LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: דיני אבלות על הורה במשך השנה הראשונה: ברצוני לשאול אותך שאלה בקשר לשנה הראשונה של האבלות. אבי נפטר לפני כשלושים ימים ורציתי לדעת מה הם האיסורים שחלים עליי. 1. האם מותר לי לשמוע מוזיקה שקטה ועצובה? 2. האם בחופש הגדול מותר לי לצאת לבילויים - אם כן לאיזה מותר ולאיזה אסור? האם מותר להשתתף בימי הולדת של חברות? וגם מה לגבי היום הולדת שלי? מותר לחגוג או רק לציין? 3. האם מותר לי לקבל מתנות מאנשים? כל השאלות האלו הן בשביל שאני אדע ולא אעבור על מה שאסור. ויום טוב!
תשובה: לשואלת, תנוחמי מן השמיים! תחילה אעיר על הביטוי "בקשר לשנה הראשונה של האבלות". זוהי שנה ראשונה - ואחרונה! ולשאלותייך: 1. מוזיקה שקטה ("מוסיקה קלאסית")- מותרת (שו"ת דבר יהושע ח"ג סי' סג. כיוצא בזה כתב הגרש"ז אוירבך לגבי האבלות בימי ספירת העומר, 'הליכות שלמה' פי"א סי"ד, ושמעתי מאחד מתלמידיו שליט"א שהתיר זאת גם באבלות על הורים). 2. בילויים - אבל אינו צריך להמנע מהנאה, למשל - ממאכל טעים במיוחד, אלא משמחה. בהקשר של בילויים ואטרקציות, הדבר תלוי באווירה מסביב: אם מדובר בטיול רב משתתפים, אתר שעשועים הומה, הצגה בתיאטרון - הדבר אסור  ואם מדובר בטיול משפחתי בטבע, מסעדה במקום שקט וצנוע - מותר. הליכה לים או לבריכה, בלי קבוצת חברים, איננה "שמחה" (מקורות: שולחן ערוך יורה דעה סימן שפ סעיף כה. ספר 'מעולם ועד עולם', פרק לג, סעיפים סא-סב). השתתפות במסיבת יום הולדת - אסורה. מסיבה זו היא כעין "שמחת מריעות", מסיבה חברתית שנאסרה (שולחן ערוך יורה דעה סי' שצא ס"ב), ואפילו בביתו הפרטי של האבל (רמב"ן, תורת האדם, מהדו' מוסד הרב קוק עמ' קצז, וריטב"א מועד קטן כב ע"ב). ולעניין זה אין הבדל בין חברים לבין קרובי משפחה. לפי מנהג האשכנזים, אין לאכול בשום סעודה מחוץ לבית בימות החול (הרמ"א ביו"ד שם). יום הולדת שלך - ניתן לציין בצורה סולידית. 3. קבלת מתנות - בעיקרון אין נותנים מתנות לאבל (רמ"א יו"ד סימן שפה ס"ג), פרט למתנות שממש מתבקשות על פי כללי הנימוס, כגון מתנה למורה בסוף השנה או מתנת חג לבן הזוג. אם מישהי לא ידעה על דין זה והביאה לך מתנה, והסירוב לקבל יגרום אי נעימות - מותר לקבל אותה (על פי שו"ת כתב סופר או"ח סי' קכא, ומעין הדין לגבי אמירת שאם מישהו שאינו יודע את ההלכה אמר זאת - מותר להשיב לו - שולחן ערוך אורח חיים סימן תקנד סעיף כ).
שאלה: שמונה פסוקים אחרונים: לכבוד הרב על תשובותיך לשאלותי, אך יש לי רק שאלה אחת, והיא, שלמ"ד יהושע כתב 8 פסוקים שבתורה, מה זה משנה? הרי הכל מפי הגבורה! אז גם משה יכל לכותבם וזה לא אמור לשנות גם אם יהושע כתב אותם כי זה אותם פסוקים מפי הגבורה ורק משה (או יהושע) כתב אותם בפועל כסופר המעתיק מספר אחת למשנהו. אז מה כ"כ עניין במי כתב את השמונה פסוקים האחרונים? ועוד שאלה יש לי לגבי פירוש הביטוי "והכנעני אז בארץ", מאי משמע? כי הרי הכנעני היו גם בימי אברהם וגם בימי משה ויהושע בארץ ישראל אז מאי משמע "אז"? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלות על מחבר ספר התורה"
תשובה: לשואל למאן דאמר שיהושע כתב שמונה פסוקים אחרונים שבתורה, בפשטות הסברא היא שלא מסתבר שהקב"ה הכתיב למשה רבנו את הפסוקים המספרים על מותו. לגבי הפסוק "והכנעני אז בארץ", משמעות הדבר היא שבשעה שאברהם הגיע לחבל הארץ שבין מקום שכם לאלון מורה, באותה שעה ממש בא הכנעני ובקש לכבוש את ארץ שכם. נאמנה
שאלה: מיקום הנחת התפילין על הראש: לגבי מקום תפילין של ראש : 1. כשיש מפרצים במצח וקו השיער קצת עגול אז מסופק אם התפילין מונחות כראוי 2. האם מספיק שרק חלק קטן מהתפילין יעבור את קו עיקרי השיער 3. מה קורה שהתפילין מונחות קצת עקום אבל חלק מעל עיקרי השיער 4. מה קורה שקו השיער לא רציף וחלק מקו השיער עולה כלפי מעלה לפי מה הולכים האם לפי החלק התחתון או שצריך להרים את התפילין יותר גבוה? מקוה שהדברים ברורים.
תשובה: א. לא צריך שיהיה שיער בפועל אלא מקום שראוי להיות שם צמיחת שיער. ב. כל התפילין צריכים להיות במקום צמיחת השיער, אם זה בולט זה לא טוב. ג. להעלות את כל הקציצה יותר גבוה. ד. אם יש יותר נמוך סימן שאצלו זה מקום גידול השיער. לראות האם זה מקום הראוי לשיער ולא האם יש שיער בפועל. אדם קירח ישים את התפילין על מקום הראוי לשיער.
שאלה: הפרדת תחתיות לחלבי ובשרי: הרב, יש לי שתי שאילות. 1. יש לנו כיור טרף, אנחנו שוטפים כלים באוויר. אם נופל סקוטז לתוך הכיור, מה לעשות? האם זה משנה אם יש שאריות של אוף או שומן? 2. אנחנו ברוך השם התחזקנו בנושא של כשרות. התחלנו להקפיד לשים סירים בשריים חמים רק על המגש ותחתית וסירי חלב - על חלבי, גם הפרדה במפות. קודם לא הקפדנו לכן היה לנו ספק על התחתיות של הסירים. מה ההמלצה של הרב לגבי הסירים, האם צריך להכשירם? מה הדין של הסיר חם מאוד שהנחתי על השולחן טרף בלי מפה (כך עשו לפני) או שיש, שולחן לא רטוב ובלי שאריות אוכל?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה א) אם רוחצים במים קרים אין בעיה. טוב להוציא את השאריות מהכיור בין בשרי לחלבי והפוך. ב) אין טעם עובר מכלי לכלי או לשולחן רק שיש רטיבות חמה. ישר כח הרב חגי בר גיורא
שאלה: עבודה שהתקבלה בשבת: מורה שקיבל במייל עבודת תלמיד שנכתבה בשבת 1.האם מותר לפתוח את המייל 2.האם מותר לבקש מהתלמיד שישלח את העבודה שנית (ביום חול) או שזה אסור כיוון שזה מעשה שבת שנעשה בעבורי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קריאת מייל שנשלח בשבת"
תשובה: הפתרון הרצוי לכתחילה הוא אם אפשר לנעול את המייל בשבת וכל דוא"ל שיגיע בשבת יוחזר לשולחו אם אי אפשר לנעול לגמרי לפחות להשאיר הודעה: נא לא לשלוח בשבת, שבת בינתיים, בדיעבד, אומנם יש כאן מעשה שבת עבורך ואסור ליהנות ממנו, אולם י"א שאין זו הנאה ישירה מעצם החילול אלא רק קריאה של חומר שנשלח בשבת ולכן אין זו הנאה שנאסרה אך אם אפשר עדיף שלא להסתמך על התר זה.
שאלה: חידוש היתר המכירה: ידוע שגם המתירים לסמוך על היתר המכירה התירו זאת רק כשעת הדחק. מהעובדה שהרבנות מחדשת את ההיתר גם השנה אני מבין שגם כעת ישנו דחק המחייב זאת. רציתי לשאול מהו ההכרח הדחק המחייב לערוך את ההיתר? אשמח שתפרטו במידת האפשר.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לצערנו רוב הצבור צרכנים ומגדלים לא מוכנים להשקיע עבור השמיטה. ואם לא נעשה היתר מכירה הם יכשלו בשמיטה ועורלה. יש לציין שיבול נוכרי לא תמיד נוכרי, לא תמיד הקרקע באמת שלהם וקרקע אינה נגזלת, והם זוכים במים עבור השמיטה ולפעמים זה גורם שהם מגדלים משום כך גם בשאר השנים. המקפידים צורכים יבול שישית, חממות מצע מנותק, אוצר בית דין, יבול חו"ל. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: להדליק תנורים בשלש לפנות בקר: ב"ה שליט"א פנו אליי מרבנות מסוימת בשביל להדליק בקניון תנורי אפיה בשעה שלש לפנות בקר ולחזור לישון. האם להסכים ולהתפלל מעריב ביחיד כדי לישון מוקדם?.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה שכבודו יתפלל במניין ואחר כך תישן. התפילה לא מפריעה להשגחה. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: חשיבת ההתעמלות לאור דברי הרב קוק: קראתי שמרן הרב קוק כותב על חשיבות ההתעמלות, ועל תשובה גשמית שיוצרת גופים חטובים ואיתנים. אני מתעייף לאחר עליית 4 קומות בשבת, וגופי אינו חטוב. כיצד עליי לתרגם את האמירה הזו לחיי המעשיים? האם יש לעסוק בספורט באופן קבוע? האם באופן יומי? מה צריכה להיות המטרה שלי בכך? להשיג כושר? להיות בשיגרה של התעמלות? או להשיג גוף חטוב? האם עליי לעשות זאת, גם אם הדבר יפגע בזמן שאני מקדיש ללימוד תורה? האם עליי להשתדל לנצל את הזמן של ההתעמלות לשמיעת שיעורי תורה באוזניות במידת האפשר, או שעליי להתרכז רק בהתעמלות?
תשובה: : הקדושה של ארץ ישראל היא קדושה שיש בה חיבור בין חול וקודש. כדי לחבר את הקודש והחול קודם כל צריך שיהיה קודש, צריך שיהיה חול ואז גם צריך לחבר בינהם. בחיי היחיד מזונו של הקודש זה התורה. מזונו של החול זה להתנהל בחיים החומריים בדרך בריאה. זה כולל לישון כפי שצריך לאכול במידה וגם לשמור על בריאות על ידי הליכה ריצה וכד'. לפעמים כשהאדם נחלש מבחינה רוחנית נאמר לו לחזק את הקודש שבו. לפעמים כשנחלש מבחינה החול נאמר לו לחזק את החומר. ובדרך כלל בארץ ישראל נאמר לו לחיות באיזון ולתת לכל חלק את מזונו הראוי. בוודאי שהעיקר זה הקודש. החול הוא רק המשך התפשטות של אור הקודש וכך צריך שהוא יהיה. בוודאי שגם בעת אכילה והתעמלות אדם ככל שיכול יחשוב על דברי קדושה או על מידות טובות וכו'.
שאלה: איך יודעים מי הפוסקים הגדולים?: לקחתי פתק ורשמתי עליו שמות של כמה רבנים שחיים היום (חלקם מגדולי הדור) ונתתי לחבר לסמן מתוך הרשימה את השמות שהוא מכיר, הוא סימן. לאחר מכן נתתי את אותה רשימה לחבר אחר וגם הוא סימן. על ידי הצלבת הסימונים של שניהם אני הבחנתי מי הם הרבנים היותר מפורסמים. אחד מהם שאל אותי למה אני עושה זאת. אמרתי לו שאני רוצה לבדוק את המשקל שלהם, הוספתי שזה כדי לדעת לאור מי ללכת כאשר יש מחלוקת בפוסקים היה אסור לעשות את מה שעשיתי?
תשובה: לשואל, אין איסור במה שעשית, ואם היית עושה את זה עם חברים נוספים, תלמידי ישיבות שונות ומחוגים שונים, זה היה יכול להיות מדד נכון לשאלה מי הם הרבנים המפורסמים. לא נכון למדוד לאור זה את משקלם כשיש מחלוקת פוסקים. יש קשר חלקי מאוד בין פרסומם של רבנים לבין דרגתם כפוסקי הלכה. חלקם התפרסמו כלמדנים חשובים ללא עיסוק משמעותי בהלכה למעשה, חלקם כאנשי חינוך והגות, חלקם בגלל יכולת התבטאות טובה בכתב ובעל פה בכלי התקשורת שאיננה מעידה בהכרח על עומק והיקף וגישה נכונה לפסיקה, ועוד. הדרך הנכונה יותר לדעת מי הרבנים שדעתם משמעותית יותר להלכה היא לשאול תלמידי חכמים עם איזה רב הם מתייעצים כאשר יש להם שאלה הלכתית. מכל מקום, כאשר אתה מתוודע למחלוקת בהלכה, לא בהכרח השיקול "מי הרב הגדול יותר" הוא הקובע. באופן כללי יש ללכת אחרי דעת רוב הרבנים, ואם הדעות שקולות במספרם - יש ללכת אחרי הרב הגדול יותר, ואם יש לך רב מוסמך מסוים שאתה הולך בקביעות לאור פסיקותיו - אתה רשאי לנהוג כמוהו גם כאשר דעתו היא במיעוט (שו"ת הרשב"א ח"א סי' רנג ורמ"א חו"מ סי' כה ס"ב).
שאלה: עניינה של תורת ארץ ישראל: תוכן השאלה: שליט"א! הנני רוצה לשאול שאלה בתורת הרב זצ"ל בספר אורות התורה פרק י"ג א. למה מתכוון הרב זצ"ל כשאומר, תורת ארץ ישראל (מה היא)? ב. אינו מובן לי מה היא השפעתה של תורת ארץ ישראל, האם זו השפעה סגולתית ( הכוונה היא שאין לה שום שייכות לשינוי מהותי בהבנת התורה ועמקותה ) שכך משמע מתורת הרב זצ"ל. ואסביר את שאלתי השניה : הסיפורים הידועים על גדולי ישראל, הן מהתנאים והן מהראשונים כידוע, שסיפרו על הגעתם לא"י והתבטאו על שינוי מהותי (ולא סגולתי) שהביא אותם לא לרגש אמוני בלבד אלא להסתכלות והבנה חדשה לגמרי בכל חלקי התורה (כך נראה הפירוש לדברם של רבותינו בהגעתם לא"י: ר זירא, הרמב"ן ועוד) וודאי לי שאנו, שגם נמצאים בדור של עקבתא דמשיחא בכלל והן לדרגתנו הנפשית הנמוכה בפרט, מה לנו אומר תורת ארץ ישראל - ולכן שאלתי היא אם השפעתה היא סגולתית, כי אם כן, אז זה מתקבל כלפינו אבל וודאי שזה לא מתקבל כלפי חכמינו, ר זירא והרמב"ן במידה וההשפעה אצלם היתה סגולתית. ואם אומרים שזה שינוי אמיתי בהסתכלות על התורה - שכן ניתן לפרש על רבותינו אז מה עניין זה שייך אלינו? ובמידה זהו אכן שינוי אמיתי, האם אפשר להסביר מה הכוונה ב
תשובה: הרב מצביע על כמה מאפיינים מרכזיים של תורת א"י: קישור פרטי התורה לכלליה ועקרונותיה, קישור התורה הנגלית למימדים הרוחניים והפנימיים יותר, קישור התורה הנלמדת בשכל למימדי הנפש והמעשה, ועוד. בדורנו אכן זכינו להתחדשות של העיסוק בכל העניינים הללו   ספרים רבים מוקדשים לעניינים כלליים ולא רק לחידושים פרטיים והלכות פרטיות, והם כוללים גם מבואות כלליים והקדמות המאפשרות ללמוד את הפרטים מתוך מבט כללי  ספרים רבים מוקדשים לעיסוק במשמעות הרוחנית של המצוות המעשיות  ועוד. מובן שדרך ארוכה עדיין לפנינו, ואנו מצפים לתורה המחוברת עם הנבואה שהיא אולי פסגתה של תורת א"י. אם הבנתי נכון, כלולות בשאלתך שאלות נוספות אך לא כ"כ הבנתי אותן בשלמות. לכן אם תרצה תוכל לחזור ולחדד יותר את שאלתך, ותוודא שהיא מנוסחת באופן מדוייק.
שאלה: שביעית: ראשית אקדים שאנו לומדים מידי שבת בספר שבת הארץ, כך שהתשובות שהרב עונה לי בעצם מועילות לקהילה שלמה, וישר כח. א: הרמב"ם פסק בפרק א הלכה ו אין בודקים את הזרעים בעציץ מלא עפר אבל בודקים בעציץ מלא גללים. האם הפירוש הנכון להלכה זו הוא שהאיסור לזרוע בגללים הוא מדרבנן בלבד והם התירו לצורך בדיקה.? וממילא דברי החז"א המובאים בהערה 3 בהוצאת המכון שגם חול הגס הזריעה בו אסורה רק מדרבנן? ב: באות ז הכותרת שנתתם היא ספיחין בראש הגג. מדברי הרב זצ"ל נראה שהוא מתיחס לגידולי גג ביחס לשביעית ודיניה בכלל, ולא רק ספיחין. לי"א הראשון שהוא מביא לא חלים דיני שביעית בגידולים על גג ולדעה השניה אמנם חלים דיני שביעית אך אין איסור ספיחין. האם אני צודק? ואם כן האם היתה ראויה כותרת אחרת? אולי יש מקום אחר בו הרב דן על גידולי גג בשביעית בצורה יותר מפורטת?
תשובה: וברכת ד' א. בירושלמי נאמר "אבל בודקים בעציץ מלא גללים שאין דרך לזרוע בעציץ מלא גללים", א"כ מוכח שכיוון שהגללים גורמים לכך שאין כאן זריעה של תורה. עיין בפליקס עמ' 253 שכתב שבגללים אין התפתחות מלאה של הצמח, ולכן אין כאן זריעה של תורה. ועיין חזו"א (סי' כ ס"ק ה) שהתיר בגללים גם ללא בדיקה, כיוון שאין זריעה בגללים. ב. הכותרת נכונה כיוון שהגדל בגג בשביעית הוא ספיח שהרי לא זרע בשביעית?! ולכן הדיון הוא לגבי ספיח שגדל בגג. ועיין בדברי הרב שדן על ספיחים. על דברים שגדלו בששית אין דיון האם מותר לקיים בשביעית. אלא הדיון הוא על ספיחים שעלו מאליהן. עלו והצליחו בלמודכם הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: גביית עמלה בצ ק - ריבית?: הרב. נתתי לאדם הלוואה וכשהגיע מועד הפרעון הפקדתי את הצ ק שלו והצ ק חזר. כעת יש עמלה גבוהה על החזרת הצ ק האם אני רשאי לגבות ממנו את העמלה על חזרת הצ ק בנוסף לגביית סכום ההלוואה או שיש בזה בעיה של ריבית?
תשובה: בגביית העמלה שנגבתה מהמלווה עקב חזרת הצ'ק של הלווה, אין כל חשש ריבית כיוון שהסכום נגבה עקב הנזק שנגרם למלווה, וללא קשר להמתנת המעות אצל הלווה. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: איך לקבל באהבה את הייסורים?: הרב אני כל כך רוצה להיות דבוקה בהשם ולהיות שמחה כל הזמן.איך זוכים להרגיש את השם יתברך בבירור מכל דבר ולהבין רמזים מכל מה שקורה לי? ואיך בכלל אפשר לקבל באהבה את הייסורים?כי תכלס לפני שבאים הייסורים ה ויפה ויש אמונה תמימה אבל כשהם באים אני לא חושבת על כלום רק רוצה לצאת מהייסורים! אני לא חושבת כמה זה טוב ולא מצליחה לקבל באהבה. איך אוכל ליישם את מה שאני יודעת גם כשמאד כואב וקשה לי?
תשובה: ב"ה לך. מאוד שמחתי לקבל את מכתבך, ולראות כמה את רוצה דברים נפלאים כל כך. אשרייך שאלו הרצונות שלך, ואלו השאיפות שלך. כל אדם שמשתדל לעבוד את ה', לגלות בחיים שלו את הקשר עם אבינו שבשמים, מתמודד עם השאלה הזו שלך. חיי אמונה הם חיים עליונים, חיים מענגים, וחיים שבהם כל המציאות של האדם עליונה יותר וטובה יותר. יחד עם זאת, כדי להגיע למדרגה גבוהה כזו צריך לעבוד. צריך להשקיע ולעבוד על עצמנו צעד אחר צעד, להגביר את המודעות לקשר עם ה', להגביר את החיות של הקדושה, וכך לאט לאט להפוך את המצאות הזו להיות הבסיס של החיים שלנו. רגשי קודש הם נפלאים מאוד, אך הם לא באים לבד, הם דורשים רמה אחרת, דורשים מוכנות להיכנס לרמה אחרת של חיים. אני מאמין שאת יכולה, ואת תגיעי לכך בעזרת ה'. מאוד טבעי שבזמנים טובים מרגישים קירבה לה', אך חשוב לדעת שהזמנים של הקושי, הזמנים שבהם יש לאדם התמודדות, אלו הזמנים שבהם הוא עומד במבחן, זה הזמן שבו האדם עומד מול האמת שלו ומברר את המקום הרוחני האמיתי שלו. אל תיבהלי מהזמנים האלו, אלא ראי אותם באופן הנכון, ככלי להתקדמות רוחנית. ההתקדמות בנויה על למידה ועל חוויה, הלמידה היא הבסיס והחוויה היא הכלי שעוזר לנו להפנים את הדברים שאנו למדים אותם. לפני שנים חי צדיק גדול בשם רבי נחמן מברסלב שלימד אותנו שצריך לעשות מהתורות תפילות, הכוונה להפוך את מה שאנו למדים לתפילה, לפיתוח הרצון ולהחדרתו בתוכנו. זו עבודה חשובה מאוד. כבר קדם אותו באופן אחר הרמב"ן שכתב שמיד כשתקום מן הספר תראה אם יש דבר שאתה יכול לקיימו, כך גם בלימוד של הדברים האלו, של הקשר עם ה', לבחון בכל דבר היכן אנו נמצאים ואיך אנו מתקדמים בהם. חשוב להעלות את הרמה הרוחנית הכללית שלנו, ולשאוף לעשות זאת כל הזמן, בכל דבר שאנו עושים. בשירים, לשמוע יותר שירים של דבקות, בתפילות, לשאוף להתפלל באמת מכל הלב (זו עבודה גדולה שלא אוכל להאריך בה כעת), בכל דבר, לשאוף לקודש. כיום יש המון שיעורים מאוד מחזקים, ובפרט בתחומים האלו, כמו לדוגמא שיעוריו של הרב מיכי יוספי ועוד, שתוכלי לחוש בהם את הקשר עם ה' ולחיות אותו יותר ויותר. כמובן יש גם תרפיות שונות העוסקות בכך. לסיכום, המשיכי לשאוף, השקיעי בלמידה ובהפנמה, ואל תתרגשי מזמני הירידה, זכרי שהם באים לעזור לך לברר את המקום שלך. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: חטאם של המרגלים: ב"ה כבוד הרב המצווה של ה לגבי רכילות היא לא תלך רכיך בעמיך. המרגלים יכולים לטעון לא חטאנו כי אמרנו על הארץ לשון הרע ולא על מישהו מהעם. ואם רשעים אלה ימשיכו הם יאמרו לא חטאנו לה כי אין איסור לרכל בין יהודים לה. לא הסתנו לע"ז. אז במה חטאו? ברכילות על משה ואהרן שבפסוק י הם רוצים כל העם לרגום את משה ואהרן באבנים.? לסיכום בגלל שאין עונש מוות על רכילות נשאר בינתיים שכנראה ה הרגם בצו שעה. האם כשכתוב חייב מיתה בידי שמיים זה גם שה הורג ממש או אולי רק הסתר פנים? אם כן, היכן יש דוגמא שכתוב שממש הורג?
תשובה: לשואל מפרשת המרגלים אנו למדים שאיסור לשון הרע הוא גם על עצים ואבנים. כך למדו ח במסכת ערכין (טו ע"א): "תניא, א"ר אלעזר בן פרטא: בוא וראה כמה גדול כח של לשון הרע, מנלן? ממרגלים, ומה המוציא שם רע על עצים ואבנים כך, המוציא שם רע על חבירו על אחת כמה וכמה". עם זאת מובן שמי שמספר בגנות העץ שגדל בחצרו, לא עבר על איסור לשון הרע, אלא שדיבור בגנותה של ארץ ישראל, יש לו השלכות כלפי אחרים, ומכאן חומרתו (ראה דבריו של הגאון ר' ישראל יעקב פישר בספרו "אבן ישראל" על התורה עמ' קכ). באשר לשאלתך השניה: מיתה בידי שמים היא עונש בידי שמים על עבירות מסויימות, ופירושה מות אדם קודם זמנו. נאמנה
שאלה: כשרות סירופ ענבים של ויטמינצ יק : לאחר זמן רב בו אני קונה תרכיז ויטמינצ יק בטעם הענבים, לאחר שניסיתי את שאר הטעמים. הטעם הזה הכי אהוב עליי והכי מחזק אותי גופנית ונפשית. התברר לי לפני זמן קצר שהטעם ענבים מכל שאר הסדרה הינו בכשרות הרבנות עפולה ללא חשש טבל ושביעית,אך אינו כלול בהכשר הבד"צ ביחס לשאר הטעמים. לאחר בירור מול הרב חרל"פ (הרב של אוסם), הסיבה שהתרכיז ענבים אינו בכשרות בד"צ הינה היות וקיים חומר גלם בטעם הענבים שמיובא מחו"ל ולכן הבד"צ לא מאשרים זאת. קשה לי מאוד להפסיק את צריכת המוצר, למרות שאני משתדל להקפיד על כשרות טובה. האם אני יכול להמשיך ללא חשש לצרוך אותו? מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הבד"ץ לא נותן כשרות כאשר אין כשרות שלהם לחומרי הגלם. תבקש לראות אישור כשרות של הרבנות הראשית לרכז ענבים. רק אישור של הרבנות הראשית מאושר על פי החוק ולא אישור של בדצי"ם או רבנים פרטיים אף רב של חברה לא מאושר. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: ת על מי שמסר את חבירו לעירייה: נשאלתי ע"י ראובן,ששמעון בנה תוספת בניה שלא כחוק, ראובן הלך והלשין בעירייה, באו פקחים והרסו לו את המבנה וכעת ראובן מתחרט. האם צריך לשלם את ההפסד מדיני נזיקין? בשו"ת דברי חיים א, חו"מ, מה כתוב שצריך לשלם, אך בח"ב סז לכאורה חוזר בו, וכותב שלא חובה לשלם.
תשובה: כיון שמותר לעירייה לאכוף את חוקי הבנייה, מצד דינא דמלכותא, ומצד שבעת טובי העיר. המלשין אינו חייב לשלם. למרות זאת, לא ילשין אדם אלא אם כן הבנייה מזיקה אותו. אך אי אפשר לחייב אדם שעבר והלשין גם אם הדבר אינו מזיק לו שכיון שיש צורך נכון בקיום נהלי הבנייה של העירייה, אי אפשר לדון הדבר כנזק. אמנם אם החריגות הם מינימליות ברמה שהעירייה לא הייתה אוכפת את הנהלים גם אם הייתה מודעת לחריגות, וההלשנה היא שגרמה לאכיפה, יתכן לדון לחייב המלשין ויש לדון כל מקרה בבית דין. אפשר ללמוד עקרון זה, שכשיש לשלטון זכות לקבוע הנהלים, אפשר להיעזר בו לקיום הנהלים, בחזון איש (ב"ק סי' כג אות לז-לח) שם כתב שכשיש לשר העיר כוח של דינא דמלכותא מותר לשכנעו למנוע מיהודי ממקום אחר לבוא לגור בעיר, למרות שבבית דין לא היה יכול למנוע זאת ממנו, כשיש לו נזק מתוספת הדיירים בעיר. (עיין שם שמבאר שאין מחלוקת בדבר בין הבית יוסף למהרי"ק, אלא הב"י עוסק במקום שהשר הוא ממחוז אחר שמונע שלא ע"פ דין, כי אין לו כח דינא דמלכותא ביחס לעיר הנדון. אך בשר של אותו מחוז המונע ע"פ דינא דמלכותא מותר, ובכגון זה דיבר המהרי"ק, ואמנם החזו"א מדבר רק על מקרה שיש ליהודי נזק כתוצאה מהדבר, נראה שזה לעניין להלשין לכתחילה, אך בדיעבד, כיון שיש בסמכות העירייה להרוס, אי אפשר לחייב המלשין מדין נזק. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: מדחום דיגיטלי בשבת: האם מותר למדוד חום לתינוק בן שנה וחצי מטעמי בריאות (חשד להתכווציות חום) עם מדחום דיגיטלי בשבת?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש להשתמש במד חום כימי שמשנה את צבעו על פי החום. בנתיים קיימת בעיה הלכתית בהדלקת מד חום דיגיטלי. ורפא ירפא הרב חגי בר-גיורא
שאלה: מותר לנגן שיר של זמר חילוני ששר על הקב"ה?: דבר ראשון רציתי לומר לרב שאני ממש אוהבת את כל התשובות שהרב נתן לי.הרב יודע לקלוע למטרה בול! כבוד הרב מותר לי לנגן בגיטרה שירים של זמרים חילונים ששרים שיר על הקב"ה?כמו אייל גולן-מלך מלכי המלכים? ועוד שאלה יש לרב רעיון איך אני אמורה להשלים את תפקידי בעולם עם הכישרון שקיבלתי מה -נגינה?כי ניראה לי שלא סתם ה נותן כישרון.
תשובה: ב"ה לך. מאוד שמחתי לקבל את מכתבך, ו על התגובה החמה והמחזקת. פעמים רבות אדם כותב תשובה, והוא לא ממש יודע אם הדברים עזרו, אם הם באמת תרמו למקבל, והתגובה שלך מאוד חיזקה אותי. ניגון בגיטרה הוא דבר ממש נפלא, את יודעת שבעבר בעם ישראל מאוד היו מחוברים לנגינה. השיא של הנגינה היה בבית המקדש בתזמורת הגדולה בעולם, מקהלת הלויים. ובמשך כל הדורות בעם ישראל המשיכה שירה והנגינה וזכתה לפעול רבות. הנגינה יש בה עצמה גדולה מאוד, שהיא נוגעת בנקודות עמוקות מאוד בנפש של האדם ומסוגלת להחדיר לתוכה המון דברים. לכן, מאוד חשוב לדעת שכמו בכל דבר עם עצמה גדולה, חשוב מאוד להשתמש בו, ולעשות זאת נכון. כאשר אדם משתמש בנגינה בקדושה, בפיתוח הקשר עם ה', הוא זוכה לאוצר נפלא, ממש לקרב יהודים לאבינו שבשמים, ממש להתחבר לה' בעומקים נפלאים, ומצד שני, המוזיקה עלולה גם להזיק רבות, היא עלולה להסיט את האדם מכל עבודת ה' שלו. מעיקר הדבר, אין זה משנה מי המנגן והשר, אלא מהו התוכן ומהי המנגינה. לכן גם אם האדם לא מגדיר את עצמו כדתי, והוא שר שירים נכונים של קירבה לה', אין כל בעיה לשמוע אותם ולשיר אותם. ביחס למקצוע בעתיד, קשה לי לענות לך באופן מדוקדק, שכן אינני מכיר את הכשרון שלך. כיום משתמשים בנגינה בהמון תחומים, ואם את אוהבת תוכלי למצוא דרכים לממש את האהבה שלך לתחום. הן בנגינה ושירה לפני נשים והן בהוראה שאפשר ומאוד חשוב לשלב שירה התורמת רבות לתלמידות. זכרי תמיד, הכשרון הוא מתנה מה', וגם משימה, להשתמש בו בדרך שתקרב את עם ישראל לאבינו שבשמים. עשי זאת ותזכי לרוב שמחה והצלחה. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: התרת נדרים על אופן הנחת התפילין: התחלתי להניח תפילין לפני כ-7 שנים. לימדו אותי להניח בבית חב"ד לפי מנהגי חב"ד (אני מעדות המזרח) בבית הכנסת ניכר ההבדל בין אופן ההנחה שלי לשל האחרים, באופן שבו עוברות הרצועות בגב כף היד. הדבר מפריע לי, ואני מעוניין לשנות זאת. עם זאת, אני כן מעוניין להשאיר את צורת האות שין שנוצרת מכריכת הרצועה סביב התפילין של יד. האם אני יכול להשאירה ורק לשנות את אופן העברת הרצועות בכף היד, או שעליי לשנות הכל? האם על מנת לשנות את אופן הנחת התפילין עליי לעשות התרת נדרים(בזמנו לא ידעתי בכלל מה זה נדרים ואת המשמעות שמנהג יכול להחשב כנדר)? בבית הכנסת שלי עושים מדי פעם התרות נדרים, ובאחת הפעמים כיוונתי על כך שאוכל לשנות את אופן הנחת התפילין. האם זה מספיק, או שהתרת הנדרים צריכה להיות ספציפית לנושא הנחת התפילין, ועליי לומר זאת לאנשים המתירים?
תשובה: כיון שאתה מעדות המזרח ונוהג כל מנהגיך על פי חכמיהם ראוי שתלמד להניח תפילין עפ"י דעתם ללא שום שינוי. ומן הדין אין צורך בהתרת נדרים כיון שהכל נעשה בטעות אך אם תרצה לכוון באחת מההתרות כפי שעשית ודי בכך.
שאלה: פיתרון לסרבני גט: לכבוד הרב, למדתי על דיני סרבן גט ותהיתי מדוע הרבנות לא פותרת את בעיית סרבני הגט על ידי כך שהיא תחייב כל אדם שמתחתן לתת לאשתו ביחד עם הכתובה גט על תנאי, בדומה למה שעשו בימי דוד המלך, ולכתוב שזהו גט על תנאי שהרבנות תפסוק שעל האיש לגרש את אשתו, וכך יהיה ניתן למנוע את סרבני הגט בעתיד?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כבר דנו בזה לגבי חיילים במלחמות מיקום המדינה. אולם כדי לא לגרום זילזול בנישואים החליטו לא לקדש על תנאי. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: ללכת אחרי לוויה לקבר הורים: שלא תקום צרה פעמים תבדל לחיים כבוד הרב שליט"א האם לאחר לוויה מותר או לא ללכת לקבר הורים?
תשובה: ראשית, תנחומי. יהי רצון שלא תדעו עוד צער. המנהגים הידועים הם: עליה לקבר בסוף השבעה, בסוף השלושים, בסוף יב חודש, ובכל שנה ביום הפטירה. לא מומלץ לעלות לקבר בזמנים אחרים. כדאי להנציח את זכר הקרובים דרך העיסוק בחיים עצמם. אנחנו מאמינים שגם זה רצון נפטרים. ושוב, תנחומי.
שאלה: הכנסת ספר תורה לבית כנסת במקום עבודה: הבעלים של מקום העבודה שלנו הקצה מקום לבית כנסת. וכן הסכים לתרום ספר תורה. בית הכנסת משמש לתפילת מנחה בלבד ובחורף לתפילת ערבית. כך שאין צורך ממש בספר תורה. השימוש היחידי שיתכן הוא בעת תפילת מנחה בצומות. יש לצין שבאזור הקרוב אין בתי כנסת. האם כדאי לקבל את תרומתו לספר התורה או לציין בפניו שאין צורך בכך? אם נצין כן אנו לא יודעים האם יתרום בכלל את שווי ספר התורה למקום אחר. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל, כדאי לקבל את תרומת הספר ואין צורך לומר לתורם שהוא לא יהיה כמעט בשימוש, אלא אם כן ברור לכם שהוא טועה לחשוב שיקראו בספר באופן תדיר ורק משום כך הוא תורם, אז יש להעמידו על טעותו, ולבקש ממנו שיתרום בכל זאת  אמנם בכל מקרה הוא מקיים מצוות כתיבת ספר תורה, אלא שאם תרומת הספר הייתה מתוך מחשבה מוטעית היה צריך לומר לו את האמת. האמת היא שהתרומה אינה מיותרת כלל. ספר התורה נצרך לא רק לקריאת התורה במנחה של תעניות, שגם זה לבד נימוק מספיק (מאחר שכפי שכתבת אין בתי כנסת באזור, והתוצאה תהיה שבצומות תתפללו ללא קריאת התורה, או שחלק יתפללו במקומות אחרים והיתר לא יתפללו במניין או לא יתפללו כלל), אלא חלק מקדושת בית הכנסת ומקום התפילה הוא שיש בו ספר תורה. דוגמא לכך בהלכה לפי מנהג האשכנזים שנופלים על פניהם בתחנון, אך דווקא אם יש ארון קודש וספר תורה, כפי שפסק הרמ"א (או"ח סי' קלא ס"ב), על פי הפסוק בספר יהושע (ז, ו): "ויפל על פניו ארצה לפני ארון ה'", ממנו מתברר שיש עניין מיוחד בנפילת אפיים לפני ארון קודש. אמנם לעדות המזרח לכאורה זה לא משנה, וגם האשכנזים נהגו בירושלים ליפול על פניהם גם כשאין ארון קודש, ובכל זאת הדבר מלמד על מעלת התפילה במקום שיש בו ספר תורה. דוגמא נוספת לכך בהלכה, אם כי שנויה במחלוקת, היא לגבי ברכת "מעין שבע" ("מגן אבות") בליל שבת, שיש אומרים שהיא נאמרת רק במקום שיש בו ספר תורה, ואפילו מקום הקבוע לתפילה - אינו נחשב לגמרי כבית כנסת לעניין זה אלא אם יש בו ספר תורה (דיון על כך בספר 'אשי ישראל' פרק לו סעיף לה). וראה גם בספר חסידים סי' תשנט ובהערות 'מקור חסד' שם, על מעלת התפילה ליד ארון קודש וספר תורה. וכך ראיתי ב'חשוקי חמד' (יומא סח ע"ב) שיש מעלה בתפילה במקום שיש בו ספר תורה, ואם יש לאדם ברירה להתפלל במקום שיש בו ספר או שלא יש עדיפות למקום שיש בו ספר. מבחינה רעיונית זהו עניין גדול, שהתפילה לפני ה' קשורה לקבלת תורתו, לימודה וקיום מצוותיה. כדאי גם לדעת, שלדעת רוב הפוסקים מצוה מן המובחר לקרוא "שניים מקרא ואחד תרגום" מתוך ספר תורה (משנה ברורה סי' רפה סק"ב וילקוט יוסף שם סעיף יד, ראה בהרחבה בהערתו, ובקיצוש"ע של הילקוט יוסף סי' רפה סי"ז כתב "מצוה מן המובחר"). לפיכך אם יש שעה פנויה בעבודה ניתן לנצל את ספר התורה ללימוד (גם מבחינה מעשית, כדאי לפקוח עין לעיתים תכופות על ספר התורה).