LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מחלוקות בהלכה: לרב יש לי 2 שאלות: 1. לפני תקופת רש"י ורבנו תם איזה סוג של תפילין הניחו? ומה עומק המחלוקת בינהם מלבד סדר הפרשיות? 2,כששני רבנים ראשונים אחרונים חלקו האם המותר או אסור, כשאנו פוסקים כדעה המחמירה, האם הרב השני למעשה נהג להיתר אפילו כשמדובר בספק חילול שבת וכדו?
תשובה: 1. בסמ"ג (ספר מצוות גדול חלק מצוות העשה סימן כב) כתב שפעם בארץ ישראל נפלה הבימה שעל קבר יחזקאל ומצאו שם תפילין ישנים מאוד כסדר של רש"י. ובהערות לשו"ת מן השמים (לרבי יעקב ממרויש שהיה אחד מבעלי התוספות, סי' ג') מובא - בימים האחרונים נתגלו במערות ארץ ישראל שרידים עתיקים מתקופת בית שני וסמוך לה ומהם נמצאו תפלין מפלוגת לוחמים של חיל בר כוכבא והפרשיות מסודרות כשיטת הרבינו תם, הרי לנו עדות נאמנה שעוד בתקופה קדומה זו היתה נהוגה שיטה זו, כלומר לא הרבינו תם חידש שיטה שלא היתה ידועה מקודם כי אם הרבינו תם חיזק מנהג אלו.וכבר הזכירו קדמונינו שרב האי גאון הניח שתי זוגות תפלין." והבן איש חי (שנה ראשונה פרשת וירא אות כא) כתב על מחלוקת זו "והנה בתחלה היו חושבין מחלוקת זו כשאר מחלוקת שסברה אחת בטלה, אך בא רבינו האר"י והגיד בקבלה מפי אליהו זכור לטוב ששני הסברות אמת, וצריך למעבד תרווייהו, ומימות מרע"ה ועד הגאונים היו מניחים ב' זוגות, וכן איתא בגמרא מקום יש בראש להניח בו ב' זוגות." ובשו"ת מן השמים סימן ג' שאל: "אנא המלך הגדול הגבור והנורא חכם הרזים מגלה נסתרות מגיד נעלמות שומר הברית והחסד, הגדל נא חסדך עמנו היום וצוה למלאכיך הקדושים להודיעני את אשר נסתפקנו ר פרשיות של תפלין.ועתה מלך מלכים צוה למלאכיך הקדושים להודיעני הלכה כדברי מי, ודברי מי אתה מחבב. והשיבו לו: אלו ואלו דברי אלהים חיים, וכמחלוקת למטה כך מחלוקת למעלה. 2. לפני שנפסקה הלכה כל רב הנהיג בעירו ובקהילתו על פי פסקיו, וכיון שכוונתו היתה לשם שמים לעשות את רצון ה' אין מעשיו מוגדרים ח"ו כחטא. יש למרא דאתרא מעמד חזק ומחייב. הברייתא בשבת קל. מספרת "תנו רבנן: במקומו של רבי אליעזר היו כורתין עצים לעשות פחמין לעשות ברזל בשבת." כלומר כאשר המוהל היה צריך להכין סכין של מילה היה רשאי לכרות עצים בשבת לצורך זה, בהמשך אומרת הגמ' "אמר רבי יצחק: עיר אחת היתה בארץ ישראל שהיו עושין כרבי אליעזר, והיו מתים בזמנן. ולא עוד אלא שפעם אחת גזרה מלכות הרשעה גזרה על ישראל על המילה, ועל אותה העיר לא גזרה." במקומו של ר"א נהגו באופן שהוא חילול שבת גמור לדעת החולקים עליו ובכל אופן זכו לאריכות ימים מאחר ששמעו למרא דאתרא. וכך כותב הר"ן בתשובה ס' מ"ח "מפני שבני מקום אחד חייבין לנהוג  כדברי גדוליהן  ואפילו היכא דרבים חלוקין עליהם". יום טוב
שאלה: כתובה אשכנזית: זוג שאמור לערוך חופה בקרוב קיבל מהרבנות כתובה אשכנזית. בברור שעשיתי עם החתן מסתבר שאביו ספרדי. האם להשאיר את העניין כך או שיוציאו כתובה חדשה (ספרדית מהרבנות)?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה עדיף כתובה לפי העדה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: להזיז את הבימה בבית הכנסת: הרב, אנו ישיבה חדשה שפועלת כבר שלוש שנים, בבית המדרש נמצאת התיבה במרכז. שנה הבאה חסר לנו מקום בבית המדרש, כיון שהישיבה ב"ה גדלה. חשבנו להזיז את התיבה ממרכז בית המדרש ולהצמידה לקיר, כך יהיה יותר מקום ליותר תלמידים. כרגע אין באפשרותנו מבחינה כלכלית להרחיב את בית המדרש. האם מותר להצמיד את התיבה לקיר?
תשובה: לא אין לשנות את מקום הבימה אם אין לכם מקום עדיף לבטל אותה ולהשתמש בשולחן קטן באמצע שיתפוס פחות מקום
שאלה: בגלל זה להוריד שליח ציבור: לכבוד הרב. היום בתפילת שחרית עליתי לפני התיבה כפי שנוהגים בני עדות המזרח, ולא בעמוד התפילה כפי שנוהגים בני עדות אשכנז וספרד. לאחר דקה או שתיים ניגש אלי ראש הישיבה ואמר לי בלחש ובעדינות "בישיבה נוהגים להתפלל בעמוד התפילה". מיד עברתי להתפלל בעמוד. אחר התפילה ניגש אלי בחור ושאל אותי מדוע עליתי להתפלל בתיבה, "מה העיניין" הוא אמר. השבתי לו שאין עיניין פשוט כך אני רגיל כל חיי שמתחזנים וכך עשיתי בטבעיות. כואב לי שלא כל אחד יכול לנהוג כמנהג אבות. אך אולי אני טועה ובדברים אלו לא נכון שכול אחד ינהג כמנהגו? רציתי בנוסף לשאול את הרב האם ידוע לו טעם המנהג (אם יש) להתפלל בתיבה?
תשובה: שני תפקידים קדושים יש בתפילות הציבור, האחד הוא התפילה לפני ד', והשני הוא קריאת התורה בציבור. אצל הספרדים נקבע מקום התפילה במקום קריאת התורה עפ"י דברי ח (בברכות) כי אם מתפללים במקום לימוד התורה יש לכך עדיפות, ולמדו זאת מפסוקים. אמנם האשכנזים נהגו ליחד מקום מיוחד לכל יעוד כדי להבחין בין שני התפקידים שאחד הוא מן האדם לשמים והשני מן השמים לאדם.
שאלה: קביעת 30 יום לאבל על אבי: אבי נקבר ב-י"ט בניסן וברצוני לדעת מתי לקבוע את יום השלושים, וגם מתי ערב סעודת מצווה.
תשובה: 30 יום מיום הקבורה מסתיימים מנהגי השלושים. התאריך מחר ביח' אייר, תצאו לבית העלמין ותעשו סעודה  ברכות, הערב או מחר. שלא תדעו צער, מהשמיים תנוחמו.
שאלה: אמירה היא נדר?: רציתי לשאול, במשך 4 שנים בערך לא אוכלת מסטיק, ואף אמרתי לאנשים שאני לא לועסת מסטיק (לא בלשון עתיד), לא תמיד אמרתי בלי נדר. אם אני רוצה לחזור לאכול אני צריכה במקרה התרה?
תשובה: אם קבלת עליך לא לאכול בגלל סיבת מצוה כמו חשש כשרות או סיבה דומה אז צריך לעשות התרה. אבל אם הקבלה היתה כי חשבת שזה מעשה מכוער ולא מכובד ללעוס וללעוס בלי צורך אכילה, אין צורך להתיר, אע"פ שמן הראוי להמשיך ולהימנע מלעיסה זו.
שאלה: ברכה על תפילין של ראש: האם חייב לברך "על מצוות תפילין" כשמניחים תפילין של ראש? ממה שכתוב אצלי בסידור זה רק אם דיברתי אחרי ההידוק של תפילין יד.
תשובה: מנהג אשכנז לברך תמיד. מנהג הספרדים לברך רק עם דיבר.
שאלה: ספק בספירת העומר: אתמול בערבית ספרו 32 יום לעומר נדמה לי שספרתי שלשום 32 במקום 31, אבל אני לא בטוח. ספרתי אתמול עם ברכה 32 מה אני צריך לעשות הלאה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה תמשיך לספור בלי ברכה ותבקש מאדם אחר שיוציא אותך. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מעזיבת התנור: ראיתי כמה פעמים שמופיע במשנה בגמרא בהלכה - המושג "מעזיבת התנור" הפרוש הפשוט הוא טיט או סיד ששמים מעל התנור. אשמח אם הרב יוכל להרחיב את המושג. מזה בעצם למה זה משמש ומה צורתו? ממש - ישר כח!!!
תשובה: אכן מעזיבת התנור היא תוספת של טיט שהיתה מונחת על התנור. עליה היו מניחים את הסירים כדי שהתבשיל שבתוכם יתחמם ויתבשל. פעמים שהמעזיבה היה בעלת שקעים וכך היה ניתן להכניס לתוכה את המאכל ישירות ופעמים שהיתה חלקה והונחו על גבה סירים וכדו'. יום טוב
שאלה: בעניין בחירת מקצוע ופחד של ההורים: אני כרגע נמצא לפני תקופת לימודים ללימודי הנדסאי בניין וכרגע אני דיי מתלבט בינו לבין הנדסאי חשמלאי אך יש לי יותר חיבה לכל נושא הבניין. אבל, להורים שלי זה מאוד מפריע הבחירה במקצוע זה מכיוון שסבי עליו ה ששמי השני זה שמו גם עבד במקצוע הזה ונפטר בעבודה זו. האם אני אמור להתרחק מהמקצוע הזה? האם כדאי לי לבחור במקצוע השני? מראש ואשמח לקבל תשובה כי זה מאוד מטריד אותי
תשובה: אם תוכל לבחור במקצוע השני ולא תרגיש סבל גדול כדאי לעשות זאת כדי להניח דעתם של הוריך, ובזכות זו של כבוד אב ואם תזכה לאריכות ימים כהבטחת התורה.
שאלה: רשב"י - "התנא האלוקי"?!: שלו ם וברכה למעלת כבוד הרב. בשמחה שעושים במירון ושרים שם כל מיני פיוטים ומזמורים לכבודו של הרשב"י, אומרים בין הדברים לכבוד התנא הא-לקי רשב"י וכו. איני יודע כיצד מנקדים את זה - א-לקי עם קמץ תחת הקו"ף (ה"א) או האל-קי עם חיריק. ועכ"פ האמרה הזו קצת צורמת את האזנים, ומה המקור לזה, והאם נכון או מותר לומר דבר כזה? אמנם בתורה ובנביאים מצינו עשרה צדיקים שנקראו איש האלקים כמו ומשה איש האלקים וכו, אמנם שם הכוונה הפשוטה איש נביא, נביא ה. וברכה
תשובה: אפשר להשתמש בביטוי זה כי בזה מדגישים את גדולתו העליונה של הצדיק. ומה שנוגע לניקוד הלמ"ד, חכמי הספרדים נהגו להשתמש בניקוד קמץ והאשכנזים בחולם, כנראה שמקור הספרדים מן השפה הארמית ששם מנוקד השם בקמץ, והאשכנזים מהמבטא העברי.
שאלה: בעלות על קרקע בישראל - המשך: ואם אתן אותה לחקלאי ואבקש ממנו שבשמי יקפיד על לקט פאה ושכחה וכו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בעלות על קרקע בישראל"
תשובה: בימינו לא מקייימים מצוות אלו כי העניים לא יסעו לנגב וא לעמק יזרעאל ללקט שבולים מה יעשו אתם? יותר פשוט וזול לקנות לחם במכולת אך יש מצוות נוספות כגון תרומות ומעשרות גם בהן חיוב ההפרשה הוא על בעלי הפרות ולא על בעל הקרקע אלא א"כ ייחתם חוזה בינך לבין המגדל שיש לך חלק בפרות ובאשר לשמיטה אם המגדל ימכור את האדמה לגוי במסגרת התר המכירה לא קיימת מצוה בכך רק אם הוא יצטרף למסגרת אוצר בית דין יהיה לך חלק במצוה וכל זאת אינו תחליף לחובת הגברא לשבת בארץ בגופך
שאלה: צילום ספר ישן: רציתי לשאול האם זה גזל לתת לאחרים לצלם ספר ילדים ישן שכבר קשה מאוד להשיג לצורך לימוד ילדים בגן? ואם נתתי לאחרים לצלם וזה אסור מה עליי לעשות?
תשובה: מחילה על העיכוב, אם כבר לא מוציאים אותו לאור מן הסתם לא אכפת לבעלים ולכן מותר, אך אם עדיין מוציאים או מתכוונים בקרוב להוציא אסור.
שאלה: ניגוב הרגליים בבגד: ו לרב כידוע אם מנגבים בבגד את הידיים הרטובות זה קשה לשכחה. אני רגיל, לאחר המקלחת לנגב רגליים על הרצפה על הגופיה אותה לבשתי באותו יום, ממילא אחר כך זה הולך לכביסה. האם יש עם זה בעיה מבחינת הדין הנ"ל?
תשובה: לשואל, מסתבר שאין בזה כל חשש. ראשית יש לציין שאין זה איסור אלא אזהרה, כפי שציין בשו"ת עשה לך רב (חלק ח, תשובות בקיצור, סי' ג). העניין שלא לנגב ידים בבגדים הובא במגן אברהם סי' קנח סקי"ז: "ולא ינגב ידיו בחלוקו, שקשה לשכחה". בגמרא בהוריות יג ע"ב, המונה את הדברים שגורמים לשכחה, לא הוזכר עניין זה, אלא בדברי מקצת הראשונים (אורחות חיים, הל' תלמוד תורה סי' כה  תשב"ץ קטן סי' רפז בשם מהר"ם מרוטנבורג), וכנראה פרט זה נכלל בגמרא לפי גרסתם. מכל מקום, בתשב"ץ קטן סי' כח המהר"ם עצמו מזכיר בפשטות (אגב דיון על הלכות ניגוב בשבת) את ניגוב הידיים בחלוקו. מכאן שלדעתו אין זה איסור, או שעניין זה מוגבל לנטילת ידיים לסעודה (כפי שהציע בילקוט יוסף סי' קנח הערה טז). באופן כללי, את הדברים ש"קשים לשכחה" ראוי לפרש על פי ההגיון האנושי המקובל (עיין במאירי בהוריות שם וב'מכתב מאליהו' לרב דסלר ח"ה עמ' 116). לפיכך, מסתבר שניגוב הידיים בחלוק בעייתי משום שהוא מבטא חוסר סדר בחיים וגם מידה של עצלות: במקום להתאמץ מעט וללכת עד המגבת האדם בוחר לנגב את ידיו בבגדו. בנטילת ידיים לסעודה מצטרפת לכך בעיה של היגיינה. ממילא, מסתבר שבניגוב הרגליים בבגד, כאשר הבגד ממילא בדרכו לכביסה, אין כל חשש. ומצאתי מסופר על הרב יעקב ישראל קנייבסקי, 'הסטייפלר' זצ"ל ('ארחות רבינו הקהילות יעקב' ח"ג עמ' קד), שלמרות שהקפיד על הדברים שהוזכרו כגורמים לשכחה לא נמנע מלהתנגב אחרי המקווה בגופיה שפשט.
שאלה: אבלות: אבי נפטר בתאריך י אייר תשע"ה ונקבר ב יא באייר כי נפטר 4 דקות לפני החשכה, ולכן נקבר למחרת לפי מנהג ירושלים. השאלה שלי היא מתי עושים סעודה וגלוי מצבה מתי מסתפרים אחרי השלושים כי יש חג שבועות לפני. אנחנו יוצאי עירק
תשובה: באבלות על הורים אין הרגל מבטל גזירת שלושים - אלא צריך 31 יום ויגערו באבלים. אזכרה מקיימים לאחר 30 יום מיום הקבורה ביום שישי יא' אייר עליה לקבר, וביום חמישי בערב סעודה  ברכות. מצבה - עדיף להקדים כמה שיותר ולא לאחר מיום השלושים. (על פי צרור החיים לרב מרדכי אליהו זצ"ל)
שאלה: קניית תבלינים מהודו: אחותי מטיילת בהודו ורוצה להביא משם תבלינים לארץ מה הדרך לעשות זאת חוץ מלקנות את הצמח בשלמותו (כאמור בשאלה הקודמת), והאם ניתן לקנות גם תערובת תבלינים טחונה בהסתמך על עדות המוכר על תכנה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תבלינים מחו"ל ללא הכשר"
תשובה: וברכת ד' בתבלינים אין בד"כ בעיה, אפילו אם מייבשים בתנור מכיוון שהם מיוחדים לייבוש ולא שייך בהם בד"כ אסורי אכילה. השאלה היא אם יש חומרים משמרים ונותני טעם, ועל כך קשה להסתמך על המוכר שגם הוא לא תמיד יודע מה עשו וכיצד עשו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: אנחנו צריכים לבנות את בית המקדש?: האם מוטלת עלינו מלאכת בניית המקדש? הרי את בית המקדש השני היהודים בנו אז למה את בית המקדש השלישי אנחנו לא בונים בידנו?
תשובה: אומנם זו ככל מצוה, לכאורה יש לקיימה בעצמנו. מאידך אין זו מצוה רגילה, ביהמ"ק צריך לשמש מקור השראה רוחנית לנו ולעולם כולו, ועדיין לא בשלו התנאים לכך. לכן יש צורך בהארה שמימית, ומשום כך יש הסבורים שבהמ"ק חייב להיבנות לפחות בחלקו בידי שמים.
שאלה: תפילין שנפלו בשוגג: פתחתי דלת של ארון ונפלו ממנה תפילין לארץ לצערי. היו בתוך תפידנית שיש בה מיכל פלסטיק שארוז בבד. 2 עטיפות. מה לעשות?
תשובה: כיון שהתפילין היו ארוזות אין כאן ביזיון גדול ולכן אין צורך לצום, ודי במתן צדקה.
שאלה: טבעת נישואין: בעלי היקר קידש אותי בטבעת בחופתנו. הצרה היא שאני לא אוהבת את הטבעת ושאלתי היא האם מותר להתיך את הטבעת ולהכין מהחומר אחת חדשה? האם ההתכה בעייתית מבחינת הערך הרוחני של הטבעת? כבר קראתי שאפשר פשוט לקנות חדשה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "החלפת טבעת נישואין"
תשובה: אין בעיה, את יכולה לעשות עם הטבעת מה שאת רוצה. אם בשעת הקידושין האישה קיבלה משהו ששווה פרוטה - הקידושין חלו, ואם אחר כך היא רוצה למכור את זה לדוגמא, אין שום בעיה.
שאלה: צניעות בבית ההורים: אם זוג גרים תחת ההורים, האם כשהם באים לבית ההורים (דרך החצר) האשה יכולה לבוא אליהם עם מכנסיים או חייבת לשמור על גדרי הצניעות גם שם? מדובר על מקרה שהאבא של הגבר נמצא בבית.
תשובה: : חייבת הכלה לשמור על צניעותה כשהאב של בעלה נמצא ונוכח. אולם אם מדובר על מכנסיים צנועות ורחבות יכולה הלקל בכך בתוך הבית ובחצר.
שאלה: היתר מכירה - תשובות לרב גורן: שלו כב הרב. בעניין היתר המכירה ראיתי בספר תורת המדינה לרב גורן זצ"ל שהתנגד להיתר המכירה בזמננו משני טעמים: 1. לדעתו אין אפשרות למכור רוב אדמות ארץ ישראל, אלא רק מיעוטן. 2. בגלל שיש בעלות-על יהודית של המדינה על הקרקעות, לכן לדעתו לא מועילה הבעלות הפרטית של הגוי על הקרקע. (ע"פ תוס ). רציתי לבקש מכב הרב שישלח או יפנה אותי לתשובה לדברי הרב גורן זצ"ל.
תשובה: וברכת ד' עיין במאמרו של הרב יגאל אריאל שליט"א במשנת השמיטה (לזכר הרב דאום זצ"ל). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מדינת ישראל - יסוד כסא ה  בעולם?: ראיתי בדברי הרב זצ ל שאומר שמדינת ישראל היא יסוד כסא ה בעולם אך מגדיר זאת שמדובר במדינה שהיא מתנהלת לפי דרך התורה ומוסר וצדק הוגן. אזי א כ שלצערנו אין לנו את כל הדברים הללו עדיין, אז למה אני שומע המון רבנים שאומרים שהמדינה היא יסוד כיסא ה. ואם המדינה קמה על ידי חילונים שרצו שהמדינה תהיה בעלת אופי חילוני למה צריך לראות בכך סמל למשהו טוב?? לכבוד הרה ג שליט א
תשובה: אנו מאמינים שהמדינה קמה בידי שמים, ומנהיגי המגינה הם כלי ביד ההשגחה. וכך מפורש בישעיה על אשור. ומאז קמה המדינה החל קיבוץ גלויות עצום שהוא מבשר הגאולה השלימה בשוב ד' את שיבת ציון, ורבתה התורה, לימודה והשפעתה בארץ בצורה עצומה שאולי אלפי שנים לא היה כך בארץ ישראל. ובוודאי כשסוף סוף יגיע היום והתורה תנהיג את ישראל- יראה לעין כל כי באמת מדינתנו היא כסא ד' ככתוב בירמיה ג'.
שאלה: חסימת פרסומות באינטרנט: לכבוד הרב. אני בהחלט מבין את הבעיה כאשר בעלי האתר מגלים דעתם שאינם מסכימים שיגלשו לאתרם עם חסימה. אבל, בגלישה לשאר אתרים לא הצלחתי להבין את הבעיה ואת הדמיון של הרב לזה נהנה וזה לא חסר, אשר שם מדובר שנכנס לרשות חברו שלא ברשות, ואילו כאן ודאי שמדובר שנכנס ברשות, ובפרט שהיום השימוש בחוסם הוא פשוט נפוץ ולגיטימי, ואפילו מפורסם בחנות של גוגל בעצמם להתקנה חינם על דפדפן כרום, למרות שגוגל הם המפרסם הגדול ביותר באינטרנט כיום בעולם כולו. ומעולם לא התחייבתי או קיבלתי על עצמי לעמוד בכללים מסוימים בעת גלישה באינטרנט, כך שאי אפשר לבוא בתלונה שאינני עומד בכללים מסוימים. המפרסם באינטרנט לוקח על עצמו את הסיכון והסיכוי שחלק מהאנשים לא ישימו לב או יתעלמו מהפרסומת, בדיוק כפי שמי שמשלם לבעל עיתון שיכניס לתוך העיתון דף פרסומת מצורף לוקח בחשבון שאם ארצה אוכל להשליך את הדף המצורף לפח קודם כניסתי לביתי, ולפני שאביא אותו בפני בני הבית. כמובן שאם בעל האתר יכריז שאינו מרשה להכנס לאתר עם חסימה, ודאי שאז נוכל להחשיב מי שיכנס לשם עם חסימה, כנכנס שלא ברשות. ויישר כח. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חסימת פרסומות באינטרנט"
תשובה: אם המציאות כפי שאתה מתאר - אכן אתה צודק, וממילא נלמד שכל אתר שלא מגלה דעתו בנושא הרי הוא מקבל עליו את הנהוג והמקובל בגלישה וממילא יהיה מותר לגלוש עם חסימה. אני אינני איש מחשבים ואינטרנט והתבססתי בתשובתי על רוח הדברים שהבנתי מהשאלה הנ"ל. העיקר הוא שהעיקרון ההלכתי ברור, והחידוש ההלכתי היותר חשוב הוא שגם במצב של "זה נהנה וזה לא חסר" הבעלים יכול להודיע מראש על התנגדותו להנאתך, אף שאינה מחסרת אותו.
שאלה: הסמכה שלא דרך הרבנות: האם הרב נהג להסמיך רק דרך הרבנות הראשית ומבחני ההסמכה שלה או בדרך נוספת?
תשובה: אני נוהג שלא לתת סמיכה מחוץ לרבנות הראשית, במקרים בודדים זה רק לתלמידי חכמים שאני מכיר אותם באופן אישי שנים.
שאלה: הפסקה באמירת הקדיש?: בהמשך לשאלה הקודמת ולתשובת כב הרב (ולאחר שאמי שתחי הרשתה לי לומר קדיש על חמותי ע"ה גם לאחר שאסיים אמירת קדיש על אבי הכ"מ): אני עומד לסיים את 11 חודשי אמירת הקדיש על אבי (אני אשכנזי). האם אני רשאי לומר קדיש על חמותי גם בחודש ה-12 לפטירת אבי (ואולי יש להימנע מאמירת קדיש רק בחלק מהתפילות בחודש ה-12)? האם עדיף שאתפלל לפני העמוד בחודש ה-12 לפטירת אבי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אמירת קדיש על חמותי"
תשובה: אתה רשאי לומר קדיש על חמותך בחודש השנים עשר לאביך אבל טוב תעשה אם תפסיק לפחות שבוע אחד ותבקש מחבר או מכר שיגיד באותו שבוע על חמותך, אבל אל תיגש לפני העמוד בחודש זה.
שאלה: ברכת שהחיינו לאחר ל"ג בעומר: האם מותר לברך שהחיינו על בגדים לאחר ל"ג בעומר לפי מנהג האשכנזים?
תשובה: מותר. תתחדשו!
שאלה: מתי אומרים שהכל לטובה?: הרב! אף פעם לא הבנתי כראוי את סוגיית הכל לטובה ואני אשמח אם תוכל לבאר לי אותה. שאלתי היא,על מה חל הכלל הזה? כלומר, האם על כ-ל הדברים שקורים אומרים הכל לטובה? גם דברים שהם תוצאה ישירה ממעשים של האדם (לדוגמא- אדם נוהג בצורה מאוד לא זהירה ולכן היה מעורב בתאונה, האם אפשר לומר שהתאונה היא לטובה?)? ועל חטאים שאדם עושה, גם עליהם אפשר לומר שהם לטובה? או שאפשר לומר זאת רק על דברים שלאדם לא הייתה השפעה עליהם כגון חולי או אסון מסוים (או על מקרים שהאדם השתדל מאוד ונכשל בכל זאת)? מראש!
תשובה: דבר פשוט הוא שעיקר הכונה שהכל לטובה זה על מאורעות חיצוניים שאינם תלויים באדם, ומה שתלוי באדם יש לו בחירה חופשית, שכר ועונש, והוא נושא באחריות על המעשים שהוא עשה. יחד עם זאת, על ייסורים שבאו בעקבות חטא אנחנו יכולים לומר הכל לטובה במובן שזה לטובתו של האדם לתקן אותו ע"י ייסורים בעוה"ז כדי שלא ייענש באופן יותר חמור בעוה"ב. ברובד עמוק יותר, גם על חטאי האדם לאחר שחזר בתשובה מאהבה ניתן לומר למפרע שהכל לטובה, שהרי ע"י תשובה מאהבה זדונות נהפכים לזכויות, וא"כ באה טובה גדולה ע"י אותם עבירות. אלא שכל זמן שאדם אוחז בחטא אמירה כזאת היא התקשרות עמוקה יותר לחטא והיא רק מחמירה ומעמיקה את עוונו. רק לאחר שאדם שב בתשובה מאהבה, שהיא אינה תשובה רגילה אלא תשובה עליונה ומיוחדת, יכול אדם לומר גם על חטאיו לשעבר שהכל לטובה כיון שנהפכו לו הזדונות לזכויות
שאלה: בר מצווה: הבן שלי נולד ב-ב אב תשס"ב וזה יוצא השנה ביום שבת מתי עליו לעלות לתורה באמצע שבוע ומתי בשבת?
תשובה: במצב כזה, העלייה לתורה היא רק בשבת בר המצווה  פרשת מטות מסעי. אם רוצים לעשות אירוע נוסף באמצע השבוע שיכול עליה לתורה בתפילת שחרית - ניתן לעשותו ביום שני שאחרי השבת, ד' אב. כמובן יש לשקול את הדבר בנוגע לדיני תשעת הימים. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: תותי עץ: לא הצלחתי לפורר גרגיר גרגיר התותים כאשר הם בשליל הם נמעכים ביד,אז איך בכל זאת ניתן לאוכלם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בדיקת תותי עץ"
תשובה: וברכת ד' נראה שעדיף לסחוט ולעשות זאת כמשקה מסונן. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מקבץ שאלות: לרבנים החשובים להלן ריכוז שאלות שהצטבר אצלי: 1. כיצד יודעים בדורינו, בבגד האם יש בו שעטנז או לאו, במידה ולא רשום עליו דבר לגבי זה? 2. בתשובה על חטא: כיצד יש לבצע מעשית חרטה וקבלה לעתיד? 3. כיצד עלי לנהוג במידה וגיליתי בדיעבד, לאחר שירדתי מהאוטובוס, שהנהג בשוגג לא ניקב לי נסיעה? 4. כיצד עלי לנהוג אם לא הצלחתי לנקב נסיעה בשל אוטובוס דחוס מאוד ועל כן לא יכולתי לשלם? 5. לפני זמן רב מצאתי ארנק, כנראה של ילדים, עם הרבה שטויות ומעט מאוד כסף במקום מסויים, פרסמתי אותו פעמיים במקום האבדה ואף אחד לא התקשר. מה עלי לעשות בו? 6. בעבר, פעם אחת שכחתי לשלם לגוי שבת שכבר איני יודע היכן הוא. עלי לציין שהגוי היה ביחסים קרובים עימי כידיד, אך היו פעמים שכבר שילמתי לו לפני כן. מה עלי לעשות? 7. האם נתינת בקבוק יין חצי מלא לגוי, במקרה אחר, פותרת הת לו הוא ראוי? ושבוע טוב
תשובה: 1. ניתן לבדוק במעבדה לבדיקת שעטנז. 2. חרטה היא פעולה שבלב ופעמים שכוללת אף מעשה כגון השבת הגזילה וכדו'. קבלה לעתיד ג"כ מוגדרת כפעולה שבלב שפעמים יש לצרף אליה מעשים כגון: עזיבת המקום שממנו ניתן להגיע שוב לחטא. 3. סמן אתה נקב בכרטיסיה כעת! 4. כנ"ל 5. הגרש"ז אוירבעך (מנחת שלמה תניינא סימן ק"ו ס"ק ג') פסק לגבי בגדים שנשכחו בישיבה, וזו לשונו: "בגד שיש בו סימן חושבני שלאחר שעבר חודש או חודשיים יכולים למכור, אך אם יבוא אחר כך לתבוע ויתן סימנים ויאמר שלא הפקירו תשלמו לו כמה שזה שווה למכירה". כלומר, ישנו היתר לשום או למכור את החפץ לאחר חודשיים, ואם יבוא המאבד ויאמר שלא התייאש או הפקיר ויתן סימנים, המוצא ישלם לו כמה שהיה שווה החפץ בשעה שמצא. השווי הוא לפי מחיר השוק כמה אדם מוכן לשלם עבור חפץ כזה במצב שלו כמשומש. וכן במקרה של הארנק כך יש לנהוג ניתן לשום את ערכו ואת ערך שאר הדברים שהיו בו ולהשתמש בו, ואם יבוא משהו ויתן סימנים יש לשלם לו. (כדאי למוצא לכתוב את סימני החפץ במקום משתמר כדי שידע אם אכן החפץ שייך לאותו מאבד) 6. אם הוא לא דרש ת ואין הסכם ביניכם (או בשכונה בה אתה גר או במועצה הדתית) שיש לשלם לגוי של שבת אין חובה לשלם לו. 7. אם אכן אתה חייב לשלם לו על פי הגדרים בשאלה 7 אין זה פוטר מת יום טוב
שאלה: תחום הפצחנות (hackers) בעולם אבטחת מידע באינטרנט : בשנים האחרונות נוצר תחום חדש בעולם האינטרנט והוא נקרא אבטחת מיידע. בתחום אבטחת מיידע ישנן מקצועות הכוללים יכולת פריצה למחשב של מישהו אחר. לדוגמא ברצוננו לתפוס מחבל רק בשביל הדוגמא אך לשם כך עלינו לפרוץ לעשרות מחשבים של משתמשים לכאורה תמימים אין לנו דרך לדעת לפני הפריצה למחשב שאכן אותו משתמש כשר או לא מכיל מיידע או לא מכיל מיידע רלוונטי לתפיסת אותו חשוד. מה דעתה של הלכה בנושא זה, האם המטרה מקדשת את האמצעים או לאו. בנוסף מה לגבי עיסוק עסקי טהור, עבודה בארגון שגונבת סודות עסקיים לאו דווקא צבאיים או בטחוניים אלא לשם מטרת רווח. אבקש מכבוד הרב לנסות להקיף את כל התחום אם זה לשם מטרות בטחוניות במסגרת עובדי מדינה או לשם רווח עסקי טהור. על איזה איסור אנו עוברים? "האם לא תגנוב נכלל באיסור זה?"
תשובה: גנבה עסקית אסורה! גם אם היא נורמה מקובלת בעולם העסקים. חיפוש אחרי מחבלים מסוכנים מותר, גם במחיר של חדירה לרשות הפרט זוהי מלחמה על עצם החיים ובמלחמה מלך פורץ גדר
שאלה: שינוי מקום לעניין ברכה: האם כאשר שתיתי מים או אכלתי מאכל שאין ברכתו המוציא או מזונות (שהכל,אדמה,עץ וכו ) בחדר אחד ויצאתי מהחדר לזמן קצר מאוד וחזרתי לחדר. האם עלי לברך שוב ברכה ראשונה? ואם כן,האם לפני הברכה עלי לברך ברכה אחרונה? ומה בעניין מזונות?
תשובה: לעניין שינוי מקום מחדר לחדר באותו בית, אם חשבת מתחילה שאתה הולך לעבור לשם או שאתה רגיל לעשות ככה במהלך הסעודה - מותר ואין צריך לחזור ולברך. כך הדין גם אם אתה רואה גם מהחדר השני את המקום הראשון, או אם השארת במקום הראשון חבר שאכל איתך. אם לא תכננת לעבור יש מחלוקת האם מעבר מחדר לחדר באותו הבית נחשב שינוי מקום, ולכן לכתחילה אל תלך לחדר השני כדי שלא להיכנס לספק ברכות, ובדיעבד אל תחזור ותברך. שינוי מקום במאכלים שברכתם שהכל, אדמה ועץ (חוץ משבעת המינים) מצריך לחזור ולברך ברכה ראשונה. בדברים שברכתם מזונות יש מחלוקת האם קיים בכלל דין שינוי מקום אפילו במידה ויצאת מחוץ לבית, ולכן יש לסמוך ולהקל לעבור מחדר לחדר גם לכתחילה. הרב יוחאי פרלמן
שאלה: חנוכת בית: בשבח לה רכשנו דירה חדשה. בעזרת ה נחגוג חנוכת בית עם המשפחה. האם יש איזה שהוא חיוב על איך לקיים את חנוכת הבית. תהיה ארוחה עם לחם. כמובן מניין, ויאמרו את הסדר של חנוכת הבית. (מסכת וכו עפ"י הרשום בספר) האם יש חובה לפני הארוחה, להוציא דברי מזונות ושהכול, על מנת שיהיו ברכות נוספות לבית? או מספיק תפילת ערבית, אמירת הדברים וסעודת מצווה? אשמח לתשובה מהירה. כי נחגוג ביום חמשי הקרוב. מראש
תשובה: שיהיה לכם במזל טוב ובשעה טובה, כפי שאתם עושים כך ראוי לנהוג ערבית,לימוד הסדר של חנוכת הבית סעודת מצווה ובוודאי חנוכת בית בארץ ישראל. להוסיף דברי תורה,להודות לקב"ה שהבית והציבור יספוגו דברי תורה. עלו והצליחו.
שאלה: חרקים בזיתים: בחצר ביתי יש עץ זיתים שאינו מודבר. בעבר עשיתי ממנו זיתים ביתיים בכבישה למשך 3 ימים. כשרציתי לאכול מהם בכ50 היו תולעים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חרקים בזיתים?"
תשובה: וברכת ד' לא הבנתי את השאלה. אבל אם רצונך לאכול את הזיתים, עליך לבדוק זית זית ולראות שאין בו נגיעות. או לחילופין להדביר את הזית. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: עלוני שבת המחולקים בבתי כנסת: אני ספרדי מתפלל בבית כנסת שלא כל כך רציתי לחשוף את הזרם שבו, בשנה האחרונה היו מניחים כל מיני עלונים בדלת הכניסה כשבית הכנסת היה סגור. יש לציין שכל העלונים הם דברי קודש נטו מכול הזרמים ב ה תורה נטו מלוקטים מרש י וכוד' ויאמר לקוצרים ה עימכם". אבל משום מה הרב לוקח אותם מיד לגניזה ורק עלון אחד של הזרם שלהם הוא מכניס, פעם אחת הכנסתי את העלונים והרב שאל מי הכניס את זה ושתקתי. אני לא מבין, אלו דברי אלוקים חיים ואיפה שליבו של האדם נמשך שם הוא יעודו, אני לא שולל שום עלון אוהב את כולם אין שום דברי כפירה בהם ופשוט הסתייגתי עם הרב כי לא התאפקתי. יש לציין שהרוב קוראים את העלונים האלה, האם הוא נוהג נכון? זה פשוט לדחוק דברי תורה נטו. ב
תשובה: כיון שהרב הוא מנחה את הציבור באותו בית כנסת ויתכן כי העלונים האחרים שהם כשרים וטובים מנחים בדרך שונה ה יכול לגרום לבלבול של הציבור וזכותו של הרב ליחד את הספרים והעלונים במקומו רק לאלה שהוא הולך בדרכם וכך נהוג בכל המקומות שיש בהם רב ראוי לשמו. אמנם כדאי לפרסם שאין זה משום פסילת השיטות האחרות אלא כדי למנוע בלבול. כמובן שלתלמידי חכמים שדרכם מסודרת לפניהם ראוי שיכירו את כל השיטות וילמדו בכל הספרים.
שאלה: חג שבועות במוצאי שבת - המשך:! בהמשך לשאלותי אני מבקש 2 הבהרות: א. האם אפשר להבדיל על נרית קטנה מוכנה עם 2 פתילות ולהשאיר בלי לכבות? ב. אני לבד בבית, אוכל רק מנות מוכנות מקיטרינג. אם אני חוזר מבית כנסת (רחוק) ואז אוציא את המנה מהמקרר קשה מאוד לאכול. האם יש מצב להוציא לפני התפילה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חג שבועות במוצאי שבת"
תשובה: 1. אפשר. 2. תוציא מנה על מנת לאכול מעט בסעודה שלישית. ואם אי אפשר,ניתן לדחות סעודת ליל החג. ה' יצליח דרכך
שאלה: ריבית בהשקעה בשוק המט"ח: לכבוד הרבנים, הוצעה לי השקעה מחברה בתחום המט"ח, ההצעה - רווחים קבועים תמורת השקעה שמגיע מעמלות. במסחר המט"ח- הסוחרים הגדולים מרוויחים מהעמלות שמשלמים הקונים המוכרים דרכם ולכן הם מרוויחים בכל מצב (שוק עולה-שוק יורד) כמו בתי ההשקעות שמוכרים מניות וכד. אותה חברה רוצה להגיע לנפח מסחר עצום והרווח יתבסס על העמלות ולא על רווחים מהמסחר. האם יש כאן שאלה של ריבית? לכאורה יש כאן שותפות, המשקיעים מביאים כסף והחברה סוחרת איתו ומתחלקים ברווחים.
תשובה: בהבהרת יפה שעסק זה הוא רחוק מהפסד,המדד ההלכתי הוא: האם בהשקעה אתה שותף בין ברווחים בין בהפסדים- אז ההשקעה מותרת. אולם אם אתה שותף רק ברווחים ללא שותפות בהפסדים זו הלוואה ויש צורך לעשות היתר עסקה. הרב דניאל לונצר