LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קיום מצות לימוד התורה: 1) הרי אנו מצווים כל שניה ושניה ללמוד תורה ולקיים מצוות, אם כן, איזה מצווה אנו מקיימים בלימוד לבגרות? 2) האם מותר ליהיות ר"מ, לפחות לפי דעת הרמב"ם זה אסור, אז האם מותר לבן אדם להתפרנס מהתורה כדי שהוא יוכל לא לעזוב אותה? 3) אם שכר המצוות בעולם הבא הוא לנצח נצחים, למה אנחנו עובדים, שעבודה זה ל70 שנה ולימוד תורה זה לנצח נצחים?
תשובה: 1) ואיזו מצווה עושה מי שמחלק עיתונים או כל עבודה אחרת? התורה התירה לאדם להתעסק ביישובו של עולם לצורך פרנסה. לדור המדבר ירד המן מן השמיים אולם לנו הוא לא יורד. הבגרות היא אמצעי כדי שאדם יוכל להתפרנס, היא הכשר מצווה. 2) מותר לקבל שכר בטלה על זה שאינו יכול לעבוד בעבודה אחרת. 3) בסוף מסכת קידושין מובא: "מימיך ראית שועל חנווני וארי סבל? והם מקבלים מזונותיהם בנקל.". המצב כיום הוא בגלל חולשות רוחניות לאחר חטא אדם הראשון נתקללה האדמה ולכן אדם צריל לעמול. לעתיד לבוא הדבר יתוקן ואת רוב הזמן נוכל להקדיש לדברים רוחניים.
שאלה: חילונים בימות המשיח: כשהמשיח יבוא האם יהיו חילונים?
תשובה: : הסיפור של ימות המשיח זה זמן שהעולם יתמלא בדעה גדולה וכולם יאמינו בה' וירצו להתקרב אליו. אם כן ודאי שלא יהיה חילוניות שאינה מכירה בערך הגדול של האמונה והרצון להתקרב למיש אמר והיה עולם.
שאלה: אחי מתחצף להורי: יש לי אח קטן בן 12 שמאוד מופרע. מזלזל ומתחצף להורים שלי ומנבל את הפה ומאוד התדרדר. שום דבר לא הולך איתו, כשהולכים אותו בנוקשות הוא עוד יותר מתחצף וכשהולכים איתו בטוב בשמחה ובאהבה הוא עדיין ממשיך להתחצף. מה הדרך להתנהג איתו? להיות אדיש עליו? ההורים שלי כבר לא יודעים מה לעשות ואיך להתנהג איתו.
תשובה: צריך להעזר ביועץ אם לא יודעים לטפל לבד ולא להשאיר את המצב כמו שהוא.
שאלה: קדיש יתום במניין שלא עונים אמן: אימי נפטרה לפני כחצי שנה ומאז אני מתפלל שלוש פעמים ביום לשם אמירת קדיש על מנת לזכות אותה בתקווה שנשמתה תגיע למעלה גבוהה ככל שניתן. לעתים נוצר מצב שבתפילת שחרית לא כל המתפללים עונים אמן כשצריך (גם בקדיש יתום וגם באשר קדישים) ואני תוהה האם הקדיש אותו אני קורא מועיל על אף שלא כולם עונים (במצב בו אנו בדיוק עשרה מתפללים). רציתי לדעת, האם עליי להמשיך להתפלל בבית הכנסת הנ"ל, והאם קריאת הקדיש מתקבלת גם ללא עניית אמן של עשרה אנשים?
תשובה: התנאי העיקרי לקדיש זה לא עניית הציבור אלא עצם נוכחותם. ודאי שהם מבחינתם מפסידים מעלות רבות בכך שלא מרוכזים בקדיש אולם אתה יוצא ידי חובת מצוות הקדיש. אם אין בכך טירחא, ודאי שעדיף להיות בבית כנסת שהתפלה והקדיש מרוממים יותר אולם אם הם צריכים אותך למנין אל תפרוש כדי שלא יתבטל המנין.
שאלה: הגעלת סיר בשרי שבשלו בו חלבי: מה עושים עם סיר בשרי שבשלו בו חלב? את האוכל זרקתי אבל מה דין הסיר?
תשובה: יש להגעיל את הסיר. כדי להכשיר אותו צריך שהסיר יהיה נקי ללא שום לכלוך דבוק או חלודה וכן יש להסיר ממנו את הידיות, אם הם ניתנות לפירוק. אם מדובר בסיר קטן, שיכול להיכנס לסיר גדול ממנו, יש למלא סיר גדול במים עד שמעלים בועות ולהכניס את הסיר לתוך המים כשהם עדיין מעלים בועות (ניתן להשאיר אותו זמן מה עד ששוב יעלו בועות) ולאחר שמוציאים אותו יש להכניס את הסיר לכלי עם מים קרים. אם הסיר גדול, יש למלא אותו מים ולהרתיח עד שיעלה בועות ויגלשו המים מעבר לשפתו על פני כל הסיר, ניתן לגרום למים לגלוש על ידי זריקת ברזל מלובל לתוך המים. כמו כן, אפשר במקום הגעלה ללבן את הסיר בליבון קל ואפשרות זו חיונית אם יש בסיר מקומות שקשה לנקות או שיש בהם חלודה.
שאלה: נישואי כהן לקדשה: האם ראוי לחשוש לדעת הסמ"ג האוסר לכהן להתחתן עם קדשה? ואם הרב יכול לפרט מיהי הנכללת בהגדרת קדשה?
תשובה: נחלקו תנאים בגדר איסור זונה לכהן (יבמות סא:). אפרוס את השיטות: ר' אליעזר אומר שאין זונה אלא אשת איש שזינתה. ר' עקיבא אומר זונה זו מופקרת, ואפילו פנויה, שמאחר שהפקירה עצמה לכל קרויה זונה אבל משום בעילה אחת אין הפנויה זונה (רש"י שם). ואפילו בביאות הרבה יש מדקדקים מדברי ראשונים שדווקא כשהפקירה עצמה לכל עובר ושב, אבל אם לא הפקירה עצמה אלא לאדם אחד ובא עליה ביאות הרבה אינה קרויה זונה לר' עקיבא (מל"מ איסו"ב פי"ח ה"ב). ר' מתיא בן חרש אומר שנבעלה ממי שאסור לה (אפילו בעלה אם אסור לה עכשיו). ר' יהודה אומר זונה זו אילונית. חכמים אומרים אין זונה אלא גיורת ומשוחררת ושנבעלה בעילת זנות. ר' אלעזר אומר פנוי הבא על הפנויה שלא לשם אישות עשאה זונה, וכל שכן נשוי שמזנה על אשתו עם פנויה שחשובה זונה, ואפילו בפעם אחת שבא עליה עשאה זונה. נפסקה הלכה במפורש כחכמים (סימן ו,ח) ואפילו לא כר"ע שאסר אישה שהפקירה עצמה לכל. אמנם יש שלמדו ששיטת הטור (סימן כו) היא שכן הלה כר"ע אמנם רבו החולקים על הבנה זו (ב"י וב"ח). בסוף הסוגיא בגמרא נפסק במפורש שאין הלכה כר' אלעזר, דייק מכך הסמ"ג שמשמע שחוששים לכל שאר שיטות התנאים ובכללם ר"ע. הביא את דבריו הב"ש (סק"יט) וכתב שראוי להחמיר כדבריו. בעל מנחת פיתים מעיר שלכאורה מדרבנן ודאי אסורה כי יש לחשוש שזינתה עם פסול וממילא נפסלה לכהונה (הובא באוצר הפוסקים אות מא) כתוב בתורה "לא תהיה קדשה מבנות ישראל" (דברים כג, יד), ועיין שם בפרשנים להגדרת האיסור שעליו לוקים (בתרגום, ברמב"ם מצוה שנה והשגות הרמב"ן שם). אמנם חשוב להדגיש שלהלכה יתכן שאשה תלקה על שעברה על הלאו הנ"ל וקרויה קדשה ובכל זאת אינה נחשבת כזונה במובן האסור לכהן. סיכום: מעיקר הדין, גם מי שהפקירה עצמה לכל אינה אסורה לכהן מדין זונה. אמנם יש פוסקים שכותבים שראוי להחמיר, או מפני שכך העלו מפסק הסוגיא או מחשש שכיון שהיא פרוצה לכל שמא נבעלה לפסול. הרב ינון זמיר
שאלה: תרופה  תוסף מזון בציפוי ג לטין: אנו עומדים לבצע ניסוי רפואי חדש ע"י שמוש בתוסף מזון. תוסף מזון זה נקרא DHEA (נוירוסארואיד) שניתן כיום לשיפור בהרגשה ונוגד תהליכי הזדקנות (anti-aging and well being) אני חושב שהחומר המשווק מיוצר באופן סינתטי (למרות שמקורו מן החי). החומר נארז בקפסולות ג לטין שהם ממקורבע"ח אך יש אפשרות (קצת יותר יקרה) להדר ולהזמין את הקפסולות ממקור צמחי. התוסף מיועד לשימוש רפואי במכורים אם כי לא הוכח בוודאות שהוא עובד( יש תוצאות ראשוניות מעודדות) ולכן אפשר להתיחס אליו כתוסף מזון אך לא בטוח שאפשר להתיחס אליו כתרופה. התוסף ניתן בבליעה ואינו בעל טעם. האם ניתן להשתמש בתוסף בניסוי העתידי? האם השימוש בו הוא ל"מהדרין" באם הקפסולות הן ממקור צימחי?
תשובה: התרופות האנטיביוטיקות מצופות בג'לטין וגם המהדרין לא נמנעים מלבולען מכיון שאין להן טעם ובולעים אותן למטרות רפואיות. גם אתם יכולים לסמוך על כך.
שאלה: כל הזהיר בנר זוכה לבנים תלמידי חכמים: ידוע שכדי לזכות לבנים ת"ח צריך להדליק נרות בשמן זית זך. רציתי לדעת האם שמן למאור זה הידור או שצריך שמן זית לאכילה ואם כן איזה (כבישה קרה וכו')? אם אפשר לתת שם של חברה שהשמן שלה מהודר. יישר כח גדול, תזכו להגדיל תורה ולהאדירה.
תשובה: אין צורך בשמן זית לאכילה, גם הדלקה בשמן למאור היא הידור.
שאלה: העלבתי מישהו והא עוד לא סלח: אם פעם העלבתי מישהו, לפני הרבה שנים, והוא כנראה עדיין זוכר וכל פעם שאני עוברת לידו הוא נראה כעוס, כנראה שעלי הוא כועס, מה עלי לעשות?
תשובה: אדם שפוגע בחברו צריך לרצותו, כלומר, לפייס אותו. הטוב ביותר במקרים כאלו זה 'לשים את הדברים על השולחן' - לגשת אליו ולבדוק האם עדיין הוא כועס, ובמידה וכן - יש להתנצל. לאחר מכן מבואר בשולחן ערוך מה קורה במידה והוא לא מוכן לסלוח: "אפילו לא הקניטו אלא בדברים, צריך לפייסו  ואם אינו מתפייס בראשונה, יחזור וילך פעם שנייה ושלישית, ובכל פעם יקח עמו שלשה אנשים, ואם אינו מתפייס בשלשה פעמים אינו זקוק לו. (מיהו יאמר אח"כ לפני י' שבקש ממנו מחילה)" (שולחן ערוך אורח חיים סימן תרו סעיף א). לכן אם אינו מוחל לאחר פעם אחת בשיחה כנה ונעימה, יש לגשת לאחר זמן עוד כמה פעמים. במידה ואינו מוכן לבסוף למחול, אזי אין עלייך יותר חובה לפעול בעניין. ועל כך אומר הרמ"א: "והמוחל לא יהיה אכזרי מלמחול" בהצלחה.
שאלה: דין תערובת בשר בחלב בדברים חריפים: א. כלי חלבי שאינו בין יומו שטיגננתי בו שום ופטריות (טיגנתי בראשונה את הפטריות (לערך חצי חבילה) ואח"כ הוספתי שן או שתיים של שום ועירבבתי אותם בכף בשרית שאינה בת יומה. האם יש כאן הגדרה של דבר חריף "דמשוי ליה לשבח ובעין"? ואם כן, מה דין הכף והסיר לדעת הרמ"א? ב. סיר חלבי שאינו בין יומו שטיגנתי בו בצל עם אורז -קודם הבצל- ובמחבת שניה בשרית טיגנתי שום עם ירקות -קודם השום - האם בשניהם אני אומר דמשוי ליה בעין וא"כ זהו בשר וחלב גמור או הדין שונה? וכן אם עירבבתי אותם יחד האם אפשר לאוכלם?
תשובה: א. נראה לי שדין זה לא שייך במקרה זה. ב. ניתן לאכול את האורז שעורב עם הירקות.
שאלה: מזון אורגני שנקטף בשבת: ממספר בירורים שבצעתי, שדות הנחשבים אורגנים ממש, חייבים לבצע איסוף ליקוט של ירקות מסויימים גם בשבת אחרת אלו ירקיבו. האם מותר לקנות ממקומות אלו ירקות? האם יש הקלה, במקרה שגוי אוסף את הירקות הללו? (הירקות אינם נמכרים בשבת, אלא רק נאספים)
תשובה: מי שעושה ליקוט ביום שישי לא צריך לעשות בשבת (בדרך כלל). אין איסור לקנות את הירקות שלא נלקטו בשבת. יש לפעול לסיום תופעה זו אבל לא לפסול את האוכל. בדרך כלל גוי אוסף, ואולם אפילו אם ישראל אוסף אין לאסור את שאר הירקות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: זכויות יוצרים בספר דיגיטלי לסטודנט: אני סטודנט באוניברסיטה, במסגרת הלימודים ישנם ספרי לימוד מומלצים ע"י המרצים. אבל, דווקא בשל כך ספרים אלה מבוקשים וקשה להשאיל אותם ליותר ממס ימים מהספריה מבלי שאדרש להחזירם. על המחשבים באוניברסיטה ישנם (באופן לא רשמי) עותקים דיגיטליים של הספרים שאני מניח שאינם חוקיים. אני מתשדל להקפיד בנושא של זכויות יוצרים, אך כאן חשבתי שאולי יש צדדים להתיר: 1.בגלל שיש לאוניברסיטה את הספרים עקרונית בספרייה ( למרות שיש בכמות מוגבלת). 2.איני בקי בחוק, אבל אני חושב שבמסגרת "שימוש הוגן" ( מותר להעתיק חלקים מיצירה לצורך לימוד עצמי, ואני לא מתכוון להשתמש בכל העותק הדיגיטלי אלא בחלק ממנו. (יש לציין שהספרים יקרים מאוד ואין סיכוי שארכוש אותם בזמן הקרוב). כיצד עלי לנהוג בנושא?
תשובה: ראשית, יש לבדוק אם המו"ל של הספר בכלל כתב שאינו מרשה להעתיק קטעים מן הספר. אם לא כתב כן, ברור שאין בעיה. אם המו"ל הוא גוי, גם ניתן להקל מטעם שלרוב הפוסקים אין איסור מגוי. אם המו"ל הוא יהודי וכתב לאסור צילום קטעים מן הספר, לכאורה יש לאסור. אולם למעשה, המנהג הנפוץ בספריות ציבוריות הוא לצלם קטעים מן הספרים לצרכים לימודיים, ואם כן, מן הספר עצמו ברור שמותר לצלם קטעים לצרכים לימודיים. לגבי העותקים הדיגיטליים שנמצאים על מחשב האוניברסיטה, אם האוניברסיטה עצמה שמה אותם שם מן הסתם פעלה על פי החוק, ואפילו אם מישהו אחר שם זאת שם יש להניח שהאוניברסיטה לא מחקה זאת מחשש תביעות מכיון שמותר לה לעשות כן. אך למעשה עליך לשאול את ההנהלה האם מותר לך להעתיק לעצמך קטעים לצרכים לימודיים, ואם יאמרו שמותר אז אין בעיה. הרב ניר אביב
שאלה: השם בכתובה של אבא של בעלי שגוי: השם הפרטי שרשום בכתובה של אבא של בעלי זה לא השם שלו בכלל וגם לא קרוב לשם שלו. השם משפחה הוא כתוב נכון. מה עושים? האם הכתובה פסולה? ומה זה אומר שהכתובה פסולה? איך מתקנים? צריך להתחתן מחדש? אנחנו נחשבים לא נשואים?
תשובה: אתם נחשבים זוג נשוי לכל דבר ואין צורך בנישואים נוספים. אמנם יש צורך לתקן את הכתובה בהקדם. עליכם לפנות לרב שקידש אתכם ובאחריותו לטפל בכך. הרב דוד בר-שלטון
שאלה: קדיש יתום ללא שכר : דוד של חמי נפטר בתאריך ה סיוון ולא הותיר בנים. החתנים לא שומרים תורה ומצוות וגם חמי. אשתי הציעה שאני אקרא קדיש. אני יתום. עשיתי זאת לשם שמים. הוסבר לי שיש בעיה שלא שכרו אותי למצווה. האם אני חייב לאמר למשפחה שיתנו סך מעות על מנת שהמצווה תהייה ראויה? תשובה מבחינתך עשית מצוה. מבחינתם של החייבים בקדיש הם זלזלו בכבוד אביהם שלא עשו שום מאמץ מצידם שייאמר עליו קדיש. מצופה מהם לפחות מאמץ כספי מסוים. לכן גם תועלת הקדיש שאתה אומר אינה דומה לקדיש שהחייבים בו טורחים עבורו. שאלתי - אני לא יודע אם החתנים מהמשפחה התכוונו לאמר קדיש, היות ואני מבין את מעלת הקדיש של שומר תורה ומצוות ואף קדיש על ישראל לאחר שיעור תורה כל ערב, לכן אנו הקדמנו את המאוחר והצענו שאני אגיד קדיש שאלנו את המשפחה והם הסכימו.לא חשבנו שיכול להיות בדרך זו איזשהו הכשלה למשפחה ואף לנפטר.הכל נעשה לשם שמיים ועכשיו אני מחפש דרך על מנת שכן הקדיש יהיה ראוי כפי שהוא אמור להיות מתנצל אם זה נשמע שאיני מקבל את דבריו של הרב, בהחלט מקבל אך מנסה למצוא דרך לתקן שיכול להיות שאני זה שנתתי מכשול בפני עיוור.
תשובה: לא הכשלת אף אחד. עשית מצווה וזיכית בה את המשפחה ואת הנפטר. זכין לאדם שלא בפניו. אך מצא דרך להבהיר למשפחה שעדיין אינם יוצאים ידי חובת כבוד הנפטר בכך שמישהו אומר קדיש אלא עליהם לתת תרומה נכבדה למוסד צדקה או תורה.
שאלה: איסורי ריבית באגרות חוב: האם מותר לקנות אג"ח שמנפיקה המדינה, כגון: (גילון, שחר)? האם מותר להשקיע בתעודת סל העוקבת אחר אג"ח ממשלתי? האם החברה המנפיקה את תעודת הסל צריכה היתר עיסקה?
תשובה: חוב הנושא רבית חייב בהתר עיסקא.
שאלה: צדקה בקניית ספרי קודש: אני מתכנן לקנות סט ספרים (קודש). בקרוב יהיה שבוע הספר העברי, ואוכל להשיג אותו במחירים מוזלים. ידוע לי שיש בעירי מוכר ספרים שנמצא במצב כלכלי קשה ביותר, עד פת לחם ממש. האם אני יכול לקנות אצלו את הסט המבוקש ואת ההפרש בין המחיר שלו למחיר שבוע הספר לקחת מכספי מעשר?
תשובה: כן.
שאלה: ניגון בכלי נגינה בתפילה: רציתי לשאול ולברר על העניין של ניגון באמצע התפילה, לא בפה כשירה אלא בכלים מוזיקלים. האם מותר לנגן בהם במשך התפילה? האם יש הבדל בדין אם בנוגע לחלקים שונים בתפילה, כגון זה שישנם בתי כנסת במיוחד בסגנון קרליבך שמנגנים ושרים בהלל בהבדלה וביום העצמאות ויום ירושלים, האם הם עושים כהוגן, האם מותר להשתתף בתפילה שכזו? האם אפשר להביא בבקשה מקורות לשני הצדדים, אם יש?
תשובה: לא נמצא מפורש איסור להבאת כלי נגינה בתפלה אולם מכוח מנהג נראה שיש לאסור. ניגונים בתפילה היו מנהג הכנסיות. אולם אין לאסור מצד בחוקותיהם וכפי שמובא שכל דבר שהמקור שלו הוא מהתורה ולא מהגויים אנו לומדים ודאי שאין בכך איסור בחוקותיהם לא תלכו. לכן אם יש מקום לאסור זה משום מנהג. אולם גם מכוח מנהג ניתן לומר שכשבאנו לארץ המנהג יכול להשתנות. ניתן לומר שכל מה שלא ניגנו בכלים בתפלה זה היה מתוקף הגלות אולם עתה שאנו שבים לארץ ישראל יתכן שניתן לחדש מנהג לשורר בכלי שיר כמו בבית המקדש. אולם מאידך יש מקום לומר שהשמחה הגדולה שבאה כתוצאה מכלים שמורה רק לזמן שבית המקדש יבנה בעזרת ה'. לכן החלוקה בין עיקר התפלה לחלקים המיוחדים בתפלה, כגון: אמירת הלל, יכולה להיות חלוקה נכונה. בזמן ההלל גם בזמן הזה יש שמחה יתירה. למרות שאין איסור בכל אופן המבט שלי שעדיין לא הגענו לשעה שנתפלל עם כלי נגינה. ההתעוררות שלנו בתפלה צריכה להגיע מבפנים ולא ע"י אמצעים חיצוניים. במקום המקדש שיש כל כך הופעת שכינה כל ההופעת החיצונית נבלעת בגודל הפנימי שמצוי במקום הקודש. אולם עתה אין לנו מדרגות עליונות, אין בנו מספיק פנים כדי להכיל את המעשים החיצוניים.
שאלה: מיהו תלמיד חכם: כתוב שתלמיד חכם חייב להתענות בתענית ראשונה, איך אדם יודע שהוא תלמיד חכם? והשאלה השנייה, מהי ההגדרה למעשה (שנפסקה להלכה) מיהו תלמיד חכם?
תשובה: באותם הדורות ידעו לקבוע מיהו תלמיד חכם. כיום ניתן ללכת לפי מה שמקובל ברחוב להחשיב תלמידי חכמים. וכן מי שמרגיש צורך והוא בר הכי (לא מש מאהלה של תורה) - יתענה.
שאלה: ויכוח על מצב חפץ לאחר השאלת ציוד: לאחרונה הקמתי אתר אינטרנט שמעודד השאלת ציוד ועל ידי כך עוזר לאנשים בהיבט הכלכלי וגם תורם לאיכות הסביבה. ישנן שתי שאלות שעולות בעקבות האתר: 1. אם ראובן השאיל לשמעון חפץ, שמעון החזיר את החפץ לראובן. ראובן אמר שהחפץ נפגע קצת ולא רצה להחזיר את כל הפיקדון. שמעון אמר שכך זה היה בהתחלה. מה עושים? 2. אותו מקרה רק ששניהם מסכימים שהייתה פגיעה, אבל לא מסכימים על גובה הפקדון שצריך להחזיר. מה עושים?
תשובה: יש מצבים שהשואל חייב שבועה אולם איננו נשבעים אלא מפשרים בין הצדדים.
שאלה: הורדת שיער עם פינצטה: האם הורדת שיער עם פינצטה זה איסור של תער?
תשובה: לא.
שאלה: לצאת לחו"ל בשביל לבקר את ההורים: אני עולה מארצות הברית. ההורים שלי עוד גרים שם. שנים הם באו ארצה לבקר אותי ואת הנכדים אך בזמן האחרון, אחרי שעשה נתוח, קשה לאבי מבחינת הבריאות לבוא. עכשיו הוא (והאמא גם) אומר לי לבוא ולהביא את ילדים שלי לבקר לחודש או חודשיים. שמעתי שמותר לצורך מצווה, אך האם אני חייב לצאת כפי דרישתו אף על פי שזה יציאה מא"י לחו"ל? האם אשתי, שהיא לא חייבת להם אותו כיבוד הורים, כי הם לא הוריה, גם מותרת לבוא איתי אם אני חייב ללכת?
תשובה: בעיקרון, צורך זה כלול בכלל מצווה. אולם אין בזה הידור כי יש פוסקים שסוברים שאין לצאת במקרה כזה.
שאלה: קנס מעסיק על עובד: האם הלכתית מוסרית מותר למעסיק להוריד לעובד חצי יום חופש (ששווה ערך לכסף רב) כקנס אם העובד לא החתים כרטיס יותר מ-3 פעמים בחודש?
תשובה: האם הדבר מקובל בשוק העבודה?
שאלה: נטילת ידיים בברז ללא כלי: האם מועילה נטילת ידיים לסעודה, בשעת הדחק כאשר אין כלי, רק בברז רגיל ללא כלי?
תשובה: בנטילת ידיים לאוכל, הכלי הוא לעיכובא ולכן חייבים ליטול עם כלי. אם אין כלי יש לעטוף את הידיים או את האוכל בצורה שהידיים לא ייגעו באוכל.
שאלה: כשרות סנדוויץ  במקום עבודה: במקום עבדתי בא מידי בוקר בחור עם כיפה שמניח סלסלת סנביצ ים למי שרוצה (בעלות כמובן). לא מפיע שום כשרות עליהם אבל הוא אומר שהכל "לנדא". אני מניח שהוא מכין אותם בביתו. האם אפשר לסמוך על כשרות זו, הרי ידוע שבעבר לא היו כשרויות אלא היו פשוט סומכים על אנשים מסויימים וקונים מהם?
תשובה: אם אינך מכיר את הבן אדם, אינך יכול לדעת אם הוא אמין וירא שמים. צריך לחשוש במקרה כזה.
שאלה: פיקוח נפש לגויים בשבת: האם נושא פיקוח נפש דוחה שבת חל גם כאשר קיים מצב של פיקוח נפש לגוי? האם מותר לחלל שבת במקרה זה?
תשובה: יהיה מותר רק אם יש השלכה בעקבות זה לישראל. היום כל מקרה כזה עלול להתפרסם ובעקבות כך זה עשוי לסכן יהודים אחרים ולכן מותר.
שאלה: הכנת פירה בשבת: האם מותר להכין פירה בשבת? למעוך, להמיס בפנים מרגרינה, להוסיף מים רותחים, אם יש צורך.
תשובה: מותר, בגלל שהתפוח אדמה מבושל לא שייך בו טחינה ולא בישול אחר בישול. וכן המרגרינה מבושלת ולא שייך בה בישול אחר בישול.
שאלה: אומנות לחימה - גונג פו: אני רוצה לקנות ספר של אומנויות לחימה. אני רוצה לקנות ספר של גונג פו (קונג פו), וכפי שידוע, האומנות הזו משלבת בתוכה לא מעט "רוח". אז רציתי לדעת, האם אפשר להתעלם מהחלק של ה"רוח" הצ י, המדיטציות הבודהיסטיות וכל העניינים האלה, ולקחת רק את החלק הטכני?
תשובה: ניתן לנפות את החלק הטוב ולהתעלם מהחלקים השליליים.
שאלה: גלאי תנועה בשבת בביהכנ"ס: לכבוד הרה"ג יעקב אריאל שליט"א בביהכנ"ס בו אני מתפלל מותקנת שנים רבות מערכת אזעקה שמנוטרלת לפני כניסת השבת ומופעלת מחדש במוצ"ש. לאחרונה התברר לי שלמרות שהאזעקה מנותקת גלאי התנועה ממשיכים לפעול וכאשר עוברים לידם נדלקת בגלאי נורה קטנה.לפי שיחה עם הגבאים לא ניתן לנתק את הגלאים ממערכת החשמל וקיים קושי לכסותם מדי שבת. אבקש לדעת אם ניתן לכתחילה להתפלל בביהכנ"ס ללא כיסוי הגלאים עקב העובדה שמדובר בפסיק רישיה שלא ניחא ליה או שיש חובה לכסותם. הריני לציין שכיום אני מתפלל בביכנ"ס אחר בשבתות לאור הבעיה הנ"ל. בברכת שבת-
תשובה: אכן ראוי למצוא פתרון לבעיה. פסיק רישא דלא ניחא ליה אסור לכתחילה אלא אם כן נניח שהאיסור הוא רק מדרבנן. בינתיים, עד שתיפתר הבעיה, ניתן לסמוך על כך באופן זמני.
שאלה: העולם לקראת אבדון?: לכבוד הרב אנשים מולידים ילדים כדי שיהיה להם זכר אבל בסופו של דבר לא יהיה זכר לכלום כדברי קוהלת יבוא איזה דבר וימחק הכל אז למה אנשים מולידים ילדים ומנסים להשאיר את חותמם בעולם?
תשובה: קוהלת מתאר את חיי העולם שאין בהם כל חדש, הם סובבים סביב מחזור שחוזר על עצמו כל הזמן. אולם כל זאת "תחת השמש", כלומר, בחיי העולם הזה כשהם אינם מקושרים למקורם. לעומת זאת מעל השמש, כלומר כאשר חיי העולם הזה מחוברים לקב"ה, אזי יש בהם התחדשות מתמדת. וכן מבואר במקורות רבים כי העולם הולך ומתקדם עד שיגיע לגאולתו השלמה שבה יבולע המוות לנצח, וחיינו יהיו מלאים בטוב נצחי.
שאלה: גישת שפינוזה: לאחר שחשבתי רבות על נושאים רבים במחשבת ישראל נתקלתי בגשתו של שפינוזה אך לא נראה לי שהבנתי לגמרי מה דעתו. אשמח אם תוכל להסביר לי את השקפתו, על מה היא מתבססת, ומדוע אנו מחשיבים אותו ככופר.
תשובה: אחת מן השיטות הקשות להבנה היא שיטתו של שפינוזה. לדעתו, האלוקות והטבע הם דבר אחד. הוא מכיר במציאות האלוקית אולם המציאות האלוקית היא המציאות של כוח אוביקטיבי שהתפיסה שלו אינה תלויה ואינה נובעת מהשוואה לאחר אלא היא מודעת מעצמה. לדעתו לא רק האלקות היא משהו אובייקטיבי, יש גם בכל התפשטות המציאות צד אלוקי אובייקטיבי שאיתו אנו יכולים להיפגש. לפי שפינוזה, אין הפרדה בין האלוקים לבין הטבע. לפי שפינוזה, מושג האל אינו מושג שניתן לבנות איתו מגע ודו שיח. בניגוד לאמונתנו שיש הבחנה מאד ברורה בין העצמות האלוקית לבין התאור של האלקות כלפינו. התאור של האלוקות כלפינו כאל עם מידות מסוימות וכבונה מערכת יחסים יחודית עם ברואיו היא המאפשרת להתפלל לקב"ה. היא זו שמאפשרת להתקרב לאלוקות. היא זו שהופכת את הענין האלוקי לדבר שיכול לרומם את המציאות. לפי שפינוזה, העולם מתהווה באופן הכרחי בתוך האלוקים. אין לאלוקות בחירה חופשית וממילא גם לאדם באופן עמוק אין לו בחירה חופשית. אולם לפי התורה כמו שהתאור האלוקי הינו תאור של אלקות שמתגלה בצורה שיש לה רצון חופשי כך לאדם יש בחירה חופשית וממילא כנברא בצלם אלוקים יש לו בחירה חופשית שמחייבת אותו להתעלות מבחינה רוחנית. לפי שפינוזה, אין כלל חובה מוסרית לשמוע בקול האלוקות. האלוקות אין לה רצון אלא היא רק מציאות וכך גם האדם יש בו מציאות אבל לא שייך לדבר על חובה מוסרית. מתורתו של שפינוזה גם נשללת כל תפיסה היסטורית הרואה את העולם כהולך ליעוד מסויים ובמאמץ כללי לאומי להביא את העולם לגאולה כללית. אצל שפינוזה יש רק גאולה במובן היחידאי, אדם שצובר כוח מתוך המודעות שלו לאלקות שבו. לסיכום: הרמב"ם מונה י"ג עיקרים. בנוגע לעיקרים של אמונת היחוד והיות הקב"ה מרומם מן המציאות שאין לו גוף ואין לו דמות הגוף, שפינוזה חוצה את הכוונים בכך שהוא כופר בנבדלות של האלוקות מן העולם. בנוגע לעיקרים שנוגעים לנתינת תורה ולחובה המוסרית שבאה כתוצאה מנתנת התורה, ודאי שיש בתורתו כפירה. גם בנוגע לאמונה בגאולת העולם ובאמונה שיש עולם רוחני מופשט שהוא מעבר לעולם הזה, שפינוזה ודאי מנתח ומאמין רק במציאות שהוא רואה מול עיניו.  אין בשיטתו שלילה לאפשרות שיש עוד מציאויות שהאדם לא מודע אליהם.
שאלה: עד כמה לצפות לישועה: 1. מה הכוונה בשאלה ששואלים את האדם לאחר 120 - "ציפית לישועה", ואיך צריך לצפות? 2. מה חובה לכוון בברכות הנהנין ובתפילה?
תשובה: 1. צריך לא להתייאש מהגאולה גם במצבים קשים מאוד, ואכן עם ישראל מעולם לא התייאש מהגאולה. וכן בימינו, כשאנו נמצאים בתקופה קשה, בדרך הטבע קשה לנו לראות מוצא מהסבך המדיני בו אנו נתונים. אנו מאמינים שאור גאולת ישראל שהתחיל להתנוצץ בדורנו ילך ויגדל למרות שבדרך הטבע איננו רואים מוצא. אנו מאמינים "כי לא ייטוש ה' עמו ונחלתו לא יעזוב". 2. קודם כל יש לכוון את הכוונה הפשוטה של המילים שאומר ולא יחשוב על דברים אחרים. כשאומר את שם ה' ידע שהוא המהווה את כל הבריאה כולה ומשגיח עליה.
שאלה: מטרנה מהדרין לתינוק: אנו ההורים משתדלים לקנות לעצמנו מוצרי חלב בכשרות מהדרין. האם לבננו התינוק אנו צריכים ראוי אין עניין לקנות את המטרנה בכשרות מהודרת (מחירה קצת יותר גבוה) או כיוון שהוא קטן די בכשרות רגילה? ואם כך - מאיזה גיל ראוי לחנכו שיאכל אף הוא מחלב בכשרות מהודרת?
תשובה: אין צריך להחמיר בילדים שיקפידו על כשרות מהודרת, ניתן להתחיל לחנך אותם לכך מגיל בר מצווה.
שאלה: מה הברכה על שבבי תפוחי אדמה: מה הברכה על מנה חמה בטעם פירה תפו"א, כאשר ברכיבים כתוב שזה עשוי משבבי תפו"א?
תשובה: אם הם ניכרים כתפו"א, ברכתם בורא פרי האדמה.
שאלה: אין אשה אלא ליופי : מה הכוונה במימרא של ח אין אשה אלא ליופי, האם זה אומר שהמדד של איש לבדוק אשה אינו מידותיה ומעשי החסד שלה, אלא רק יופיה החיצוני?
תשובה: יש אידיאל ויש מציאות. מצד אחד, שקר החן והבל היופי. אולם מצד שני, אי אפשר להכחיש את העובדה שנשים מתייפות. אולי דווקא הגברים אשמים בכך, כי הם שמים לב ליופי.
שאלה: המקום אותו יש להקדיש לזמירות שבת: 1) מה המקור לזמירות שבת? האם בתקופת ח היו שירי שבת? האם כיום ניתן להוסיף ולחבר שירים וזה יתקבל כחלק מזמירות השבת? 2) מה המשקל אותו יש לייחס לזמירות שבת בסעודות? אני מדבר על זוג צעיר (בלי ילדים גדולים). כלומר, כמה זמן מתוך הסעודה ראוי להקדיש לזמירות, וכמה לשיחות בין בני המשפחה ולדברי תורה סביב השולחן?
תשובה: 1. "מזמור שיר ליום השבת... ויום השביעי משבח ואומר". וכן ברכת השיר (נשמת) הנאמרת בשבת, ובכל העדות מזמרים חלק ממנה. וכבר בימי קדם נוספו פיוטים לתפילות, כגון: אל אדון ותוספות לקדושות. וידועים לנו מאות פיוטים ויש גם מסורות עתיקות על נעימות. ושירת הבקשות, ועוד ועוד. 2. שולחן שבת ללא זמירות דומה לזבחי מתים. וכבר ח דברו על כך שישראל כשאוכלים ושותים מזמרים ומשבחים לה' לעומת הגויים שאצלם הוא מושב לצים. לא ייתכן ששולחן שבת ייהפך למזללה או למסבאה ותו לא.
שאלה: משטח לרידוד בצק: יש לי מארוך עץ פרווה ומשטח לרידוד בצק של טאפרוור (משטח פלסטיק דק שהבצק לא נדבק אליו כי יש לו נקבוביות או משהו בסגנון). רידדתי עם המארוך על המשטח בצק חמים חלבי (שהכיל חמאה) ועכשיו אני לא יודעת מה דין המארוך והמשטח ואם אני יכולה לרדד עליהם דברים שייחשבו פרווה. אשמח לדעת מה דינם.
תשובה: תערי עליהם מים רותחים וכבולעו כך פולטו.
שאלה: קשירת ציצית מהודקת לכנף: אני קושר את הפתילים נוטפים על הקרן, וכדי שהקשר לא יפול אני קושר מהודק מאד. האם זה מותר לכתחילה או שצריך את כל המקום של הכנף?
תשובה: לכתחילה אל תכווץ עד כדי כך.
שאלה: עלייה לבין העלמין: יום פטירתו של אבי הוא י"ח בתמוז, שזה אומר שאת יום האזכרה בבית הכנסת אנו עושים בערב של י"ז בתמוז. האם אנו יכולים לעלות באותו יום אחרי הצהרים לבית העלמין או חייבים לעלות למחרת היום דהינו י"ח בתמוז בבוקר?
תשובה: עדיף לעלות ביום הפטירה עצמו אולם אם מסיבות שונות הדבר קשה, ניתן להקדים או לאחר.
שאלה: המשך לשאלה על קדושת המקדש בזמן הזה: הבהרת שאלתי: הרמב"ם סובר שקדושה שנייה קידשה לשעתה ולעתיד לבוא. א"כ, אין לכאורה נפק"מ אם מבחינים בין קדושת המקדש לשאר א"י, הרי אפי שבטלה קדושה ראשונה סוף סוף קדושה שנייה מקדשת גם את מקום המקדש ואין צורך בחידושו על קידוש מקום המקדש בגלל ששכינה לא זזה ממקומה? אלא אם כן נגיד, שמכאן ראיה שהרמב"ם סובר שיש נפק"מ בין הקדושות (ראשונה ושנייה), למשל, שקדושה שניה דרבנן. אולם לא ראיתי שכותבים כן במפורש.
תשובה: יש להבחין בין קדושת הארץ שנתקדשה לעניין המצוות התלויות בה, לבין קדושת מקום המקדש שנתקדש לעניין המצוות הנוהגות בו - שלא להיכנס בו בטומאה. מדובר בקדושות שונות. על קדושת מקום המקדש, הרמב"ם סובר שקדושת שלמה קידשה לשעתה וקידשה לעתיד לבוא. בזמן עזרא לא היו להם את כל האמצעים כדי לקדש מקום. המשנה במסכת שבועות מביאה שצריך בשביל כך קרבן מלך ואורים ותומים ובזמן עזרא דברים אלו לא היו. קדושת הארץ שקידשו בזמן עזרא היא לעניין המצוות התלויות בארץ, כמו: תרומות ומעשרות, כלאיים ועורלה ושאר מצוות התלויות בארץ. לדעת הרמב"ם קדושת הארץ שקידש עזרא היא מהתורה - לגבי מצוות שלא תלויות בתנאים מסויימים כמו איסור זריעת כלאיים בארץ ישראל. אולם לגבי מצוות שכן תלויות בתנאים, כגון: תרומות ומעשרות, שלגביהם לא נשלם התנאי של ביאת כולכם, הקדושה היא מדרבנן.
שאלה: הדפסת ברכות: ברצוני לשאול. אני ואחי גרים מזה כמה שנה באמסטרדם שבהולנד. לפני כ 3 שנים איבדנו את אבינו בתאונת הרכבת שקרתה בישראל (ט ז בסיוון תשס"ח). עכשיו ברצוננו לתרום לביה"כ כרטיסי "קדיש על ישראל" לעילוי נשמתו, כאלו שיהיה אפשר לקרוא בזמן התפילה. המקור היחיד שלנו להביא ברכות כאלו הם להוריד מהאינטרנט או לצלם מסידור קיים. האם דבר זה מותר או שמא זוהי גנבה? כמובן ומתחת לברכה נרשום לעילוי נשמת האבא בכדי שהמתפללים ידעו את תרומתנו.
תשובה: ניתן להעתיק על ידי צילום מסידור או הורדה מהאינטרנט את הנוסח עצמו, אולם אם עיצבו זאת בצורה מיוחדת, באופן שמן הסתם מקפידים שלא יעתיקו, אין להשתמש בעיצוב זה ללא רשות. הרב יאיר וסרטיל