LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מה הבעיה לבקש רשות מאמא בזימון? - המשך: בהמשך לתשובות של הרב בעניין בקשת רשות מאמא לזמן, לא הבנתי מה הבעי ה להגיד : "ברשות. ברשות אמי מורתי." למה זה נוגד את ההלכה? הרי לא באמת מבקשים ממנה רשות, כמו שלא באמת מבקשים מאף אחד מהיושבים רשות (ברשות בעל הבית - האם לא עושים זימון אם בעה"ב לא מסכים?). וגם לא הבנתי למה מותר לוותר לגמרי על הזימון כדי לא לפגוע באמא?
תשובה: לא אמרתי לוותר על הזימון בכלל. אלא שהבן יוותר על זכותו לזמן. וכגון שהאב יזמן כדי שהבן לא ייכנס לקונפליקט מיותר עם אמו. יש נוסח זימון מקובל בישראל. גם המהרש"א שנקרא על שם אמו (אידל) כי היא גדלה אותו לתורה מסתמא זימן בנוסח המקובל ולא שינה אותו, המזמן מבקש רשות מיתר החייבים בזימון. או מבעל הבית שכבדו בזימון. האם אינה חייבת בזימון ולכן אין טעם לבקש את רשותה. דרישת האם לבקש את רשותה חורגת מהמקובל ויש בה פירצה לא מוצדקת הנובעת כנראה ממאבקים חברתיים שמקומם במקום אחר אך בשום פנים ואופן לא במסגרת זו של ברכת המזון. אם האם נפגעת מכך שמזכירים את האב ולא אותה אין צורך להזכיר גם את האב, גם לא בכינוי "בעל הבית" אלא בנוסח כללי "מורי ורבותי". בכלל זה כלולה גם האם. והכל על מקומו יבוא ב
שאלה: שתיה לאחר הסעודה: פעם אמרו לי שאם אני צמא מיד אחרי ברכת המזון, איני צריך לברך, משום שהצימאון הוא מחמת הסעודה. האם זה נכון?
תשובה: אין זה נכון, משום שברכת המזון זו הסחת דעת מכל מה שקשור לאכילה ולשתיה, וממילא אם הנך צמא או רעב מיד אחר ברכת-המזון, הנך צריך לברך שוב.
שאלה: צום מול תפילה במנין: אישתי נמצאת בהריון מתקדם, ויש לה בעיה של לחץ דם נמוך. אם היא תצום פירושו של דבר ששנינו לא נלך לבית הכנסת בכלל ביום הכיפורים, ואינני יודע כמה תפילות אספיק להתפלל בהיותי בבית כאשר אני שומר על הילדים. מה לעשות?
תשובה: האישה צריכה להתייעץ עם רופא. אם הרופא יגיד שהיא יכולה לצום רק אם היא תשכב במיטה כל היום, וכתוצאה מזה בעלה לא יתפלל במנין, הרי שבעלה לא ילך לבית-הכנסת, ויאפשר לה בזה לצום. חשוב להדגיש שהתפילה זה מדרבנן, אבל החובה לצום היא מן התורה, וברור שדין דרבנן נדחה מפני דין תורה.
שאלה: חלב ובשר: מעט שמנת, חמה עד רותחת, טפטפה על השיש הבשרי שלנו. מה עלינו לעשות?
תשובה: תערו מים רותחים מקומקום על מקום הנפילה, והשיש יחזור להיות בשרי.
שאלה: זמן אכילת שיעור כזית: האם אכילת שיעור כזית בארבע דקות חייבת להיות בסמוך לברכת המוציא, או שאפשר לאכול פחות מכזית אחרי המוציא, ומאוחר יותר שיעור כזית תוך ארבע דקות?
תשובה: לכתחילה צריך בתוך ארבע דקות, אבל אם זה נמשך יותר זמן בדיעבד אפשר לברך ברכת-המזון.
שאלה: הלכות בית המדרש: 1)אני מכיר ישיבה שישנים בבית המדרש בתשעה באב בלילה על מזרונים, כיוון שאין מקום בחדרים לישון לכל התלמידים, האם זה מותר? 2)בפורים הייתי בישיבה שעשו בבית המדרש מסיבה עם ריקודים ומוזיקה ולהקה. כיצד זה מותר?
תשובה: 1. מכיוון שזה חד פעמי וזה משום שיש אילוצים, אפשר להתיר זאת. 2. מותר, מכיוון שזו שמחה של מצוה.
שאלה: אסור להשכיר בתים לתאילנדים!: האם מותר להשכיר בימינו לנוצרי דירה בבניין או בית פרטי בארץ ישראל? ומה הדין לגבי תאילנדים ושאר גויים מהמזרח הרחוק ששם רובם עובדי ע"ז?
תשובה: מותר בזמננו להשכיר דירה לנוצרי, אבל אסור להשכיר דירה לתאילנדים, משום שהם מביאים את הצלמים שלהם איתם, ועובדים להם.
שאלה: גירוד בשבת: רשום במשנה במסכת שבת "אין מתגרדין". ראיתי שמותר לקחת מגרדת או מברשת או מסרק (כלי שמלאכתו לאיסור לצורך גופו), ולגרד את הגוף בשבת כאשר מגרד לי מקום מסויים, בתנאי שלא יצא דם תוך כדי הגירוד. האם זה לא סותר את המשנה?
תשובה: המשנה דיברה על גירוד בהמה, בה יש סיכוי גדול שהגירוד יביא להוצאת דם, ולכן אסרו לגרד אותה. בגירוד גוף אין סיכוי סביר שיצא דם, ולכן הדבר מותר. ואף אם יצא דם זהו דבר שאינו מתכוון, ומותר. בסירוק שיער, לעומת זאת, יש סיכוי סביר שיתלש שיער, ולכן הסירוק בשבת אסור.
שאלה: איך הט"ז חידש דין בורר?: לא מובן לי כלל כיצד יתכן שהט"ז פסק שיש בורר בכלים ובגדים? הרי לא מוזכר ברירה בכלים ובגדים ברמב"ם בשו"ע ובגמרא ולא בכל הפוסקים שהיו לפני הט"ז. איך מעל 1000 שנה מזמן הגמרא היו המון חכמים ולא קבעו שיש בורר בכלים, ופתאום הט"ז כך קובע למרות כל הקודמים לו? ואיך זה שנפסק הלכה כמותו?
תשובה: צריך לדעת שלא כל דבר מוזכר בתלמוד. ח נתנו לנו כללים, ולפיהם אנחנו לומדים ומדמים מילתא למילתא. הט"ז רצה לחדש מתוך הגמרא ומתוך דברי הראשונים, שכל דבר המעורב מכמה מינים יש בו איסור בורר. יש פוסקים החולקים על הט"ז וסוברים שרק דבר שמעורבב מתחילת ברייתו יש בו איסור בורר, אבל למעשה נקטו כהט"ז, משום שזהו ספק באיסור תורה והולכים לחומרא.
שאלה: נ"ט בר נ"ט בדבר חריף: ידוע שאם חותכים דבר חריף (למשל בצל) עם סכין פרווה על קרש בשרי (אפילו שאינו בן יומו ואפילו בצונן) - הבצל הופך לבשרי. ראיתי בספר קצש"ע בב"ח של הרב פפויפר שהביא מחלוקת באחרונים, מבלי להכריע, מה דין הסכין במקרה זה: האם הבצל הופך אותו לבשרי מכוח טעם הבשר שבלע (מ"ב סימן תנ"א, חכ"א כלל מ"ט), או שאין כח בדבר החריף להפליט בדוחקא טעם שבלע למרות שהוא עצמו הופך לבשרי (דרכי תשובה סימן צ"ו). 1. כיצד נכון לנהוג למעשה? 2. אם צריך להחמיר - מה הדין כאשר הסכין הפרווה המדובר הוא אחד מבין שני סכינים זהים, ואין אנו יודעים עם איזה מהשנים חתכנו את הבצל?
תשובה: לדעתי יש לחוש לדעה המחמירה וגם התערובת אסורה.
שאלה: גזל במחשב: מה עושים כאשר נמצאים מול מחשב שכנראה שיש בו הרב רכיבים שנגזלו. נרכש מחשב ובמחשב חלקים, רכיבים, חומרי גלם שיתכן שגזלו אותם, או היצרנים גזלו מעובדיהם-לא שילמו שכרם וכדומה, וגם אם ידוע לך, לך תחזיר - איך? למי? מה?
תשובה: נראה שהבעלים התיאשו כבר ויש גם שינוי רשות, ומותר להשתמש.
שאלה: זוהר של ברית מילה: שאלתי היא כיצד עושים זוהר לפני ברית מילה? והאם יש סידורים מוכנים לשם כך? והאם יש צורך להביא לבית כסא של אליהו הנביא זכור לטוב?
תשובה: א- בליל הברית קוראים נוסח מסוים. ב- ישנו ספר מסודר וברור "ברית עולם". ג- אין צורך להביא כסא של אליהו הנביא.
שאלה: רשת אפיה: בתנור יש רשת מתכת עליה מניחים את התבנית. האם ניתן להשתמש באותה רשת באפיה בשרית וחלבית? (התאים נפרדים)
תשובה: לכתחילה נהגו שלא לעשות זאת, אבל אם ראית שהרשת נקיה ולא טיפטף עליה שום דבר מן התבנית, מותר בדיעבד להשתמש בה למין השני, שאין כלי אוסר כלי ללא רוטב.
שאלה: שתיה ביום כיפור: אמא שלי הייתה בבית חולים לפני כ-3 שבועות בגלל שהייתה לה אבן בכיליה, וברוך ה האבן יצאה לה מהכיליה והכל ר עכשיו. אתמול ביום חמישי היא נסעה לביקורת בבית חולים ואמרו לה שיש לה אבן קטנה בתוך הכיליה, ובכדאי שהאבן תיעלם היא צריכה לשתות 3 ליטר מים ביום והרופא אמר לה שאת צום יום כיפור את לא יכולה לצום כי את חייבת לשתות הרבה מים. השאלה שלי: מה עושים במצב כזה?
תשובה: היא צריכה לשתות, אבל אם היא יכולה לפגום את המשקה, זה עדיף. לדוגמא: שתשתה תה ללא סוכר, או שהוא יהיה חזק מאוד ולא טעים. שבמקרה כזה, אף-על-פי שהיא שותה וזה מרוה ומחזק אותה, מן התורה אין איסור בשתיית דבר פגום ולא טעים.
שאלה: הכנה מיו"ט א ליו"ט ב: האם בישולים שבישלו אותם ביו"ט א לצורך יו"ט ב, מחוסר ידיעת האיסור, מותרים באכילה? והאם הם מותרים באכילה לאחר החג?
תשובה: הבישולים מותרים אפילו בחג עצמו.
שאלה: ביקור בקברים בחוה"מ שלא למטרת אבילות: סבי מציין בחוה"מ סוכות את הגיעו לגבורות, ובאירוע זה יגיעו כל בני המשפחה המורחבת. בהזדמנות זו הוא מבקש לקחת את נכדיו, שיראו לפחות פעם אחת היכן קבורים הוריו שלו וכן הוריה של סבתי. האם מותר לעשות זאת בחול המועד או שיש להימנע אף מכך?
תשובה: בחול-המועד יש להמנע מזה.
שאלה: צום ביום כיפור בעת הריון: אישתי בחודש השביעי להריונה, והרופא אמר כי הכל תקין, אולם אם יש הרגשה הכי קלה של חולשה על אישתי לשתות בשעורין. השאלה האם הדבר נכון? שאלה נוספת האם היא פטורה מתפילות בביהכנ"ס ויכולה להשאר בבתינו ולהתפלל בו?
תשובה: א. דבריו לא ברורים כלל, מפני שכל אחד מרגיש קצת חולשה בצום, ולפי זה כל אישה בהריון שמרגישה קצת חולשה תתחיל לשתות. לדעתי תשאלו עוד רופא ירא שמים. ב. ודאי שאם היא יכולה לצום ללא הליכה לבית-הכנסת, אבל אם היא תלך לבית-הכנסת יש יותר סיכוי שתחלש ותאלץ לשתות, יש לה להישאר ולהתפלל בבית.
שאלה: שם לילד על שם מי שמת: לאישתי ולי עומד בש"ט להוולד בן זכר בכור, ואנו רוצים להוסיף לשם שבחרנו לו,שם שני. השם השני הוא של אח של אישתי שנפטר בגיל צעיר ממחלה.השאלה האם מותר להעניק שם שני? והאם ישנו איסור או עניין אפילו משום "עין הרע" לתת שם של אדם שנפטר בצעירותו?
תשובה: מכיוון שיש לו עוד שם, אין בזה בעיה.
שאלה: לא לצום עד שנתיים לאחר לידה: נאמר לי, כי שנתיים אחרי לידה, חל איסור על אישה לצום (פרט לט באב ויום הכיפורים) מפאת חולשת גופה. כיצד לנהוג?
תשובה: הדבר משתנה מאישה לאישה, וכיום יש הרבה נשים שמחלימות מהר מאוד מהשפעות הלידה. כל אישה צריכה להתייעץ עם רופא ירא-שמים, שיבדוק ספציפית לגביה אם היא יכולה לצום.
שאלה: הלוויים ניגנו בשבת?: מישהו אמר לי לאחרונה שהלוויים היו מנגנים בשבת בבית המקדש. מעולם לא שמעתי על דבר מעין זה ורציתי לדעת האם יש דברים בגו. ואם אכן כך היו פני הדברים, מדוע נאסרה נגינה בשבת בבתי הכנסת כיום? האם רק משום חוקות הגויים?
תשובה: הגמרא בסוכה מביאה שנגינת הלויים בעבודת קרבן דוחה שבת, שכן זה חלק מעבודת הקרבן וקורבן דוחה שבת, אך לא כל נגינת לויים דוחה שבת. לגבי נגינה בבית-הכנסת בספר משכן דוד מביא שגם בימי החול אסור לנגן בבית הכנסת (בשם שו"ת חתם סופר), אחד הטעמים באמת הוא שזה חוק הגויים לנגן בבית הכנסת. הרב אברהם פרל
שאלה: החלפת טיטול ליד ספרי קודש: האם ישנה בעיה להחליף לתינוק טיטול עם צואה בחדר שיש בו ספרי קודש? אם כן, אזי האם יש הבדל בין תינוק שכבר אוכל לחם לבין כזה שלא אוכל עדיין לחם?
תשובה: לכתחילה צריך לכסות את ספרי הקודש משום כבודם, אבל אם זהו תינוק שעדין לא אוכל לחם, לא נהגו להקפיד בזה.
שאלה: לגבי כוונות בתפילה: מה ההבדל אם אני מכוון יוד קי, או יוד קא, או ויו, או ואו?
תשובה: בדברי המקובלים ישנם יחסי מדרגות שונות בקודש בין אם מכוונים באות הא ובאות יוד או באות וו. אבל כבר הזכירו שמי שלא בקי בכל הכוונות אין לו להתעסק בכוונות פרטיות ועדיף שיכוון בפשט המילה שהאל היה הווה ויהיה ומהווה את כל המעשים כולם.
שאלה: גר או גיורת שאינם שומרים מצוות: מה הדין של גר או גיורת שאינם שומרים על המצוות? מה לגבי ילדיהם אשר נולדו אחרי הגיור? מה הדין לגבי גר או גיורת ששמרו מצוות ולאחר זמן חזרו בשאלה? אשמח לציון מקורות.
תשובה: גר שהתגייר כהלכה הרי הוא יהודי, ואם הוא אינו שומר מצוות הרי הוא נענש עליהן כישראל, ואין הוא יכול לחזור בו מגרותו. כן פסק בשולחן ערוך יורה דעה סימן רס"ח סעיף י"ב ".ואפילו חזר ועבד אלילים הרי הוא כישראל מומר.". אם ישנו חשש או עדות שבעת הגיור הוא לא קיבל תרי"ג מצוות באופן שלם יש להפנותו לבית דין על מנת לברר את מעמדו (להרחבה עיין בתחומין כ', מאמר של הרב יועזר אריאל שליט"א). הרב יהודה אודסר
שאלה: צום יום כיפור לבעלת מיגרנות: אני בת 40 סובלת ממיגרנות קשות בכל שנה, אני צמה בכיפור אבל מגיע לעילפון. הקאות.כאבי ראש איומים כולם אומרים לי שאסור לי לצום כי אני גורמת לעצמי נזק בריאותי. מה אפשר לעשות? אם אני לא אצום יהיו לי יסורי מצפון?
תשובה: מה אומר הרופא? אם אין סכנה ואין היתר לשתות ולאכול את רשאית לבלוע כדורים למניעת הכאבים. אם את חשה שאת עומדת להתעלף הפסיקי מדי את הצום בלי נקיפות מצפון!
שאלה: רפואה משלימה : האם מותר ללמוד שיאצו או רפלקסולוגיה או כל קורס אחר ברפואה משלימה?
תשובה: אם זה כולל רק מגע או דיקור וכדומה, בכל מיני מקומות בגוף, הדבר מותר. אבל אם זה כולל אמירת כל מיני משפטים הקשורים באמונתם של עמים אלו, הדבר אסור.
שאלה: תקיעות שופר: בכדי להשקיט את המחלוקת העצומה בנושא התקיעות בבית מדרשינו ולמרות שחלף ראש השנה הרוחות לא נרגעו. יורנו רבנו כיצד לנהוג, נשמח מאוד אם נקבל את מקורות התשובה לעיון. 1. הנושא מתמקד באורך התקיעה, ואורך השבר של של תשר"ת. לפי הרב מזוז שליט"א אורך התקיעה 6 שניות, ולפי הרב מרדכי אליהו שליט"א בין 4 ל 5 שניות. לרב רצבי שליט"א 8 שניות, אנו לא יודעים עוד דעות נוספות. האם הרב יודע על מקור קביעת הזמן הנ"ל? 2. מה לגבי הפסקה בנשימה בין שברים לתרועה לפי הדעות השונות? מה כבוד הרב מציע לעשות בכדי שנוכל לצאת כל הדעות?
תשובה: 1. כתוב בהלכה שאורך התקיעה צריך להיות כאורך הקולות האמצעיים. כלומר: אם הקולות האמצעיים הם שברים-תרועה, אורך התקיעה צריכה להיות כאורכם. ואם הקולות האמצעיים הם שברים, אורך התקיעה צריך להיות כאורך השברים. דבר זה תלוי בבעל-תוקע. בדרך-כלל התקיעה של תשר"ת אורכה כ-4.5 שניות. 2. יש מחלוקת ראשונים האם צריך לתקוע שברים-תרועה בנשימה אחת או לא. לפי הרמב"ן צריך בנשימה אחת, ולפי רבינו-תם צריך בשתי נשימות. ופסק השולחן-ערוך, שאת התקיעות שאחרי הברכות יתקעו בנשימה אחת, מפני שלרמב"ן לא יוצאים ידי חובה בשתי נשימות, אבל לרבינו-תם יוצאים ידי חובה גם בנשימה אחת, וכך יוצאים ידי כולם לאחר הברכות. אבל בתקיעות שעל סדר הברכות תוקעים בשתי נשימות.
שאלה: מתנה מחבר חולצה: חבר הביא לי חולצה במתנה. אני יודע שאני לא אשתמש בחולצה. האם סירוב לקבל מתנה זו היגיונית? החשש הוא לא לפגוע באותו חבר?
תשובה: אם אותו חבר לא יעלה על כך שאתה לא לובש אתה יכול לקבל ולאחר מכן לתת לאחר. אם הוא עלול לעלות על כך ולהפגע עדיף מראש לומר לו שאתה לא רוצה את החולצה. מצא תרוץ מניח את הדעת. ע"ז אמרו ח מותר לשנות מפני ה
שאלה: כיבוד אב ואם בזימון - המשך הדיון: בהמשך לתשובותיו של כבוד תורתו בעניין קבלת רשותה של אמא לזימון, אני עדיין מתקשה לרדת לסוף דעתו, ומבקשו מאוד לטרוח שוב ולהסבירני. לא מובן לי כיצד נימוק "אין טעם" לבקש רשות, שלהבנתי פרושו "אין חיוב" לעשות זאת, הופך "חיוב שלא לעשות", וגובר על מצווה מדאורייתא להקפיד בכבוד אמו. מהו החיוב שגובר על כיבוד אם במקרה זה?
תשובה: מה נשתנתה אם זאת מכל האמהות בכל הדורות שלא דרשו כבוד זה? האם מעמדה גדול יותר משל כל אמותינו? אין זאת אלא גחמה של מגמה לשנות לשם שינוי. ובדורנו שיש מגמה של נשים לפרוץ גדרות מקובלים שלא לצורך יש כאן איסור הלכתי. למדנו נסיון מר מהרפורמה שהחלה רק בדברים "תמימים" לכאורה כגון עוגב ותפילה בגרמנית. לא היה כאן שום איסור הלכתי מפורש. אולם התוצאות היו הרות אסון. וגדולי ישראל צפו זאת מראש. עצתי לאם המכובדת שתשמור על כבודה ומעמדה בתחומים רבים המשוועים לפעילות אימהית כגון מפעלי צדקה וחסד ועזרה לנזקקים.
שאלה: צום בהנקה מלאה: בני בן 5 חודשים וניזון מהנקה מלאה בלבד בלי תוספות אני כמו כל שנה צמה בכיפור חוץ משנה שעברה שהייתי בשמירה והעובר היה בסיכון, אני גם סובלת מסחרורות חוסר שיווי משקל האם במצבי הנ"ל אני יכולה לצום?
תשובה: אין קשר בין הסיכון שהיה בהריון לבין ההנקה. בעקרון אשה מניקה חייבת בצום ורק אם התינוק סובל מאוד מחוסר מזון מותר להפסיק את הצום ולשתות בשיעורים ע"מ לספק לתינוק את מזונו. גם אם רק את עלולה להסתכן בגלל הצום (יש לקבוע זאת בהתיעצות עם רופא!) מותר לך לאכול ולשתות בשיעורים.
שאלה: קריאת שמע שעל המיטה: אם אני קוראת את תפילת שמע שעל המיטה אחרי חצות הלילה (אחרי 12 בלילה) האם מותר לומר את שמו של הקב"ה ואם לא כיצד אני אמורה להתפלל. האם אישה בזמן נידה יכולה להתפלל?
תשובה: לנוהגים על פי הפשט כל הלילה אומרים קריאת שמע ולא משנה לפני חצות או אחרי. לנוהגים על פי הסוד לאחר חצות לא אומרים בברכת המפיל "ה' אלו-הינו מלך העולם" בברכת המפיל. לפי הדרכי טהרה עמוד נז אשה נדה יכולה להתפלל. לגבי הליכה לבית הכנסת יש ששנוהגות ללכת ויש שנוהגות שלא ללכת. עייני שם ברשימה באלו מצבים גם המחמירות נוהגות להקל וללכת לבית הכנסת. הרב אברהם פרל
שאלה: חימום אוכל בסיום יום הכיפורים: האם מותר לחמם אוכל בסיום צום יום הכיפורים לפני ההבדלה?
תשובה: רק אחרי צאת הכוכבים ואחרי אמירת המבדיל בין קודש לחול.
שאלה: המשקל ההלכתי של בת קול: מהו המשקל ההילכתי של בת קול? מדוע נעשה שימוש בבת קול כאשר הפעולה יכולה להיעשות ע"י מלאך? האם בת קול חייבת לצאת תמיד מהר סיני?
תשובה: בדרך כלל לא משגיחים בבת קול בנוגע להכרעות הלכתיות. כך אנו לומדים מהגמ' שדנה במחלוקת בין רבי אליעזר לבין שאר החכמים. שם משום שהיה רוב ברור הוכרעה ההלכה לפי הרוב ולא לפי בת קול. דרשות הר"ן דרשה י"א  רק במחלוקת בית שמאי ובית הלל שלא היה רוב ברור והיה צריך להכריע על פי מידותיהם ועל פי חוכמתם באה בת קול ועזרה לחכמים להכריע. אולם גם שם התוקף המחייב אינו הבת קול אלא הכרעת חכמים. ביחס בין בת קול למלאך הדברים כלל לא פשוטים. בכוזרי מאמר ג' אות י' נראה שהופעת המלאך והופעת בת קול זו אותה הופעה והם גילויים שמימיים לחסידי ה' וזו מדרגה פחותה מנבואה. וכך גם דעת הרמב"ם במורה נבוכים ח"ב פרק מ"ב "וממה שהקדמנוהו מצורך ההזמנה לנבואה וממה שזכרנו בשתוף שם 'מלאך' תדע ש'הגר המצרית' אינה נביאה, ולא 'מנוח ואשתו' נביאים - כי זה הדיבור אשר שמעוהו או שעלה בדעתם הוא כדמות 'בת קול' אשר יזכרוה ה'חכמים' תמיד, והוא ענין אחד ילוה לאיש שאינו מזומן, ואמנם יטעה בזה שיתוף השם  והוא העיקר הדוחה רוב הספקות אשר ב'תורה'" אולם יש שבארו שבת קול דומה יותר להבנה כללית שבאה בסיעתא דשמיא. הבת קול נשמעת או על ידי חכמים או שהיא נשמעת לכל אדם אולם רק בצד הפנימי והנסתר שבו ולא בצד הגלוי והשכלי שלו. בת קול זו הופעה יותר מצויה ממלאך ולכן יש להשתמש ראשית בבת קול ורק לאחר מכן במלאך. ויתכן שהמלאך הוא כשיש שליחות פרטית יותר ואילו בת קול זו הופעה בנוגע לדברים כלליים. עוד ניתן לומר שהבת קול היא בדרך כלל מופיעה כתגובה למעשה בני אדם. לעומת המלאך שהוא לצוות ולייצר מציאות חדשה בעולם. כך הוזכרה בת קול שיוצאת במוצאי יום הכיפורים ואומרת לך אכול בשמחה לחמך. הכוונה היא שזו העמדה שבאה משמים אל האדם. כך בכל יום יוצאת בת קול מהר חורב ואומרת אוי לבריות מעלבונה של תורה.כך גם בת קול יוצאת ארבעים יום קודם יצירת הולד ואומרת בת פלוני לפלוני. הבת קול היא לא דבר הנשמע במפורש. הבת קול היא דורשת פענוח על ידי חכמים. הבת קול עוזרת לנשמה הפנימית שבנו להכיר את יחס הקב"ה לדברים שנעשים במציאות. כך כותב בספר חרדים: כבר ידעת מה שאמרו בזוהר - בת קול יוצאת בכל יום ומכרזת שובו בנים שובבים. ובת קול יוצאת מהר חורב בכל יום ויום ואומרת אוי להם לבריות מעלבונה של תורה, וקשה, למי מכריזין, הלא אין אנו שומעין כלום. אלא ודאי, אף על גב דאיהו לא חזי מזליה חזי  פרק עג. לא לגבי כל דבר הבת קול היא מהר סיני. בנוגע ללמוד תורה הוזכר שהבת קול יוצאת מהר סיני. וע' מהר"ל ספר דרך החיים פרק ו' משנה ג' שמרחיב לכל בת קול שיוצאת ואומרת משהו מצד מידת הדין.
שאלה: ספרים בעלי מלל לא ראוי: לאחרונה קיבלתי במתנה שני ספרים אשר כבר לפי קריאת העמוד השלישי ניכר כי התאורים בהם רחוקים מדרך הצניעות. האם מותר לי לתרום ספרים אלו לספריה? לא נעים לי להחזירם למעניקי המתנה. האם לזרוק?
תשובה: תזרקי ספרים אלו, אבל אל תגידי לנותן המתנה כדי לא לביישו.
שאלה: עשיית מנגל ביום טוב : 1. האם מותר לערבב את הגחלים כדי ללבות את האש? 2. האם מותר לכבות חתיכת שומן שעולה באש?
תשובה: 1. מותר להעביר אש ביום-טוב, אבל אסור לכבות. עד כמה שידוע לי, נפנוף על-גבי גחלים במנגל גורם לכיבוי האש, ולכן אם אפשר לעשות זאת ללא חשש כיבוי, הדבר מותר. 2. אסור.
שאלה: בצל שנחתך בסכין שאינה פרווה: שמעתי שצריך לחתוך בצל בסכין פרווה. שאלתי היא מה דין בצל שכבר נחתך בסכין בשרי חלבי, האם מותר לאוכלו בארוחה חלבית בשרית בהתאמה? האם דינו ממש כשם אכילת בשר וצריך לחכות שש שעות?
תשובה: לגבי אכילת בצל שנחתך בסכין חלבי בארוחה בשרית, הדבר אסור (וכן להיפך). אבל אם הבצל נחתך בסכין בשרית ונאכל בפני עצמו, אין צורך להמתין שש שעות לאחר אכילתו, עד אכילת חלב.
שאלה: דופן שלישית של הסוכה: בסוכתי שתי דפנות מלאות (זו ליד זו) ושתי דפנות המשמשות כפתח. כדי ליצור דופן שלישית ברצוני להוסיף עמוד אחד במרחק טפח מאחת הדפנות (וע"י לבוד זה יחשב לחלק מהדופן השלישית). שאלתי: האם הדבר נכון והסוכה תהיה כשרה.
תשובה: זה מספיק בשביל שיחשב כדופן שלישית.
שאלה: מה עושים עם ציפורניים? : מה לעשות עם ציפורניים שנגזזו? פרקטית קשה לקבור, האם ראוי להשליך לשירותים?
תשובה: מספיק להשליך לשירותים.
שאלה: נטילת ידים בכלי?: במקרים הבאים כתוב שיש "ליטול ידיים" - שאלתי היא : האם זה דווקא בכלי? א. לאחר שירותים - האם צריך דווקא בכלי? ב. לפני תפילה - האם צריך דווקא בכלי? ג. לאחר תספורת - האם צריך דווקא בכלי? ד. לאחר מקלחת - האם צריך דווקא בכלי?
תשובה: צריך כלי רק באלו הנטילות: בבוקר לאחר השינה, לסעודה, לברכת כהנים וליוצא מבית העלמין. כל שאר הנטילות אינן חייבות להעשות בכלי, אבל הנוהגים במידת חסידות מקפידים על שימוש בכלי גם בנטילות אחרות.
שאלה: איפור שלא נראה בשבת: האם מותר להשתמש באיפור שהוא אבקה ולא רואים הבדל אם שמים אותו או לא?
תשובה: מותר, מפני שאיסור צביעת הפנים בשבת הוא רק מדרבנן, ואם זה לא ניכר לא נראה שרבנן גזרו על-זה.
שאלה: הגשמה מעורבת בעזרא: אנחנו חניכים בתנועת עזרא. במסגרת ההגשמה שלנו, אנחנו מטפחים מסלול כדי למשוך אליו אנשים. אנחנו נוסעים לשם עם הבנות, ומקבלים שם הסברים וכו, כשהבנות איתנו (אנחנו לא מדברים איתן אבל נמצאים איתן כל הזמן)? האם הדבר מותר?
תשובה: אם מקפידים בדרך שלא לדבר סתם עם הבנות ולא להקל איתם ראש מותר.
שאלה: שריפה בשבת: במידה ויש שריפה ביער בשבת, האם מותר לכבות במידה ואין פיקוח נפש?
תשובה: אם יודעים ששריפה זו נבעה מסיבה טבעית, כגון: התחממות יתר של העצים, הבערה בלתי מכוונת וכדומה, אסור לחלל שבת בשביל לכבות אם אין חשש פיקוח נפש, מפני שלא מחללים שבת בשביל להציל ממון. אבל אם יש חשש שזו הצתה מכוונת על רקע לאומני, מותר לכבות את השריפה, כדין נכרים שבאו על ערי ספר, שאם לא נצא היום על זה, מחר יבואו לעשות דברים יותר גרועים.
שאלה: סעודת ברית מילה: אם ברית מילה נעשית במקום אליו מגיעים רבים ומוצע להם כיבוד קל, ועושים בהמשך היום סעודה של ממש לחוג המשפחה המצומצם ומכריזים עליה כסעודת מצוה של הברית, האם היא אכן תוכל להיחשב ככזאת?
תשובה: כן.
שאלה: צום יום הכיפורים : אדם שחולה ביום הכיפורים ורוצה לצום, אבל יש סכנה, מה יעשה?
תשובה: מי שאסור לו לצום מפני שהוא חולה ואם יצום הוא בסכנת חיים, אזי אם הוא צם הוא עושה עבירה ולא מצוה. על כן עליו לאכול לפי הוראת הרופאים.
שאלה: גר בברכת "שעשה נסים לאבותינו": באחת ההזדמנויות נאמר לנו, כי גר אינו מברך "שעשה נסים לאבותינו", שכן אלה לא היו אבותיו. חברה שלי בת גרת-צדק, והיא לא ידעה מכך. היא רק יודעת שאמה כן מברכת "שעשה נסים לאבותינו". מה הדין?
תשובה: נהגו שגר מברך "שעשה ניסים לאבותינו".
שאלה: ביקור אצל רופא בחול המועד: האם מותר ללכת לרופא בחול המועד (לא משהו דחוף). זה הזמן הכי נוח לי, כי בשאר השבוע אני עובדת עד מאוחר ובערב שבת וחג זה לא נוח?
תשובה: מותר.
שאלה: הקאה ביום כיפור: האם מותר לשטוף מעט את הפה במקרה של הקאה ביום כיפור?
תשובה: לא ראיתי זאת מפורש בספרי הפוסקים, אבל נראה שיש לדמות זאת למי ששוטף פצע בידו, שאין כוונתו להנאה, כך גם מותר לשטוף את הפה מכיוון שאין זה לצורך הנאה. אמנם, ח אסרו רחיצת הפה ביום-כיפור אפילו שלא לצורך הנאה, משום שחששו שמא יבלע מעט מים. ובמקרה שאדם הקיא ורוצה לשטוף את פיו ביום כיפור, יש להתיר זאת מטעם שהוא חולה שאין בו סכנה, שסייגי דרבנן לא חלים עליו.
שאלה: יין לבן לקידוש: האם יש חיוב לקדש ביין אדום או שמותר לערוך קידוש גם ביין לבן?
תשובה: בסימן ערב סעיף ד' כתב השו"ע מקדשין על יין לבן והרמב"ן פוסלו לקידוש אפילו בדיעבד אבל מבדילין עליו. ומנהג העולם כסברא ראשונה. וכתב המשנב"ר שלכולי עלמא מצוה לכתחילה לחזר אחר יין אדום. הרב רואי מרגלית.
שאלה: טיהור ממזרות: האם קיימת דרך כלשהי ביהדות בה ממזר יכול לטהר את עצמו או את צאצאיו ולהפוך אותם מפסולי חיתון ליהודים כשרים? האם יש בהלכה התייחסות למשהו כזה?
תשובה: עיין במשנה האחרונה בפרק שלישי במסכת קידושין בדברי רבי טרפון, האומר כי יכולים ממזרים להיטהר על ידי שישאו שפחה והולד יהא עבד, ולאחר שישחרר אותו האדון הוא יהיה בן חורין. אין דבר זה נוהג בזמן זה ולכן הלכה למעשה יש לגשת לבית הדין על מנת לברר כל דבר לגופו של עניין.
שאלה: אתה בחרתנו או אתה יצרתנו?: מדוע אנו אומרים אתה בחרתנו אם למעשה לא היתה פה בחירה בין העמים אלא יצירה מחדש "עם זו יצרתי תהילתי יספרו"?
תשובה: נכון שישראל קדמו לעולם ומתוך כך ישראל גם נבחרים בפועל בעולם. המושג אתה בחרתנו יכול להיות מקביל לאתה יצרתנו. ועוד ניתן לומר שלמרות שמבחינה פנימית עם ישראל הינו יצירה אלוקית מבחינת הגילוי בעולם הזה בחירת ישראל התגלתה בצורה של בחירה מבין העמים. ודומה הענין להצעת הקב"ה לתת את התורה לשאר אומות העולם שהקב"ה הציע את התורה לאר האומות למרות שברור מראש שלא יקבלו. ונוגע הענין בשאלת ידיעה ובחירה.
שאלה: הצבעת נשים בבחירות: מדוע אסור לנשים להצביע בבחירות לפי הרב קוק, ומדוע זה מותר היום?
תשובה: הרב קוק סבר שנשים לא צריכות להתעסק בנושאים ציבוריים. לא מפני שאינן מסוגלות, אלא משום שזה לא מתאים לתכונת האישה ש"כל כבודה בת מלך פנימה". מסיבה זו סבר הרב קוק שאישה לא צריכה להיות חברת כנסת, שופטת או פרקליטה. הרב קוק סבר שיש לאישה עשרות תפקידים ומטלות חשובים אחרים שמסתדרים עם הכלל ש"כל כבודה בת מלך פנימה". כיום אנחנו סומכים על הדעות שהביא בעל שו"ת "שרידי אש", שאם נשים בציבורנו לא יצביעו בבחירות, אנחנו במו ידינו מפחיתים את הכוח אותו אנחנו יכולים לקבל בכנסת, ו"עת לעשות לה' הפרו תורתך".
שאלה: הדור הצעיר צריך לבטל המנהג!: אני כהן וחי במושב. יידעתי את החזן בכדי לעלות לברכת כהנים, אך השיב שזה לא מקובל בבית כנסת זה. מה עושים?
תשובה: בדרך כלל נהוג שכהנים לא עולים לדוכן באזור הצפון. צריך לדעת שזו חולשה, שהרי נפסק בשולחן-ערוך שכל כהן חייב לישא את כפיו בכל יום. בחו"ל לא נהגו לעלות לדוכן אלא בשלושת-הרגלים, מפני שבחו"ל אין שמחה חוץ מאשר בחגים, אבל בארץ ישראל יש שמחה תמיד, וכדברי בעל ה"אור החיים" הקדוש (פרשת כי-תבוא), שאין שמחה כישיבת ארץ ישראל. לכן אני מקוה מאוד שהדור הצעיר יבטל מנהג טעות זה שלא לישא כפיים באזור הצפון. לשאלתך, נראה שבמידה מסוימת אתה אנוס.
שאלה: גזירה שוה: במסכת קידושין הגענו לנקודה שבא כתוב שלומדים מכל לשון קיחה בתורה לשון קניין, והרי יש מקומות שבהם אין הכונה קניין, למשל שה אומר לאברהם "קח נא את בנך." איך אברהם יכול לקנות את בנו?
תשובה: לא מכל דבר לומדים גזירה שוה אלא מצמדי מילים שקיבלו חכמים במסורת שאפשר ללמוד מהם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כיבוי אור והפסקת רעש: א- האם כשהאור דלוק על ידי שעון שבת, ולא תכננתי מראש שהאור יכבה, האם מותר בכל זאת לארגן שהאור יכבה מוקדם יותר? ב- אם צעצוע התחיל לפעול ולהרעיש, ככה שלא ניתן לישון,האם מותר לכבותו בבעיטה?(יש לנו תינוק בן 7 חו )
תשובה: א-ג. גרמא אסורה בדרך כלל לדעת הרמ"א חוץ ממקום של הפסד מרובה. ב. אם אין אפשרות להרדם כלל בגלל הרעש ואין אפשרות לדחוף ברגל את הצעצוע למקום אחר או לכסותו בסמיכה עבה וכדו' יש להחשיב זאת כחולי והבעיטה מותרת.