LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מוסר, אמונה והלכה: האם ספר "מסילת ישרים" זהו ספר מוסר או אמונה? מה ההבדל בין "מוסר" ל"אמונה"? האם מוסר תלוי באמונה? מה ההבדל בין מוסר להלכה? במסילת ישרים יש מדרגת "צדיק" שזה אדם שמקיים את השו"ע ועל זה מדבר הרמח"ל בחלקו הראשון של הספר. בעצם המוסר הוא יהודי של הלכה?
תשובה: מקובל שהמוסר הוא תוכן לימוד שעניינו לעורר את האדם בדברי הגות וכיבושין' לדרבן את מוסר הכליות ולא לתת לו להרדם בתוך שיגרת החיים ולעוררו לפעול לתיקון דרכו, מנהגיו ודפוס הליכות חייו. לעומת התכנים האלו לימודי האמונה זהו שם יותר כולל של לימודים שבד"כ התוכן שלהם עוסק בעניני הקשר של האדם לבוראו באופן פרטי. ובענייני השקפה כללית על העולם יעודו, עמ"י וכו'. שניהם, המוסר והאמונה שייכים לעולם האגדה בתוך חלקי התורה השונים וע"כ שניהם חשובים לקידומו הרוחני של האדם. מוסר והלכה הם 2 דברים שונים: מוסר מדבר על מה נכון לעשות. והלכה קובעת מה צריך לעשות. כמובן שהם מחוברים בתכלית החיבור וע"כ יהודי טוב לומד מה נכון לחשוב ולמה, ומבצע הלכה למעשה את המצוות המעשיות. הרב משה אליה. להרחבת הנושא: מוסר מול הלכה.
שאלה: ציפית לישועה?: ראיתי מאמר באתרכם בנושא "ציפית לישועה", אך עדין לא ברור לי מספיק: מה זה "ציפייה לישועה?" למה זו השאלה ששואלים אדם שעולה לשמים - וכי יש מי שמצפה לאבדון חלילה?!
תשובה: אחת השאלות הראשונות שאדם נשאל ביום הדין: האם צפית לישועה? משמעות השאלה: האם האמנת שישראל יוושעו, האם היית בטוח בישועת ישראל, האם צפית לישועה באמת, האם בקשת זאת בכל לבך, האם פעלת למען קרוב הגאולה? זו משמעות השאלה, הצפייה לישועה היא מיסודות האמונה, האמונה בבוא המשיח והצפיה בכל יום שיבוא.
שאלה: כתיבה במחשב בחול המועד: מכיוון שבחול המועד חל באופן כללי איסור כתיבה רציתי לשאול מה דין הכתיבה במחשב? האותיות במחשב אינן ברות קיימא ואינן יוצרות "רושם".
תשובה: אכן כתיבה במחשב אינה נחשבת לכתיבה בת קיימא ולכן יש להקל בה, אולם אין להדפיס וכמו"כ אין להעלות הכתוב על דיסקט חדש משום עשיית כלי. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: קניות בחול המועד: ר שלמה גנצפריד בקיצור שולחן ערוך מתיר ביצוע קניות בחול המועד ב"יריד" שבא לעיר, גם אם זה אינו דבר האבד ואינו צורכי המועד בגלל עצם ה"תדירות" של ההגעה במועד. האם היתר זה הינו גם בסיס לכל עניין היתרי הקניה בקניונים הנפוץ בזמן הזה דוקא בחול בחול המועד?
תשובה: אין היתר היום לקנות בקניונים דברים שאינם צורך המועד כי אין בעית תדירות של הקניון אלא הנוחות של הקונה לבוא בחוה"מ כי הוא פנוי יותר ולא עובד אא"כ יש איזה מבצע על מוצר מסוים שיסתיים בסוף חוה"מ ויפסיד מזה אם יקנה לאחר המועד ואז יש להקל (הגר"ע יוסף, הגר"מ אליהו ועוד אחרונים). הרב רואי מרגלית
שאלה: בעניין מכירת חמץ גמור : למיטב ידיעתי חמץ גמור לא נוהגים למכור (כאשר מדובר באנשים פרטיים שברשותם כמות מוגבלת של חמץ גמור). לכאורה, עפ"י קיצור שולחן ערוך אין איסור גם למכור חמץ גמור, זאת למרות שלי ידוע שאנשים פרטיים אינם נוהגים למכור חמץ גמור. לאחרונה, שמעתי שעפ"י מנהג חב"ד נוהגים מלכתחילה למכור חמץ גמור, למשל, אדמו"ר ה"צמח צדק" מכר חלה לפני פסח וכן שמעתי שגם אין ממתינים באכילת החמץ הגמור ואוכלים אותו מייד לאחר חג הפסח ללא שהיה. שאלתי הינה על מה מתבסס היתר זה?
תשובה: זו לשון הקשו"ע בסי' קיד: "מי שיש לו הרבה חמץ שאינו יכול לבערו מן העולם צריך למוכרו לאינו יהודי". המדובר אפוא בכמות גדולה שיש בה הפסד מרובה ויש להחשיבה ככמות מסחרית שאדם מוכרה בלב שלם. יתכן שהצ"צ רצה להמחיש שהמכירה היא מכירה גמורה ולא הערמה בעלמא. אך גם הוא לא התכון מן הסתם שיהודים יחליפו את מצות התורה לבער חמץ במכירה בלבד, אלא רק מי שיש לו כמות מסחרית ויש בה גם הפסד מרובה.
שאלה: על מה מברכים ברכת התורה?: האם חייבים בברכת התורה בטרם קריאת דברי מבוא של חכמי תורה. למשל - האם חייבים בברכת התורה טרם קריאת ההקדמה של ה"בית יוסף" לטור? מה עם מכתבים של גדולי תורה בעניינים כללים? או דברים של שאינם יהודים כמו קריאה באריסטו כדי לברר מושג במורה נבוכים.
תשובה: כל קריאה של דברי מבוא לספר תורני שיש בו דברי תורה (פסוקים, מדרשים, מאמרי ח וכדומה) וביאורם מחייבת בברכת התורה. אמנם, מכתבים גם של תלמידי חכמים הנשענים על דברי חכמה אנושית (מדע, פילוסופיה וכדומה) אינם נחשבים לדברי תורה ואין לברך עליהם.
שאלה: גילוח בספירת העומר: האם אפשר להתגלח בחוה"מ פסח ובזמן ספירת העומר (לכבוד שבת)?
תשובה: בפוסקים לא נמצא היתר להתגלח בחול המועד וגם לא לכבוד שבת בימי ספירת העומר, אלא אם חל ל"ג בעומר ביום ראשון (שאז מותר להתגלח לכבוד שבת שלפניו). רק חלק מיהודי תימן הפוסקים על פי המהרי"ץ (בלדים), יכולים להסתפר ולהתגלח בספירת העומר בערבי שבתות בלבד. סברתו היא שגזרת חכמים לא יכולה לבטל דברי נביאים.
שאלה: רכיבת אופניים לבנות: האם מותר לבנות לרכב על אופניים (באופניים ללא רמה, ועם חצאית ארוכה עם מכנסיים מתחת) מבחינת הצניעות שבעצם הרכיבה? אם אני עושה טיול אופניים בשבילים מחוץ לעיר (שאין שם כמעט אנשים), האם אני יכולה ללבוש שרוואל (ולחזור לחצאית מיד בסוף הטיול) או שחובה ללבוש חצאית בכל מקרה?
תשובה: אם מנהג המקום הוא שבנות רוכבות על אופניים אפשר לרכב בתנאים שהזכרת, אך אם הציבור באותו מקום רואה בזה חוסר צניעות, יש להימנע. מחוץ ליישוב, בטיול, אפשר לרכב עם מכנסיים רחבות של בנות - הנקרא שרוואל. עוד בנושא זה. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: ערך לימודי אמונה וחסידות: עיינתי בספר "חובות הלבבות" ובו הוא מביא סיפור על אחד ששאל רב, שאלה שאינה מצויה בעיניני גיטין, והרב אמר לו בשביל מה אתה שואל את השאלה הזאת האם אתה כבר יודע את כל ההלכות שאתה צריך לדעת אותם כדי לקיים את כל המצות בשלימות?. ע"כ סיפור המעשה. והשאלה היא: האם אין בלימוד החסידות מענין לימוד דברים שאינם צריכים? ועדיף ללמוד למשל את ההלכות ששייכים יותר לזמן (לדוגמא: פסח) למה אני אומר זאת כי אצלנו בישיבה כמעט שלא למדו כלום על הלכות פסח וכמעט שהייתי בור בהלכות הקשורות לחג חוץ מליל הסדר שרק את זה טרחו ללמדנו.
תשובה: לימוד חסידות ושאר דברי אמונה חשובים מאוד, שעל ידם אפשר לקיים את מצוות האמונה, שכל התורה תלויה בה. ואף מצוות רבות נאמרו סביבה, כמו שני הציוויים הראשונים שבעשרת הדברות. ומצוות אהבת ה' ויראתו, ויחודו. אמנם ברור שצריך גם לעסוק בהלכה, ושלושים לפני הפסח לדעת הרבה פוסקים צריכים לעסוק בהלכות הפסח. (לדעת אחרים רק כשיש שאלה, יש להקדים את התשובה עליה). ומה שאפשר ללמוד מחובות הלבבות, שיש להקדים את הלימוד בסוגיות הנוגעות להלכה למעשה לסוגיות שאינן נוגעות להלכה. אבל אין לדחות על פי דברים אלו את הלימוד בענייני אמונה.
שאלה: בן ארץ ישראל ביום טוב שני של גלויות: אשתי שאלה את הרב בעניין עשיית מלאכה בצנעה ביום טוב שני של גלויות לבן ארץ ישראל המתכוון לחזור שנמצא בחוץ לארץ. רציתי לברר את העניין כיוון שעיינתי קצת בעניין וראיתי כי יש בזה לכאורה מחלוקת בין הט"ז למ"א והמשנה ברורה פסק כמ"א שאסור מלאכה בצנעה על פי דברי בעל המאור. האם הרב מסתמך על דברי הט"ז או שיש לו הבנה אחרת בדברי המ"א? עוד ראיתי כי הטעם לאיסור שהובא הוא מחשש "למחלוקת" האם זהו אותו טעם כמו מראית עין או שזהו טעם אחר?האם שייך כאן הדיון של "מראית עין " שייך אף בחדרי חדרים? עוד בעניין אמירת יזכור-כיוון שבחוץ לארץ אומרים זאת ביום השמיני ואנו חוגגים רק שבעה ימים מתי ראוי לאומרו ביום השמיני עם הציבור או ביום השביעי ביחידות?
תשובה: כבר נהגו להקל בעשיית דברים בצינעה בדבר שאין בן חו"ל מכיר בכך שהיא מלאכה, כגון בישול מיו"ט שני לשבת ללא ערוב תבשילין טלטול מוקצה וכד'.
שאלה: שינוי להבה ביום טוב: האם מותר להגדיל או להקטין להבת גז לצורך בישול ביו"ט? האם הדינים שווים לגבי כיריים חשמליים?
תשובה: להגדיל להבת גז אין בעיה, ולהנמיך מותר רק אם כוונתו שלא ישרף התבשיל (הגר"ע יוסף והרב פיינשטיין באג"מ). לעומת זאת בכיריים חשמליות נוצרת פעולה חדשה של הדלקה וכבוי בכל שנוי מצב ולכן אסור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שאלת גשמים לפני פסח: כידוע אנו מתחילים לבקש גשם בברכת השנים רק בז במרחשוון, כשבועיים לאחר התחלת הזכרת גשמים, מכיוון שאין אנו רוצים שעולי הרגל שחוזרים הביתה, ירטבו בדרכם. מדוע אין אנו מפסיקים לשאול את הגשמים שבועיים לפני חג הפסח, שכן כל עמ"י עולה לרגל, ועולה לירושלים לשחיטת ואכילת הפסח?
תשובה: כשיש חשש שעולי רגלים יתעכבו בדרכם להקריב קרבן פסח יש אפשרות לעבר את השנה עיין סנהדרין י"א א'.
שאלה: בר מצוה ביום הזכרון וספירת העומר: בננו נ"י נולד ביום העצמאות שחל ביום ד אייר. השנה הוא מגיע למצוות היום הזכרון לחללי צה"ל. כידוע יש לקיים סעודת מצוה בו היום, אך זה לא נראה לנו מתאים לחגוג ביום זה. כמו-כן אנו מתחבטים לגבי המועד המתאים לחגיגת בר המצוה, בהנחה שיום העצמאות אינו מתאים שכן "אין מערבין שמחה בשמחה", מה הם הימים המתאימים לכך? האם פסח שני ול"ג בעומר הם ימים שבהם נפסקת אבלות ימי הספירה וניתן לחגוג בהם ללא מגבלות, כולל השמעת מוסיקה, ריקודים וכדו? ב מראש.
תשובה: יום העצמאות מתאים ביותר לחוג בו בר מצוה. בגרות היא עצמאות. אלא שהיא מכילה גם תכנים של אחריות של לימוד תורה וקיום מצוות. וכן עצמאותה של מדינה חייבת לכלול בתוכה אחריות לערכיה של המדינה על מנת שהמדינה תהיה ראויה לשם "ישראל" על כל המשתמע ממנו. האיסור של אין מערבין שמחה בשמחה נאמר רק לענין נישואין במועד ואינו נוגע לעניננו. מזל טוב והרבה נחת.
שאלה: חינוך לתפילה: בתנו הגיעה למצוות והיינו רוצים שתקפיד על תפילה כהלכה, אך אנו מתקשים להשיג שיתוף פעולה מצידה בנושא. אנו חוששים ללחוץ עליה מחשש שנשיג תוצאות הפוכות מהנדרש. מה המלצת הרב בנושא?
תשובה: חינוך הבת לתפילה צריך להיות בראש וראשונה ע"י דוגמה אישית של ההורים שתגרום לבת לרצות להיות כמותם. תפילת ההורים תחבב את התפילה אצל הבת. בנוסף יש להסביר את ערך התפילה אצל הבת, אך אין ללחוץ עליה להתפלל. כל לחץ ישיג תוצאות הפוכות. יש לדעת שאם חברותיה אינן רגילות להתפלל יהיה קשה לדרוש ממנה להיות מיוחדת ושונה. העיקר לחנך את הבת לאמונה, מידות טובות ומעשים טובים והתפילה תבוא במשך הזמן מאליה.
שאלה: ניקוי כלים בכיור אחד: יש לנו כיור אחד בלבד בבית לשטיפת כלים (הכיור עשוי מנירוסטה). האם ניתן לשטוף באותו כיור פעם כלים חלביים ופעם כלים בשריים?
תשובה: מנהג ישראל לא לשטוף כלים בשריים וחלביים באותו כיור. לתשובת הרב רואי מרגלית.
שאלה: מתקן מי עדן לקירור בשבת: האם אפשר להשתמש בשבת במתקן "מי עדן" המקרר את המים?
תשובה: לכאורה מתקן זה פועל על בסיס מקרר, ואם אין אילוץ שברגע שמוציאים מים נכנסים מים חמים תחתיהם ומיד מתחייבת תוצאה ישירה של הפעלה לקירורם כגון: שהמיכל קטן, אז לא נראה שיש בעיה בכך. וצריך לנסות זאת בימי החול כדי להכיר את אופן וזמן פעולתו. ודאי שבברז המים החמים אין להשתמש וכדאי לכסותו לפני שבת להיכר שלא ישכח. הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב אליעזר מלמד. לתשובת הרב ישראל רוזן מ"מכון צומת".
שאלה: חתונה בספירת העומר: אני וחברי רוצים להתחתן בחודש מאי וראיתי שהתאריך יוצא בספירת העומר. האם יש תאריכים מסוימים בספירת העומר בהם ניתן להתחתן, כמו ל"ג בעומר או ראש-חודש?
תשובה: לאשכנזים מותר להתחתן בלג בעומר עצמו (ביום!). לספרדים מותר החל מלד בעומר ואילך. יש אשכנזים הנוהגים להתחתן אחרי לג בעומר. מכיון שיש אשכנזים הנמנעים מכך ברבנויות רבות נמנעים מלערוך נישואין עד ר"ח סיון. מי שנוהג את האבלות החל מר"ח אייר מסיים את האבלות רק בחג השבועות.
שאלה: אטמי אוזניים בשבת: האם מותר להשתמש באטמי אוזניים בשבת - לאדם ששנתו קלה מאוד?
תשובה: אינני רואה בעיה להשתמש באטמים בשבת. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכות הקיץ והחורף בתפילה: מתי במהלך השנה מתחילים לברך על הקיץ או על החורף בתפילת שמונה עשרה?
תשובה: בארץ ישראל מתחילים להזכיר גשמים (משיב הרוח ומוריד הגשם) במוסף של שמיני עצרת ושאלת גשמים (ותן טל ומטר) בליל ז' במר חשון. ומתחילים לומר מוריד הטל וכן מפסיקים לשאול גשמים במוסף של יו"ט ראשון של פסח. הרב רואי מרגלית
שאלה: הכשרת מיקרוגל - המשך: בהמשך לתשובת הרב שכתב שבהכשרת מיקרוגל יש להמתין 24 לפני ההכשרה. הבעיה היא שאני צריכה את המיקרוגל עד בוקר שריפת החמץ ורק אחר כך אני מנקה ביסודיות ומכשירה עם מים כפי שהסברת. האם זה נחשב כהמתנה של 24 שעות? אם לא, מה עלי לעשות?
תשובה: כשיש צורך להשתמש במיקרו גל בבוקר ערב פסח, אפשר לנקותו אח"כ בסמרטוט, ולהרתיח בתוכו מים עם סבון, וזה מועיל במקום ההמתנה של עשרים וארבע שעות.
שאלה: תפילה לאחר ליל שימורים: אני עובד לפעמים בלילות לפרנסתי. ברצוני לדעת האם בבוקר עלי להתפלל קריאת שמע על המיטה (לאחר הנחת התפילין)? האם אני צריך לומר בכל מקרה "מודה אני" (למרות שלא ישנתי בלילה)?
תשובה: נראה לי שאין בעיה כ"כ להגיד "מודה אני" כיון שאינה ברכה, וגם כל בוקר אנו מתחדשים למרות שלא ישננו "חדשים לבקרים רבה אמונתך", וגם לנשמה יש צד של התחדשות. כמו כן, יש דברים שנאמרים על סדר העולם כמו חלק מברכות השחר שאדם מברך "הנותן לשכוי בינה" למרות שלא שמע קול תרנגול. לגבי קריאת שמע שעל המטה אין לאומרה ולא את ברכת המפיל, כיוון שנתקנו לשינה בלילה בלבד לשמירה מפני המזיקים ולא לשינה ביום. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תבשיל נוזלי שחומם בשבת: מתוך הדברים שכתבת הרב, אני מבין שמותר למתארח אשכנזי שאמור לנהוג לפי פסקי הרמ"א לאכול תבשיל נוזלי שחומם בשבת מכיון שהמארח הספרדי נוהג על פי הרמב"ם שהתיר זאת. האם התר זה חל גם במקרה שאשכנזי מתארח אצל אשכנזי והמארח האשכנזי לא נוהג כמו הפסק של הרמ"א אלא מחמם תבשיל נוזלי בשבת?
תשובה: בדיעבד אף שהאשכנזי נהג שלא כפי שנהוג במנהג אשכנז, וגם על פי כללי ההלכה, בספק דאורייתא הלכה כמחמיר, ולכן אסור היה לו מתחילה לחמם תבשיל נוזלי. מכל מקום אם עשה כן בטעות או שהחליט לסמוך על דעת המקילים, למעשה מותר לחברו לאכול מן התבשיל, מפני שאיסור מעשה שבת חל רק כאשר ברור שנעשה איסור, אבל כאשר לדעת חלק מהפוסקים אין כאן איסור - מותר בדיעבד לאכול את התבשיל. וזאת מפני שיסוד האיסור מדברי חכמים שקנסו את המחלל שבת שלא יהנה ממעשהו, אבל במקרה של ספק, ספק דרבנן לקולא (מ"ב שיח, ב).
שאלה: מוסיקה בספירת העומר: בשו"ע ובמש"ב נזכרו הלכות לגבי חתונות בספירת העומר אך לגבי מוזיקה לא נזכר כלום. מדוע אסרו זאת בדורנו? האם לאחר ל"ג בעומר מותר שוב לשמוע מוסיקה?
תשובה: הנוהגים לשמוע מוזיקה במשך השנה צריכים להחמיר להימנע מכך בימי הספירה עד ל"ד בעומר (יחוה דעת חלק ו' ריש סימן ל"ד, אג"מ או"ח ס"ס קס"ו).
שאלה: מטפלת שמדברת לשון הרע: ביתי בת השנה נמצאת במעון. המטפלת מרשה לעצמה לדבר לשה"ר על חלק מהאימהות בנוכחות הפעוטות והאימהות האחרות. האם רצוי להשאיר את בתי במסגרת כזו?
תשובה: האם מטפלת אחרת נגועה פחות בלשון הרע? אם כן, יש להעדיף אותה. אם אינך בטוחה או שהאלטרנטיבה נגועה באיסורים אחרים השאירי את בתך במקומה.
שאלה: אכילת ארטישוק: האם מותר לאכול ארטישוק?
תשובה: בעיקרון אין איסור מוחלט לאכול ארטישוק, אלא כיון שהוא נגוע מאד בחרקים יש חובה לבדוק היטב כל עלה לפני שאוכלים. כמו כן גם הלבבות והתחתיות נגועים, ובעניין זה ראה את הסקירה שפרסמנו בחוברות אמונת עתיך המצ"ב: עלון מספר 10 עלון מספר 24 לכן למעשה אני לא ממליץ לאכול את הארטישוק, אא"כ בודקים היטב כל עלה כנ"ל. ב ובברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן
שאלה: שינוי שם משפחה: האם מותר להוסיף את שם המשפחה של הגבר לשם המשפחה של האישה, במקום לשנותו לשם המשפחה של הגבר?
תשובה: הנוהג המקובל הוא שאשה משנה את שם משפחתה. יש נשים הרואות את עצמן פגועות משום מה מנוהג מקובל זה וסבורות שהן תיחשבנה "מתקדמות" ו"נאורות" יותר אם תשארנה את שם משפחתן הקודם (אגב, הוא שם אביהן ולא שם אמן.). אין טעם לריב על כך ו בית עדיף. אך אם האישה פתוחה דיה לא לראות בהעמדת הבעל כראש המשפחה כדבר הפוגע בעצמאותה בשוויונה ובקידומה עדיף שתאמץ את המנהג המקובל.
שאלה: הנחת תפילין פעמיים: האם מותר להניח תפילין יותר מפעם אחת ביום (כשאני רוצה להתפלל תפילה שבלב)? האם צריך לברך עליהן שוב?
תשובה: מותר להניח יותר מפעם ביום ובכל פעם לברך מחדש. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מפסח לפסח: האם ניתן לשמור סוכרזית של פסח עם כלי הפסח לשנה הבאה?
תשובה: ודאי שאפשר לשמור, והסוכרזית ישאר כשר לפסח.
שאלה: הכשרת מיקרוגל: כיצד יש להכשיר מיקרוגל לפסח?
תשובה: נוהגים להכשירו בארבעה שלבים. א. מנקים אותו היטב משאריות אוכל שאולי נותרו בו מחמת גלישה או זיעה. ב. כיוון שיש לחשוש שאולי גלש איזה מאכל חמץ על הצלחת המסתובבת, יש להניח דבר שיחצוץ בין הצלחת למאכלים שמחממים בפסח. ג. להמתין עשרים וארבע שעות כדי שהטעם הבלוע בו ייפגם. ד. כיוון שבליעת החמץ שבו נעשית על ידי האדים העולים מהמאכלים המתחממים במיקרו גל, לפיכך הכשרתו על ידי הנחת צלוחית מים וחימומה למשך זמן ארוך מעט מהמקובל. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א
שאלה: מדוע נחרב בית המקדש?: אני מבקשת לדעת מדוע נחרב בית המקדש? האם בשל שינאת חינם או שמא בגלל אנטישמיות?
תשובה: בית המקדש השני נחרב בגלל שנאת חנם בעוונותינו, אך ודאי שהשליחים שנבחרו ע"י רבונו של עולם עשו זאת בגלל סיבותיהם אבל ידוע שמגלגלין חובה ע"י חייב. וכן לטיטוס אמרו "קמח טחון טחנת". הרב רואי מרגלית.
שאלה: חמץ שעבר עליו הפסח: האם בקבוק בירה שחורה שנשכח בארון שלא יוחד מראש למכירת החמץ דינו כדין חמץ שעבר עליו הפסח או שניתן להקל בזה בשל מכירת החמץ הכללית של א"י? האם דין בשר שנטחן לפני הפסח במטחנה שטוחנים בה גם לחם ונשכח במקרר כדין חמץ שעבר עליו הפסח?
תשובה: א. בקבוק הבירה הוא חמץ שעבר עליו הפסח ואסור בהנאה. מכאן מוסר השכל לא להשאיר חמץ גמור גם כשמוכרים אותו. המכירה נועדה רק ליתר הידור ולא להשארת חמץ בבית בפסח. ב. הבשר הטחון אינו חמץ גמור הוא רק מכיל טעם חמץ ואסור לאוכלו בפסח, אולם אין צורך למוכרו אלא להשאירו במקום סגור ומסומן. לכן הוא מותר אחרי פסח.
שאלה: כשרות מזון מלכות: מה שאני יודע לגבי מזון מלכות, שבניגוד לדבש, הוא אסור באכילה. בדרך כלל הוא נמכר בתערובת עם דבש. כך שלפעמים הוא בטל בשישים ולפעמים לא. האם יש דרכי היתר לאכלו?
תשובה: אני מצטט מה שכתב הרב יגאל הדאיה בפסקי הלכות תולעים, חוברת "אמונת עתיך" (חוב' 33 עמ' 38): "דונג, מזון מלכות (טוני-רויאל), ו'פרופוליס', יש מהפוסקים המתירים אותם באכילה למרות שמקור חומרים אלו בכוורות הדבורים. בפרט יש להקל לצורך חולה או לשם חיזוק גופו של בריא. לעומת הדבש המיוצר בכיס מיוחד בגוף הדבורה - מזון המלכות, הפרופוליס והדונג מופרשים מבלוטות הלסת והדונג של הדבורה. בשו"ת שבט מיהודה (ח"א שער ה' עמ' שדמ) ובשו"ת ציץ אליעזר (חי"א סי' נט) התירו את השימוש בחומרים האלו מהסיבות הבאות: א. אפשר שהם כלולים בהיתר שהתירה התורה את הדבש היוצא מן הדבורה. ב. כיון שהם מרים ואינם ראויים לאכילה בפנ"ע דינם כ"פירשא" כמבואר לעיל. ג. כיון שאינם נאכלים בפני עצמם אלא בתערובת בדבש, והם נותנים טעם לפגם בדבש ובטלים. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן לתשובת הרב אהוד אחיטוב. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: פרגולה כשרה לסוכות: אני מקים פרגולה חדשה ויש לי כמה שאלות שאני צריך לדעת מראש מאחר ולאחר בניית הפרגולה יהיה מאוחר מדי לתקנם. א. האם אפשר להשתמש במסמרים לחיבור הלייסטים הדקים לבסיס הפרגולה? ב. מה המרחק בסנטימטרים בין לייסט ללייסט? ג. האם הלייסטים שמתחת לסכך חייבים להיות לא מחוברים?
תשובה: א. מותר להשתמש במסמרים לחיבור הלייסטים הדקים לבסיס הפרגולה, בתנאי שאותם הלייסטים אינם נחשבים לסכך אלא רק משמשים משענת להנחת הסכך עליהם. ב. מן הראוי שיהיה רווח של כשלושים ס"מ בין לייסט ללייסט ששם יהיה מונח הסכך וכמובן שרוחב הלייסטים צריך להיות עד עשרה ס"מ ולא יותר. ג. אם הלייסטים המחוברים יהיו מונחים בקביעות כל השנה הרי הם בטלים לבנין ואינם מקבלים טומאה ומותר להניח עליהם ישירות את הסכך הכשר. לתשובת הרב יעקב אריאל. לתשובות בנושא מהרב אליעזר מלמד לחץ כאן וכאן.
שאלה: תפילין לספק איטר: מגוון פעולותי ביד שמאל כגון: אכילה, משחק טניס, כתיבה. אך היד החזקה היא היד הימנית. באיזו יד אני אניח תפילין? אציין כי אני אשכנזי.
תשובה: לפי השו"ע או"ח סימן כ"ז ס"ו הכל הולך אחר היד הכותבת והיא ימין כל אדם וצריך להניח ביד הנגדית. וכתב הרמ"א עליו והכי נהוג. אך כיון שישנם הרבה פוסקים החולקים על כך והולכים אחר רוב הפעולות של האדם כתב בשארית יוסף שירא שמים יצא ידי חובת כולם, ולאחר התפלה יניח גם על היד השניה ויקרא ק"ש (ועיין שם עוד בביאור הלכה). הרב רואי מרגלית.
שאלה: הכנה מקודש לחול באוכלין: האם מותר להוציא בשבת דברי מאכל מהמקרר, על מנת לאוכלם במוצאי שבת?
תשובה: אין בעיה לעשות פעולות שאינם משמעותיות כ"כ אם יעשם בחול או בשבת לדוגמא מותר להוציא מאכל מהמקרר שלא יהיה קר כ"כ במוצ"ש אבל אסור להוציא אוכל קפוא שיפשיר למוצ"ש (שש"כ). הרב רואי מרגלית.
שאלה: צריבת שירים מהאינטרנט: האם מותר לצרוב לדיסק שירים מהאינטרנט? בעבר ניתנה תשובה לגבי הקלטות מקלטות, דיסקים ורדיו. האם אינטרנט כולל הפרת זכויות יוצרים או שמותר כי הכל בו פרוץ לכל?
תשובה: אכן שירים שנמצאים באינטרנט הם מותרים ופרוצים לכל. לכן מותר לצרוב אותם לדיסקים, כמו שירים מהרדיו שגם אותם מותר להקליט. עוד בנושא זה.
שאלה: כשרות הסכינים ושאר.: האם יש צורך לייחד סכין לחיתוך ירקות חריפים כמו בצל ושום (שתהיה פרווה)? האם צריך לייחד גם קרש חיתוך לכך? ומה עם כפות שמבשלים בהם מאכלים חריפים ורוצים שהמאכל ישאר פרווה? (כגון סלטים.)
תשובה: אכן כדאי ליחד סכין פרוה לחיתוך מאכלים חריפים מפני דוחק הסכין, וכן כף לבישול מאכלי פרוה חריפים שבולעת ופולטת בבישול, אך אין צורך ליחד קרש חיתוך מיוחד. הרב רואי מרגלית.
שאלה: גט על תנאי - למניעת עגינות: האם קיימת אפשרות לחייב את כל הזוגות הנישאים בזמן החופה, שהבעל יתן לאשה גט על תנאי כדי למנוע עגינות מהאישה?
תשובה: יש תשובה של ה"ציץ אליעזר" בנושא והוא אוסר מכל וכל וכן עוד אחרונים. ונאמרו בדבר שתי סיבות עיקריות: א. בעיה של גט ישן או מחשבה על מחילה של הגט שהרי בפועל הם חיים יחד. ב. אם לא ימצאו את הבעל הגט יכנס לתוקפו מרגע הנתינה, כי הוא לא יכול להיכנס לתוקפו באותו זמן כי אולי הבעל מת והיא אלמנה, ואז מתברר למפרע שהם חיו כל השנים בלי חופה וקידושין כי היא היתה מגורשת מרגע הנתינה. בתקופת דוד המלך אדם שיצא למלחמה נתן גט על תנאי אם לא יחזור, ושם באמת עד אחרי המלחמה הוא לא חי עם אשתו. רעיון דומה הועלה בצה"ל ע"י הרב גורן זצ"ל ונדחה על הסף כדי לא לעורר דמורליזציה בקרב החיילים. הרב רואי מרגלית
שאלה: פדיון לאחר ניתוח קיסרי: אשתי בחודש התשעי וזו הלידה הראשונה שלה. מדוע לא ניתן לעשות פדיון אם הילד נולד בניתוח קיסרי? האם יש עדיפות ללידה רגילה על פני ניתוח?
תשובה: בפדיון מצווים כאשר התינוק יצא דרך פתח הרחם, וזוהי משמעות הפסוק "פטר רחם", פותח הרחם - כדרך פתיחתו. הסיכון שבניתוח קיסרי גבוה מאשר בלידה טבעית. רק כאשר ישנם סיבוכים הגורמים לסיכון גבוהה בלידה טבעית - יש להעדיף ניתוח קיסרי, שבמצב זה הוא הברירה העדיפה. בנוסף לכך, אחר ניתוח קיסרי היולדת סובלת מאוד. מלידה רגילה מתאוששים כעבור מספר ימים, ואילו מניתוח קיסרי מתאוששים אחר כחודש ימים. בנתיים קשה ללכת, קשה להרים דברים, ואפילו לצחוק קשה. לכן מוטב לסמוך על הבריאה האלוקית, ולהתפלל ללידה טובה וקלה. שיהיה לכם מזל טוב.
שאלה: ריקודים בספירת העומר: אני שליח בקהילה בדרום אמריקה. הקהילה כאן מוגדרת אורטודוכסית אולם היא מאוד רחוקה מבחינת קיום תורה ומצוות. מעטים הם המשפחות האוכלות כשר. אולי 60 מתוך 20000 יהודיים ואף פחות שומרות שבת. לאחרונה פנו מספר נערים שהם בני מצווה בשאלה הבאה: הם הוזמנו למסיבת בר מצווה במוצ"ש בתוך ימי ספירת העומר. "האם אנו יכולים ללכת? ובזמן הריקודים נצא החוצה? שהרי מנהגי האבלות הם על שום שלא נהגו כבוד זה בזה ואם לא נלך הרי נפגע בחבירנו".
תשובה: אין הלכה מפורשת שאסור לרקוד בספירת העומר אלא זו רוח ההלכה של מנהגי האבלות בימי הספירה. ויש מקום להקל בנסיבות מיוחדות כגון אלו שאותם הזכרת.
שאלה: מותר להשתמש בגוי של שבת?: גוי שעובד קבוע בבית יהודי. האם מותר שבשבת בבוקר ידליק את הגז בבית לצורך חימום האוכל בדרך המותרת? כמובן שלא מדובר על מנת שהאוכל יתבשל בשבת. האם אפשר לדמות דין זה לגוי שעובד קבוע במקום מסוים והוא מכבה ומדליק את האורות בשבת?
תשובה: אנו יודעים שאסור ליהודי לאכול מאוכל שגוי בישל בעבורו בשבת. אך במקרה שהגוי בישל בעבור עצמו מותר גם ליהודי ליהנות ממנו. חשוב להוסיף שאם הגוי בישל בעבור עצמו אבל הוסיף עוד כדי שיהיה גם ליהודי - אסור ליהודי ליהנות ממנו. לכן, אם הגוי הדליק אור לעצמו (למשל) - מותר גם ליהודי ליהנות מאותו האור משום שאת כל הפעולה של הדלקת האור הגוי עשה בשביל עצמו והוא לא הוסיף שום פעולה מיוחדת בשביל היהודי. לכן אסור ליהנות מבישול של גוי בשבת. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: השהיית בצל חתוך עטוף: האם יש בעיה להשהות בצל שנחתך? האם להשאירו בשקית או במקרר זו עדיין בעיה?
תשובה: אסור להשתמש בבצל חתוך אפילו עטוף וחתום אם עבר עליו הלילה, כיון שהסיבה אינה משום גלוי אלא משום רוח רעה השורה עליו. אמנם בשו"ת רבבות אפרים רצה להתיר אם הוא עטוף אך תמהו עליו כל הפוסקים. הרב רואי מרגלית. עוד בנושא זה.
שאלה: המועמד לנישואין לא רוצה לבוא לארץ: אני בת 27 רווקה. אני בקשר עם בחור כבר 5 שנים. כיום הוא חי בחו"ל. אנחנו רוצים מאוד אחד את השני, אבל אני לא רוצה לרדת ולגור בחו"ל והוא לא מוכן לבוא לארץ. מה עושים?
תשובה: מן הדין מותר לצאת מן הארץ לצורך זיווג, אמנם מידת חסידות היא שלא לרדת מן הארץ אפילו בדרך היתר. אבל אם על ידי הקפדה במידת חסידות אפשר להגיע במשך הזמן ליאוש וחולשה וזלזול במצוות ממשיות, עדיף לוותר באופן זמני על מידת החסידות בתנאי שמתכוננים במשך הזמן להשפיע על תיקון ועליה לארץ, בפרט בדורנו- דור בנין העם בארץ ישראל, כאשר נוכחנו שהיהדות בגולה הולכת ודועכת ויש בחיים שם גם סכנת כליה, ח"ו. ומן השמים ירחמו ויעזרו לשניכם להגיע אל האמת ואל ה
שאלה: אוכל לא כשר לגוי: האם מותר לקנות אוכל לא כשר ולתת אותו לגוי?
תשובה: אין בעיה לקנות אוכל לא כשר ולתת לגוי. הרב רואי מרגלית
שאלה: ברכת "יחי מלך המשיח": חלק מחסידי חב"ד פותחים בשיחה (טלפון וכד ) "יחי המלך המשיח". מקובל אצלם לענות "אמן ואמן" או "לעולם ועד". האם יש בעיה לענות לברכה כפי שמקובל אצלם?
תשובה: אנחנו רגילים לברך איש את רעהו בברכת " " כהדרכת ח. אין כל סיבה לשנות ולברך בברכות אחרות.
שאלה: סעודת מצוה בגיל שבעים: האם יש ענין מיוחד לערוך סעודת מצוה בגיל 70? מה לגבי סעודת מצוה בכל יום הולדת?
תשובה: יש ענין בסעודת יום הולדת בכל שנה ובפרט בגיל שבעים. עיין בן איש חי על פרשת ראה, ובשו"ת חוות יאיר סימן ע'. ובמכון פועה ניתן להשיג חוברת שלמה של מקורות שאסף הרה"ג מנחם בורשטיין בענין יום הולדת. מאוד מומלץ! מכון פועה - 6515050 02. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מרא דאתרא דארץ ישראל: האם בימינו בארץ ישראל צריכות כל העדות לנהוג כדעת רבי יוסף קארו שהוא היה המרא דאתרא של ארץ ישראל או שיש לנהוג כל איש כמנהג אבותיו בגלויות השונות?
תשובה: ידועה דעתו של הגר"ע יוסף שכל הספרדים צריכים לנהוג כדעת מרן השו"ע, גם אלו שפסקו כרמב"ם (חלק מהתימנים), וגם הפוסקים כ"כף החיים" וה"בן איש חי" (יוצאי עירק). אך הרבה מן הפוסקים וביניהם הרב דב ליאור שליט"א, חלקו עליו וסוברים שכל אדם צריך לנהוג כמנהגו ורק מי שאין לו מנהג או רוצה לקבל את דעת מרן יכול לנהוג כמותו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: גילוח ביום העצמאות והמשך הספירה: למי שנוהג מנהגי אבילות ב-33 יום הראשונים של ספירת העומר והתגלח לכבוד יום העצמאות. עד מתי לא יתגלח אחרי יום העצמאות?
תשובה: כיון שמי שמתגלח ביום העצמאות עושה זאת ע"פ דין, מותר לו להתגלח שוב לאחר 33 יום הראשונים של ספירת העומר ולא צריך להוסיף ימים נוספים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חובה לשמוע קריאת התורה?: מהו המקור לכך שקריאת התורה היא רק מצוה על הציבור? האם היחיד יוצא בכך שבבית הכנסת קוראים בתורה כאשר הוא לא שמע את הקריאה?
תשובה: תקנת הקריאה בתורה נתקנה לציבור אבל אינה חלה על כל ויחיד ויחיד (רמב"ן מגילה ה, א). לפיכך מי שנאלץ לצאת באמצע קריאת התורה להתפנות והפסיד חלק מקריאת התורה, אינו צריך לחזר אחר מניין אחר כדי להשלים את כל הקריאה בתורה, כי העיקר הוא שהציבור קיים את הקריאה. כן מי שיש באפשרותו להתפלל במניין ולצאת לפני קריאת התורה, או לשמוע את קריאת התורה במניין ולהתפלל ביחידות, עדיף שיתפלל במניין, כי מצווה על היחיד להתפלל במניין ואילו קריאת התורה היא מצווה על הציבור ולא על היחיד (ע' מנח"י ז, ו  וע' פס"ת קלה, ב). וכן מי שהיה צריך להתפלל ביחידות, אע"פ שאח"כ נודע לו על מניין שעדיין לא קרא בתורה, אינו חייב ללכת ולשמוע את הקריאה (ילקוט יוסף ח"ג קלה, ז). לתשובת הרב רואי מרגלית בנושא חיוב נשים בקריאת התורה. האם אישה ששמעה קריאת התורה בשבת קיימה מצווה?