LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לקיחת כסף לפעילות משותפת: אני משמש כוועד מחזור במחזור שלי בישיבה. לפני חול המועד סוכות אספנו כסף מכולם - סכום סמלי של 5 ש"ח, לקראת הפעילויות. הפעילות הראשונה היתה פגישת מחזור בחופש. ברור שלפחות 15 מהחבר ה ששילמו לא יגיעו, כי הם גרים רחוק (אילת, מעלות, וכו.). האם לאחר שראינו שהשתמשנו בכל הכסף שנאסף (מה שלפני זה לא היה ברור חשבנו שזה יספיק למס פעילויות וע"כ על כולם החובה לשלם) - צריכים להחזיר את הכסף לאותם חבר ה שלא יכלו להגיע?
תשובה: אין על הועד להחזיר את הכסף לחברים שלא השתתפו בארוע מכמה סיבות: א- הכסף ניתן לקופה ציבורית על דעת כך שישמש את הכיתה ככיתה, דהיינו כקבוצה, ולא כת פרטי של כל אחד על הוצאות הארוע. ב- חברי הכיתה נחשבים כשותפים בכסף, כאשר לכל אחד הרשות ליהנות מן הפעילויות שמומנו בעזרת הכסף, וזה שאחד בחר לא ליהנות בכסף זו בעתו המלאה ואין הוא יכול לדרוש את הכסף שכן הכסף הוא בבעלות המשותפת של חברי הכיתה ולא בבעלותו הפרטית. ג- גם אם ועד-הכיתה טען שיצליח לממן יותר פעילויות ולבסוף לא הצליח, לא ניתן לדרוש את הכסף שכן חברי הועד פעלו לפי שיקול דעתם ההגיוני, ולא פשעו במה שלא הצליחו לממן את מה שסוכם. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: חבר שעשה טובה והזיק: א. פועל שעובד בחינם - בהתנדבות - ונגרם נזק לחפץ - גניבה אבידה אונס - פטור או חייב? ב. חברי נתן לי להוציא לו בטרייה מתוך ה- MP3. אני הוצאתי פעם ראשונה והכל היה ר. בפעם השניה שהוא ביקש, בטעות המכסה של הבטרייה יצא גם. נשבר לו הצ וקצ יק הקטן שבפינה, זה שמחזיק אותו. עכשיו בכל פעם שמוציאים את הבטרייה וזה בתדירות מאוד נמוכה - בערך פעם בחודשיים שלושה, כל המכסה יוצא ולוקח בערך עוד 10 שניות להחזיר אותו. הדבר לא פוסל משימוש את ה- MP3, רק גורם לחוסר נוחות רגעית בהוצאת הבטרייה. מה הדין? האם אני צריך לתקן לו את זה? ואם א"א, לקנות לו חדש? ואם הייתי מזיק עד כדי כך שאי אפשר היה להשתמש ב- MP3. מה היה הדין?
תשובה: א. במשנה ב"מ פ: כל האומנים שומרי שכר, וביארה הגמ' הטעם שנעשה שומר שכר, בהנאה שהוא בחר בו כאומן ולא באדם אחר. וכן פסק השו"ע חושן משפט סימן שו סעיף א. ונחלקו האחרונים שם מה דינו של פועל שעובד אצל בעל הבית (בניגוד לאומן שבעל הבית מוסר לו את החפץ לעסוק בו בביתו), הסמ"ע כתב שבמקרה זה לא קיים הטעם, שכן הרגילות היא להחליף פועלים מיום ליום, ולכן הוא שומר חינם. והש"ך חלק עליו, וכן הסכים נתיבות המשפט כדברי הש"ך, שגם פועל הוא שומר שכר. בנידון דידן, שהפועל עובד בחינם, ודאי שהוא נחשב כשומר חינם שפטור בגנבה ואבדה, וכ"ש באונס וחייב רק בפשיעה. ב. הגמ' ב"מ צט: אומרת שמי ששחט בחינם שלא כשורה, והבהמה נתנבלה, אם הוא מומחה במלאכתו, הוא פטור, שהדבר נחשב כאונס, ואם הוא לא מומחה הוא חייב. וכך נפסק בשו"ע שם סעיף ז. ובנידון דידן, באופן פשוט להוציא בטרייה של MP3 כולם נחשבים אומנים לדבר, ולכן אתה פטור. הרב אברהם זרביב.
שאלה: חיוב צום ביארצייט: האם חובה לצום ביום השנה להוריי והאם הצום כולל נשים? (אני מעדות אשכנז). מהן שעות הצום? מה הטעם הפנימי לכך? מהם הדברים שחובה על אחי (ועלי) לעשות בשבת שלפני היארצייט? ומהם הדברים שחייבים בהם ביום האזכרה עצמו? האם אומרים קדיש 3 פעמים ביום עצמו מתפילת שחרית ועד ערבית או שאומרים קדיש מערבית ערב היום עד תפילת מנחה ביום עצמו?
תשובה: הצום ביארצייט לא חובה. מוזכר שמי שיכול עושה את זה. היום שבו נפטרו ההורים של האדם, זהו יום לא טוב, ולכן יש עניין לצום. ביארצייט אומרים בכל התפילות קדיש. בשבת קודם, נוהגים לתת להם עלייה והם עושים תפילת השכבה.
שאלה: ברכת מעין שלוש לא במקום האכילה: שכחתי לברך ברכה אחרונה על עוגיות, ונזכרתי בכך לאחר שיצאתי מן הבית. האם עלי לחזור למקום האכילה על מנת לברך ברכת מעין שלוש?
תשובה: לכתחילה צריך לחזור, אלו דברים שטעונים ברכה במקומם.
שאלה: שמיעת רווקה ששרה: האם גבר מותר בשמיעת רווקה ששרה? עיינתי בשו"ע אה"ע סימן כ"א, וראיתי בפוסקים שם (הבאר היטב והבית שמואל) שמותר לגבר לשמוע שירת פנויה (כלשונם) האם נפסק כך להלכה? ואם לא מדוע?
תשובה: בהלכה לגבי שירת פנויה, מבחינים בין אישה שהגיע זמנה לראות וסת או לא, אם הגיע זמנה זה וודאי נחשב כעריות ואם אנחנו אומרים שאין להנות מקול אישה, זה כולל גם פנויה. לגבי נוכרית יש בעיה, וגם שם מחמירים.
שאלה: תרומות ומעשרות ממשקאות חריפים: א. האם יש צורך לעשר ליקר שעושים מפירות? ב. האם יש צורך לעשר ערק שעושים מפירות על ידי אידוי? ג. שכחתי להפריש מאתרוג שנקטף לאחר ראש השנה תרו"מ ונזכרתי בחג הראשון של סוכות. האם הייתי יכול להפריש בדרך כל שהיא, האם היה ניתן לסמוך על הפוסקים שאין צורך להפריש תרו"מ מאתרוג שיש בו קדושת שביעית?
תשובה: א. ליקר צריך לעשר, ונראה שכדאי לעשר מהליקר על הליקר. ב. ערק כדאי להפריש משאריות הפרי לפני עשיית הערק. ג. מעיקר הדין האתרוג שנלקט בשביעית הוא של ששית, ועל כן חייב בתרו"מ, אמנם בגמ' הובאה דעה שבאתרוג יש לילך גם בתר לקיטה, וכך פסק הרמב"ם, אבל בכו"א גם לדעה זו צריך להפריש תרו"מ כשל ששית. כמבואר ברמב"ם (פ"ד ה"יג). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: מסיבה אחר ברית : אחיין שלי נולד בארצות הברית ועשו לו ברית שם בבית חולים, כעת הם רוצים להגיע לארץ ולעשות לו מסיבת ברית, ולהזמין רב שיברך אותו במסיבה, האם הדבר נהוג, והאם נחשב כסעודת מצווה?
תשובה: סעודת מצוה זה לא יחשב כיון שהסעודה לא נערכת אחר הברית. (רק ביום צום, עושים את הסעודה אחר היום, כיון שאי אפשר לעשותה בו ביום). אבל אפשר בכל זאת לעשות סעודת הודיה, אך לא בגדר של סעודת מצוה.
שאלה: הלבנת פנים וויכוח עם קראי: 1. האם מותר (או ליתר דיוק חובה) לחלל שבת ע"מ למנוע הלבנת פנים? ראיתי שהרה"ג ר שלמה זלמן בשו"ת מנחת שלמה (חלק א סימן ז ד"ה ומדי דברי), להתיר. מהי עמדת הרב בנושא? 2. האם אני רשאי עפ"י ההלכה להתווכח עם קראים בפורום (ראיתי שבשו"ת ר אליהו מזרחי (סימן נז) הוא כתב להחמיר ולאסור) אם יש סיכוי גדול שאני אחזיר אותם בתשובה?
תשובה: א. יש לעיין בזה. מסברה לא נראה להתיר איסורי דאורייתא לכך. ב. אם אכן יש סיכוי שתחזיר אותם בתשובה ואתה עושה את זה למען מטרה זו, יהיה מותר. הם טועים בזה שתורה שבכתב זה הכל, ואם אתה יכול להניא את דעתם, אתה עושה דבר גדול.
שאלה: האבא של בן זוגי לא מקבל אותי: שאלתי את הרב לפני כחודש על כך שאבא של בן זוגי לא מקבל אותי בגלל שאני לא דתיה ולא מגיעה מבית דתי למרות שהתחלתי להתחזק בשבילו. התשובה שהרב נתן לי זה שזה לגיטימי שאב דואג לעתיד בנו ופשוט אני צריכה להראות להם שאני מתחזקת. זה לא עזר. הלכתי איתו לשיעורי תורה, אני שומרת שבת וכלום, אבא שלו לא מסכים הוא עדיין אומר שלא. אני והוא החלטנו שניפגש בלי ידיעת ההורים שלו למרות ששנינו ידענו היטב שאבא שלו יודע שאנחנו יחד. אבא שלו החליט לשחק אחרת הוא פשוט התחיל להכיר לבן שלו בנות אחרות ומחייב אותו להיפגש איתם. אני לא יודעת מה לעשות עוד ניסתי הכול אני יודעת שאיתו אני אוכל להקים בית שומר תורה ומצוות מה אני צריכה לעשות, לעזוב את זה, להמשיך הלאה?
תשובה: כנראה שאין לאבא אימון בחזרתך בתשובה, תנסי לשכנע את החבר שזה אמיתי ולא מסולף ואז אם הוא יסכים הוא ואת ביחד תקבעו, ותבנו ביחד בית כשר וטוב. ואם הבחור לא בטוח בעצמו בקשר איתך אז יש מקום לחשוב אולי לעזוב, אבל המפתח הוא בידך וביד הבחור. ומן השמים יתקנו אתכם בעיצה טובה. נ.ב. כדאי לך לחשוב בעצמך האם משתלם לבנות בית כשתדעי שההורים של בעלך לא יאהבו אותך, זה עלול לגרום הרבה עגמת נפש, ואם כן גם מצידך צריך לחשוב אם זה משתלם.
שאלה: ממהרת מדי להתחתן?: אני בחורה בת 20 ואני יודעת שאני רוצה להקים את התא משפחתי משלי ולהקים בית יהודי. אבל אני מפחדת שאני ממהרת מידי שמרוב שאני ממהרת אני לא אתחתן אם האדם המתאים לי. אני לא יודעת על מה אני צריכה להסתכל ברגע שאני נפגשת עם בחור, אני מפחדת סתם ככה להיפגש כי עכשיו אף בחור לא רוצה להתחתן, הבחורים קודם כול רוצים לצאת שנה שנתיים ואני לא מוכנה לזה, מה לעשות?
תשובה: את לא ממהרת. חפשי אדם עם מידות טובות ויראת שמים. בעיקר חפשי אדם שפל רוח וענוותן.
שאלה: מי הגיבור בתנ"ך?: מי היה הגיבור בתנ"ך כולו?
תשובה: התנ"ך אינו ספר סיפרותי בו יש גיבור ודמויות משנה אלא ספר הבא ללמד אותנו את מצוותיו של הבורא והדרכות לחיינו. התורה ניתנה לנו מאת הקב"ה על ידי משה רבינו וחוץ מהמצוות הכתובות בה ישנם גם סיפורים על אבותינו הקדושים שמהם נלמד כיצד עלינו לעבוד את ה' יתברך וכיצד להתנהג בין אדם לחבירו. וכן הנביאים כתבו לנו על אנשים מסויימים כדי שנלמד מהם אורחות חיים, כגון, אלקנה אבי שמואל שממנו לומדים עבודת ה' במסירות למרות הקשיים שהיו בתקופתו וגם אנו למדים הרבה משאול דוד ושאר מלכי יהודה וישראל.
שאלה: כמות הריקודים בשמחת תורה: א. מהי כמות הריקודים הנצרכים בשמחת תורה, כלומר, האם כל היום כולו ממש, או כפי חפץ לבו של האדם? ב. האם אדם הרוצה ללמוד תורה לאחר מספר הקפות "חוטא" בלימודו, האם מהותו של החג לשמוח בריקודים ולהמעיט בלימוד?
תשובה: אין שיעור לכמות השמחה שמחת התורה. אם אדם רוצה ללמוד תורה ואחר כמה הקפות הוא אינו חוטא, הוא מקיים מצוות תלמוד תורה. וכל אדם יכול לבטא את אהבת התורה שלו לפי אופיו. ומיניה ומיניה יתברך וישתבח רבש"ע.
שאלה: קליפת בננה אוצר בית דין: האם קליפת בננה של אוצר בית דין צריכה פח שמיטה, או שניתן לזרוק אותה לפח?
תשובה: באופן עקרוני קליפת בננה איננה מאכל בהמה, ולכן נראה שאין בה קדושת שביעית, אא"כ נדבק לקליפה קצת מהבננה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: יבול נכרי למחמירים: האם לנוהגים קדושת שביעית ביבול נכרי כשיטת החזו"א, מותר לקנות את הפירות האלו?
תשובה: לדעת המבי"ט והמהרי"ט מותר לקנות פירות נכרים למרות שנוהגת בהם קדושת שביעית. אולם החזו"א החמיר גם בכך, ולשיטתו יש צורך לעשות שליחות שהצרכן ממנה את בעל החנות שיקנה בעבורו. והדברים דחוקים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חינוך לאהבת העם והארץ: יש לי בת בגיל 7 שהולכת לבית יעקב רגיל של הזרם החרדי. מסיבות שונות אי אפשר להעביר אותה לבית ספר ששם היא תקבל אהבת העם והארץ בדרך של הציונות הדתית. אני מבקש עצות ספציפיות איך אפשר לי להשלים חינוך כזאת בעצמי?
תשובה: אם אין חינוך עם יראת שמים בבית ספר בעל השקפה ציונית בסביבתכם יש להמתין עד שתגדל הבת בגיל תשע ואז לספר לה על גדולי התורה הציונים ועל דרך למודם להודות ל-ד' על הניסים בהקמת המדינה, בקיבוץ גלויות ובגאולת הארץ. בימי העצמאות ויום ירושלים אפשר להעלות אותה עם המשפחה לירושלים ולראות את גדולי התורה המספרים בשבח הניסים, וכשתגדל יותר לשלוח אותה לפנימיה טובה ביראת שמים ובלימוד תורה עפ"י דרכנו.
שאלה: פירות וירקות שנעבדו שלא כדין: פירות וירקות שנעבדו שלא כדין בשנת השמיטה, מה דינן?
תשובה: רוב האחרונים פוסקים שנעבד לא אוסר את הפירות ועל כן הם מותרים באכילה (עיין שבת הארץ השלם פ"ד הט"ו). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: עננו בתענית וקורה בלולב: 1. בתענית ציבור ויחיד אדם שאכל בטעות יותר מכזית האם יכול להגיד במנחה עננו? לכאורה ראיתי סתירה במשנ"ב סימן תקס"ח ס"ק ג לבין ביאור הלכה בסימן תקס"ה כיצד אפשר ליישב? 2. בענין לולב יש מנהג לא לקחת קורה בלולב האם זה בגלל שחוששים שזה פתוח או בגלל שרמ"א כותב שצריך לסכסך בלולב (כשיטת הריטב"א) ואי אפשר לסכסך בלולב עם קורה? וכן אולי אפשר לסכסך בלולב עם קורה?
תשובה: 1. יגיד עננו וישמיט את המילים "ביום צום תעניתנו". 2. לוקחים לולב ללא קורה כיון שהרמ"א כותב שצריך לסכסך, והקורה מונעת את הסיכסוך. וזה כשר ללולב גם כך וגם כך.
שאלה: אוכל מבושל וקדושת שביעית: האם אוכל מבושל שיש בו ירקות הקדושים בקדושת שביעית גם צריך לשים בפח שמיטה. מה לגבי קליפות של ירקות גרעינים או גלעינים של ירקות האם גם לזרוק אותם בפח שביעית?
תשובה: אם הירקות נתנו טעם בתבשיל יש לשמור בכל קדושת שביעית. קליפות הנאכלות (תפו"א, מלפפון, עגבניות וכדו') יש לשמור בהם קדושת שביעית. אולם קליפות בננות וכדו' שאינן נאכלות כלל אין צורך לשמור בהם קדושת שביעית ואפשר להשליכן לפח הרגיל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: היתר מכירה בלבד במלון: אני מתארח בבית מלון לשבת חתן, יש להם רק היתר מכירה רגיל. מה הדין האם עלי לבטל את ביקורי בשבת חתן או שיש צד להקל בנושא?
תשובה: יש לבדוק שאמנם המלון קונה רק היתר מכירה, והדבר נבדק על ידי משגיחים יר"ש, במקרה שאמנם זאת תוצרת היתר מכירה, נראה שאפשר לאכול שם, ובייחוד בתקופה זאת שעדיין רוב הדברים אין בהם איסורי ספיחים. כמו כן כדאי להפריש תרו"מ בעצמך על כל מה שתאכל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: רמיסת השבת בישוב דתי : אני מתגוררת בישוב דתי על פי כל הסטנדרטים המקובלים. בישובי ועדת קבלה מתנה אפילו שכירות בכיסוי ראש לאיש ולאישה. הבעיה מתחילה עם בנים ממשיכים של חברי הישוב אליהם מתייחסים בסלחנות גורפת, רוב הבנים, גם אם אינם שומרי שבת, מחנים את רכביהם מחוץ לשערים. בניהם של משפחות מועטות נכנסים למושב ברכב על נשותיהם וטפיהם וחבריהם הרבים בשבת ומחנים את רכבם במרכז המושב. ואין פוצה פה ומצפצף. איתרע מזלי וביתי הוא במרכז וכך כל שבת אני עדה לחילולי שבת. פניתי לכל מי שעומד בראשי הועדים לסמכויות דתיות ולא כלום. כולם חושבים שהצדק עימי אך דבר לא נעשה. החמור מכל שראשי המשפחות האלה נהנות מיחס של כבוד ויקר. לעיתים אני מגיפה את תריסי חלוני שלא אחזה ברמיסת השבת. אני אובדת עצות וסובלת מצער עמוק ומרגישה שכלו כל הקיצים. התופעה שפעם עוד היתה מוגבלת התחילה להתעצם וחלילה עלולה להשפיע גם על אלה שעוד כיבדו את ערכי המקום ועל בני הנוער בודאי. מה עושים?
תשובה: אם יש רב ישוב אז יש לפנות לרב הישוב. אם אין רב ישוב לפנות לאחראים. אם אחרי פניה לאחראים אין שום תגובה ניתן להודיע להם שאת תצאי בפרסום והעלאת הקושי במכתב לחברים. לפי דעתי, כדאי במכתב לתבוע רק שיהיה דיון בין החברים על הקושי הנ"ל. למרות שלך יש החלטה מגובשת ודעה ברורה כיצד יש לנהוג בתחומי הישוב, יש לכבד גם מי שחושב שכיון שמדובר בילדים שלנו ויש לנו צורך לקרב אותם ולא לדחות אותם זה גובר על שמירת האקלים והצביון של הישוב. השאלות האלו הינם שאלות של הדור המסובך שלנו. ויש להתישב בכל בעיה מעין זו ולדון בה ללא כעסים וללא הטחת האשמות אחד בשני. ההורים שילדיהם עזבו את דרך התורה אינם אשמים. הם בין כך ובין כך נמצאים במצב קשה. הם בעצמם מתלבטים כיצד לנהוג ביחסים שלהם עם ילדיהם. מאד לגיטמי לתבוע מהילדים לכבד את הלכי הרוח של בני המקום. אולם הדבר צריך לבוא מתוך הסכמה ורצון של רוב החברים. לסיכום: יש לתבוע מהחברים לדון בענין בצורה ענינית.
שאלה: בעלות סחורה שטרם שולמה תמורתה: בזמן האחרון נפוץ המנהג שספקים רושמים בתחתית החשבונית: הסחורה נשארת בבעלות המוכר עד לת המלא עבורה. האם על פי ההלכה דבר זה תופס? או שמא ברגע שהסחורה נמסרה ונעשה מעשה הקנין נשאר על המוכר רק חוב כספי ותו לא, או אולי מצד שני זה דומה לקנין של מכאן ועד כך וכך יום?
תשובה: בדיני קניינים אין די בעשיית פעולה קניינית, אלא יש צורך בגמירות דעת המקנה והקונה לקניין מה שבד"כ קורה באופן טבעי בעשיית פעולת הקניין. אומנם מצאנו בגמ' (קידושין כו.) שלעיתים אין המקנה מוכן להקנות עד שיקיים הקונה תנאים נוספים, ואכן הקניין לא חל עד זמן זה. ואין זה קניין עם תנאי אלא הקניין עדיין לא חל. ומכאן שבימינו שספקים כותבים במפורש שאינם מקנים עד סוף הת ודאי שאין הקניין חל עד אז. בסיום הת חל הקניין מדין קניין חצר או סיתומתא. אומנם ודאי שהאחריות על החפץ הנקנה כאשר הוא אצלך חלה עליך. הרב ישראל גנץ.
שאלה: גילוי מין העובר: רציתי לדעת האם יש עניין שלא לגלות לאחרים את מינו של העובר לאחר סקירת מערכות, משום עין הרע או שאפשר לגלות לאחרים?
תשובה: דעתי היא לא לגלות, כי זה יותר שמחה כשיודעים אחר הלידה.
שאלה: ילד שנולד להורים רווקים: כאשר נולד לזוג הורים - רווקים, ילד. האם אחרי הלידה, אחרי שממלאים הצהרת אבהות בבית החולים, מספיק לרושמו במשרד הפנים כילד של שני בני הזוג הרווקים, ע"מ שלא תהיה בעיה במעמד האישי של הילד (שתוקי,ממזר וכו ), או שצריך לרשום את זה שהילד נולד להורים רווקים גם ברבנות, אם הילד יירשם במשרד הפנים, האם כשירצה להתחתן, יתקל בבעיה?
תשובה: למרות שהדבר אסור באיסור חמור, הילד כשר. כל זאת במידה שאינכם פסולי חיתון זה עם זו או אסורים לבוא בקהל. מבחינה מעשית נכון הדבר שאם השלמתם את הרישום במשרד הפנים לא אמורה להיווצר בעיה בעתיד. אמנם, על הצד היותר טוב, למנוע כל אפשרות של בעיה עתידית, רצוי לגשת לבית הדין הרבני האזורי, על מנת לבצע אישור הורות והיתר לבוא בקהל. הרב אחיה ליפשיץ
שאלה: שמלת כלה לא צנועה?: האם לכלה מותר ללבוש שמלת כלה שצמודה לגופה, אני שואלת כי ראיתי שכמעט אף אחת לא מקפידה על זה, אפילו בנות רבנים גדולים ומה המקור להקל בזה? ושאלה כללית: האם כל הדברים האלה כגון איפור חזק או לבוש צמוד או בגד בצבע בולט יש בהם איסור ממשי או שזה רק תוספת צניעות והידור בצניעות והעיקר מן הדין הוא שהגוף יהא מכוסה בחולצה וחצאית כמו שצריך?
תשובה: אני חושב שאכן צריך להקפיד לכתחילה, כי אכן צמוד זה לא כל כך צנוע. הדברים שציינת אלו באמת הידורים.
שאלה: הורדת מצבת נפטרת: חברתי סובלת בגלל שלפני יום הכפורים היא עלתה לבית הקברות לקבר אימה ולהפעתה גילתה כי מצבה מונחת על קברה. עלי לציין כי אימה נפטרה לפני כ-8 שנים וחברתי שהינה בת יחידה לא הציבה מצבה מכיוון שלא רצתה לעשות זאת ורק חרטה על הבטון את שם אמה. היא אינה יודעת מי הציב את המצבה ולמה עשו את הדבר הזה מבלי להיוועץ בה. האם מותר להוריד את המצבה ואם לא האם יכולה לתקן את השם החרוט שנכתב שגוי?
תשובה: שתתקן את השם. יכול להיות שמישהו שהכיר את המשפחה, לכבודה של הנפטרת הקים מצבה. זה נעשה לכבוד הנפטרת ולא היתה כוונה לפגוע ח"ו, ולכן מדוע להוריד.
שאלה: ישיבה תיכונית "שחורה": אני עומד לסיים השנה את החטיבה ואיני יודע לאיזה ישיבה ללכת. יש לי שתי אפשרויות: ישיבת נהורא - ששמעתי עליה שהרמה התורנית שם גבוהה ואני יודע מה רמת לימודי החול או ישיבת דרכי נועם - פתח תקוה שאניני מכיר כל כך אבל אני יודע שהתלמידים שם טובים והרמה שם גבוהה גם בלימודי חול. (האם יש בעיה בנהורא מעצם זה שהיא ישיבה שחורה, באופן שאני בעל כיפה סרוגה ואיני יודע מה השלוב שם?)
תשובה: כדאי ללכת לבקר בשני המקומות ולהתרשם בעצמך מן החברים שיש שם בשעת המשחקים בחצר ואם אפשר לשהות שם יום אחד בשעת הלימודים כדי להתרשם מהאוירה שקיימת במקום. שיקול נוסף שיש לקחת בחשבון אם באחת הישיבות יש פנימיה לבדוק את מה שנעשה שם. אם יש רב שמכיר אותך ונאמן עליך, הדבר הטוב ביותר להתייעץ ולשמוע מה דעתו.
שאלה: הוצאת מת מקברו והעברתו לארץ: אדם שנקבר בנכר למרות צוואתו בעל פה להיקבר בארץ, האם אפשר להוציאו מקברו אחרי שבוע בתוך השלושים ולהעבירו לקוברו בארץ?
תשובה: בדרל כלל, אם מוציאים עושים זאת אחר שנה.
שאלה: היתר מכירה מול הידור כשרות: מה נחשב לכשרות יותר מהודרת כאשר באים לקנות לדוגמה סלט ירקות מוכן באריזה או אוכל מוכן אחר שלא מאוצר בית דין: כשרות בד"ץ או כשרות רגילה היתר מכירה? מצד אחד לגבי שאר ההלכות חוץ משמיטה הכשרות מהדרין של בד"ץ או רבנות מהדרין היא כמובן עדיפה על כשרות רגילה. ומצד שני בהלכות שמיטה יש לפעמים עדיפות להיתר המכירה שהרי עדיף היתר מכירה על תוצרת גויים ערבים, והמוצרים בהכשר בד"ץ ידוע שיכולים להיות מתוצרת של ערבים או חו"ל. האם צריך להתפשר בכשרות של שאר ההלכות לטובת הידור בהלכות שמיטה? ברצוני לציין שאנו אוכלים בדרך כלל מכשרות בד"ץ אשכנזי מהדרין גלט בד"ץ ו או רבנות מהדרין.
תשובה: בספקות הלכתיים (כגון: מיונית, גלוי וכדו') שאלו ספקות בעצם הדבר האם הוא כשר או לא, יש להמשיך להקפיד, כל אחד לפי הקפדתו, ואין לרדת ברמת הכשרות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הסבר כלכלי שניתן בשבת או חג: בחג סוכות ישבנו כל המשפחה לאחר הארוחה ודיברנו בנושאי חולין, בין היתר דיברנו על בורסה וקרוב משפחה שלי הסביר לי איזה שהוא עיקרון בבורסה. במידה וביום מן הימים אני אשקיע בבורסה באחת המניות או לחלופין אמנע מלהשקיע בהתבסס על אותו עקרון שהוא הסביר לי האם זה נחשב כאלו שעבדתי בחג או האם יש בעיה עם זה בכלל? אציין כי בכל מקרה אני רוצה ללמוד את תחום הבורסה ולכן יכול מאוד להיות שהייתי מבין את אותו עקרון בלימודים, האם יש בעיה עם השימוש בעקרון זה לצורך השקעה בגלל שהבנתי אותו בחג, והאם הכוונה שלי ללמוד או במידה ואני אלמד משנה את המצב?
תשובה: אסור לכתחילה לגדר דברי חולין כגון מסחר בשבת וחג. אבל לא ידוע לי שיש איסור להשתמש במידע שהתקבל. וכן זה לא נקראה עשיית מלאכה בשבת   חג.
שאלה: הגבהת ספר תורה פעם שלישית?: אצלינו בבית הכנסת נוהגים להגביה את ספר התורה פעמים, פעם ראשונה בהיכל, ופעם שניה בתיבה. בסיום ההגבה השניה שם לב מתפלל אחד שההגבהה לא היתה במקום הנכון, מתפלל שני דרש להגביה את ספר התורה פעם נוספת דהיינו פעם שלישית. ואכן ספר התורה לא היה במקום הנכון היות שהחזן נוהג בדרכו בקודש לעבור על הפרשה ושכח להחזיר את הספר בגמר ההכנה לראשית הקריאה. האם באמת צריך להגביה את ספר התורה פעם שלישית, או שאין צורך וזה טורח ציבור. אשמח אם הרב יציין מקורות בהלכה לתשובתו.
תשובה: לא מצינו בהלכה חיוב להגביה שוב את הספר אם לא הגביהוהו תחילה במקום הנכון.
שאלה: שטיפת או נטילת ידיים: השו"ע בסימן ד מזכיר רשימה של פעולות המצריכות נט"י (אפילו ללא כלי ושלוש פעמים לסירוגין) מטעם נקיות. מדוע לא תספיק שטיפת ידיים, שאם תעשה ע"י סבון, תועיל הרבה יותר לנקיות, מדוע יש צורך ליטול רביעית על כל יד?
תשובה: ישנם כמה דברים המצריכים נטילת ידים. אך לא כל הדברים שווים, שישנם דברים שצריכים רק שטיפת ידים משום נקיות בלבד כגון הנוגע בנעליו או הנוגע בכינה והמחכך בראשו וכדו'. וישנם דברים המצריכים נטילת ידים בכלי אך רק פעם אחת משום נדנוד רוח רעה כגון הנוטל ציפורניו והיוצא מבית המרחץ וכדו'. וישנם דברים המצריכים נטילת ידים ג' פעמים ובכלי כמו הקם משנתו בבוקר והיוצא מבית הכסא וכדו' משום רוח רעה, שעליה אמרו בגמ' בשבת דף קט ע"א שרוח רעה זו בת חורין היא ומקפדת שלא לצאת אלא עד שיטול ג' פעמים לסירוגין.
שאלה: שמות לתאומים קטנים: נולדו לי תאומים. אם שניהם נולדו לי קטנים מדי, מה אני עושה עם קריאת שמות האם לתת רק לבת בשבת הראשונה?
תשובה: אתה יכול לתת שמות לשניהם כבר עתה ולהתפלל לרפואתם.
שאלה: תרומות ומעשרות באתרוג: שאלתי את הרב על כך ששכחתי להפריש מאתרוג שנקטף לאחר ראש השנה תרו"מ ונזכרתי בחג הראשון של סוכות. האם הייתי יכול להפריש בדרך כל שהיא, האם היה ניתן לסמוך על הפוסקים שאין צורך להפריש תרו"מ מאתרוג שיש בו קדושת שביעית? והרב השיב כי מעיקר הדין האתרוג שנלקט בשביעית הוא של ששית, ועל כן חייב בתרו"מ, אמנם בגמ הובאה דעה שבאתרוג יש לילך גם בתר לקיטה, וכך פסק הרמב"ם, אבל בכו"א גם לדעה זו צריך להפריש תרו"מ כשל ששית. כמבואר ברמב"ם (פ"ד ה"יג). אבל לא נענתי האם היה לי מה לעשות בחג עצמו?
תשובה: כמדומני השאלה הייתה כבר אחרי החג, ולכן לא חשבתי שיש טעם לענות. ברור שפרי שלא הפרישו תרו"מ אינו ראוי לאכילה, ומכיוון שאתרוג צריך שיהא ראוי לאכילה, אם לא הפרישו ממנו תרו"מ אי אפשר לאכלו ואי אפשר ליטלו בחג הראשון של סוכות, ברמב"ם (פ"ח ה"ט) פוסל אפילו בשאר הימים, אולם מדברי הריטב"א (סוכה לה ע"א) בשם הראב"ד התיר בשאר הימים. אמנם יש חולקים וסוברים (ר"ן במשנה בסוכה) שכיוון שיכול להפריש מאתרוג אחר א"כ אין כאן איסור טבל, ובכו"א בודאי שאין לעשות כן לכתחילה ועוד שהוא מוקצה. על כן נראה שהשאלה האם האיסור הוא מוחלט או שמא סיבות צדדיות אוסרות אותו. בכו"א אין להשתמש באתרוג שלא הפרישו ממנו תרו"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: השם אבישג לבת: ברצוני לתת לביתי שם שני שבו יוזכר אבי. האם מותר לתת את השם אבישג?
תשובה: שם זה מזכיר את אבישג של דוד המלך ואם היא הייתה ראויה לדוד כנראה שמעלתה גבוהה. ולכן ראוי ומותר לתת שם זה. שיהיה במזל טוב.
שאלה: שם על שם אדם שנפטר בצעירותו: שמעתי שיש בעיה ליתן שם לתינוק, על שם אדם שנפטר בצעירותו, עד איזה גיל, נחשב הנפטר צעיר?
תשובה: זה לא מוזכר בהלכה, אך אנשים חוששים לדבר. כל אחד שנפטר לפני גיל שישים נחשב צעיר.
שאלה: קדושת שביעית בפירות הפקר: האם יש קדושת שביעית בפירות הפקר, אשמח אם הרב יפנה אותי למקורות?
תשובה: יש קדושת שביעית בהפקר, עיין תוספתא פ"ז ה"ב, ועיין משיב דבר ח"ב סי' נו שסובר שאין קדו"ש בשל הפקר. ועיין בדברי הגרמ"צ נריה זצ"ל שחלק וסבר שיש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: האדם מטבעו רע או טוב?: האדם טוב מטבעו או רע מטבעו, הרי כתוב "יצר לב האדם רע מנעוריו"?
תשובה: לא נאמר שהאדם רע מנעוריו אלא שיש לו יצר שהוא רע מנעוריו. אמנם יש לו גם יצר טוב, אנו רואים שכל גדולי המחנכים בעולם שדעתם מקובלת על האנושות מחפשים דרכים לחנך לטוב. מכאן שעיקר האדם הוא טוב אלא כשהוא נעזב לטבעו הילדותי עלול לשלוט בו יצר הרע.
שאלה: בחירת ישיבה גבוהה: אני בכיתה י"ב וצריך להחליט לאיזה ישיבה ללכת. מהם הדברים אותם חשוב לבדוק ועל פי מה להחליט לאיזה ישיבה ללכת?
תשובה: אתה צריך גם להתייעץ עם ההורים, מהו הכיוון החינוכי בבית. תלך קצת לבדוק ישיבות, אם אכן הכיון החינוכי מתאים לך, אם החברה שם תואמת את השקפתך, האם סדר הלימוד מתאים לך. האדם צריך ללמוד במקום שטוב לו, שנעים לו, שיוכל להתפתח שם. בדרך כלל מקובל, שהבחורים נוסעים לישיבות כדי לבדוק האם הישיבה מתאימה להם ותואמת את המסגרת החינוכית שעליה גדלו.
שאלה: עציצים וגינה לאחר מעבר דירה: עברנו דירה ממש בסוף שישית, ולא הספקנו לעשות את כל עבודות ההכנה של הגינה. ערמנו ערמות של עשבים מנוכשים וגרפנו עלים שנשרו אך לא פינינו את הערמות. 1.האם מותר לפנותם בשביעית? 2.האם אפשר לגרוף עוד עלים שלא נגרפו עדיין? 3.עציצים נקובים המונחים חלקם על האדמה וחלקם על פלטות עץ או בטון, מותרים בהזזה? 4.האם ניתן לתלוש ענף מעציץ בגינה על מנת להשרישו בבית לנוי? 5.צמח ששרד בגינה לפני שעברנו אף ללא השקיה, האם מותר להשקותו עם שאר העציצים?
תשובה: 1. נראה שאם כל הזמן היתה ערמה של עלים אין לפנותה שהרי בכך הוא מכין לזריעה את המקום, והרואה יכול לבוא לחשד. 2. אם הגרוף מוכח שעושים כך לנוי, ללא חדירה לקרקע, עדיף במטאטא דשא ללא פליחת הקרקע. 3. הזזה בלא הגבהה מותרת, הגבהה מאדמה לפלטת עץ או בטון מותרת. הורדה אין לעשותה בשביעית. 4. באופן עקרוני אפשר, אולם לכתחילה אנו מעדיפים שלא ישרישו בשביעית כלל, בכל אופן אם עושים כן צריך שיהא נתק בין המקום המושרש והקרקע. 5. אם הצמח צריך מים לקיומו מותר להשקותו, ואם יכול להמשיך ולהתקיים למטר השמים אין להשקותו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ספרים לקניית כוח ההעמקה: החוסן יהושע (מאמר א פרק ג ) כותב שכדי לחדד ולשפר את הכוח העיוני וההעמקה יש ללמוד ספרים המעמיקים בתורה. האם הרב יכול להמליץ על ספרים כאלה שיסייעו לקנות את כוח ההעמקה?
תשובה: אנא פרט לי באיזה רמה לימודית אתה. האם אתה יודע ללמוד תוס'. האם אתה יודע ללמוד מהרש"א. האם אתה יודע ללמוד פני יהושע. כוח העמקה בנושאים מופשטים מצויים בספרים רבים. כתוב לי איזה מסכת אתה לומד וננסה להמליץ לך.
שאלה: קיום שתי חופות: בני חי בניו יורק. ברצונו להתחתן עם יהודיה אשר מעוניינת לקיים חופה בניו יורק יחד עם בני משפחתה וחבריה, וחופה נוספת בארץ עם בני משפחת בני. האם הדבר מותר מבחינת ההלכה, ומה החוק אומר לגבי זה? ואם כן, האם יש כללים שונים לביצוע החופות?
תשובה: קידושין וחופה בין איש לאשתו נעשים כמובן פעם אחת בלבד. לאחר נישואין אלו, הם בעל ואשה לכל דבר. חזרה פעם נוספת על טקס החופה כרוכה בברכות לבטלה, והדבר אסור, וגם מהווה זילות במעשה המצוות (שאין הנישואין 'טקס' בעלמא). כמובן ניתן לעשות מסיבת שבע ברכות ברוב עם הדר ושמחה באולם וכו', בתוך שבעת ימי המשתה. בסעודה זאת מברכים שוב את שבע הברכות הנאמרות במעמד החופה. ויהי רצון שיזכו לבנות בית נאמן בישראל מתוך שמחה. הרב אחיה ליפשיץ.
שאלה: אימון בחדר כושר עם מאמנים: אני גרה בחו"ל בסביבה לא יהודית בכלל. יש כאן מכון כושר אחד בלבד לאימון לנשים בלבד, אך יש שם מספר גברים - מאמנים, שמסתובבים שם. (יש את האופציה להתאמן לבד בלי העזרה שלהם) האם מותר לי ללכת למכון הזה? יש לציין שזה הרע במיעוטו כאן. כי בכל שאר המכונים, מתאמנים גברים ונשים יחד.
תשובה: אם אין שום מגע בינה לבין המאמן, אני חושב שיהיה מותר.
שאלה: נקיות בהנחת תפילין ותפילה: לגבי הנחת תפילין ותפילת שמונה עשרה, שמעתי (במחילה מכבוד הרב) שאסור להניח תפילין אם לובשים לבנים מלוכלכים (אני אדם הגייני ונקי) אבל אני לא יודע מה נחשב "מלוכלכים", אם אני לובש אותם מליל אמש הם נחשבים מלוכלכים?
תשובה: הלבנים צריכים להיות נקיים מצואה ומי רגליים (ומש ). הרב יאיר וסרטיל