LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: משמעות ההשתחויות והפניות בתפילה: ממסיבת הסידור בכיתה א' אני יודעת היכן צריך להשתחוות בתפילה (שמונה עשרה, עלינו לשבח וכ') היכן צריך לעמוד, היכן צריך לצעוד 3 צעדים אחורה וקדימה בסוף ובהתחלה (שמונה עשרה), שמסתובבים לצד מערב ב"לכה דודי" בבית האחרון ומשתחווים לצדדים ועוד. ועד היום אני לא יודעת למה משתחווים דווקא במקומות הנ"ל? אשמח אם תעזרו לי.
תשובה: ההשתחויה והפניות שהן תקנות חכמים מראות על כניעה וכבוד לרבונו של עולם וכך היה נהוג לעשות כאשר נפגשו או נפרדו ממלך בשר ודם. חכמים תקנו מקומות מסוימים כפי שהזכרת שבהם חשבו שיש צורך, ולא אסרו לעשות זאת במקומות אחרים. אך לאחר מכן בדורות מאוחרים פסקו הראשונים לדוגמא, שמי שרוצה לכרוע בכל ברכה של תפלת שמונה עשרה אין בכך איסור, אך מלמדים אותו שלא יעשה כן, שלא יראה כיוהרא שמבטל ועוקר את תקנת חכמים (שו"ע סימן קי"ג). כמובן שחכמים בחרו את המקומות שהכי נראו להם חשובים ומייצגים. ויש מהאחרונים שכתבו שאף שלא משתחוים במקומות אחרים מותר לשחות מעט דרך כבוד. הרב רואי מרגלית.
שאלה: יחוד של 1 עם 2: האם לגבר מותר להתייחד עם שתי נשים? האם לאישה מותר להתייחד עם שני אנשים? האם הליכה ברחוב שומם נקרא ייחוד?
תשובה: שו"ע אבן העזר סימן כב סעיף ה': לא תתיחד אשה אחת אפילו עם אנשים הרבה, עד שתהיה אשתו של אחד מהם שם. וכן לא יתיחד איש אחד אפילו עם נשים הרבה: הגה ויש אומרים דאשה אחת מתיחדת עם שני אנשים כשרים אם הוא בעיר. וסתם אנשים כשרים הם, אבל אם הם פרוצים אפילו עם עשרה אסור. וכל זה בעיר, אבל בשדה או בלילה, אפילו בעיר בעינן שלשה אנשים, אפילו בכשרים. ויש מתירין איש אחד עם נשים הרבה, אם אין עסקו עם הנשים. רחוב שומם: רחוב בעיר אינו נחשב כמקום יחוד, אף אם רק לפעמים עובר שם אדם. ונראה שכך הדין גם ברחוב המואר בלילה, אך ברחוב חשוך יש להיזהר מיחוד (ספר קדושים תהיו). הרב רואי מרגלית.
שאלה: כיבוד הורים או השתלבות חברתית: ביתנו יוצאת בקרוב לשרות לאומי. אנחנו לא מסכימים שהיא תישן מחוץ לבית, מטעמי מוסר, צניעות ודאגה, אך היא רוצה לישון בדירת שרות כי זה חשוב לה מבחינה חברתית. האם היא חייבת לשמוע בקולנו?
תשובה: אין בשמירת תורה ומצוות שאלה של כיבוד הורים, וגם אם חס ו בן מחלל שבת אין בזה עבירה על כיבוד אב ואם, ודי במה שהוא עובר על התורה. אמנם בודאי אם ההורים יודעים והוא גורם להם צער, יש בזה פגיעה במורא אב ואם. ברור לי שאתם צודקים בזה שבתכם לא תישן מחוץ לבית כי אין זה לטובתה, אך נראה לי שעליכם לשכנעה בכל דרך הגיונית אפשרית, בלי להשתמש בנימוק של כיבוד אב ואם, אלא בדאגה לטובתה שלה (גם מבחינה חברתית).
שאלה: לימוד תורה מעושר ומעוני: כתוב בפרקי אבות "כל המבטל את התורה מעושר סופו לבטלה מעוני" וכן ההפך. הרי אנו רואים אנשים המבטלים מעושר וממשיכים להיות עשירים, וכן לומדי תורה מעוני שנשארים כל חייהם עניים?
תשובה: בפירוש קהתי למשנה באבות פרק ד' משנה ט' מביא פירוש שאיש המקיים את התורה מעוני, אף אילו היה עשיר לא היה נמנע מלקיימה וכן להיפך. פירוש נוסף בשם השפת אמת שכל המקיים את התורה מעוני זוכה להיות עשיר, ואיזהו עשיר? השמח בחלקו. כלומר: אין לתלות קיומה של תורה או ביטולה לא בעושרו של אדם ולא בעניותו אלא בזיקתו הנפשית לתורת ה'. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הזמנה לחתונה בשבת: האם מותר לתת הזמנה לחתונה בשבת?
תשובה: אין איסור לתת הזמנה לחתונה בשבת במידה ואי אפשר לשלוח בדואר מחוסר זמן או מסיבה אחרת.
שאלה: מתי עושים שבת חתן?: האם ניתן לעשות שבת חתן 2 שבתות לפני החתונה וזאת בשל אילוצי מקום בשבת שלפני החתונה?
תשובה: החתן עורך שמחה בשבת שקודם החתונה והוא מנהג קדום (הרשב"א במשמרת הבית). החתן עולה לתורה בשבת זו שקודם החתונה, אך כשיש צורך מקדימים שמחת החתן בשבת אחת או יותר קודם החתונה, לדוגמא: כאשר החתן נוסע מעיר מגוריו לישא אשה בעיר אחרת, ועוזב את עירו קודם השבת שלפני החתונה, מקדימים להעלותו לתורה ולזמר לפניו באחת השבתות הקודמות, ודינו שווה לדין חתן בשבת שקודם החתונה (לבוש ומג"א או"ח סימן רפ"ב, וביאור הלכה סימן קלו). ולכן גם בעניינו נראה שאפשר להקדים. יש לציין שבקהלות הספרדים לא נהגו בכל זה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מחלוקות חכמים בדברי תורה: הרב מלמד בשיעור "מחלוקות חכמים מחזקות את האמון בדבריהם" כותב שאין מחלוקת לענין עצם חיוב מצות ק"ש. לא הבנתי את דבריו, הרי ישנם תנאים ואמוראים רב יהודה ואביי בברכות כא. וראשונים בסידור רע"ג דף קפח עמ ב הביא את דעת ר"א, ועוד פוסקים שחולקים בנושא. אזי יש אפילו מחלוקת בעיקרי תורה - האם התורה מצווה על ק"ש או לא? ולא רק בזה אלא אפילו בעיקרי אמונה (י"ג עיקרים) רבו המחלוקות, אזי הקושיא הפנימית עומדת בעינה?!
תשובה: אכן אין מחלוקת אלא אם ק"ש מהתורה או מדרבנן ולכל הדעות חייבים בק"ש. גם אם יש מחלוקות בעיקרי אמונה, המחלוקות הן האם למנות דבר זה כעיקר או לא, אך הוא בודאי ענף מיסוד האמונה. המחלוקות הן בפרטים ובכללי האמונה כולם מודים. עיין שוב בשיעור ותראה שהדברים ברורים.
שאלה: העתקת תוכנות מחשב - המשך: הרב חילק בתשובתו בין הורדת תוכנות להורדת שירים מהאינטרנט. למעשה לענ"ד הנושא עדיין טעון ליבון שכן במקרים של מוזיקה אין ענין לבעלי המוזיקה להתיר לציבור להוריד את יצירותיהם מהאינטרנט והם אף ניזוקים מכך, כפי שהרב בעצמו כתב, למעשה - קבצי המוזיקה שישנם ברשת האינטרנט, הושמו שם ע"י אנשים שהשיגו את פס הקול, והם פשוט "משתפים" את הציבור ביצירה שלא כדין. מה דעת הרב?
תשובה: אני התייחסתי להעתקת שירים מתוך קלטת. לפי החוק הדבר מותר למטרות אישיות ולא מסחריות. ייתכן שבאינטרנט הדין שונה ואם אין הסכמה להורדת שיר - אסור. אין לי הסבר להבחנה שבין קלטת לאינטרנט, אולי בגלל שבאחרון עדיין לא נחקק החוק? אם יש לך הסבר הגיוני להבחנה ביניהם אשמח לקבל.
שאלה: יחס להקרבת הקורבנות: איך עלינו להתייחס למנהג הקרבת הקורבנות כשלדעתינו הוא גורם להגשמת האלוהות? דתות אחרות מקריבות קרבן לאלוהיהן, בהנחה שהאל מקבל את הקרבן בצורה הפיסית שלו. ואם נשמור על כל פרטי ההלכות ונקבל באופן עיוור את המנהגים והמסורות הקשורות בעבודת ה ייווצר קונפליקט דתי (לא אמוני). כלומר האמונה באל לא תיפגע, אבל ייווצר "צל" שמעיב על הדרך הנכונה והראויה שבה יש לפי דעתינו להתייחס למושג האלוהות.
תשובה: אני מבין קושי שיש לאדם מודרני באשר לקרבנות. אולם אין כל קשר בין קושי זה לבעיה התיאולוגית שהעלית. אתה משווה בטעות בין פולחן אלילי שבו הקרבן נועד לרצות את האל לבין התפיסה היהודית שה' לא זקוק כל לקרבן אלא הקרבן נועד לקרב את האדם לא-לקיו. על כך ניבאו כל הנביאים החל משמואל ועד מלאכי. הבעיה של האדם המודרני היא שהוא רגיל יותר לבטא קירבה נפשית באמצעים מלאכותיים מופשטים מאשר באמצעים מוחשיים. אולם זו בעיית האדם ולא בעיית האלוקות. כרגע, בגלל הרגלי חשיבתנו, קשה לנו לחשוב איך נחזור ונשוב להקריב קרבנות. אולם לכשתגיע השעה יתכן שישתנו הרגלי חשיבתנו או שנודרך ע"י הארה ממרום לעבודת ה' בבית המקדש בצורה הולמת. ועל כך אנו מתפללים ותחזינה עינינו בשובך לציון ברחמים.
שאלה: אסור היום להרים לחם מן הארץ?: הגרי"ש אלישיב פסק שכיום לא צריך להרים לחם מן הארץ מחשש זיהום ומחלות. האם מותר למי שרוצה להרים לחם, או שפסק ההלכה הוא בגדר "ונשמרתם מאד לנפשותיכם"?
תשובה: לא ראיתי את פסקו של הרב אלישיב, אני מניח שהוא רק קבע שאין חיוב להרים אבל גם אין איסור. יש לדון כל מקרה לגופו יש הבדל בין לחם שלם לבין לחם נגוס יש הבדל בין מקום למקום, וכדומה.
שאלה: תפילה במניין לאבל: אבל צריך אנשים שישלימו לו מניין, אבל ע"י כך לא יהיה מניין בבית הכנסת. מה עדיף, שיהיה בביתו מנין או בבית הכנסת?
תשובה: אין לבטל את התמיד, כלומר את סדרי ביהכנ"ס. אם אין אפשרות לכנס עשרה אנשים בבית האבל, מותר לאבל לצאת לביהכנ"ס ולהתפלל שם במניין.
שאלה: יד ביד אחרי החופה: האם מותר ללכת יד ביד עם הכלה עד חדר יחוד?
תשובה: כך המנהג בירושלים שהחתן אוחז ביד הכלה בלכתם לחדר היחוד. זה נהוג דווקא משום הצניעות שנהגו עד החתונה. אבל בצאתם מחדר היחוד אין נכון לתת יד בפני אחרים.
שאלה: תפיסת מקום באולפנא: באולפנא שלנו (שהיא עירונית) מס הכיתות מועט ומס הנרשמות גבוה מאד. ולכן יש סלקציה גדולה בבחירת התלמידות - הן מבחינת רמתן התורנית והן מבחינת רמתן הלימודית. אולם ידוע לנו, כי יש תלמידות אשר נרשמות לאולפנא שלנו, מתוך מגמה לשהות בה שנתיים, ואז להרשם לאולפנא עם פנימייה (לכיתות ט ). יוצא איפוא כי הן תפסו מקומות פוטנציאליים של תלמידות, שהיו מתקבלות לאולפנא שלנו, שהיו ממשיכות בה עד סיום י"ב. האם אין פה הונאה מרמה מצד התלמידות - ובעיקר הוריהן - אשר רשמו אותן לאולפנא בידיעה שהן תעבורנה לאולפנא מסויימת כעבור שנתיים?
תשובה: אם האולפנה מתנה את קבלת התלמידות בהמשך למודן באולפנה כל השנים הורים שכוונתם להוציא את בנותיהם לאחר שנתיים צריכים להודיע זאת לאולפנה. אבל אם האולפנה אינה דורשת את זה מההורים אין כאן צד של איסור.
שאלה: עיקור בהמות בחווה חקלאית: אני שואל בשם חבר שלי שברשותו מספר סוסים. לצורך מניעת אלימות בין הסוסים הזכרים, נהוג לעקר את הסוסים. הדבר מקובל גם בחוות לגידול בקר בהם מעקרים את השוורים. האם קיימת אפשרות לבצע את העיקור בלי לעבור על דין תורה? לדוגמא מכירת הבהמות לגוי וקנייתם מחדש לאחר ביצוע העיקור וכד?
תשובה: על פי דין תורה אסור לומר לגוי שיסרס בהמת ישראל, אולם אפשר למכור לגוי שהוא יגיד לגוי אחר שיסרס ולאחר מכן היהודי יכול לקנות בהמה זאת בחזרה. המכירה הראשונה צריכה להיות גמורה. עיין אוצר הפוסקים אבן העזר סי' ה סעי' יד. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: קביעת מעמדו ההלכתי של אדם: לפי מה קובעים אם אדם מסויים הוא כהן, לוי או ישראל?
תשובה: עצם השייכות לעם ישראל נקבעת לפי האמא, אולם המעמד ההלכתי נקבע לפי האבא: אם אביו של אדם הוא כהן, לוי או ישראל, בנו יקבל את מעמדו ההלכתי. אמנם, לעיתים קורה ואדם נולד במעמד שונה מזה של אביו. למשל: בנו של כהן שחטא ונשא גרושה נקרא "חלל" כיון שנתחלל מן הכהונה והריהו נחשב הלכתית כישראל. ר' אלעד גרוס.
שאלה: ברכת בשמים לאדם שאינו מריח: האם בן אדם שאינו מריח חייב בברכת בשמים? והאם הוא יכול להוציא אחרים? ואם הוא נשוי האם אשתו צריכה לברך את הברכה?
תשובה: מי שאינו מריח לא יברך על הבשמים. והיות שאינו יכול לברך גם אינו יכול להוציא ידי חובה. ואם הוא נשוי, אשתו צריכה לברך על הבשמים.
שאלה: עבירות שאין יום הכיפורים מכפר: אדם ידע שחברו עומד לבצע עבירה שבגינה יפוטר מעבודתו והוא יקודם. לכן הוא לא הזהיר את החבר לבל יבצע את העבירה. מה דינו של אותו אדם? האם זאת עברה בין אדם לחבר שדורשת סליחה מהחבר או שזו סתם עברה?
תשובה: אותו אדם עבר על "הוכח תוכיח את עמיתך ולא תשא עליו חטא ואהבת לרעך כמוך" ומן הראי שיבקש את סליחתו
שאלה: פיזוטרפיה בשבת: אני צריך לבצע מספר פעמים ביום תרגילי פיזוטרפיה (ללא מכשירים). התרגול עשוי להימשך חצי שעה. האם ישנה בעיה לעשות זאת גם בשבת וכן לפני תפילת שחרית?
תשובה: חולה אף שאין בו סכנה או מי שיעצו לו הרופאים, מותר לעשות פיזיותרפיה בשבת וכן לפני תפלת שחרית, אך שאר כל אדם אסור (שמירת שבת כהלכתה). הרב רואי מרגלית.
שאלה: האם מותר לתלות כביסה בשבת: האם מותר להוציא כביסה שנתכבסה מאליה בשבת ולתלותה בשביל חייל שצריך את הבגדים במוצאי שבת?
תשובה: במכונות כביסה ישנות שמרעישות אסור להשתמש בשבת אפילו ע"י שעון שבת מפני מראית עין. אך במכונות כביסה חדישות שפעולתם שקטה מותר להשתמש ע"י שעון שבת אך כמובן צריך להזהר שלא לתלות את הכביסה בשבת.
שאלה: שאלת רב שלא בענייני הלכה: מקובל בציבור החרדי לשאול רב גם בנוגע לחיי יום יום שאינם נוגעים להלכה דוקא כגון: מעבר למקום עבודה חדש, דירה חדשה וכו. האם כך יש לנהוג להלכה?
תשובה: אין צריך לשאול רב אלא בשאלות הלכתיות, ואולם מי שמתלבט בשאלה מעשית ורוצה להתיעץ טבעי שילך לאדם שיש לו אמון בו וידע שעצותיו חכמות. תשובת הרב דב ליאור יש חובה לעשות רב?
שאלה: שעון שבת לפלטה : האם יהיה מותר להניח ע"ג פלטה בשבת בבוקר תבשיל לח מבושל כל צורכו כאשר הפלטה קרה וצריכה להדלק ע"י שעון שבת בעוד זמן מה?
תשובה: בשבת אנו מחמירים בדבר נוזלי ואומרים שיש בישול אחר בישול ולכן אין לשים על תנור או פלטה דבר נוזלי אפילו לפני שהם החלו לפעול, אם כאשר הם יפעלו הם יגיעו לחום שהיד סולדת בו. אך אם זה אוכל גושי (אפילו שיש בו רוטב אך הרוטב אינו עיקר אלא טפל לגמרי לבשר ולא ישימו אותו אחר כך על האורז וכו') יש שמחמירים שלא להשתמש בשבת משום שנראה כמבשל אך לדעתי אפשר להקל משום שבמשך השבוע לא מבשלים על הפלטה ולכן לא נראה כמבשל ולכן מותר לשים אוכל גושי על פלטה בשבת (אך אם יש הרבה רוטב - אסור). עוד בנושא זה.
שאלה: אשה בעבודת ה : במסילת ישרים כותב הרמח"ל כי יראת עונש ראוייה רק לעמי הארצות ולנשים שדעתן קלה, ואילו יראת הרוממות והחטא - צריכה להיות שאיפתם של השאר. האם המוגבלות הזו היא יסודית? אם כך הרי שמספיק לנו ללמוד הלכות נשים ואת שלושת הפרקים הראשונים של מסילת ישרים ותו לא. מדוע לטפח בנו מוטיבצייה לדברים שלא נוכל להשיג? זה כמו להמריץ עיוור לחסוך כסף לקניית משקפיים?
תשובה: ברוב המקומות בהן מתוארת האישה בתיאורי גנאי אין הכוונה לתכונה טבעית תורשתית אלא לתיאור מצב חברתי ששרר באותה עת. עם השתנות התנאים החברתיים משתנה גם היחס לאישה בהתאם. לדוגמא בתנאים הכלכליים שררו בעולם כולו עד לפני כמאה שנה הית החלוקת תפקידים דיכוטומית האיש עבד בחוץ והאישה בבית. היא לא ידעה קרוא וכתוב כי לא הייתה זקקוה לכך. אחרי המהפכה התעשיתית השתנו התנאים החברתיים ואישה יוצאת לעבודה ורוכשת השכלה. הדבר גרר אחריו שינוי ביישום ההלכה והחפץ חיים פסק שעל אישה בימינו ללמוד תורה. אילו היה רמח"ל חי כיום אין לי ספק שהיה משתמש בתארים אחרים ביחס לאישה בימינו.
שאלה: תפילת מנחה לגבי נשים: אני משתדלת להקפיד ולהתפלל בכל יום תפילת מנחה. מה אני צריכה לעשות במקרה שכבר עבר זמן התפילה? האם הדין הוא כמו אצל גברים שיש להתפלל ערבית פעמיים? האם קיימת אפשרות לעשות התרת נדרים כדי שאם פעם אחת פספתי כשאני בד"כ מתפללת זה יהיה פחות נורא?
תשובה: בספר "אישי ישראל" כתוב שאשה יכולה להשלים תפלה שהחסירה בתפלה הסמוכה לה, אם היא רגילה להתפלל את התפלה הסמוכה בד"כ, אך אם לא מתפללת את התפלה הסמוכה בד"כ, אינה מחוייבת להתפלל פעמיים כדי להשלים את התפילה הקודמת שהחסירה. כמו כן, ראוי באמת לעשות התרת נדרים, ואז אם תשכח או לא תוכל להתפלל פעם אחת לא תצטרך להשלים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אשה יכולה להיות שופטת?: האם מותר לאשה להיות שופטת?
תשובה: דבורה הייתה שופטת. נחלקו המפרשים אם שפטה ממש ואם כן הייתה זו בגלל הסכמת הנידונין או שהיא רק לימדה או הנהיגה. במערכת המשפט הכללית הנדונים קיבלו עליהם שופטות. הבעיה היא האם פסיקת שופט (או שופטת) במערכת הכללית אינה מנוגדת לדין התורה. לשופט מלומד היודע את ההלכה ומצליח להתאים את החוק להלכה קל יותר לשפוט מאשר לשופט שאינו יודע הלכה.
שאלה: כפרה על אכילה ללא הפרשת חלה: חבר הכין פיצה מכמות החייבת בהפרשה, ושכח להפריש חלה. אחרי אכילת חצי פיצה אמרתי לו שיחתוך חתיכה ויעטוף ב2 עטיפות ויאמר "הרי זו חלה". כעת הוא שואל כיצד לכפר על מה שאכל כבר?
תשובה: כיון שבימינו חלה מדרבנן וגם חברך לא הפריש בשוגג, די לדעתי במה שהתחרט על מעשיו והפריש, ויתפלל ויבקש שמן השמיים יסייעו לו ששוב לא יכשל בזה אפילו בשוגג. הרב רואי מרגלית. שיעור הפרשת חלה כתוב בידי הרב רואי מרגלית והרב דב ליאור. דיני הפת שמפרישים ממנה חלה. האם ניתן להפריש למפרע חלה?
שאלה: הדלקת אור בשבת מתוך הרגל: מי שהדליק או כיבה אור בשבת ללא מחשבה אלא מתוך הרגל. האם יש בכך גדר של מתעסק? האם הוא צריך כפרה תשובה?
תשובה: אם הדליק אור בשבת כיון שהיה לו צורך באור אפילו שלא היתה מחשבה, יש בזה איסור שוגג ויש צורך בכפרה. מתעסק הוא מישהו שהתכוון להזיז דלת או להישען על הקיר ותוך כדי כך כיבה או הדליק אור ללא שום צורך, והוא פטור מכפרה.
שאלה: חציצת טבעת בנטילת ידיים: האם אפשר להתיר לאישה שלא מקפידה על הסרת הטבעות בשעת לישה, להשאירה גם בשעת נטילת ידיים? מה הדין אם האישה כבר נהגה כך?
תשובה: המנהג הוא שאישה מסירה את הטבעות. במקרה שיש קושי בדבר ניתן לסמוך על כך שנשים בימינו ממעטות ללוש וגם אז נעזרות במכשירים וכמעט שאינן מסירות טבעות.
שאלה: שימוש במחשב בשבת: האם מותר להשתמש במחשב בשבת כאשר הוא הופעל לפני כניסת שבת? האם יש הבדל בין פעולה ארוכה שהמחשב מבצע לבד, לבין הקלדה של המשתמש?
תשובה: כתב השו"ע בסימן רנב שמותר להתחיל במלאכה בערב שבת והמלאכה ממשיכה מאליה בשבת, ולכן מותר לתת למחשב בערב שבת הוראה לעשות פעולה ארוכה והמחשב ימשיך אותה במשך השבת מעצמו, אבל אסור לבצע שום פעולה או תוספת פעולה בשבת עצמה על המחשב. אני מדבר על הפן ההלכתי הרגיל של פעולה ללא קול הממשיכה בשבת. אך ברור שאין כוונתי לסייע בידי עוברי עבירה שפועלים בשבת כמו שלא נתיר להקליט תכנית עם שעון שבת מהטלביזיה שעובדי התכנית מחללים שבת בשידור התכנית הזו. אך אם זה לדוגמא קובץ לימודי מאיזה אתר ספריה שברור לנו שלא עובדים באופן מיוחד בשבת כדי להכניס תכנים או לתחזק כל הזמן את האתר שלהם כמו אתרים מסחריים איני רואה בעיה בכך. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ליווי בנות אחרי הפעולה: האם מותר ללוות בת הביתה אם היא פוחדת לחזור לבדה והיא ואני עברנו בר מצווה? האם זה משנה אם זה כמה בנים? ללוות בת מתחת לבת מצווה, מותר?
תשובה: ליווי של כמה בנים הוא הרצוי. אם יש רק בן אחד בכיוון מותר ללוות רק אם בשעה ובמקום עדיין נמצאים אנשים. אי לכך על הפעולה להסתיים בשעה סבירה כדי שהבנות תוכלנה לחזור הביתה בבטיחות מירבית עם ליווי או בלעדיו. האם מומלץ לשוחח עם בנות? דעת הרב רואי מרגלית. דעת הרב זלמן ברוך מלמד.
שאלה: מורה גבר לנשים: האם זה ר ללמוד עיצוב שיער בכתה שכולם בנות והמורה הינו גבר. נאמר לי בפירוש שהמורה לא נוגע בבנות אלא עובד על בובות בלבד?
תשובה: בעצם אין איסור ללמוד מגבר כאשר הוא עובד על בובות ולא נוגע בבנות. אולם, כיון שהלימוד עוסק ביופי של נשים יש חשש גדול שהמורה יקל ראש בעניני צניעות ויצור קשר לא בריא עם התלמידות. על כן, אפשר יהיה להקל רק במידה והמורה ידוע כאדם צנוע וכן שמשך הלימוד לא יארך זמן רב, על מנת שלא להגיע לקלות ראש. וכבר אמרו חכמים שכל שעובד באופן קבוע עם אנשים סורו רע, והוא עלול לכשלון ועל כן הוא פסול למלכות ולעניני כבוד על ישראל.
שאלה: רכיבה על אופניים ללא כיפה: האם מותר ליסוע באופניים בלי כיפה כי הכיפה כל הזמן עפה לי?
תשובה: בעצם אין איסור ללכת בלי כיפה, כי אין כיסוי הראש אצל גברים מצוה מן התורה או מח. אולם, יש פוסקים שכתבו כי בזמננו יש בזה סימן היכר ליהדות וליראת שמים, ועל כן בזמננו יש בזה צד של חובה. לכן ראוי להשתמש בכיסוי ראש כזה שבנסיעה על אופנים לא יעוף (כובע, סיכות ראש רבות וכדומה).
שאלה: לא לשמוע בקול ההורים ללא ידיעתם: נאמר לנו בשמו של הרב, שאדם איננו מחוייב לקיים את רצון הוריו, כאשר אין הם יודעים על מעשיו. לדוגמה: נסיעה בטרמפים כשההורים מתנגדים. הדבר גורם לדאגה יתירה להורים שאינם יודעים מה באמת ילדם עושה! ברצוני לדעת את דעתו של כת"ר בנידון?
תשובה: מעולם לא אמרתי שמותר לילד לנסוע בטרמפים בניגוד לרצון ההורים. מקור השמועה הוא אולי בדוגמא אחרת: אימא דורשת מבנה שיקח עמו סוודר. על הבן לשמוע בקול אמו ולקחת את הסודר אולם אינו חייב ללובשו כי מצות כיבוד אב ואם מתיחסת רק למילוי צרכיהם של ההורים ולא למילוי צרכיו של הבן. להמשך הדיון נושא.
שאלה: קידוש בשבת מברכין של חודש אב: בקהילתינו נוהגים לערוך קידוש כל שבת מברכין. האם לערוך קידוש גם בשבת מברכין של חודש אב? במידה ולא האם ניתן להפוך קידוש זה לסעודת מצוה ע"י סיום מסכת? והאם ראוי להקדים או לאחר את הסיום בשביל זה?
תשובה: נראה לעניות דעתי שאפשר לעשות קידוש גם בשבת מברכין של חודש אב: ראשית עדין לא נכנסנו לחודש שבו ממעטין. שנית, יש בזה כבוד למצות ברכת החודש לזכר הסעודה שהיו עושים בזמן קידוש ראשי חודשים על פי הראיה. לכן, אין צורך להוסיף סיום מסכת לשם כך. אמנם אם הסעודה כוללת לחם וברכת המזון אז כדאי להשתדל לסיום מסכת. וכיון שאין זה בחודש אב ניתן להקדים או לאחר את הסיום בשביל זה.
שאלה: זמני היום בקטבים: יהודי שנמצא באחד מן הקטבים לדוגמא במהלך הקיץ בקוטב הצפוני שכל הזמן אור, מתי יתפלל ערבית? מתי יקדש השבת, קידוש לבנה וכו? או לחלופין בקוטב הדרומי, שכמעט וכל הקיץ חשוך. מתי יתפלל שחרית או מנחה?
תשובה: כל 24 שעות מהווים יממה. חצות לילה נחשב לשקיעה המאוחרת ביותר ומשם מתחילה היממה. אחרי 6 יממות נכנסת השבת.
שאלה: שבת ביפן: יהודי שנמצא באזור יפן ישמור שבת אחת או גם שבת וגם ראשון? (מחלוקת חזון איש ובעל המאור)? הקהילה בטוקיו שומרת רק שבת ולא גם ראשון כמו לדעת החזון איש.
תשובה: רוב גדולי הפוסקים הורו לא לשנות את השבת מהיום שנקבע ע"י יהודי יפן.לחומרא יש נוהגים לשמור גם את יום ראשון שהוא השבת לדעת הכוזרי ובעל המאור לפחות במלאכות דאורייתא.
שאלה: תזוזת היום בטיסה לעניין תפילה: יהודי שהתפלל ערבית וטס והגיע למקום שעדיין זמן המנחה יותר משעה ורבע זמנית טרם השקיעה, צריך לחזור ולהתפלל?
תשובה: אין עליו חיוב להתפלל פעמיים מנחה באותו יום.
שאלה: לימוד אסטרונומיה: האם מותר לחקור בנושא אסטרונומיה ופלוסופיה או שזה נחשב לחקר במופלאות?
תשובה: לימוד אסטרונומיה הוא מצוה. פילוסופיה תלויה במחלוקת. הרמב"ם חייב את לימודה וכלל אותה במצוות "שמע ישראל" ו"אנוכי ה' אלקיך". יש שחלקו עליו ולא חייבו אך גם לא אסרו ויש שאסרו בגלל חשש שתערער את יסודות האמונה. הייתה תקופה שהתירו ללמוד אותה רק בגיל מבוגר יחסית (25), אך היום מי שחי בחברה שבה המדע נלמד מגיל צעיר צריך לדעת מה להשיב לאפיקורוס ולכן רצוי שילמד פילוסופיה אולם מפי ספרים ומורים שיראתם קודמת לחכמתם.
שאלה: ברית מילה מוקדמת: האם מילת ילד ביום השני לחייו כשרה (המילה נעשתה )? מי במקרים כאלה עושה הטפת דם ברית? מוהל? רופא? רב? אבא?
תשובה: מדברי הגמרא במסכת שבת משמע שיש אפשרות של מילה אפילו ביום הראשון, והיא כשרה אם נעשתה לשם מצוה (כמו מילת בן שפחה כנענית). ומכאן יש ללמוד שבדיעבד אם נעשתה מילה ביום השני היא כשרה. מה שנוגע להטפת דם ברית כדאי לברר אצל גדולי הפוסקים אם סיפור כל פרטי המעשה שהיה כי יתכן ואין צורך כלל בהטפת דם ברית אם המילה נעשתה כדינה. ובכל אופן ראוי שהטפת דם הברית, אם יש צורך, תעשה על ידי מוהל ולא על ידי אחרים.
שאלה: חולה חייב לעמוד בקדיש ובתפילה?: אני כבר זמן סובל מדיסקוס בגב. זה מקשה על הקימה בבוקר ובמהלך היום לקום ולהתיישב. האם חייבים לעמוד בכל פעם שאומרים קדיש בתפילה? לפעמים אני פשוט נשאר בבית מכאבים.
תשובה: אינך חייב לעמוד כשאתה סובל. עמוד רק בתפילת עמידה אם אתה יכול. אם הדבר קשה לך מאוד ואינך יכול להתרכז בתפילה או שאתה נאלץ להישען אתה יכול להתפלל גם עמידה בישבה. הסבר זאת למכיריך בבית הכנסת ובוא להתפלל אתם במנין.
שאלה: קעקועי חינה: האם קעקועי חינה, שהם זמניים, מותרים?
תשובה: נהגו להקל בחינה משום שאין כאן כתב או ציור והכתם הוא זמני בלבד.
שאלה: מקל הליכה וקביים לעניין עירוב: מה דינו של אדם הנשען על מקל הליכה וגר במקום שאין שם עירוב?
תשובה: ע"פ שו"ע סימן ש"א סעיף י"ז זקן או חולה שאינו יכול ללכת בלי להישען על מקלו, מותר לו לצאת בשבת עם המקל לרשות הרבים אף במקומות שאין שם עירוב. אבל אם יכול ללכת בקלות בלעדי המקל, ואינו הולך עם המקל אלא כדי שהמקל יהיה לו לעזר, ופסיעתו יותר בטוחה עם המקל, או לכבוד בעלמא, אסור לצאת בו בשבת לרה"ר. ונכה ההולך עם קביים, מותר לו לצאת בהם לרה"ר אם צריך להם (כך הסביר בילקוט יוסף את השו"ע), אך גם בשש"כ פרק י"ח הערה נ"ט הביא בשם הגרש"ז אויערבך ע"פ המשנה ברורה שם ס"ק ס"ד שהקריטריון הוא אם הולך בביתו עם מקל גם אם טכנית יש לו אפשרות בלי (בדיוק המקרה שציינת), אך כיון שדרכו בכך מותר גם לאשכנזים בדיני הוצאה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כשרות בשר: אני מקפידה מאוד על הכשרי בשר ועוף "בית יוסף". רציתי לשאול מה קורה כשמתארחים בבית בו איני יכולה לברר אם מחמירים כמוני, האם מותר לי לאכול את הבשר או העוף, או שמא עלי להחמיר ולאכול רק את ההכשר הספציפי אותו אני רגילה לאכול בבית?
תשובה: בעופות ניתן לאכול את כשרויות הבד"ץ כגון: הרב לנדא, הרב רובין והעדה החרדית אף לכתחילה. בבשרים, כיון שהנושא מורכב יותר ויש דגשים רבים לחומרא לפי דברי מרן השו"ע שבד"ץ בית-יוסף מקפיד עליהם באופן מיוחד, יש לחלק: לכתחילה עליך להמשיך ולהקפיד לקנות את הכשרות המהודרת שהתרגלת אליה. אולם, אם התארחת וכיוצ"ב במקום בו הוגשו בשרים בכשרויות הנ"ל, אפשר לאוכלם.
שאלה: תפילה בלחש: האם מותר להתפלל את כל התפילה בלחש? כשאני מתפלל בלחש, אני לא מפספס שום מלה.
תשובה: אפשר להתפלל בלחש אך צריך להשמיע לאוזנו. ומכל מקום כדאי להתפלל קצת בקול, כי הקול מעורר את הכוונה. ותפלת שמונה עשרה חובה להתפלל בלחש. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכת שהחיינו בספירת העומר: האם מותר לחדש בגדים בספירת העומר ולברך שהחיינו?
תשובה: לדעת רוב הפוסקים מותר לקנות ולחדש בגדים בספירת העומר ולברך עליהם שהחיינו, שדין ספירת העומר קל מדין שלושת השבועות. ויש פוסקים שמחמירים בזה. והלכה כמיקלים, כמו בכל מחלוקת שהלכה כרוב, ובמיוחד כשמדובר בדין דרבנן או מנהג. והרוצה להחמיר, יכול לחדשם בשבת, ואז יברך עליהם שהחיינו. דין קניית בגד בשלושת השבועות
שאלה: שמיעת מוזיקה באבילות: אמי נפטרה לפני שבוע. מה הדין לגבי שמיעת מוסיקה? האם כמו בתשעת הימים? מה לגבי שירי קודש עם ובלי ליווי כלי?
תשובה: אכן בתשעת הימים אנו נוהגים כדין אבלות בשלושים א"כ יש להימנע משמיעת מוסיקה בתקופת האבלות. אולם ההבחנות בין שירי קודש לשירי חול וכן בין כלי לבין שירה בפה אינה תופסת באבלות רגילה אלא רק באבלות על החורבן.
שאלה: קביעת שעת הפטירה: אימי נפטרה לפני שבוע וקיים ספק לגבי שעת הפטירה (בין השמשות או מאוחר יותר) - איך קובעים את יום הפטירה? מה המשמעויות לגבי השלושים יום השנה?
תשובה: בהלכות אבילות אנו מקילים בספק ולכן בין השמשות דהיינו עד 17 דקות אחרי השקיעה נחשב ליום הקודם לחישובי האבלות הן של השבעה הן של השלושים והן של הי"ב חודשים.
שאלה: מתי עולים לקבר?: לגבי אשכנזים - כמה חשוב לעלות לבית העלמין בתאריכים השונים. שמעתי שיש מנהגים (הגר"א ועוד) שלא עולים לבית העלמין בכלל ובפרט נשים?
תשובה: אין הבדל בין ספרדים לאשכנזים ואין הלכה המחייבת לעלות לבית הקברות. אכן, הגר"א נמנע מלפקוד קברים ומן הראוי לא להפריז בעליה לקברים. אך המנהג הנפוץ לעלות על הקבר בז' בל' וביום השנה. יש נשים הנמנעות מלהיכנס לבית הקברות אלא בזמן טהרתן. אולם אם הדבר גורם להם בושה או שהמדובר בקרוב משפחה מדרגה קרובה ביותר לא נמנעו מכך.
שאלה: עמידה בקידוש הבוקר: הרב כתב בספר "פניני הלכה" שצריך לשבת בקידוש בשבת בבוקר לדעת כולם. שאלתי את סבי שיחי והוא אמר לי שהוא ראה אצל אביו שצריך לעמוד תמיד בכל קידוש. מה עלי לעשות - להמשיך במנהג אבותי (ולשמוע בקול סבי) או לנהוג כדברי הרב?
תשובה: תמשיך במנהג אבותיך, מפני שהמנהג לשבת אינו מעכב, אלא שהפוסקים כתבו שהוא הנכון יותר. כשתתחתן, אם תרצה תוכל לשנות את מנהגך ולשבת כפי שמבואר בספרי ההלכה.
שאלה: שחיה וטיול בשלושת השבועות: האם מותר לשחות בבריכת שחיה בשלושת השבועות? האם מותר אחרי טיול להיכנס למעיין?
תשובה: מותר לשחות בשלושת השבועות ובעיקר לצורך בריאות הגוף. אמנם יש נמנעים מלטייל בימים אלה אבל אין בזה איסור ומותר להיכנס למעיין. דין שחייה בתשעת הימים.
שאלה: שחיטת איטר: איטר יד מותר בשחיטה?
תשובה: לא מצאנו חיוב בהלכות שחיטה שצריך בימין דוקא ולכן יכול גם איטר לשחוט בשמאלו שהיא ימין כל אדם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מאיזה גיל יש לחנך לצניעות?: ממתי מתחיל חיוב לבישת גרביים לבנות קטנות ושרוולים ארוכים? כיצד יש לנהוג עם ילדה בגיל 7 שעדין קשה לה ללבוש גרביים בחום הכבד של הקיץ?
תשובה: בנושא לבוש בצניעות לבנות יש דעות שונות, יש דעה הקובעת שכבר מגיל שלוש יש דין ערוה, ויש דעה שקובעת שרק בגיל חינוך שבו יש התחלת היצר, מתחילה חובת ההקפדה על הצניעות. לעניות דעתי בגיל שבע בודאי שכבר יש צורך לחנך הן לשרוולים ארוכים והן ללבישת גרביים, גם מחובת הצניעות וגם מחובת החינוך לצניעות מגיל הצעיר. בקשר לחום הקיץ - אין סבלה של ילדה בת שבע גדול מזו של ילדה בת שתיים עשרה ואחרות. כמובן שאפשר להקל שיהיו הגרביים מחומר שאינו מחמם או שתהיה השמלה ארוכה ומכסה עד העקבים ואז אפשר להסתפק בגרביים קצרות ולא עולות מעל הברכיים.
שאלה: חידוש מיטות בשלושת השבועות: זוג קרובים שלי קנה מיטות חדשות לחדר השינה שלו, ובהזמנה לא שמו לב שהתאריך הנוצרי להגעת המיטות נופל בשלושת השבועות. האם מברכים שהחיינו על מיטות חדשות? האם ניתן לחדשן בשלושת השבועות?
תשובה: אם אפשר לאכסן את המיטות במקום אחר עד לאחר תשעה באב היה זה פתרון טוב. אם אי אפשר מאחר והם כבר קנו את המיטת לפני י"ז בתמוז מותר להביאן במשך חודש תמוז עד ר"ח מנחם אב.