערב במזון וכד, אך בצירוף עניין הכשרות והיעדר אווירת שבת, בכל פעם שאנו שובתים אצלה, אני מרגישה נפילה רוחנית עצומה. ניסינו להכשיר את כליה, אבל היא אינה מודעת להלכה ולכן הם נטרפים שוב. מניסיוננו איתה היא לא תסכים להשתמש בכלים מיוחדים בעבורנו וגם איננו סומכים שתעשה כך (בעבר גילינו ששיקרה לנו והניחה מזון לא מבושל על הפלטה בשבת, וטענה שהונח מערב שבת). גם אם אכין אוכל בביתנו ואביא לשם היא תראה בכך פגיעה בכבודה. אציין שבעלי אוכל אצלה כרגיל, כיוון שלדעתו עדיף לא לפגוע ברגשותיה. ברור לי כי הפתרון המתבקש הוא לא לשבות שם, אבל בעלי לא יסכים לכך בשום אופן. אודה לך מאוד על עזרתך, אני אובדת עצות.
תשובה: : את צודקת שהביקורים צריכים להיות בימות החול או לחילופין שהיא תבוא אליכם. בכל אופן אם הדבר לא עולה טוב תמשיכי בדרך שהלכת עד עתה. מול הירידה הרוחנית שיש בצד הגלוי של החיים שלך יש לך זכות והתעלות נסתרת על כך שאת אישה טובה שעושה רצון בעלך. תנסי בכל אופן להפנות את בעלך לרב שאולי יצליח לשכנע אותו.
שאלה: קערת חרס שספק נטרפה: הכנתי סלט שהכיל מלפפון חמוץ והגשתי אותו בקערת חרס חלבית ובטעות הוכנס מזלג בשרי לקערת הסלט. האם הקערה נטרפה? מראש!
תשובה: הקערה לא נטרפה.
שאלה: נטילת ידיים לפני ואחרי עלות השחר: מי שכבר לפני עלות השחר נטל ידיו,האם יכול להקל לא ליטול שוב שיגיע עלות השחר כי סובל מפצעים בידיו על סמך הגמרא ביומא כב- אמר רבי יוחנן אם נטל ידיו בלילה לצורך הרמת הדשן בעלות השחר אין צריך לקדש ידיו שוב, ופסק זאת הרמב"ם בהלכות ביאת מקדש ה, ט?
תשובה: לשואל, נראה שבשעת הדחק אכן אפשר להקל בדבר. בשו"ע סי' ד סי"ד כתב: "השכים קודם עמוד השחר, ונטל ידיו, יש להסתפק אם צריך ליטול ידיו פעם אחרת, כשיאור היום, להעביר רוח רעה השורה על הידים. (הגה: ויטלם בלא ברכה)". מקור הספק, כפי שביאר במגן אברהם סקי"ג, תלוי בטעמים השונים לנטילת ידים בשחרית: לדעת הרשב"א הטעם הוא שהאדם בבוקר דומה ככהן הניגש לעבודה  ולפי טעם זה במקרה הנדון כאן אין צורך בנטילת ידים נוספת. אך לפי הטעם לנטילת ידים משום 'רוח רעה' השורה עליהם בלילה - יתכן שגם במקרה זה צריך ליטול (כפי שכתב ב'ארחות חיים' המובא בבית יוסף), והדבר תלוי בשאלה האם ה'רוח רעה' היא תוצאת הלילה או תוצאת השינה. הגמרא שהבאת, שלפיה כהן המקדש ידיו ורגליו קודם אור היום אינו צריך לקדש שוב בהאיר היום, מוכיחה את דברי המגן אברהם שעל פי הדימוי של הרשב"א לכהן הניגש לעבודה אין צורך בנטילה נוספת, ואכן, במור וקציעה בסי' ד הוכיח משם כאמור. אבל לכאורה אין משם ראיה לעניין 'רוח רעה', כי יתכן שהכהן לא היה צריך לקדש ידיו ורגליו מן הכיור אבל כן נטל ידיו משום רוח רעה. ובעיקרו של דבר, נראה שבבית המקדש לא חששו לענייני רוח רעה (עיין שו"ת יביע אומר ח"ט או"ח סי' צה אות א  ועיין גם יומא עז ע"א לעומת תוספתא יומא פ"ד ה"ב, ואכמ"ל). אם כן, גמרא זו שהבאת איננה פושטת את הספק של השולחן ערוך. אולם בברכי יוסף כתב בשם האר"י וגוריו שבמקרה זה הנדון בשו"ע אין צורך ליטול ידים כלל, אפילו היה ער כל הלילה ולכן לא נטל כלל וכל שכן כשנטל קודם עלות השחר, ולדעתם רק השינה מחייבת נטילה משום 'רוח רעה'. גם המהרש"ם (ב'דעת תורה' על השו"ע סי' ד) הכריע על פי גמרא זו שהבאת שאין צורך ליטול ידיו כלל. המלבי"ם (ארצות החיים סי' ד, 'ארץ יהודה' סק"ט) האריך לדון בזה, ואף כתב שנהגו כשקמים לסליחות לפני עלות השחר שלא ליטול ידיים שוב, אך הסיק שראוי לבעל נפש להחמיר כדברי השולחן ערוך. מכל מקום, מאחר שהחיוב רק משום 'רוח רעה' (ועיין מגן אברהם סי' קעג סק"א, שבימינו כמה דברים שנאסרו בגמרא משום רוח רעה אינם מזיקים), ואף הוא מסופק ושנוי במחלוקת, מסתבר שמי שהנטילה קשה לו בגלל פצעים וכדומה רשאי שלא ליטול (ועיין גם שו"ת אבני ישפה ח"ג סי' א עמ' ג, שבחיוב נטילה משום רוח רעה לא מצינו חיוב הליכה בשיעור מיל כמו בנטילת ידים לסעודה).
שאלה: ברכה על הים התיכון: האם נכון לברך על הים התיכון בנוסח כזה: ברוך.על הים הגדול ותוך כדי דבור יגיד עושה מעשה בראשית", וכך יצא ידי כל השיטות?
תשובה: לא, לא מקובל לעשות ככה. אנחנו סוברים כמו אותם הפוסקים שמה שח אמרו "הים הגדול" הכוונה לים התיכון, יש בזה מחלוקת בין מרן הבית יוסף לתוס' יו"ט ומקובל לפסוק שהים הגדול הוא הים התיכון, ולכן יברך "על הים הגדול". כל זה רק כשהוא לא ראה אותו שלושים יום, אבל אם אתה גר ליד הים אתה לא צריך לברך.
שאלה: צריך להתפלל עכשיו על הגשמים?: האם צריך להוסיף לברכת "שמע קולנו" את התפילה על הגשם "ועננו בורא עולם"?
תשובה: כן. אנו כבר למעלה מארבעים יום ללא גשמים. (חוץ מטפטופים בודדים ברוב רחבי הארץ). אומנם זכינו בסופה הגדולה למנה גדושה של ברכת שמיים ב"ה, אולם בינתיים יש ימי שרב ואנו זקוקים מאוד לגשם נוסף. אין צורך בהחלטה כלל ארצית לשם כך. אלא כל מקום החש בבצורת צריך להתפלל. ה' יברכנו בברכת השנים הטובות. קריאת הרבנות הראשית לתפילה על הגשמים
שאלה: כיסוי מיקרוגל חלבי שנעשה בו שימוש לבשרי: הרב, יש ברשותנו מיקרוגל אחד וכיסויים מחוררים ואנחנו דואגים לנקות שאריות של מזון אם הם משפריצים. בעלי השתמש בטעות בכיסוי החלבי לחמם את האוכל הבשרי שלו במשך 4 דקות. הכיסוי היה נקי לפני השימוש ככל הנראה (או לכל הפחות לא בן יומו. איני יודעת אם היו עליו שאריות מזעריות של גבינה שהתאדו מהשימוש בשבוע שעבר) והוא נתמלא אדים מהאוכל הבשרי. האוכל לא התחמם דיו במרכזו, אז בעלי המשיך לחמם אותו עם הכיסוי הבשרי. הצלחת מזכוכית. ידועה לנו צורת החימום של המיקרוגל, ובבית הורי נוהגים לכסות רק אוכל מלכלך (כך פסק להם קרוב משפחה בעל סמיכה לרבנות ומהנדס במקצועו), ולכן בעלי הניח שהאוכל הוא ר. ברצוני לשאול: 1. האם נהג כשורה או שהיה עליו לזרוק את האוכל? 2. מה דין הכיסוי החלבי? הוא לא התלכלך מהאוכל הבשרי אך נרטב מהאדים. 3. בהקשר אחר: בעלי שמע דעה שבתנור אוכל בשרי שהתבשל יחד עם חלבי מותר בדיעבד. האם יש לזה ביסוס בהלכה?
תשובה: א. כלי שאינו בן יומו אינו אוסר בדיעבד את האוכל ומותר לאוכלו ולכן בעלך נהג כשורה. ב. המכסה טעון הגעלה. ג. מאכל בשרי וחלבי המתבשלים יחד באותו תנור אסורים בד"כ באכילה. ישנם מצבים מסויימים בהם יהיו מותרים.
שאלה: שבע ברכות בסעודה שלישית: לרב, האם שותים מהיין בשבע ברכות בסעודה שלישית המסתיימת בלילה?
תשובה: בסעודה שלישית שותים מהיין למרות שנמצאים לפני הבדלה. (ראה נישואין כהלכתם,ילקו"י רצט,ד )
שאלה: אכילת עראי בתפוז: החזון איש כותב (דמאי) שאין אכילת עראי בפרי שצריך לקלפו כגון תפוז או שהוא גדול כמו אבטיח. ולכן תמיד יהיה חיוב לעשר תפוז גם כשאוכלים אחד אחד באכילת עראי בחצר המשתמרת. האם דין זה מוסכם גם על שאר הפוסקים? או שזה חידוש וחומרה שלו?
תשובה: וברכת ד' בירושלמי מעשרות פ"ב ה"ו, נאמר: גפן שהיא נטועה בחצר נוטל את כל האשכול וכן ברמון וכן באבטיח דברי רבי טרפון רבי עקיבה אומר מגרגר באשכול ופורט ברימון וסופת באבטיח זאת היא פרשנות של החז"א בירושלמי, אבל נראית נכונה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: האם מילואים הם מלחמת מצווה?: לכבוד הרה"ג הרב יעקב אריאל שליט"א הרמב"ם פוסק בפשטות שבמלחמת מצווה הכל יוצאים, אפילו חתן מחדרו וכלה מחופתה ורציתי לשאול את הרב לגבי המצב שאנחנו נמצאים בו היום, שמצד אחד אנחנו לא נמצאים בפיקוח נפש מיידי, ומצד שני הצבא מגן על עם ישראל- מהו הגדר ההלכתי של המצב הזה? אם מדובר על מלחמת מצווה, לכאורה צריכים לגייס את כולם, והרי אנו רואים שהצבא אינו זקוק לכולם. בנוסף לשאלה זו, רציתי לדעת האם חתן פטור משנה הראשונה במילואים בימינו (בהנחה שזו אינה מלחמת מצווה)? והאם יש חילוק בין אימון הכרחי לבין תעסוקה מבצעית- שלא זקוקים דווקא לחייל ספיציפי. והאם גם תלמידי ישיבה יהיו פטורים מצד שהם עוסקים במצוות תלמוד תורה, או שלחתן יש דין מיוחד? מראש
תשובה: שירות המילואים מוגדר כעזרת ישראל מיד צר, אין מלחמה ממש כי ההרתעה היא המונעת זאת ההרתעה היא היא המלחמה.
שאלה: "אין לא יכול, יש לא רוצה": הרב יש משפט ששמעתי אותו מאיזה רב שסיפר את זה בהקשר לסיפור על הבעל שם טוב ורבי יעקב יוסף מפולנא- שאין לא יכול בעבודת השם, יש לא רוצה! מאוד התחברתי לזה. זה כמו שבן אדם אומר שהוא יכול לשמור את העיניים- אין לא יכול- יש לא רוצה לשמור את העיניים. כל המשפט הזה, שחוזר רבות בהרבה סיפורים, מתייחס לנושאים עיקריים? כי היום יש הרבה אנוסים, או לדוגמא אדם שמסיבה פיזית מוגבל לקיים מצווה מסויימת. לאיזה נושאים מתייחס המשפט?
תשובה: : השמיים הם הגבול. אולם עד שמגיעים לשם צריכים לעבור הרבה מדורים ומדרגות. בקיצור אי אפשר לסמן גבולות גזרה בנושא זה. הדבר הוא משתנה כפי עילוי הרצון וגבורת המעשה של האנשים.
שאלה: ים מעורב לנשים: האם גם לנשים אסור ללכת לים מעורב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הליכה לים מעורב"
תשובה: אישה כשרה לא מסוגלת להופיע לפני גברים בבגד לא צנוע. גם ההלכה אוסרת זאת
שאלה: דיני ברכת כוהנים: 1. לגבי ברכת כוהנים, מה הדין לגבי הכיוונים שאליהם הכוהן יפנה כשהוא נושא את כפיו? 2. אנחנו מניין מצומצם וכשהכוהן יוצא ליטול את ידיו, אנחנו נשארים תשעה (אפילו שמונה) בבית הכנסת לחזרת הש"ץ. האם עדיף שהכוהן לא יטול את ידיו? 3. במידה והש"ץ לא יחזור על תפילת שמונה עשרה מסיבה זו או אחרת, האם מותר לכוהן לעלות לדוכן, במידה וסיים את העמידה? אשמח לקבל מקורות,
תשובה: 1.במילים הבאות יפנה לצדדים: יברכך,וישמרך.אליך ויחונך לך, (שו"ע קכח נה) 2.לדעת ילקוט יוסף - לא יטול ובלבד ששמר על ידיו טהורות. אפשר ליטול לפני חזרת הש"ץ, ואפשר בין ישתבח ליוצר (בשם הרב אלישיב). 3. מותר.
שאלה: הרבנות משגיחה על הברכה הכתובה על החבילות?: הרב לא ענה על השאלה השנייה. מהי ברכתו של פיתה קראנצ עלית? אמנם תחת השגחת הבד"ץ כתוב ב. מזונות - אך האם הבד"ץ משגיח על כיתוב זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכה על שמפניה ורדי "
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה המפעל מעצמו לא כתב את הברכה אלא הורו לו לכתוב, ולפני שהורו בדקו את הנושא. המוצר הוא כמו קרקרים שברכתם מזונות למרות שאופים אותם בתנור כי לא רגילים לקבוע עליהם סעודה והם פריכים ומתובלים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מי יכול להיות שליח ציבור?: מה הדין לגבי שליח ציבור המגלח את כל הראש והפאות? האם יש הבדל בין יום חול ושבת? ומה לגבי חזן שהולך עם מכנס ג ינס קרוע וחולצת טריקו בשבת?
תשובה: א. אם הוא מגלח גילוח גמור עד שלא נשאר שיער באורך שאפשר לקפל יש להזהירו שיש בזה איסור תורה ואם לא ישמע לא יוכל יותר להיות שליח ציבור בשבת. ובימות החול אם רוב הציבור הם כמוהו יוכל להיות שליח שלהם, אך אם הציבור מתוקן ושומר כהלכה אין הוא ראוי להיות שלוחם. ויש לעשות זאת בזהירות ועדינות מפני חשש מחלוקת. ב. התשובה לגבי בגדים קרועים דומה לתשובה הראשונה- אם זהו מנהג הציבור במקום יוכל להיות שלוחם אך אם הם זהירים בלבושם לכבוד השבת והתפילה איננו ראוי להיות שלוחם.
שאלה: שחרית בבית בעשר בבוקר: אם אני קם כל יום בעשר בבוקר וישר רוצה להתפלל שחרית בבית, מה צריך להיות סדר התפילה שלי? אגב אני ספרדי. אשמח לתשובה מפורטת. (בתפילה לריבונו של עולם שיעזור לי בהמשך לקום בבוקר למניין.)
תשובה: אשריך שאתה מתאמץ בתפילה. ה' יזכה אותך להמשיך להתאמץ לקום בזמן וגם להצליח בכך. למעשה, אם לא עבר זמן קריאת שמע יש להזדרז לקרוא קר"ש אפילו ללא תפילין. אם יש עדיין שהות עד סוף זמן קריאת שמע יש להתפלל כרגיל. אם הזמן דחוק יש לקצר ולומר ברכות השחר, ברוך שאמר, אשרי ישתבח וברצף עד שמונה עשרה. אם אין זמן אף לברכות השחר במלואן יש לומר על נטילת ידיים, אשר יצר, אלוהי נשמה וברכות התורה. את שאר הברכות ישלים לאחר התפילה. אם יש יותר זמן יש להוסיף בפסוקי דזמרא "הללויה הללו מן השמים" ו"הללו אל בקודשו". יש עוד זמן יש להוסיף שאר הללויות, אח"כ יש להוסיף ויברך דוד ושאר פסוקי דזמרא. בהצלחה הזמנים ההלכתיים של קריאת שמע ותפילה מופיעים בלוחות באתר זה.
שאלה: טבילה במקוה: אם קרה מקרה לילה במוצ"שק האם כדאי ללכת לטבול במקוה באותו יום (יום ראשון) או שלחכות ליום שישי ולטבול לכבוד שבת? (מדובר על מקרה שאדם יכול ללכת רק פעם בשבוע למקוה)
תשובה: טוב יותר להיטהר במהירות כדי שכל השבוע יהיה בטהרה.
שאלה: הלבנת פני חברו ברבים- רק לישראל?: האם הלבנת פני חברו ברבים מדובר רק על ישראל ומותר להלבין פני גוי?
תשובה: למדנו במדרש קהלת רבה מהפסוק שלח לחמך על פני המים כי אין לצער או לבייש גוי.
שאלה: ברכת הלבנה גם אחרי עלות השחר: הרמב"ם והשו"ע כותבים-הרואה לבנה בחידושה יברך ברכת הלבנה. האם מוכח שזה לא דין בלילה אלא דין בחידושה שנהנה? אם כן, יהיה מותר לברך גם אחרי עלות השחר?
תשובה: יופי הלבנה הוא בשעת הלילה כי שרגא בטיהרא מאי מהני ולכן אם האיר היום אין לברך שאין שמחה באורה.
שאלה: יום מומלץ לחתונה - י ב בתמוז או י א באב?: איזה מבין שניהם הוא טוב יותר לחתונה? אנחנו בהתחבטות קשה
תשובה: בגיל שלכם כל יום מוקדם הוא עדיף ולכן יב' בתמוז עדיף יותר ותתברכו מן השמים במזל טוב וחיים טובים, ואם תוכלו להקדים יותר תזכו למצוות.
שאלה: חתול שמופיע בפתח הבית: לאחרונה,בשבוע האחרון למעשה, מופיע בפתח ביתנו חתול שחור גדול יחסית שמתיישב על המעקה של חדר המדרגות וצופה לכיוון הבית שלנו דווקא,משעות הערב המאוחרות והלאה. העניין מתחיל להלחיץ אותנו,אנחנו גרים בקומה שישית!!! ומעולם לא נכנסו לתוך הבניין חתולים,לפחות לא ידוע לנו. וזה אותו חתול באותה "פוזה".ניסינו להבריח אותו אך חוזר. יכול להיות שיש לזה משמעות?מה עושים? מה זה?הצילו!
תשובה: מי שירא מד' איננו צריך להתיירא מהבריות ובוודאי שיש לאדם אלף מעלות על בעלי חיים ואין להתייחס אליו. ויש לסגור את פתח הבנין כדי שלא יכנס לבנין.