LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הלכות שמיטה בגינה ביתית גדולה: ברשותי גינה ביתית גדולה יחסית, דונם אחד, ובה מספר גדול של עצי פרי ועצי נוי. אני לא שומר מצוות אבל החלטתי להתחיל ומה נאה יותר מהדבר החשוב לי ביותר כבר שנים רבות - עבודת אדמת ארץ ישראל, שהיא בעייני עם-הארץ כמוני הדבר החשוב והעמוק ביותר. אני לא מצפה לתשובות כאן כי השאלות שלי רבות וכלליות מדי ואין לי אפילו שמץ מושג מה מותר ומה אסור, אבל אוי לי ואבוי לנשמתי אם אעבור השנה הזו על הלכה כלשהי בהלכות שמיטה. על כן, אני מבקש לקבל הפניה למקור מידע מוסמך, כלומר ספר שנחשב מקיף ומקובל על הנושא, בעיה מוכרת היא שספרים כאלה מופנים בדרך כלל לאנשים שהם מלכתחילה שומרי מצוות והשפה הנהוגה בהם לעתים לא מובנת לאדם פשוט כמוני, מה גם שיש שם הרבה ארמית שאני לא מבין. קראתי את כל התשובות שכאן וזה היה מידע מועט מדי שכן יש לי מהכול - עצי נוי, עצי פרי, צמחים באדניות ועציצים מנותקים מהאדמה, דשא וכן הלאה. רק שאלה אחת מהותית בכל זאת: מה דינם של עצי פרי שניטעו בשנת שמיטה בעודי יותר גוי מיהודי בהלכות חיי, כלומר מה דינה של עבירה שנעברה מבלי דעת בעידן חיים אחר לגמרי? הארכתי בדברים אבל מה לעשות, פניות שלי לבעלי סמכות בתחום הדת הן כה נדירות שהייתי חייב להסביר בפירוט מאיזה מקום אני כותב.
תשובה: יישר כח על דרכך, יעזור הקב"ה ויתן לך כח ועצמה ללכת בדרך הישר והטוב, מעלה מעלה. הספר הטוב (שפה ברורה בעברית מדוברת, סיכום הבעיות) על הלכות שביעית הוא "קטיף שביעית" אפשר להשיג בטל. 086847325. לגבי שאלתך על עץ שניטע בשביעית בזמנים עברו, נ"ל שאם כבר עברו שנות ערלה, וכמן כן יתכן שעשו היתר מכירה וכמו כן יתכן שהכל היה בגוש, ומכיוון שיש הרבה ספיקות בנידון זה, על כן נראה לי שאין לעקור. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: גיזום גדר חי בשמיטה (פיקוס): במהלך השבוע האחרון ועד היום (כ"א אלול התשס"ז) נטעתי שדירה בת 41 עצי פיקוס בנימין. המטרה - גדר חי כהפרדה ביני ובין השכן, ועל כן עלי לגזום את הפיקוסים בשליש עד מחצית מגובהם וזאת רק לאחר שיקלטו בקרקע. כך מוודאים שהצימוח יהיה לצדדים ולא לגובה וכן שיתחילו ענפים מגובה הקרקע ולא יהיה גזע ארוך חשוף (כלומר עץ במקום גדר חי). השכן ממול העיר את תשומת לבי לשנת השמיטה,לא הייתי מודע לכך מפני שאיני שומר מצוות אבל כשאמר לי זאת כמו נפל למקום החלק האחרון בפאזל והחלטתי להקפיד. יתכן ואספיק לעשות את הגיזום הראשוני החשוב הזה לפני ראש השנה. א. עד כמה ימים לפני ערב ראש השנה מותר לגזום? יש חשיבות לכך שכן הנטע כאמור חייב להיקלט הייטב בקרקע קודם לכך. ב. מה דינם של עצי - נוי אלה שמבלי דעת נטעתי "בדקה ה-90" מבחינת השקיה וטיפול כללי החיוניים כל כך לנטע צעיר בשנתו הראשונה? ג. האם מותר לגזום קודקוד צמיחה של עץ כדי לעודד צמיחה לצדדים, כלומר האם יש כאן למעשה היתר לבצע זאת מאחר ואני לכאורה מונע מהנטע לצמוח לגובה ולמעשה מגביל אותו? השעה דוחקת ואני התעוררתי (תרתי משמע) כמעט מאוחר מדי.
תשובה: א. לגזום מותר עד ערב ר"ה. ב. כיוון שאלו עצי סרק אין לעקרם, ואפשר להשקות כפי הנצרך לנטיעה צעירה זו. שאר הפעולות צריך פרוט מה הנך עושה. ג. אין לבצע בשביעית גיזום קודקוד, המיועד להצמחה. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: סחורה בשביעית ומצע מנותק: א. לפי מה שהרב השיב לגבי סחורה בפירות שביעית אני מבין שלא ניתן לקנות פירות מאדם שלא שומר הלכות שמיטה, הרי נוהגים להקל ב"שמור ונעבד", כיצד זה מסתדר? ב. לפי מה שהרב ענה לגבי מצע מנותק אני מבין שאם יש עציצים במרפסת סוכה עם דפנות וסכך ללא ניילון למטה זה נחשב מחובר גם לענין ערלה וכאשר יעבירו לאדמה לא צריך לספור שנית שנות ערלה?
תשובה: א. שמור ונעבד זהו דין בפירות ולא דין במסחר. דהיינו אכילת הפירות מותרת אבל כיצד סוחרים בכך. ב. אנו הולכים לחומרא לשני הכוונים, ואם היה במרפסת לעניין ערלה יחמירו למנות שנות ערלה חדשות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: איסור כיסוח דשא בשמיטה?: שאלתי את הרב את השאלה הזאת ולא הבנתי בדיוק את תשובתו, אנסה לבאר את שאלתי בצורה יותר טובה, הרב טיקוצ ינסקי בספרו "ספר השמיטה" מביא בעמודים: י"ט-כ, סעיף-ד : ".ואותם הזרעים הנזרעים לנוי - לא יחתכם מלמעלה כדרך שחותכין אותם להשוותם, דאף שאין בחתוך זה כוונת גידול אלא רק ליופי בעלמא, מ"מ אסור כיון שעכ"פ הר"ז מועיל לגידול הצמח.", ובהערות למטה (הערה 10) כתב: ".ואפי להפוסקים בקוצץ לעצים ולסכוך שקוצץ כדרכו אף אם ידוע שהקצוץ מועיל לאילן, קשה להתיר בנ"ד דכאן עכ"פ איננו קוצץ כדרכו ". 1) יוצא לפיו שאסור לכסח את הדשא בשמיטה ואין להתיר משום קוצץ כדרכו מה דעת הרב בכך? 2) מה הגדר של קוצץ כדרכו שמתיר לקצוץ במצבים מסויימים, ושאוסר לקצוץ במצבים מסויימים?
תשובה: 1. להגרי"מ טיקוצ'ינסקי אין לכסח דשא, ובייחוד בגלל הבנתו בכיסוח, לדעתנו מותר הכיסוח בתנאים שנכתבו. 2. לדעתנו כל מקום שאינו מתכוון להצמיח מותר לקצוץ כדרכו. בברכת התורה כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ילדה ואמא בשם דומה?: האם מותר לקרוא לתינוקת בשם חן, כאשר לאמא קוראים בת-חן?
תשובה: מותר. "בת חן" זה השם המלא, וכאן זה שם חדש.
שאלה: מהלך לימין רבו: כאשר אני מלוה את הרב שלי לארועים, האם אני צריך להיות בשמאלו - יד ימין שלי צמודה ליד שמאל של הרב? ראיתי שהסברה לכך היא שיד ימיני תהיה מוכנה לשרת את הרב. (יומא מז:)
תשובה: אתה צודק, הסברה שהבאת נכונה.
שאלה: עתירה מנהלית נחשבת כערכאות?: אני רוצה להגיש עתירה מנהלית כנגד העירייה וכנגד מנהל בית הספר שמסרב לרשום את בני ללימודים בתואנות שווא (מניעים זרים). האם עתירה מנהלית נחשבת פניה לדון בערכאות? שהרי אני לא מבקש ש"ידונו" כאן האם להוציא ממון מפלוני, אלא בסך הכל שבית המשפט יתן למנהל צו עשה מיידי לרשום את הילד כפי שמוטל עליו על פי חוקי המדינה? אשמח אם הרב יצרף מקורות לדבריו.
תשובה: בתביעה מנהלית כנגד רשויות החוק מותר לפנות ישירות לבית המשפט, ואין בזה משום הליכה לערכאותיהם משום שברור הדבר שהם לא יגיעו לדיון בבי"ד רבני שכן אין בסמכותם החוקית לקבל את הכרעת בית הדין הרבני, וכן ברור שלא יתדיינו בבית הדין. המקור לדברים מתחיל משולחן ערוך חושן משפט סימן כו סעיף ב שכתב "היתה יד עובדי כוכבים תקיפה, ובעל דינו אלם, ואינו יכול להציל ממנו בדייני ישראל, יתבענו לדייני ישראל תחלה  אם לא רצה לבא, נוטל רשות מבית דין ומציל בדייני עובד כוכבים מיד בעל דינו". וכתבו על כך חלק מן האחרונים, שאם מפורסם שלא יבוא לדיון בבית הדין הרבני אין צורך בקבלת רשות מבית הדין. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: התנהגות בזמן תקיעת שופר: איך צריך להתנהג בזמן תקיעת שופר בראש השנה?
תשובה: הכי חשוב - לכוון לצאת ידי חובת המצוה. בנוסף כותב הרמב"ם: "אע"פ שתקיעת שופר בראש השנה גזירת הכתוב רמז יש בו כלומר עורו ישינים משנתכם ונרדמים הקיצו מתרדמתכם וחפשו במעשיכם וחזרו בתשובה וזכרו בוראכם" (הלכות תשובה פרק ג הלכה ד). כך שזהו הזמן המתאים לתשובה. בנוסף טוב לכוון על עקידת יצחק שתעמוד לנו לזכות ביום הדין. שנזכה לכתיבה וחתימה טובה עם כל ישראל. אמן. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: פירות שביעית בחודש תשרי: ראש השנה מתקרב על מה צריך בנושא פירות שביעית בחודש תשרי להקפיד, ירקות או פרות או על הכל?
תשובה: בפירות יש להקפיד ככל השנים על דיני ערלה ותרו"מ. בירקות כמעט כל הירקות יהיו או מהיתר מכירה או ספיחין, ולכן יש להקפיד לקנות בחנויות "אוצר הארץ". בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אכילת בשר עד תקופת נח: שמעתי שהאדם עד תקופת נח לא אכל בשר אלא צומח בלבד. האם זה נכון, ומהיכן אפשר לבסס עובדה זו?
תשובה: הפסוק בבראשית פרק ט' אומר: "כל רמש אשר הוא חי לכם יהיה לאכלה כירק עשב נתתי לכם את כל". על פסוק זה דורשת הגמרא במסכת סנהדרין דף נ"ט שהותר בשר לנח ובניו, היות וקודם לכן היה אסור באכילה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: תיקון אלמנה לספק גרושה: חברתי התגרשה ואחרי הגירושין המשיכו לחיות ביחד, היא גם סעדה אותו אחרי הגירושין, עד למותו. הבנתי שיש תיקון לאלמנה ע"מ שתוכל להנשא לאחר. האם במקרה שלה היא צריכה לעשות תיקון אלמנה מפני שהמשיכו לחיות ביחד כאילו לא התגרשו. עליי לציין כי נוכחותו מורגשת מאד בביתם. הצעתי לה לומר פרק תהלים או לעשות דבר-מה לעילוי נשמתו בכל פעם שהיא נזכרת בו או מרגישה את נוכחותו, האם יש דבר נוסף שכדאי או צריך לעשות?
תשובה: כיון שיש איסור בחיי משפחה ללא נישואים צריכה החברה לקבל על עצמה תיקון על כך וזה יעזור גם לנפטר. בודאי שהיא יכולה לתת גם צדקה או לתת למקום שבו לומדים תורה לעלוי נשמת אותו יהודי, אבל כיון שאין היא אשתו על פי ההלכה אין צורך בתיקון אלמנה.
שאלה: לקסיקון  אוצר התלמוד  שכטר: ברצוני לשאול אם הרב מכיר את הספר "אוצר התלמוד" מאת הר ד"ר יוסף שכטר, ביאורים מונחים ומושגים, עניינים וכללים בתלמוד הבבלי. האם אפשר ללמוד מספר זה ולסמוך על מה שנכתב בו?
תשובה: כמדומני שראיתי ספר זה לפני יובל שנים, אך איני זוכר אם הוא בעייתי.
שאלה: בעלות ממונית לילדים קטנים: מהו גדר בעלות ממונית שיש לילדים קטנים, האם יש לילדים קטנים (גיל שנה עד ארבע חמש) בעלות על דברים שניתנו להם במתנה, כגון ממתקים או צעצועים קטנים? האם להורים שלהם (או לאחרים) מותר מן הדין לקחת אותם מהם, מסבות חינוכיות או אחרות, והאם יש כאן לפנים משורת הדין?
תשובה: א   על פי הדעות המרכזיות בהלכה מציאת קטן ומתנה שקיבל שייכים לאביו, וכך נפסק בשו"ע סימן ע"ר. הסברא לדבר היא שלא תיהיה איבה בין הבן לאב המפרנסו, דהיינו שעין האב לא תיהיה צרה במה שמקבל בנו. יתכן ובמציאות שניתנה לו מתנה על מנת שאין לאביו רשות בה, הרי המתנה היא שלו, שכן יש לקטן זכייה מן התורה כאשר מישהו אחר מקנה לו, והאיבה אינה שייכת במקרה זה, שכן הבן לא נותן את החפץ לאביו משום שהנותן אינו מסכים, ולא משום שהוא עצמו אינו חפץ בכך. אולם גם זה לא מוסכם על כל הראשונים, שכן לפי הרמב"ן בב"מ דף י"ב אין לקטן זכייה מדאורייתא ותמיד הכל לאביו. שרבנן הם נתנו לו כח לזכות במצבים מסוימים, והם אמרו שזה יהיה שייך לאב. (ועיין בהרחבה מחנה אפרים הלכות זכייה סימן ב'). כאשר זיכו לקטן ע"י מישהו אחר, נראה שאם אמרינן שזכין אינו מטעם שליחות א"כ הרי יש לו זכייה מן התורה, ורק לפי ר"ת שיש בזה תקנת איבה הרי היא של האב, מש"אכ לרמב"ן הסובר שאין תקנת איבה במתנה. אולם אם זכין הוי מטעם שליחות, א"כ לא שייך בקטן אלא מדרבנן, וגם הרמב"ן יודה שהוא של אביו דהם אמרו והם אמרו. קטן שאין לו אב, אפילו שסמוך על שולחן אחרים, מתנתו ומציאתו לעצמו, אם זכה במתנה על פי הכללים והמגבלות של זכיית קטן. (המקור לכך הוא בדברי התוס' בב"מ י"ב, כאשר ההסבר הוא שאין כ"כ איבה שהרי יכול להתפרנס גם מאנשים אחרים. ויש לעיין ביתום הסמוך על שולחן אימו.) ב   גם במצבים שיש לקטן בעלות על חפץ, מותר להורה או המורה להחרימו לצורך חנוכי, והסברא היסודית בעניין היא שאם הותר להכותו לצוך חינוך, כל שכן שמותר לקחת את ממונו לצורך כך! הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: תרגום דברים אסורים: הנני מתורגמן בשפה התורכית. לפעמים מגעים אלי עבודות שאינני יודע עם מתאים לקבל אותם. לדוגמה, שבוע שעבר פנו אלי מחברת הימורים שרוצים תרגום בקשר לכל מיני משחקי הימורים. לאור העובדה שמדובר בעסק שהורס משפחות וחיים, האם ראוי לקבל עבודות מסוג זה? וכן התבקשתי לתרגם תעודת נישואין של שני יהודים שהתחתנו אזרחית בתורכיה. הבעל הינו כהן ויש סיכוי שהנישואין נערכו בתורכיה משום פסול חיתון. האם אני יכול לתרגם את המסמך הזה, או שמא זה נקרא סיוע לדבר עברה, האם יש הבדל כלשהו בין שני המקרים בהיבט ההלכתי?
תשובה: לא ראוי לקבל עבודות מסוג זה שנודף מהם ריח עבירה, תקבל עבודות אחרות, וה' ימציא פרנסתך ממקום אחר. (לגבי המקרה השני שציינת, אם באמת יש סבירות גבוהה שזה לא דבר עבירה, כגון שנוסף לחופה עשו נישואים אזרחיים, אתה יכול לתרגם).
שאלה: מתקן מים ביום טוב: בביתי מתקן מים מינרליים - חמים וקרים. עם פתיחת ברז המים החמים נכנסים למיכל הפנימי מים פושרים ובשלב זה מופעל מיתקן החימום. המתקן ממשיך לחמם גם לאחר סגירת ברז החמים, עד שהמים במיכל הפנימי מגיעים לחום הרצוי. ברצוני לדעת האם מותר להשתמש בברז המים החמים או הקרים שגם הם מתקררים ע"י פעולה חשמלית, כתוצאה מפתיחת המים ביום טוב?
תשובה: ביו"ט מצד שהמים מתחממים אין בעיה (מותר לבשל ביו"ט). הבעיה היא שמופעלת מערכת חשמלית הגורמת למתכת חדשה להתלהט. כיון שבמקרה שציינת מייד כשמוציאים מים מופעל גוף חימום יותר חזק, זה בעיה, ויש להימנע. לגבי ברז מים חמים, כיון שאין גוף חימום, אלא זה קירור ע"י גרמא, אין צורך להחמיר.
שאלה: "שתי פתיליות בנר אחד": לגבי המדרש בנושא "שתי פתיליות בנר אחד" המופיע בסוף בתלמוד בבלי, מסכת גיטין דף נ"ח עמוד א, האם מבחינה הלכתית במקרה של אישה הנאנסת יש חיוב לגרשה, או אם זנתה? ואם זנתה - מדוע מחוייב הבעל לתת לה מזונות (המדרש הנ"ל הוא המדרש על הנגר והשוליה- אגדת חורבן אחרונה) "כל המשמח חתן וכלה כאילו בנה אחת מחורבות ירושלים" - האם יש סימוך גם למקרה הפוך, או שניתן להסיק מדברים אלו גם את ההפך חס וחלילה?
תשובה: א - אשה שנאנסה מותרת להמשיך ולחיות עם בעלה כל עוד איננו כהן, אולם אשה שברור שזינתה מרצון אסורה לחיות עם בעלה. במצב שזנתה מרצון, הבעל יגרש אותה ולא יהיה חייב בת הכתובה והמזונות. (ובאמת בסיפור שבגמ' הבעל חשב שנאנסה ע"י נערים, ומכיוון שהיה אונס ובמצב זה אינו חייב לגרשה, הרי שאם מגרשה זה היה מרצונו החופשי ועליו היה לשלם את הוצאות הכתובה). ובכל אופן אין לאדם לפסוק דין בנושאים אלו על דעת עצמו, אלא על דעת בית הדין. ב   החתן והכלה בונים את ירושלים בחתונתם, שכן הם מוסיפים חיים והמשכיות לעם ישראל. המשמח אותם ביום חתונתם הרי הוא מחזק את הבניין שלהם, ומעמידו על יסודות של שמחה ו מי שאינו משמח אינו מחריב אלא פשוט אינו שותף בבניין. (כל עוד אינו גורם סכסוך וכדומה.) הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: העברת עציצים בשנת שמיטה: אני עובר דירה בעז"ה בעוד כמה חודשים. יש לי עציצים בגינה והייתי רוצה לשאול את הרב האם מותר לי להעביר אותם בשנת שמיטה. אני יודע שישנם הבדלים בין עציצים נקובים לבין שאינם. רוב העציצים שאני מדבר עליהם הם חצאיי חביות של יין. אין להם נקבים אבל מכיוון שהעציצים מורכבים מחתיכות עץ אז האטימה אינה מושלמת. אם התשובה חיובית ואפשר להעביר עציצים בשנת שמיטה אז האם יש מקום שידוע שהם שומרים על דיני שמיטה ובו אפשר לקנות במהלך השנה עציצים?
תשובה: העברת העציצים מאותה דרגה מותרת, דהיינו אם העציץ עמד אצלך על הקרקע אתה יכול להעביר אותו לקרקע אחרת, לא להוסיף לו קרקע וכדו' אלא באותה צורה בו הוא כעת תוכל להמשיך את הגידול במקום אחר. עדיין אין בידנו מידע מלא בדבר משתלות, אולי לרב ויטמן 036904639 פקס 036993431 בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: השם "דור יוסף" לבן : אבי נפטר בגיל 73 ביום כ"ב בטבת תשס"ז ושמו יוסף. הוא נפטר מייסורים עקב מחלה קשה ואשפוז ארוך וגם רוב חייו היה חולה ונכה. בע"ה אמור להיוולד לנו בן בחודש טבת. חשבנו היא לקרוא לילד דור-יוסף כלומר השם יוסף יהיה שם אמצעי. הבעיה היא שלא נראה לי שנשתמש בשם האמצעי ולכן אולי גם זה לא טוב לילד. מה דעתכם? וכן רציתי לדעת מהי פרשת השבוע שהיתה באותו שבוע שבו נפטר אבי, כי הבנתי שבפרשה נאמר שתם דור יוסף או משהו כזה (בגלל זה חשבתי על השם דור-יוסף).
תשובה: מנהג ישראל לקרוא לילד על שם קרוב משפחה שנפטר ויש בזה משום כיבוד אב ואם ולכן ראוי לקרוא לילדכם על שם אביכם אף אם זה שם שלא ישתמשו בו כי אם כשיעלה לתורה. ולכן השם דור יוסף הוא שם טוב. ומאחר ואתם מוסיפים שם נוסף אין לחוש לכך שסבל בחייו מייסורים. פרשת השבוע ביום פטירת אביך הייתה פרשת שמות שמסופר בתחילתה על פטירת יוסף וכל דורו ועל כך שקם מלך חדש על מצרים "אשר לא ידע את יוסף".
שאלה: סוכה תחת פרגולה ממתכת: בביתי יש פרגולה עם מסגרת מביטון ורשת העשויה ממתכת. גובה הפרגולה כשלושה מטרים. רוחב הברזלים ברשת הוא כשלושה סנטימטרים והרווח בניהם הוא כ-12 סנטימטרים (הפרגולה יוצרת ריבועים בגודל של 12 סמ"ר, החום רב על הצל באופן מובהק ורואים את כיפת השמים במבט ישיר). האם מותר "להתעלם" מהרשת ולבנות מתחתיה סוכה (כולל הסכך), במידה ולא האם יש פיתרון נוסף למעט פרוק הרשת?
תשובה: מכיון שחמתה מרובה מצילתה זו אינה סוכה, ואתה יכול לבנות סוכה תחתיה או להניח על הברזלים קרשים ולסכך עליהם.
שאלה: אמירה לגוי ביום טוב שני: אמירה לגוי ביום טוב שני לחבר פלטה לשבת, האם יש היתר משום שבות? וכן בגלל יום טוב שני מדברי סופרים, ואם אסור האם יש צורך שלגביו יהיה מותר?
תשובה: מותר, להדליק ביום טוב זה איסור דרבנן, ולצורך מצווה תהיה מותרת אמירה לנוכרי.
שאלה: נעילת נעלים שמאירות בשבת: האם ניתן לנעול בשבת נעלים שמאירות בזמן שדורכים עליהם?
תשובה: ממה שהבנתי ישנם שתי סוגי נעלים אלו שפועלים על סוללות ואלו שפועלים על ידי אנרגיה המופקת מההליכה והחיכוך של הסוליה. בפועל - אין ללכת עם אף אחד מהם בשבת. הן בגלל שימוש בחשמל, והן בגלל שמוליד אור חדש בעולם וטעמים נוספים. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: האר"י חולק על הירושלמי?: האר"י אומר שאין לנגוע בזקן כלל, בניגוד לתלמוד הירושלמי. כפי שרואים בציטוט הבא: "אי זו אומה כאומה הזאת! בנוהג שבעולם, אדם יודע שיש לו דין, לובש שחורים ומתעטף שחורים ומגדל זקנו, שאינו יודע היאך דינו יוצא. אבל ישראל אינן כן, אלא לובשים לבנים ומתעטפין לבנים ומגלחים זקנם ואוכלין ושותין ושמחים בראש השנה, יודעין שהקב"ה עושה להן ניסים" (ירוש ר"ה פ"א ה"ג). האם האר"י חולק על מנהג עם ישראל מימי קדם שהיו מסדרים את הזקן לכבוד אירועים משמחים?
תשובה: חלילה! האר"י הקדוש אינו חולק בשום אופן על ח! האר"י לא כתב איסור בדבר אלא הנהגה רוחנית טובה. מי שהוא בדרגה מתאימה אשריו שהוא מחמיר, אולם הירושלמי (ועוד מקורות רבים) דיבר על עיקר הדין שאומר שכל עוד האדם אינו משחית את זקנו בתער באופן שאסור, וכן משאיר את פאותיו - מותר בסידור זקנו. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: שימוש בפירות שביעית: א. האם מותר לעשות מרק מפירות שביעית בצורה הבאה: מבשלים את הירקות ולאחר מכן מרסקים את הכל עד שהופך למרך סמיך אחיד, האם זה נחשב כסחיטה ואסור או שזה נחשב כריסוק ומותר אם דרך בכך? ב. אסור לסחוט תפוח אבל אם מרסקים במיקסר זה נוצר בעצם רסק נוזלי, האם זה מותר? ג. ראיתי שמים של תפו"א אינם קדושים בקדושת שביעית כי לא רגילים לאוכלם, אבל נראה לי שכן רגילים לקחת חלק מהמים ולהשתמש בהם לפירה אם כן המים כן נאכלים, האם הנחתי נכונה? ד. מים שמבשלים בהם סלק ראיתי שיש בהם קדושת שביעית. האם יש חילוק בין סלק המבושל עם קליפה שאז זורקים את המים ובין סלק ללא קליפה שיש ששותים את הנוזל?
תשובה: א. נראה שדינו כריסוק המותר. ב. היום הגרברים וקופסאות של רסק תפוחים הם נפוצים מאד, ונראה שאפשר להקל בגלל שכך דרך אכילתו היום. ג. לא ידוע לי, צריך לברר מציאותית אצל מבשלים. ד. כן, אם נעשה רק להורדת חול אין בו קדושת שביעית, אולם אם נעשה גם למאכל (שתיה) הרי שיש בו קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: גניזה לחפצים הקשורים למצוות: האם עלי לגנוז את החפצים הבאים, או שניתן לזורקם לפח: 1. נרתיק ישן של לולב שכתובים עליו חלקי פסוק. 2. נטלה לנטילת ידים. 3. קישוטים קרועים של סוכה וחתיכות שנפלו מהסכך.
תשובה: אין צורך לגנוז את החפצים שמנית. אולם גם אין לזורקם בבזיון. לכן צריך לעטוף אותם בשקית היטב (ואפילו שתיים) ואז אפשר לזרוק לפח. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: הכל בידי שמים?: אינני מבינה איך מצד אחד אני מתפללת כל יום לה שיחזירני בתשובה שלמה ואני מקווה שיעזור לי לשוב בתשובה, ומצד שני אני יודעת שהכל בידי שמים חוץ מיראת שמים, איך מיישבים את זה, האם יש מה להתפלל לה על כך?
תשובה: חלק מתהליך הזיכוך והחזרה בתשובה אל אבינו שבשמים הינו התפילה. וכלל נקוט בידינו: "פתחו לי פתח כחודו של מחט ואפתח לכם שער שעגלות וקרונות עוברים בו" (שיר השירים רבה). אדם נדרש לפתוח - כלומר להתאמץ לעשות תשובה באמת, וזה ה"יראת שמים" שבידינו. על גבי זה ריבונו של עולם עוזר לנו כי בלי עזרתו לא היינו מצליחים. כתיבה וחתימה טובה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: למה מקפחים את האשכנזים?: יש רבנים ספרדים הממליצים על הימנעות מאכילת דג בחלב. טעמם בריאותי. לעומת זאת ישנם רבנים שסוברים שאין בעיה בריאותית באכילת דג בחלב. בעיקר הרבנים האשכנזים. והרי יהודי ספרדי ויהודי אשכנזי יש להם אותו גוף (פחות או יותר) ואם זה מזיק לבריאות זה אמור להזיק לספרדים כמו לאשכנזים, יתר על כן, בכל זאת ראיתי במו עיני משגיחי כשרות הכופים על חנויות מזון כגון פיצריות שלא למכור פיצה עם גבינה ודג טונה. והרי אם הסועד אשכנזי ומקובל עליו שדג בחלב מותר למה יקופח, זאת ועוד האם אין באיסור כזה בבחינת "בל תוסיף"?
תשובה: ח לימדו אותנו שיש איסור לאכול בשר ודגים יחדיו משום סכנה. דבר זה נאסר בדין גם אם לנו כיום לא ברור מה הסכנה בזה - ח גזרו וגזרה לא בטלה. מרן הבית יוסף, שאת פסיקותיו הספרדים אימצו לחלוטין, הרחיב את האיסור גם לאכילת מאכלי חלב עם דגים, לכן לספרדים אסור לאכול דגים עם חלב. לעומת זאת האשכנזים לא קיבלו פסק זה היות ודעת הפוסקים האשכנזים לא הייתה בזה כדעתו של ה'בית יוסף'. בפועל על משגיח כשרות לדאוג שכל מי שמגיע למסעדה יוכל לאכול בה בין אם הוא מבין בהלכה ובין אם לאו. לכן קובעים סטנדרט מתאים לכולם, ומשום כך התקבע בהשגחות רבות שלא להאכיל דגים עם גבינה היות וישנם ספרדים רבים הבאים לאכול ואולי לא בקיאים באיסור זה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: ביטול שלושה ימים לפני חתונה: הכרתי לפני כ-4 שנים בחורה יהודיה מארה"ב שהיתה בארץ. לבנו נקשר אחד בשני, והיא אפילו חיזקה אותי מבחינת דתית (קידוש בשבת, תפלין, שמירת שבת). החלטנו להתחתן בארה"ב, הכול היה מוכן אפילו ההורים שלי באו לשם, אבל שלושה ימים לפני החתונה היא ביטלה את החתונה, כי היה פער בין מה שנהוג בארץ לארה"ב וההורים שלי אנשים פשוטים. היה תקופה של נתק אבל היא הרגישה שעשתה טעות, אבל ההורים שלי לא סלחו לה. אבל יש קשר ביניינו ואנחנו מרגישים שאנחנו לא יכולים אחד בלי השני, אבל יש בעיה. ההורים שלי ושלה ממש לא מרוצים מהקשר. אני לא רוצה לצער את ההורים שלי והיא לא את שלה. מה לעשות?
תשובה: אתה מספיק מבוגר וגם הבחורה כנראה לא צעירה. על כן אם אתם סבורים שאתם מתאימים ותוכלו להקים ביחד בית יהודי טוב אתם לא צריכים להתחשב בדעת ההורים. ואם תתחתנו ותחיו חיים מאושרים גם ההורים יהיו מרוצים. אין צורך שיהיה קשר בין ההורים שלך להורים שלה. אתם תשתדלו להיות בקשר טוב עם שני ההורים.
שאלה: הכנות מיום טוב לשבת: השנה יוצא ששבת חלה במוצאי שבועות: א. האם מותר לבשל בחג לצורך השבת? ב. האם מותר לחמם אוכל שכבר בושל כל צרכו, על הגז (למשל מרק) כהכנה לשבת?
תשובה: בערב החג עושים ערוב תבשילין, כלומר לוקחים פת ועוד תבשיל (למשל ביצה) ומניחים בצד ואוכלים אותם באחת מסעודות השבת. מכיוון שעושים ערוב תבשילין, מותר אחר כך לבשל בחג או לחמם אוכל עבור השבת. לכתחילה יש להקפיד שהאוכל לא יהיה מוכן רק סמוך לכניסת השבת אלא קודם לכן, אולם אם לא הספיקו מותר לבשל גם אחר כך, עד כניסת שבת. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: עד מתי לספוג עלבונות?: האם אשה, שמשתדלת מאוד לרצות את בעלה ולדבר אליו בנימוס, לספוג את עלבונותיו בציבור וביחידות ולהבליג, ועוד כהנה וכהנה, כשהיא שומעת ממנו משפטים המורים כי איננו רוצה להשאר לגור בבית וכי הסיבה היחידה שהוא עוד כאן היא שאין לו כסף לשכור לו מקום או כסף לבית מלון, האם עדיין היא צריכה לעשות מאמצים לשכנעו להישאר, עד כמה היא צריכה לסבול מאידך ומצד שני להשפיל את עצמה כדי ש"מזבח לא יזיל דמעה"?
תשובה: את צריכה ללכת ליועץ שישמע ויבין היטב את המצב שאת נמצאת בו והוא יוכל לתת לך עצה נכונה מה לעשות. מכל מקום אין טעם להמשיך כך בלי לבחון את הדבר עם יועץ או רב מתאים. בלי לשמוע היטב את המצב לאשורו לא ניתן לענות על כך.
שאלה: לא מתפשר על דמי התיווך: חבר טוב הציע לי חנות כל שהיא (להשכרה) והוא אמר שהוא רוצה 5000 תמורת התיווך. השכירות של החנות הנ"ל הינה 1800 לחודש לא כולל מע"מ. במחשבה שלי הייתי בטוח שיהיה אפשר לדבר איתו על סכום דמי התיווך, ולהוריד אותו קצת, והוא נתן לי את הפרטים של החנות בלי לסכם את נושא דמי התיווך עם קניין או שטר. שכרתי את החנות ובאתי לדבר עם החבר על דמי תיווך, אך הוא לא מוכן להתפשר בשום אופן על פחות מהסכום הנ"ל ושלח לי הזמנה לדין תורה. אני מוכן לשלם חודש שכירות,כי לא היה פה טרחה כל כך גדולה אולי כמה טלפונים וכולי, מה מקובל בנושאי אחוזי תיווך לעסק מושכר, והאם זה משנה לגבי דרישתו, ומה עלי לעשות בנושא, לפני שיגיע יום כיפור כי זה מאוד מפריע לי?
תשובה: א - ראשית נקדים, שכל עוד לא שומעים את טענות שני הצדדים אין אפשרות להגיע להכרעה דינית בנושא. ב   תיווך עולה כסף, ואין הדבר תלוי אם נעשה קניין, או שטר, או חוזה. עצם ההסכמה לקבל את השירות יוצרת חיוב כספי כלפי המתווך. ג   אם החנות שהציע לך המתווך אינה ניתנת להשגה על ידי מתווכים אחרים בסכום המקובל של עלות שכירות של חודש, אזי מוכח ששווי התיווך לחנות זו הוא יותר מהרגיל, ולכן הנך חייב לשלם את הסכום שנקב המתווך. אם יוכח אחרת, הרי שיש מקום לדון בטענותיך, ודבר זה צריך להתברר בבית הדין. הרב יהודה אודסר.
שאלה: שמיטה דוחה קניית דירה?: אני ובעלי מתעניינים בקנית בית פרטי או דירה חדשה. הקבלנים אומרים שהם חייבים לעשות פיתוח גינה לשם קבלת טופס 4 ואישורי עיריה, אחרת לא ניתן לסיים את תהליך מכירת הבית הדירה. מה ניתן לעשות במצב שכל דירה חדשה או בית שמסתיימת בנייתה כוללת גינה חדשה שמקורה בשנת שמיטה, הרי אנו מקווים שסיבה זו לא תדחה קנית בית דירה חדשה במשך כל השנה הקרבה?
תשובה: יש לסכם עם הקבלן שבשביעית יעשו פעולות על פי ההלכה, כגון שאת מקום הגינה יחפו בניילון שלא מצמיח או ישימו מרצפות וכל צורה שתוכיח שלא הולכים לזרוע שם בשביעית. ובשמינית ישלימו את עבודות הגינון. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תיקון ספרי תורה רפורמים: אני עוסק בתיקון וכתיבת סת"ם, קבלתי פנייה מקהילה רפורמית לתקן ספר תורה ולמכור תפילין ומזוזות לקהילה. האם מותר לתקן ספרי תורה של רפורמים והאם הם קוראים בכלל בספרי תורה כשרים? ובאם לא האם כדאי לתקן את ספרי התורה הפסולים שלהם, והאם מותר למכור להם מזוזות ותפילין.
תשובה: תמשוך ידך מהעניין הזה שלא תהיה מסייע לדבר עבירה. אמנם אם יגיעו התפילין ליהודי יקיים מצווה, אבל כאן זה עניין ציבור (להוסיף אביזרים לבית הכנסת שלהם ולפארו), וזה נותן יד למסגרת הזו.
שאלה: צורת הפתח מעצים: האם גזע של עץ (חי, לא יבש הגדל והמחובר לאדמה) יכול להיחשב כעמוד של צורת הפתח כאשר העברת החוט נעשית ממש מעליו או אפילו לתקוע מסמר בראש גזעו (היכן שמתחילים להתפצל הענפים שלו למעלה ולכל צד) ולהעביר דרך שם חוט? (שוב אני מדגיש שזה לא יהיה מעל ענפיו היוצאים ממנו, הזזים ברוח אלא מעל גזעו ממש, כלומר, מעל המקום בו יעבור החוט לא גדלים ענפים אלא רק מצידיו של גזע העץ), ומה יהיה הדין אם החוט יעבור מעל ענפים?
תשובה: אין בעיה שהגזע ישמש כעמוד לצורת הפתח, לא כתוב ממה צריך להיות צורת הפתח. אך אין להעביר מעל ענפים כיון שאינם יציבים.
שאלה: הרהור תורני ללא כיפה: האם לאחר שבירכתי המפיל והסרתי מראשי את הכיפה, מותר להרהר בדברי תורה עד שארדם, למרות שאני שוכב במיטה גלוי ראש?
תשובה: כן.
שאלה: שיחה על מחירים בשבת: מהם בדיוק הגדרים והפרטים של האיסור לדבר על כסף ומחירים בשבת, האם יש הבדל אם מזכירים מחיר של שכר דירה (צורכי חול), או מחיר של ספר קודש, שאז ניתן להקל? והאם כשאומרים במקום 100 שקלים - מאה "תפוחים" - האם זה פותר את הבעייה, ומותר לדבר בצורה כזו בשבת?
תשובה: נאמר "ממצוא חפצך ודבר דבר" ולומדים מכך שאין לדבר בשבת על ענייני מסחר וכל חפציו של אדם. מוזכר בהלכה שאם לאדם חסר מוצרים, יכול ללכת לשכנו החנווני ולבקש ממנו 10 בקבוקים (לדוגמא), אך לא יכול לומר לו אני אשלם לך בעבורם 50 ש"ח (לדוגמא), כי הסכום לא נוגע כרגע. כך בנוגע לשכר דירה וכל חפץ, אין להתעניין בשבת על מחירו. אמנם מותר לאדם לספר לפי תומו שקנה את דירתו ב100,000 דולר, אם אין לזה משמעות למעשה. אבל אם זה לצורך מטרה מסחרית, אין לדבר בשבת. כמו כן, אין להשתמש בפתרון של ה"תפוחים".
שאלה: ניכוש עשבים בשמיטה: האם מותר בשנת השמיטה לנכש עשבים רעים שגדלים ליד ערוגה של עצי פרי, כיוון שהם מיותרים והם שואבים מהעץ את המים?
תשובה: עשבים רעים שלוקחים מים מהעץ אפשר לרסס אותם ובכך לא צריך כיסוח. אם אין ברירה אחרת אפשר לכסח בחרמש מוטורי מעל פני הקרקע. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי