LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: נטיעה וברכת מעין שלוש: במידה ונטעתי עץ פרי בט"ו בשבט בגינתי (התשס"ה). העץ כבר בן שנתיים (גדל בתוך דלי או שקית), מתי יהיה מותר בע"ה לאכול ממנו? שאלה נוספת: אם אכלתי מזונות כשיעור, ותוך הסעודה אכלתי גם מעט משבעת המינים (בלי שיעור), האם כאשר אני מברך על המחיה, על המזונות, אני צריך להזכיר גם "על פירותיה"? או שמא יש חשש הפסק מפני שלא התחייבתי בתוספת זו?
תשובה: א. התאריך ט"ו בשט אינו רלוונטי למנין שנות ערלה בתחילת המניין אלא רק בסופו. ב. כדי למנות שנות ערלה מעת הנטיעה הראשונה במשתלה, צריך לדעת בוודאות מתי ניטע העץ. כמו כן צריך לדעת בוודאות שהצמח היה בשקית או כלי שיש בו נקב של 2 ס"מ קוטר בתחתית השקית או הכלי. כמו כן יש לדעת בוודאות שהכלי או השקית עמדו כל הזמן על קרקע ולא על משטח מנתק. במקרה של ספק באחד הדברים שהזכרתי יש למנות שנות ערלה מחדש מעת הנטיעה בגינה. ג. אם אכלת מזונות כשיעור ואכלת גם פרי משבעת המינים יש לכלול גם על המחיה וגם על העץ באותה ברכה. אם בוודאי לא היה שיעור לפירות אין לכלול את פרי העץ באותה ברכה, אך אם יש בכך ספק יש לכלול באותה ברכה  ראה בעניין זה שו"ע או"ח סי' רח סעי' יח ט"ז ומ"ב שם וכן בשמירת שבת כהלכתה ח"ב פרק נד הערה עא (עמ' קעח) בשם הגרש"ז אויערבאך. בברכת התורה והארץ, יואל פרידמן
שאלה: הפגנות על חשבון לימוד תורה: בתקופה האחרונה כידוע המאבק על ארץ ישראל תופס תאוצה הפגנות, תליית שלטים. הדבר כרוך בהשקעת המון זמן, כתלמיד בישיבה שהדבר מפריע לו ללימוד הרציף, מה צריכה להיות מידת המעורבות - ללכת לכל הפגנה? לתלות שלטים בלילות? לאחרונה כל שבועים יש הפגנה ובתור תלמיד שלומד בצפון זה כרוך בהרבה זמן נסיעות.
תשובה: שאלה גדולה שאלת. מצות תלמוד תורה שקולה כנגד כל התורה ומאידך גדולה מצוה בשעתה וצריך לצאת ידי חובת שתיהן. כלומר בתקופה זו צריך לעשות מאמץ מוגבר בשקידת התורה מאמץ מיוחד לתקופה זו. גם כדי להרבות זכויות בעם ישראל וגם כדי לא לפגוע בעליה בתורה חרף כל הפעילות. אך את המינון האישי כמה ללמוד וכמה לפעול לא אוכל לומר לך זאת עליך לעשות לבדך בבחינה שכלית ולשם שמים ואם קשה לך להחליט עליך לשאול את הרב שמכיר אותך. מכל מקום השאיפה צריכה להיות להמשיך לעלות במעלות התורה יותר ככל האפשר דווקא בגלל המצב.
שאלה: התנגדות פאסיבית מסוכנת?: הרה"ג זלמן מלמד שליט"א אומר בקשר להתנגדות לפינוי: "מותר להתנגד באופן פאסיבי, כגון להיאחז במקום בחזקה, אך ללא כל אלימות". לאחרונה פורסם ששוטר שהשתתף בפינוי ביצהר הפך לנכה, ואינו יכול לשחק או להרים את ילדיו. שמעתי גם על עוד חייל שנפצע בפינוי. בהנחה שההתנגדות לפעולתם היתה פאסיבית, האם גם אופן התנגדות זה לא מסוכן מדי שהרי אותו שוטר לא יוכל עוד לשחק עם ילדיו כבעבר ומי יודע כמה עוד נכים יכולים להיות.
תשובה: מי שמתנגד באופן פאסיבי לא יוכל לגרום לפגיעה בשוטר. על כן יש לבדוק האם הידיעה ששוטר נפגע היא נכונה ואם יתברר שהיא נכונה יש לברר כיצד הוא נפגע. ואז יש להניח או שהשוטר נהג בחוסר זהירות, או שהיה מישהו מבין המתנגדים שלא שמע להוראות. מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: פטר חמור בכפר נוער: פינת החי בכפר נוער בו אני מלמד קיבל במתנה לפני כשנה חמור שהוא בכור. הבעלים הראשונים לא היו כהנים. בכפר מעונינים לעשות טכס ומוכנים גם לתת שה לכהן - אבל בתנאי שמדובר על כך שהכהן יחזיר את השה לאחר מכן לפינת החי. מה עלי לעשות? האם יש צורך לבדוק אם יש כהן בין בעלי הכפר?
תשובה: לך כדי לענות על שאלתך יש צורך בעוד מספר פרטים. 1. אין הגבלת זמן אימתי אפשר לפדות את פטר חמור. 2. אסור להשתמש בפטר חמור, בכל דבר הנאה, אא"כ לתועלת החמור. 3. יש לברר האם הפטר חמור שברשותכם הוא ודאי פט"ח או ספק. 4. לאחר שניתן השה לכהן, הכהן יכול להחזירו או להקנותו לכל מי שירצה. 5. אפשר להניח שהכהן יחזיר את השה, ואפילו לדבר עמו על כך, ובלבד שלא יתנו על כך מראש. בכו"א הנתינה לכהן חייבת להיות גמורה. 6. במוסד חינוכי ככפר נוער נ"ל שראוי שכהן יחזיר, כפי שהדין לעניין פדיון הבן שכאשר אבי הילד הוא עני ראוי שהכהן יחזיר לעני את המעות, כן גם בנידון זה ראוי שהכהן יחזיר לכפר הנוער שהוא מוסד חינוכי. אם יש עוד שאלות ופרטים, אשמח לענות. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום גוש קטיף
שאלה: צירוף ליפופים בפתיל הציצית: כשאני עושה ציצית, הליפוף הראשון של הציצית והאחרון נחשבים? הרי הם רק חצי ליפוף ולא שלם.
תשובה: יש מנהגים בזה, אך רובא דעלמא מחשיבים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שאלה הנוגעת לטהרת המת: מדוע פוקקים את נקביו של המת?
תשובה: למנוע בזיון.
שאלה: לגלח את הראש: אני אמור לעבור ניתוחון כדי להסיר 2 נקודות חן שצמחו על ראשי. אני צריך לגלח את השיער שמסביב לנקודות אלו. האם אני יכול לגלח את כל השיער של הראש והפאות כדי לא ליצור מצב של קרחות קטנות על הראש שאינן אסטטיות?
תשובה: עליך למלא כמה תנאים: א. שאמך תעשה זאת ולא אתה או גבר אחר. ב. במשחה ג. מבלי שתסייע בכל צורה שהיא אלא תישאר פאסיבי ללא תנועה כל זמן הגילוח.
שאלה: התפילה פוגעת בקב"ה?: האם התפילה לא מבטאת כביכול חולשה מצד הקב"ה? מראה שהעולם שהוא ברא לא מושלם?
תשובה: "אשר ברא אלהים, לעשות" - ה' השאיר את העולם להמשך עשייתו על ידי האדם. האדם תמיד צריך לשאוף ליותר. רק למתים אין שאיפות. האדם החי צריך תמיד להתקדם, לשפר ולשכלל. ה' מעוניין לעזור לו להשתלם, אך לשם כך על האדם לפנות לה'. עצם הפנייה לה' מעידה על שאיפה למשהו מושלם.
שאלה: המתנה בין בשר לחלב: הורי וסבי נוהגים להפריד בין בשר לחלב שלוש שעות כמנהג יוצאי גרמניה, לאחר התבוננות בהלכה ובפוסקים נוכחתי לדעת שיש לשמור או שש שעות או שעה. השאלה מה עלי לעשות האם ללכת כמנהג אבותי או שמא לנהוג כדעת הפוסקים. האם יש מקור לשמירת שלוש שעות?
תשובה: בשו"ע ובנו"כ לא מוזכר שלוש שעות. אני חושב שהמנהג של שלוש שעות התבסס על שיטת ר"ת בתוס' שמותר לאכול גבינה בסעודה אחרת. הרמב"ם לא סובר כך ומצריך שש שעות. המהרש"ל ועוד פוסקים כותבים שלכתחילה כל בן תורה וירא שמים ינהג שש שעות. לכן לכתחילה ראוי שתנהג שש שעות על אף שמערב אירופה נהגו שלוש, וההסבר למנהג שזוהי מין פשרה כי אין דעה כזאת, בעקרון סמכו על ר"ת רק עשו פשרה כזאת שנוצרה מהמציאות שכנראה נהגו לשתות קפה בשעה 16:00 אחר שלוש שעות מהבשר, לכן נהגו לחכות שלוש שעות. מ"מ בתשובה לשאלתך ראוי לנהוג להקפיד שש שעות.
שאלה: הלעיטהו לרשע וימות???: מה הפירוש "הלעיטהו לרשע וימות" - איך אפשר באופן אמוני להבין שיש מצבים שבהם לא אכפת לנו שיהודי יחטא. הרי כל חטא גורם לפגיעה א. ביהודי החוטא ב. בכלל ישראל ג. ובעולם כולו?
תשובה: נאמר הלעיטהו לרשע, שזה מכוון למי שהוא כבר רשע, ויתכן שביעורו מן העולם הוא טובה לכלל ישראל. ואעפ"כ אין אנו מספיקים בידו לעבור עבירה, אלא בסך הכל לא משתדלים להגן עליו מפניה, כמו שאיננו מעשרים פרות ע"מ לשמור על הגנב שלא יאכל טבל ואין בזה הכשלה בידיים, ומי שפוגע בגנב זה הוא בעצמו ומעשה גנבתו.
שאלה: קנס איחור בת שכר דירה - המשך: הרב כתב בנוגע לקנס המקובל על איחור בת שכר דירה שכל ת הגדל ביחס ישיר לזמן הוא ריבית. האם ניתן, במקום זאת, לקבוע ששכר הדירה יעלה ל-1500 דולר לחודש שהוא הקנס (50 דולר) כפול שלושים או סכום מרתיע אחר, במידה שהשוכר לא יפנה את הדירה במועד?
תשובה: שכר דירה גבוה יותר החל מתאריך מסויים אינו ריבית. אולם שכר דירה מוגזם כמו שהצעת אינו סביר ויחשב כאסמכתא ולא יהיה בר תוקף.
שאלה: ארץ חיטה ושעורה?: מה השבח לארץ ישראל בשעורה? הרי היא מאכל בהמה?
תשובה: גם בני אדם אוכלים את זה. אמנם חיטה יותר טעימה, אבל שעורה אכילה לבני אדם. יותר מכן, לחם העשוי משעורה מברכים עליו 'המוציא', ומצה העשויה משעורה יוצאים בה ידי חובת מצה בפסח. והוא הדין לכל דיני לחם, שחלים על כל חמשת מיני דגן, ובכללם השעורה.
שאלה: כשרות משחת שיניים: האם חייבים להשתמש במשחת שינים עם כשרות מסוימת או מכיון שאני לא "אוכל" או בולע את זה אז זה לא מחייב?
תשובה: יש להעדיף משחה כשרה. בהעדר משחה כזו מותר להשתמש במשחה אחרת כי אינה ראויה לאכילה וגם משתדלים לא לבלוע ממנה.
שאלה: מה מברכים על פתית מאורז?: החלטתי להוריד במשקל ולכן אינני אוכל לחם. האם אני מברך על פתית מאורז או כוסמת "המוציא לחם מן הארץ" למרות שמברכים עליו מזונות בדרך כלל?
תשובה: אורז אפ' אם יבשלו או יאפו אותו לא מברכים עליו 'המוציא' זה דין דווקא בלחם העשוי מחמשת מיני דגן. אמנם דין אורז מיוחד שעל אף שאינו מחמשת מיני דגן ברכתו לפניו היא 'מזונות' ולאחריו רק 'בורא נפשות', אבל מ"מ אינו חשוב כפת ואף אם קובע עליו סעודה לא יברך ברכת המזון כי אף פעם לא נחשב לחם, משא"כ בעוגה ממיני דגן שסתם כך ברכתה 'מזונות' אך אם קבע עליה סעודה כנדרש בהלכה אכן ברכתה 'המוציא' ולאחריה 'ברהמ"ז' כי בעיקרה אפויה מחמשת מיני דגן.
שאלה: פגע בי וחזר בתשובה: קיים אדם בוגר אשר לפני מספר שנים פגע בגופי וכתוצאה מכך גם בנפשי ובאורך חיי, וזאת בצורה בלתי הפיכה. כיום, לאחר פגיעה עמוקה זו אין ביכולתי לתפקד ככל האדם. ניתן לאמר ש 90 אחוז מתפקודיי כושלים מאוד בעקבות מעשהו. אדם זה, שניהל בזמן שפגע בי אורח חיים מתהולל ללא כל רסן, חזר בתשובה. אינני סולחת לו על מעשהו הנפשע. האם יום הכיפורים והחזרה בתשובה מוחלת לו גם על חטאים בין אדם לחברו? מעולם הוא לא ביקש את סליחתי.
תשובה: עליו לפצותך ולבקש את סליחתך אחרת לא יכופר לו לעולם. התגברי על בעיותייך בלי קשר אליו ואל מעשיו וה' יחזקך ויאמצך.
שאלה: מכירה ביותר משתות: קניתי ספר משומש בחמשה עשר שקלים בחנות יד שניה מוכנים לתת לי עליו 50 שקלים האים אין בעיה של שתות. המוכר ימכור את הספר במחיר גבוה יותר בחנות
תשובה: אין בדבר זה איסור אונאה מכיון שמחירו בחנות גבוה יותר מהמחיר בו רצונך למכור. לגבי הדין שאין למכור ביותר משתות הוא נאמר רק לגבי דבר שיש בו חיי נפש. הרב אריה הלברשטט
שאלה: רוח רעה מתחת למיטה: מה דין שימוש במאכלים ששהו מתחת למיטה?
תשובה: לכתחילה מוזכר שלא להשהות שם מאכלים, אך אם עברו ושהו אין לאסור את התבשיל, וכן תבשיל שנגע בו לפני נטילת ידיים בבקר, כיוון שאיסור נגיעה גם הוא בגלל רוח רעה. לכן לכתחילה אין לגעת, אך בדיעבד אין לאסור את התבשיל.
שאלה: קונצרטים אחרי החורבן: מאז חורבן הבית גזרו על כלי זמר, אך לגבי שמיעת כלי זמר מהקלטות ומהרדיו ישנם פוסקים שהקילו בדבר. שאלתי היא : מה הדין לגבי הליכה לקונצרט?
תשובה: למנהג אשכנז האיסור הוא רק נגינה בשעת משתה.
שאלה: שאלה בגמרא: היום לימדתי את הסוגיה בב"ק לב: את המשנה "המבקע ברה"ר."הגמרא עושה צריכותא. ומסבירה מדוע אם הייתי כותב רק את המקרה הראשון לא הייתי יודע את השני, וכך גם הפוך, וכמו כן שאם הייתי כותב את שני המקרים הראשונים לא הייתי יודע את המקרה השלישי, ומסיימת צריכא. שאל אותי תלמיד, שהמשנה תכתוב רק את המקרה השלישי ומתוך כך נדע גם את שאר המקרים. וא"כ הצריכותא לא באמת עונה על השאלה. מה לענות לו?
תשובה: יש סגנון משנה שנקרא לא זו אף זו קתני, דהיינו שעולים מן החידוש הקל לכבד אע"פ שבאופן שמתחדש החידוש היותר גדול אין לנו צורך בקל, אבל זוהי דרך העברת דברים במשנה, ולפעמים הסגנון הוא הפוך, זו ואצ"ל זו קתני. הרב חיים כץ.
שאלה: מנה חמה בכלי שלישי: מה דעת הרב בעניין מנה חמה בשבת בכלי שלישי?
תשובה: הכלל הפשוט המקובל על רובם המכריע של הפוסקים, שאין בישול בכלי שלישי (ועיין בפניני הלכה הלכות שבת עמוד 140-142). אמנם אם המנה תחשב כ"קלי הבישול" יתכן ועירוי מכלי שני גם יבשל מעט. ולכן יש לערות את המים למנה החמה מכלי שלישי. היינו לקבל בכוס את המים החמים מהמיחם, ומהכוס להעביר לעוד כוס, והיא נחשבת כלי שלישי, וממנה לערות לתוך הכלי של המנה החמה.
שאלה: שימוש במיקרוגל בשרי לחלבי: בביתי נמצא מיקרוגל המשמש אותנו לחימום בשרי ופרווה. אנחנו משתדלים למרות זאת לכסות כל דבר הנכנס למיקרוגל. ראשית, האם כיסוי בצלחת הפוכה וכד נחשב ככיסוי לצורך זה של בשר וחלב, או שיש לאטום לגמרי את האוכל? ושאלתי העיקרית היא, האם ניתן להפשיר במיקרוגל לחם או מאכלים שהינם פרווה (שלכאורה אולי בחימום נבלע בהם מעט מהבשרי והופך את המאכל לחזקת בשרי)בארוחה חלבית ממש, עד כדי למרוח גבינה על הלחם שהופשר בו.
תשובה: אם מכסים בצלחת הפוכה בכל עת שמחממים במיקרוגל, אפשר לחמם גם בשרי ופרווה, ומצד הדין גם חלבי, כי גם אם יצאו אדים מהתבשיל, הם אינם חוזרים דרך הסדק הקטן שיש מתחת לצלחת ההפוכה. אלא שמנהג ישראל להפריד בין בשר וחלב, כמו בכיורים, ולכן רבים נוהגים שלא להשתמש במיקרוגל לחלבי ובשרי בלא הכשרה מסוימת באמצע על ידי הרתחת מים רותחים עם סבון בתוך המיקרוגל.
שאלה: חילול על מטבע: 1) מה פירוש לחלל על מטבע? 2) מה הסכום ולכמה זמן זה טוב? 3) מהיכן מגיעים כל הפירות לשווקים בזמן שנת השמיטה אם לא מן השדות? והרי אסור למכור פירות שגדלו בשנת השמיטה? 4) אפשר להעביר בעלות על שדה בשנת המיטה לגוי ואז יהיה אפשר לעשות עם פירות אלה מה שרוצים?
תשובה: א. חילול מעשר שני הוא חלק מנוסח הפרשת תרומות ומעשרות. חלק מן הפירות 9 100 נהייות מעשר שני לאחר האמירה בנוסח: "הרי הן מעשר שני", ואז אסור לאכול אותם לפני שפודי אותם על מטבע. המטבע צריך להיות שווה פרוטה דהיינו כ- 3 אגורות. כלומר במטבע של 1 ש"ח אפשר לחלל כ- 30 פעמים. כדי להקל על הצרכן, שלא תמיד יודע את כל פרטי ההלכות יש במכון התורה והארץ, קרן למעשרות "בית האוצר" לעשיית מינוי טל' 08 6847325, פקס' 08 6847055. ב. פירות שגדלים בשנת שמיטה מגיעים לשווקים או דרך אוצר בית דין או פירות של גויים או פירות של היתר מכירה או שהם משווקים באיסור. ג. אחד מהפתרונות לשיווק הפירות הוא ע"י מכירת הקרקע לגוי לשמך שנת השמיטה בלבד. בברכת התורה והארץ, יואל פרידמן
שאלה: ברכות השחר אחרי התפילה: האם ניתן לומר ברכות השחר ו"יהי רצון" אחרי התפילה? האם זה מותר לכתחילה?
תשובה: מותר. אך לכתחילה יש להתפלל לפי הסדר. רק כאשר יש חשש שלא תספיק להגיע לעמידה עם הציבור מותר לדלג ולהשלים אח"כ.
שאלה: חזרה מתורנות שבת ברכב: האם מותר לחזור ברכב מתורנות בבי"ח בשבת? האם מותר ליסוע לתורנות?
תשובה: לנסוע לעבודה מותר היות שזה פיקוח נפש. לגבי החזרה - יש כלל שבשבת התירו סופן משום תחילתן, כלומר ח התירו משום שאם אדם ידע שלא יוכל לחזור אולי לכתחילה לא יצא. הגרש"ז אוירבעך זצ"ל פוסק כמו המגן אברהם שהתירו רק באיסורי דרבנן סופן משום תחילתן, לכן מותר רק לחזור עם נהג נכרי או עם רכב בטחון כמו אמבולנס שנוסע בהיתר, אבל לא ינהג בחזרה בעצמו. אמנם יש עדיין את הבעיה של יציאה מחוץ לתחום (אפילו עם נהג גוי וכד'), אבל גם איסור תחומין לדעת הרבה פוסקים הוא מדרבנן, ורוב המקומות הם באיסור דרבנן בלבד (גם לרמב"ם שתחום י"ב מיל הוא מדאורייתא, מוזכר בתשובות הרמב"ם שזה דווקא במקום שיש רשות הרבים מהתורה וזה דבר שקשה למצוא).
שאלה: שאלה בהלכות שבת: האם במקרה שאדם מתכוון לעשות מלאכה במזיד בשבת ועושה אותה, ומבלי דעת עושה גם מלאכות אחרות - האם חייב או פטור? מהרמב"ם לא הבנתי את התשובה, כיוון שהוא מתייחס שם (עד כמה שהבנתי) לעצמים שונים ומעשים שונים, ולא כמו בשאלה שלי - לאותו עצם ולאותו מעשה, אלא לפרטים שונים של אבות מלאכה. לצורך הדוגמה נניח שאין בהדלקת מעגל חשמלי בשבת משום בונה וסותר (כדעת החזו"א). 1. אדם הדליק (בסתר) נורת פלורסנט בידיעה שיש שם משום בונה וסותר, אך לא ידע שיש שם הבערה. האם חייב על ההבערה? 2. אדם הדליק (בסתר) נורת פלורסנט בהסתפקות האם יש כאן בונה וסותר, ושוב - לא ידע שיש הבערה. א. האם חייב על הבונה וסותר (בגלל ההסתפקות)? ב. האם חייב על ההבערה? 3. האם באמת יש בונה וסותר במעגל חשמלי (לפי דעת רוב הפוסקים)?
תשובה: מזיד בשבת פירושו שיודע שיש במעשהו איסור תורה שחייב עליו סקילה כשעושהו במזיד אם עשה מלאכה מתוך ידיעה שהיא אסורה ובאותה עת ובאותה פעולה עושה מלאכה אחרת שכלל לא היה מודע לעובדת היותה מלאכה לכאורה אינו נידון אפילו כשוגג ואינו חייב עליה אפילו קרבן. 1. ודאי שלא חייב כמזיד. 2. א. לדעת החזו"א חילל שבת במזיד אם נתמלאו התנאים דלעיל. ב. דומני שאין שם הבערה. 3. זוהי דעת החזו"א אולם זוהי דעת מיעוט. הרב חיים כץ.
שאלה: מותר לשוכר להשאיל דירה?: האם מותר לשוכר להשאיל את הדירה לשבת כאשר מספר המתארחים גדול ממספר בני ביתו בלי לקבל את רשות בעל הדירה?
תשובה: אם בחוזה אין איסור על כך לא נראה לי שהדבר חורג מהמקובל אצל שוכרי דירות.
שאלה: התערבות עם חבר: האם מותר לאדם להתערב עם חבירו?
תשובה: מכיון שכל אחד חושב שהוא צודק על כן אינו מתחייב באמת בלבו לשלם. זו אסמכתא ואין ההתחייבות תופסת. ואם נאלץ לשלם יש בזה גזל מדרבנן. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: התערבות עם חבר: האם מותר לאדם להתערב עם חבירו?
תשובה: התערבות היא אסמכתא. כלומר, שני הצדדים לא התכוונו באמת להתחייב זה לה כל אחד היה בטוח שהוא הצודק וממילא לא יצטרך לתת לחברו דבר. לכן גם כשלבסוף הוא נאלץ לתת אין הדבר נעשה מרצונו אלא בעל כורחו ולכן יש כאן כעין גזל. לתשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: התערבות: האם מותר לאדם להתערב עם חבירו, פירוש: שאומר אדם לחבירו אם ימצא שכך וכך אתן לך דבר פלוני ואם כך וכך תתן לי אתה דבר פלוני? מה הטעמים לאסור או להתיר?
תשובה: הטעמים לאסור התערבות הם: א. במידה ודבר אחד נראה לא הגיוני לחלוטין, שאז אם יקרה המקרה אין האדם המשלם נותן בלב שלם כי לא האמין, שיקרה הדבר. ב. כאשר סכום ההתערבות הינו גבוה מאוד ובודאי שאין נותנים אותו בלב שלם ויש בזה חשש גזל. ג. כאשר ההתערבות הופכת לאורח חיים קבוע הגורם להתמוטטות מוסרית של האדם המתרגל שלא לחיות מעמל כפיו. וכבר נאמר כי גדול הנהנה מיגיע כפיו אפילו מירא שמיים.
שאלה: לחזור על מילים פעמיים בתפילה: האם מותר לחזור על פסוקים בתפילה כגון "אבינו אב הרחמן" או שזה נחשב להפסק?
תשובה: בתפילת שמונה עשרה וודאי שלא יחזור עוד הפעם. בכלל לחזור על דברים פעמיים יש מחמירים, דעת הרמב"ם, אבל ראשונים אחרים מקלים בזה, ואנו יודעים שיש מקומות שחוזרים כמו בשירה בהלל. לכתחילה לא ראוי רק לצורך גדול. בתלמוד מוזכר שאדם לא יאמר פעמיים שמע, שמע או מודים, מודים, י"א (תפארת ישראל) שזה דווקא בציבור ולא ביחיד, וי"א שזה דווקא דברים אלו שמחזי כשתי רשויות, פעמיים שמע או מודים ושאר דברים מותר. לכן למעשה הייתי אומר, מי שרוצה לחזור יהיה מותר, יש לו על מי לסמוך (אבל בכל מקרה לא על שם ה'), להגיד שלכתחילה ראוי לעשות זאת לא, לחוש לשיטת הרמב"ם שהוא מסתייג מזה שאדם יחזור פעמיים חוץ ממקום שח אמרו לחזור.
שאלה: פסיכולוגיה וכיבוד הורים- תגובה: קראתי את מה שכתב הרב ב"רביבים" בעיתון בשבע של שבת פרשת יתרו. אולי לא הבנתי נכון את כוונת הרב, אבל נראה לי שגישת הרב שוללת את הגישה הפסיכולוגית ביחס לקשר הורה- ילד מעיקרה. וזאת מתוך הנחה שהיא מעודדת זלזול וניכור. מקצת שקראתי ולמדתי ראיתי שקיימות גישות פסיכולוגיות שממקדות את הטיפול בקשר בין האדם ובין ההורה כפי שאותו אדם הפנים את דמות ההורה בילדותו, באופן סוביקטיבי, ולאו דוקא כפי שהקשר התנהל מתנהל במציאות. מטרת הטיפול היא לחדד את מודעות האדם לאופן שבו הפנים את דמות ההורה, לעומת הקשר כפי שהיה במציאות, ומתוך כך לאפשר רגשות של אמפתיה והבנה כלפי ההורה, קבלה שלו ואפשרות לסלוח ולאהוב. מטפל שיראה את העצמת רגשות הכעס והניכור של המטופל כלפי הוריו כיעד סופי לטיפול, ייחשב מטפל גרוע לא רק בקנה מידה יהודי, אלא גם בקנה מידה פסיכולוגי. טיפול פסיכולוגי טוב ייחשב ככזה שמאפשר לקיחת אחריות של המטופל על חייו. אני רוצה לחשוב שהפסיכולוגיה נותנת לנו אפשרות להבין את עצמנו טוב יותר, לטפל בבעיות שלנו, ולחיות נכון יותר כיהודים- גם בתחום של כיבוד הורים. נראה לי שהרב שולל מראש את כל הגישה הפסיכולוגית בתחום הזה. אשמח לקבל תגובה. שבת
תשובה: אינני שולל את הסיוע שהפסיכולוגיה יכולה להעניק לקיום התורה והמצוות, אולם בתנאי שכך הדברים יוגדרו, שזאת המטרה לקיים את מצוות כיבוד הורים כראוי, וכן את כל המצוות. מהי הגישה הפסיכולוגית המקובלת כיום אינני יודע במדויק, אולם מדברים שאני שומע לפרקים, אני מבין שמצוות "כיבוד הורים" אינה נלקחת בחשבון. מותר לפי גישת פסיכולוגים רבים לכעוס ולהאשים את ההורים, כאילו אין מצווה כזו. על זה כתבתי. אני בטוח שיש פסיכולוגים יראי שמיים שיודעים איך לטפל באנשים מתוך אמונה ותורה.
שאלה: מעשר כספים, חובה או מידת חסידות?: קראתי את כל השאלות והתשובות בנושא מעשר כספים. מכל התשובות שראיתי הבנתי שיש חובה להפריש מעשר כספים חוץ מתשובתו של הרב ליאור שהביא את הציץ אליעזר שכותב שזהו רק מנהג. מהי ההלכה? האם זה באמת חיוב?
תשובה: אין חיוב כזה. בשו"ע ובנושאי כליו, לא מוזכר שיש חיוב להפריש, זה מנהג יש קהילות שנהגו ויש קהילות שלא נהגו. הציץ אליעזר בתשובתו אסף את כל הדעות, והוא אחד מגדולי הפוסקים בדורנו, והוא מכריע שאין חיוב, אמנם מי שנוהג זה יפה, אבל זה לא חיוב כמו תרומות ומעשרות שאדם חייב להפריש. לכן אם אדם בקושי גומר את החודש יש לנו כלל שעניי עירך קודמין, והוא צריך לפרנס את ביתו, ילדיו ואשתו, ולא שיחתימו אותו על כל מיני הוראות קבע ולא יהיה לו ממה לשלם במכולת. מי שלא יכול לחסוך אני חושב שהוא פטור בכלל. אני עומד בדעתי לפסוק כמו הציץ אליעזר שזה לא חיוב אלא רק מנהג יפה. מי שיכול, יבורך, אך איש אינו חייב בזה.
שאלה: תרומות ומעשרות: לכבוד הרב במידה ובושלו פירות לא מעושרים בכלי- 1.האם הכלי אסור בשימוש,וזקוק להכשרה? 2.נניח והטבל הוא תבלין שבושל עם תפו"א, התפוחי אדמה נאסרים גם הם? 3.האם יש הבדל בין פירות,ירקות ותבלינים לענין הטרפת הכלי? ב מראש
תשובה: לגבי איסור טבל הבלוע בכלי כתב הגרש"ז אויערבאך בס' כרם ציון הלכות פסוקות תרומות ומעשרות עמ' לג הערה ג, שאם עבר מעת לעת דהיינו 24 שעות מותר להשתמש בכל ואין צריך להגעילו. בתבלינים שאינם נאכלים אלא הם טחונים ומיועדים רק לנתינת טעם אין חיוב להפריש תרומות ומעשרות. בברכת התורה והארץ, יואל פרידמן
שאלה: נישואין בפורים: האם ניתן להנשא בפורים? האם יש כאן איסור של לערב שמחה בשמחה?
תשובה: עקרונית מותר. אולם אסור לחתן ולכלה לשתות יין לפני החופה וא"כ לא יוכלו לקיים את מצות סעודת פורים, לכן - למעשה אי אפשר להתחתן בפורים.
שאלה: ילדה בת שלוש שלא רוצה לברך: מה לעשות לילדה בת שלוש שלא רוצה לברך על אוכל?
תשובה: ילדה קטנה אינה צריכה לברך כלל. היא עדין לא הגיעה לגיל חנוך שמוטל על ההורים לחנך אותה. ובגיל זה עיקר החנוך הוא על ידי דוגמא אישית. ככל שהיא תראה את ההורים מקפידים תמיד לברך זה יגרום לה לרצות גם לברך. אין ללחוץ כלל על הילדה לברך זה רק מזיק לחנוך אלא לחכות שהיא תרצה מעצמה לברך אחר שהיא תראה את ההורים מברכים תמיד.
שאלה: מה הברכה על במבה?: מה מברכים על במבה? שמעתי שהרב עובדיה יוסף אמר שצריך לברך אדמה בגלל שרוב החומרים בבמבה עשויים מירקות.
תשובה: לדעתי צריך לברך שהכל, מפני שלא ניכר ממה זה עשוי. הכלל הוא, שאם ניכר ממה עשוי- מברך ברכתו הרגילה. אך אם לא ניכר ממה עשוי- מברך שהכל. לדוגמא: רסק תפוחי- אדמה (פירה), ברוב הפעמים אפשר לזהות בעין ממה הוא עשוי, למרות שהפרי התרסק. חשוב לציין שצריך לראות ממש, ולא מספיקה ידיעה.במקרה כזה יברך 'בורא פרי האדמה'. אך בבמבה לא ניכר כלל ממה זה עשוי, ולכן יברך שהכל. ברכתו של השוקולד - הרב ליאור. ברכתו של שוקולד לבן. ההבדל בין שוקולד לבמבה. ברכת הבמבה - הרב אריאל.
שאלה: לתקן את ההורים: האם מותר להעיר להורים על לשון הרע ורכילות מפאת כבודם?
תשובה: אם ההורים יקבלו את ההערה בהבנה מותר להעיר להם בצורה עקיפה. כלומר לומר להם שבהלכה נפסק שאין לדבר לשון הרע. ולא לומר אתם עוברים באיסור אלא רק לומר את ההלכה בלבד. אבל אין להעיר להורים שיפגעו ולא יקבלו את ההערה. אלא עליך לא לקבל את הדברים. ולהעביר את נושא השיחה לענין אחר.
שאלה: סירוב פקודה- בירור הלכתי: עפ"י הבנתי מבירור ההלכה לענין סירוב הפקודה הרב מתבסס על ההלכה שמובאת ברמב"ם לגבי האיסור לשמוע למלך למצווה לעבור על אחת ממצוות התורה. בעיון רחב בהלכות מלכים ומלחמותיהם נראה בבירור לענ"ד שבמקרים של תיקון המדינה ומלחמת מצווה של הצלת ישראל מיד צר- מתור למלך לעבור על דברי תורה כצורך שעה וחובה לשמוע לו. עפ"י הבנתי, כיום, כל שיקול בטחוני הנלקח ומיושם בעימות עם שכנינו הערבים נחשב בגדר "מלחמת מצווה" של שמירה על בטחונם של כלל ישראל וקיומו. (שהרי, לענ"ד, לא ניתן לומר שרק במקרה של איום אטומי למשל על המדינה תחשב המלחמה למלחמת מצווה, אלא במצב הנוכחי, לממשלה יש את הסמכות האנצלת עליה מדיני מלך (כמו שפסק הרב קוק) לקבוע בעניינים שנוגעים לבטחון המדינה וכלל ישראל שהם מוגדרים מלחמת מצווה)). עפ"י זה- ישנה חובה לציית להוראות הממשלה בעניינים אלו, גם כשהם סותרים דיני תורה, כמו שכל חייל מבצע פקודות של חילול שבת ביום-יום הצבאי. עפ"י הבנתי, ההלכה ברמב"ם שאסור לשמוע למלך עוסקת בכל המקרים שלא נכנסים לתחום מלחמת מצווה (שבה כידוע הותר לאכול נבלות וכו ) ולתיקון המדינה. והאיסור לשמוע לו יהיה רק במקרה של גזירה של המלך בכוונה להעביר על המצוות דווקא, במקביל לדיני קידוש ה. השאלה כאן לענ"ד היא המניע לציווי, וברגע שהמניע חיובי והמצווה היא לא אחת מ3 "יהרג ובל יעבור" ישנה חובה לעבור על המצווה. שאלתי היא כיצד הרב הבין את דברי הרמב"ם בדרך שהובילה אותו להורות לסרב, מפני שעפ"י עיוני בנושא העליתי בידי תשובה שונה. אם טעיתי בעוד הנחה- אשמח לתיקון של הרב. נ.ב ברור שברגע שהכנסת או הממשלה יוגדרו כמלך שרוצה להעביר את ישראל על דתם או על אחת מהמצוות, תהיה חובה לסרב לפקודתן, אך לענ"ד לא סביר ולא נראה שזהו המצב, שהרי כוונת הממשלה היא טובת העם והם פועלים עפ"י מה שנראה להם מתוך הערכתם הבטחונית, מה גם שהם אלו שאחראים על שיפוט המציאות במקרה כזה, שהרי מלך מוציא למלחמת הרשות גם ללא סנהדרין, והוא נחשב ה"מומחה הבטחוני" בנושא הזה. לא נראה לי שסביר לומר שהממשלה או העומד בראשה רוצים דוקא להעביר על המצוות, שהרי אני בטוח שאם הם היו חושבים שיש ביכולתנו להשאר ביישובינו- הם לא היו מונעים זאת. וסליחה על האריכות.
תשובה: עיין בסנהדרין מט, א, במעשה בעמשא בן יתר שהלך בפקודת המלך להזעיק את ישראל למלחמה כדי להגן על מלכות בית דוד, והתעכב בגלל שדברי המלך הקב"ה קודמים לציווי מלך בשר ודם. ושם מדובר בעניין הנוגע לקיום הממלכה. אמנם נכון שבמקרים של פיקוח נפש לאומי, אין אפשרות שכל חייל יחליט כיצד ראוי לתקוף, ואם יתקפו באופן אחר יסרב פקודה. בדיוק למקרים אלו יש חובה לציית, אלא אם כן ברור בעליל שהפקודה אינה נכונה. אבל כאשר מדובר בפעילות אזרחית, כנגד אזרחים, שהיא כנגד מצווה מהתורה, אסור להשתתף בפעילות כזו.
שאלה: מזון דגים בפסח: ברשותי דגים טרופיים אשר ניזונים ממזון חמץ. ישנו מזון מיוחד אשר מתפרק לאט לאט במשך שבוע, כך שאין צורך להאכיל את הדגים במשך הזמן הזה. האם מותר לי להניח מזון כזה באקווריום בערב פסח, וכך להימנע מלהאכיל את הדגים במשך החג, או שעל כל צורה של חמץ שנמצא במים חלים איסורי בל יראה ובל ימצא ואיסור ההנאה?
תשובה: ברור שאם החמץ הזה ראוי לאכילת בעלי חיים בפסח שאסור להשהותו, היות ולא נהפך לעפר לגמרי שאז במקרה זה פוקע ממנו שם חמץ, על אף ששם אותו לפני פסח היות וראוי לאכילתם אסור. ולכן יצטרך להחליף את הרכב המזון לדגים לפני פסח לכשר לפסח.
שאלה: היאבקות בשבת: האם מותר להתאבק למשחק בשבת? יש ספק שמישהו בטעות ייפגע ויצא ממנו דם.
תשובה: מצד הדין לגבי האבקות, קודם כל, ביום חול, יש לדון האם חייב החובל לשלם במקרה של נזק. מוזכר שפטור מלשלם היות ויודע מראש שיכול לקרות לו דבר כזה ובכל זאת נכנס להאבק, זה נחשב כאילו קיימת מחילה. דין זה מדייקים האחרונים מהרמב"ם שלגבי חיוב חובל נקט לשון 'החובל בחבירו דרך נציון (מריבה) חייב' משמע דווקא דרך מריבה אבל דרך משחק פטור. לגבי שבת, היות ולא מחוייב המציאות שיחבול נקרא דבר שאינו מתכוין. וודאי שלא ראוי בשבת לעשות זאת, אבל אי אפשר לומר שממש אסור.
שאלה: מסלול ההסדר - לכתחילה?: איזו זכות מוסרית יש לי באופן אישי לעשות שירות צבאי מקוצר ולחזור ללמוד בישיבה בעוד שאר החיילים ממשיכים להגן על המדינה בגופם ומסכנים את חייהם? כיצד אני יושב מול דף גמרא ולומד בדבקות בעוד חייל אחר נמצא עכשיו בתוך כפר ערבי ונהרג רק בשביל להגן על העם שלו?
תשובה: עם ישראל זקוק לשתי הגנות, הגנה פיזית והגנה רוחנית. הסכנות לקיום עם ישראל הן כפולות (למשל, ההתבולולות מאבדת לנו רבבות יהודים בשנה. עשרות מונים יותר מאשר כל מלחמות ישראל! הנתק הרוחני הוא הגורם להתנתקויות גם בתחום הבטחוני). הישיבה היא מחנה האימונים לחזית הרוחנית. באותה מידה ניתן לשאול מה זכותו המוסרית של חייל המגן על הארץ רק מבחינה פיזית (שהיא חשובה מאוד) לא להשתתף גם במאבק הרוחני? ההסדר עונה על שני הדברים. חיילי ההסדר הם חיילים כפולים בשתי החזיתות. תתפלל בכוונה גדולה שה  ינחה אותך בעצה טובה.