LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הסיבה לשמירת נגיעה: אני נערה דתיה בת 15 מאזור גוש עציון (אוכלוסיה דתית ברובה) ואני לא שומרת נגיעה. לפני כשנה כתבתי לאתר שאינני מבינה מה הטעם לשמירת נגיעה והשבתם לי שברגע החתונה תהיה שמחה הדדית בין הצדדים בכך שכל אחד "טהור" ו"החתן יהיה רק שלי" (וההפך). האם זו הסיבה? ש"החתן יהיה רק שלי"? יש כ"כ הרבה שיחות ודיונים על זה באוכלוסיה הדתית, האם זה הסיבה (סליחה, זו דעתי) הפשוטה הזו??? אשמח לתשובה.
תשובה: לא כל כך ברור לי שאלתך. אני מניח שענו לך בנוגע לאיסור נגיעה והסבירו לך את מושג הקדושה שאנו כיהודים אמונים עליה. הקדושה היא נקודת הויכוח הגדולה ביותר שיש ביננו לבין התרבות המערבית שאינה מציבה דרך לחיי קדושה. כדי לזכות לחיי קדושה צריך להיות אדם שלא זורם עם הטבע כמות שהוא אלא אדם שנותן ערך לכל מפגש שהוא נפגש עם כוחות הטבע. במיוחד הדברים נכונים בנוגע למפגש עם הכוח והמשיכה למין השני. זהו כוח חיים חזק מאד שאנו צריכים ללמוד שלא להשתמש בו סתם אלא רק להשתמש בו רק עם משמעות. אי שמירת נגיעה, המשמעות היא שאת מה שיש בנגיעה בין איש לאישה אנו עושים סתם ולא מקדשים ומייחדים את זה. זהו כיוון ההסברה לאיסור נגיעה. ההגדרה שהחתן יהיה רק שלי הכוונה לא במובן הגס והרדוד של התרבות המערבית. מדובר על רמה גבוהה יותר. על יכולת להתיחדות וקשר מיוחד ברובדים כוללים יותר שבין השאר כוללים גם את נושא הנגיעה. לא ברור לי מדוע יש לצחוק על הסברה זו. אולי מושג הקדושה לא מקובל על התרבות המערבית. אולם זאת אמונתנו היהודית.
שאלה: ביצה עם דם בתוך הרבה ביצים: אני משגיח במטבח צבאי שבו לעיתים קרובות יש לבדוק כמות גדולה של ביצים לארוחה אחת - 700 בממוצע. מה קורה כשנופלת בטעות ביצה עם דם לסיר עם ביצים טובות, האם מותר להוציא את החלמון עם הדם בלבד והכל כשר? האם יש הבדל במקרה זה בין בדיקה ביום ובדיקה בלילה?
תשובה: על פי נהלי הכשרות, יש לבדוק כל ביצה בכלי נפרד טרם הכנסתה לכלי גדול, כך לא נגיע לשאלה כגון זו. במקרה המדובר, יש להוציא את הדם בלבד. נוהל הבדיקה אינו מבדיל בין יום ובין לילה.
שאלה: הידור בארבעת המינים בזמן משבר כלכלי: בעניין ארבעת המנים בזמן משבר כלכלי האם יש חובה להוציא סכומים נכבדים כבכל שנה על הידור המצווה? האם יש להעדיף מין אחד על פני שלושת האחרים ולהדר רק בו?
תשובה: ההידור הוא לפי היכולת הכלכלית של האדם. אם יש לו אפשרות להדר בדבר אחד - יש מקום יותר להדר באתרוג. הרב רואי מרגלית
שאלה: מזוזות בבית נוכרי: אנחנו חיים בחו"ל ולאחרונה שכרנו בית מגורים מגוי לתקופה של שנה. האם יש לקבוע מזוזה בכל פתח, או שדי במזוזות בכניסות לבית? האם יש לקבוע את המזוזות? האם ניתן להוריד את המזוזות בתום תקופת השכירות?
תשובה: בכל התקופה בו אתם גרים בבית יש לקבוע מזוזות עם ברכה, ולהוריד את המזוזות בתום תקופת השכירות.
שאלה: כשרות סירים ישנים: יש לי סירים שהיו של סבתי שנמצאים במחסן הרבה שנים ללא שימוש. אני לא יודעת אם הם היו חלביים או בשריים. כמו כן, כיוון שבסוף ימיה היא הייתה מעט מבולבלת, יש חשש רחוק שהיא לא הקפידה כראוי על כל דיני הפרדת בשר וחלב. כיצד ניתן להשתמש בסירים?
תשובה: הפשוט ביותר שתעשו הגעלה לסירים ותוכלו לקבוע למה תשתמשו בהם, בשרי, חלבי או פרווה.
שאלה: הקרבת קורבנות בזמן טומאה: מדוע כשהיה פעם אדם טמא אסור היה לו להקריב קורבן וכשכל ישראל טמאים מותר לכולם להקריב קורבנות?
תשובה: יש לנו כלל שטומאה דחויה בציבור. לאדם פרטי, למשל בקורבן פסח, כשאדם טמא הוא נדחה לפסח שני. בציבור, כל טומאה בציבור דחויה. יש לימודים מיוחדים שאם הציבור טמא, הכהנים ממשיכים לעבוד כרגיל. יש פה הבחנה בין יחיד ובין ציבור.
שאלה: מברשת שיניים ובקבוק ספק: כבוד הרב שליט"א על זמנך. האם מותר להשתמש בבקבוק מברשת שיניים שהשתמשתי בו אחרי ארוחה בשרית בארוחה חלבית?
תשובה: ניתן לשטוף אותו היטב ולהשתמש בו. הרב רואי מרגלית
שאלה: אוליפידה כשרה: הרב : האם מותר לצפות באוליפידה ספורט עולמי שנערכת במדינות שונות בעולם אחת לארבע שנים. מבחינת הצניעות, כי לפעמים הם מראים נשים שלובשות חליפת צלילה לשחייה שעוזר להם לשחות החליפה היא מלאה בלי חשיפת הגוף יותר מדי אבל שאר הדברים מותר? כי אני מאוד מעוניין בספורט והישג האדם בהם
תשובה: אם לא מדובר על דבר חריג בלבוש ועל דבר מאד לא צנוע שמושך את העין מותר להסתכל משום שעיקר ההסתכלות זה על האומנות התחרות והספורט ולא על היופי של האישה.
שאלה: שעות שינה מומלצות: כמה שעות ראוי שבן ישיבה יישן בלילה, כדי שישמור על בריאות איתנה וחסונה?
תשובה: המלצה בנוגע לשעות השינה היא לא כללית אלא אישית. כל אדם ינסה לאט לאט לרדת בשעות השינה ויראה מתי זה גורם לו להיות עייף בשעות הסדר. עדיף שאדם ילמד בעירנות וצלילות במשך פחות שעות מאשר שילמד בפחות עירנות וצלילות קצת יותר שעות. שעות השינה הם בין שש שעות לשמנה שעות כל אחד לפי הצורך. בהצלחה.
שאלה: ראיית ציצית בלילה: האם יש עניין להסתכל בציצית בפרשת ויאמר בקריאת שמע בערב הואיל ואפשר לראותו כיום (המנהג הוא רק ביום)
תשובה: לא נהגו להסתכל על הציצית בזמן קריאת שמע בערבית.
שאלה: שינה כהלכה: איני יכול לישון בשקט לאור ההנהגה ששמעתי שלגברים ונערים אין לישון על הגב או בטן אלא על הצדדים. דבר ראשון: בשבילי הרבה יותר נוח לישון על הגב ולא על הצדדים. שנית: הרופאים ממליצים לישון על הגב מבחינה בריאותית כך הגב נשמר ולא נהרס. האם זהו חיוב לא לישון על הגב אע"פ שלא נוח על הצדדים?
תשובה: הכל עניין של הרגל, ותמיד כדאי לנסות ולהתרגל להתנהג על פי מה שהתורה וח הורו לנו. מבחינה בריאותית - הדבר אינו פיקוח נפש גם לשיטת הרופאים, מה גם שישנם רופאים שאדרבה ממליצים לרפואת הצואר שינה על הצד עם כרית תומכת, אולם אין בכל זהלהעלות ולהוריד מהדרכת ח שהיא המתאימה והנכונה ביותר לאדם מכל הבחינות המרכיבות אותו - גם בצרכיו הרוחננים וגם בצרכיו הגופניים  שגם הם משולבים אגב בטעמי ח בשינה על הצד.
שאלה: גיד הנשה האיסור: למה אסור לאכול את גיד הנשה ובמיוחד לפי תאוריית הרמב"ם (מורה נבוכים) שכל הפגישות עם מלאכים היו חזיונות וחלומות?
תשובה: אין כוונת הרמב"ם כי חלומות זה דמיון ותו לא. אלא שהארוע אירע במציאות אחרת ולא במציאות גשמית רגילה.
שאלה: קטניות לספרדיה שהתחתנה עם אשכנזי: הנני ספרדיה, התחתנתי עם אשכנזי בשבוע שעבר, ולכן יש לי מספר שאלות: 1.האם אני צריכה לשמור איסור קטניות 100? ומה לגבי בעלי האשכנזי? 2. האם יש אפשרות לעשות אצל הוריי הספרדים ליל הסדר? מאחר ואין אפשרות לעשות אצל משפחת בעלי ויוצא מכך כי נעשה ליל הסדר בגפנו.
תשובה: 1. אשה שנישאה צריכה ללכת אחר מנהגי בעלה ובכלל זה גם איסור קטניות בפסח. 2. אפשר להתארח בבית הורייך אך עדיין יש לשמור על איסור קטניות, שבעלך נוהג בו.
שאלה: להכניס שני סוגי חיות לכלוב: האם מותר לי להכניס לכלוב אחד שני מיני אוגרים שונים, בידיעה ברורה שהם יתחתנו, האם יש בזה משום כלאיים? מה בדבר שני סוגי חיות שונות, עכבר ואוגרת וכדומה? מתי נקרא מין חיה בשם מין אחר של חיה?
תשובה: שאלה זו קשה היא אולם ההגדרה היא אם אין הבדל במבנה הגוף של הבהמות הרי זה מותר, אולם אם יש הבדל במבנה הגוף הרי זה מינים שונים. אפילו הבדל קטן נחשב להיות הבדל. על כן שני מיני אוגרים לא נראה לי שיש בעיה אולם עכבר ואוגר אלו שני מינים שניכרים כשני מינים ועל כן יש בהם איסור כלאים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מסטיק "מסט": מסטיק "מסט" נושא את תוית עלית, אך הכשר הבד"ץ אין עליו. מדוע?
תשובה: תוית עלית אינה תוית כשרות, אלא תוית של המפעל, ואדרבה מוצרים רבים של עלית אינם כשרים למהדרין. רק המוצרים תחת המותג "מגדים" של עלית הינם כשרים למהדרין. אולם, גם תוית זו אינה סימן כשרות. על כל מוצר יש לבדוק את חותמת הכשרות שעליו והיא הקובעת מהי כשרות המוצר. הרב עזרא כהן
שאלה: התרת מנהג טוב: לי נראה שרק נדר שנדר אדם בפיו צריך להתירו בפני גמיר וסביר וכו וכו. אבל נדר שבא מחמת מנהג שנעשה שלוש פעמים - אפשר בפני שלושה אנשים שהם הדיוטות. האם זה נכון?
תשובה: בזמננו אני לא יודע אם יש דין "גמיר וסביר". בדרך כלל צריך להתיר בפני שלושה. ההבדל הוא שאם אדם עשה נדר בביטוי שפתיים, החלות של הנדר היא מן התורה. נגיד אדם אסר על עצמו לאכול בשר במשך שנה, לאחר מכן הוא הולך להשיא את בנו, אז אומר בליבו: אילו הייתי יודע שהחתונה של הבן שלי השנה, לא הייתי נודר דבר כזה. פה צריך לעשות התרת נדרים מדאורייתא. אדם שנהג שלוש פעמים הנהגה של מצוה, המנהג נהפך כנדר מדרבנן, כי הגדר של נדר מהתורה הוא רק אם יש ביטוי שפתיים. כתוב בפסוק: "לא יחל דברו", ח דרשו והר"ן מסביר במסכת נדרים: "דברו" מלשון "דבר" כלומר הנהגה כזאת, זה "לא יחל" מדרבנן. גם להתיר הנהגה טובה צריך שלושה. היום על כל נדר צריכים שלושה להתיר אותו, שלושה שיודעים שיש נדר ושעל ידי פתח וחרטה אפשר להתירו, אבל לא מי שלא מבין.
שאלה: למי שייך שובר הקניה: ביום שושן פורים נסעתי לעיר הקרובה ליישובינו לקניות. אחת המדריכות בתנועת הנוער ביישוב התקשרה וביקשה ממני לקנות פרסים לשוק פורים של התנועה שהתקיים באותו זמן. נכנסתי לחנות ACE וקניתי עפ"י בקשתה פרסים בשווי של 400 ש"ח, שילמתי בכרטיס האשראי שלי, והמרכזת החזירה לי את הכסף כשהגעתי ליישוב. בזמן הקניה קיבלתי שובר בסך 40 ש"ח לקניה בתאריכים 1-8 באפריל בלבד בחנות זו. למי שייך השובר, האם עליי לתת אותו למרכזת הסניף או שאני יכולה להנות ממנו?
תשובה: בקצרה: שובר הקניה צריך להתחלק בינך ובין בעלי הכסף ששלחו אותך לקנות. בהרחבה: המקור לדברים הוא המשנה בכתובות צ"ח. "אלמנה שמכרה מנכסי יתומים עבור כתובתה, חפץ ששווה מנה (100) במאתיים, נתקבלה כתובתה". (כלומר, חוב כתובתה היה שווה מאתיים, אך אף שלקחה חפץ ששווה רק מאה כיוון שקיבלה עבורו מאתיים נפרעה כל כתובתה). ובגמ' שם ע"ב "אמר רב פפא הלכתא דבר שיש לו קצבה חולקים, דבר שאין לו קצבה הכול לבעל". פרש רש"י: דבר שיש לו מחיר קבוע אם המוכר הוסיף, הדין שחולקים, שיש להסתפק למי ניתנה המתנה, אם לשליח או שמא נתן לבעל המעות, ולכן יחלקו. יוצא מדבריו אם היה ידוע למי ניתן המתנה הכול היה שייך לו. תוספות במקום וכן הר"ן בשם הרי"ף (נ"ז:) כתבו שיחלוקו אפילו נתן המוכר לשליח בפירוש, כיוון שבאה הנאה לשליח על ידי מעותיו של המשלח חולק עימו. השולחן ערוך (חו"מ קפ"ג סעיף ו) פסק כתוספות ורי"ף שבדבר קצוב תמיד יחלוקו. א"כ כאן שהשובר ניתן כתוספת בפני עצמה הדין יהיה שיחלוקו. (כמובן חולקים עם בעלי הכסף ולא אם המדריכות שהכסף לא שייך להם.) הרב אברהם דוב זרביב
שאלה: חישובי עדיפות במצוות: יצאתי מביתי לתפילת מנחה בבית הכנסת מנחה קטנה - 20 דקות לפני השקיעה. בדרך הבחנתי ברכב חונה, שנהגו שכח לכבות את האורות. בירור זהותו של הנהג, כרוך בכניסה לבניין או לבניינים הסמוכים לרכב, ויגרום לכך שאאחר לתפילה ואאלץ להתפלל ביחידות אין מנין נוסף, להתעלם וללכת לבית הכנסת - יגרם נזק כספי לבעל הרכב או הפסד של מצבר או צורך להניע עם כבלים. מה עלי לעשות?
תשובה: אם יגמר המצבר אין זה מוגדר כנזק כספי, שהרי ניתן להניע מחדש על ידי כבלים והמצבר יטען מחדש תוך כדי נסיעה (ע"י האלטרנטור), לכן לכל היותר יש כאן גמילות חסד שהיא למנוע טירחה ובזבוז זמן של בעל הרכב. אמנם עוסק במצוה פטור ממצוה אחרת, אך רק בדבר שמוגדר כמצוה, כגון: השבת אבידה, אך כאמור כאן אין הפסד ממוני ואין זה בגדר השבת אבידה. גם אין כאן משום מצות הקם תקים עמו שהרי אינו תקוע באמצע הדרך. לכן נראה, שעליך להמשיך לתפילה במנייין, ורק אחר כך לחזור למקום ואם זה עדיין רלבנטי לחפש את בעל הרכב. בעניין גדר העוסק במצוה פטור מן המצוה ישנם עוד פרטים רבים, וכאמור לא הוצרכנו בתשובה זו להיכנס אליהם. הרב ניר אביב.
שאלה: שתי חתונות קרובים באותו החודש: בע"ה ברצוננו לקבוע תאריך לחתונה אך ישנו בן דוד שמתחתן באותו החודש האם יש איסור להתחתן 2 דודים באותו החודש? או שישנה בעיה רק שמדובר בשתי חתונות של אחים?
תשובה: מזל טוב!! אין שום איסור. כל הדיון מתחיל בחתונה ביחד ולא באותו חודש.
שאלה: אכילה ותרופות לפני קידוש: מהם הדין בדבר אכילה בשבת לפני קידוש על היין, לרבות שתייה בשבת בבוקר לפני היציאה לבית הכנסת? ומה בדבר תרופות שאדם נוטל באופן קבוע ובשעה קבועה?
תשובה: אסור לאדם לטעום כלום קודם שיקדש על היין, ואפילו לשתות מים קודם קידוש אסור. ומי שצריך לקחת תרופות בזמן קבוע וזה יוצא לפני קידוש, מותר לו לבלוע אותן עם קצת מים בכדי להקל על הבליעה. בשבת בבוקר לפני התפילה מותר לשתות כוס של קפה או תה בלא סוכר או חלב. אולם מי שרגיל בכל ימי השבוע לשתות תה או קפה עם חלב או סוכר לפני התפילה, והוא יודע ששתיית הקפה או התה ללא חלב וסוכר תפריע לו מאוד בכוונה בתפילה, יכול לשתות עם סוכר וחלב, ויקפיד לקרוא קריאת-שמע לפני השתיה. דין זה של שתיית תה או קפה קודם התפילה נכון לכל ימי השבוע ולאו דוקא לשבת. (מקורות: שו"ע או"ח סי' רעא, ד, ובמשנ"ב שם, ובשש"כ פר' נב יש הרבה פרטי דינים בזה, אשי ישראל פר' יג, כה) הרב אלחנן לוין
שאלה: עירוב - שכרנו בהפסדנו?: הבנתי שאיסור טילטול בכרמלית הינו מדרבנן ושעירוב עוזר רק באיזור שמוגדר כרמלית ולא עוזר ברשות הרבים. נאמר שיצאתי לטיול מביתי - ישנם ארבעה מצבים: 1.טלטול בכרמלית עם עירוב - לא עובר על איסור 2. טלטול בכרמלית בלי עירוב - עובר על איסור דרבנן 3. טלטול עם עירוב במקום שהוא למעשה רשות הרבים ובטעות הוגדר ככרמלית - עובר על איסור דאורייתא שנגרם כתוצאה מאיסור דרבנן 4. טלטול ברשות הרבים בלי עירוב - עובר איסור דאורייתא אם לא היה איסור דרבנן אז מקרה 2 ו-3 היו נחסכים. ולמקרה 1 לא היתה משמעות. חכמים רצו להציב גדר שתמנע מאדם לטלטל ברשות הרבים אך מכיוון שרוב רובם של המקומות הם כרמלית יוצא שבעצם האיסור רק הגדילו את הסיכוי לחטוא. ויצא שכרנו בהפסדנו.
תשובה: בקצרה אנסה לבאר את העניין. כרמלית הינו איסור בפני עצמו ללא קשר להיתר של ערוב, ובא למנוע את האדם מלהגיע למצבים של טלטול ברשות הרבים וסיבות נוספות. עירוב בא להקל על האדם שבמקום שיש כרמלית ועירוב ניתן לטלטל. כיום אנו מגדירים כמעט את כל המקומות ככרמלית ולא כרשות הרבים לדעת רבים מהפוסקים ולכן עירוב מועיל בכל מקום. אם ישנם מקומות שהם רשות הרבים ממש, אין בהם עירוב כלל. המחלוקת בין הפוסקים נעוצה בעיקר בשאלה האם בתוך ההגדרות של רשות הרבים יש גם תנאי שילכו שישים ריבו איש מידי יום, אם יש צורך בתנאי זה אזי כמעט ואין היום רשות הרבים.
שאלה: עזיבת הבית למשך כל ימי החג כולל חול המועד: 1. האם עלינו לנקות את הבית ולעשות בדיקת חמץ כאשר אנחנו עוזבים את הבית מ יג בניסן(לפני חיוב המצווה בליל יד ) ולא ניכנס אליו כל 7 ימי החג עד אחר צאת החג? 2.איך עלינו להיתנהג אם אנחנו נוסעים להורים בערב החג ולא ניכנס אליו כל 7 ימי החג עד אחר צאת החג?
תשובה: מי שעוזב את ביתו לכל החג צריך לנקות את המקומות שיש בהם חשש חמץ ולבדוק אותם לאור הנר בלילה האחרון לפני עזיבתו את הבית. אם הדבר נעשה לפני אור לארבעה עשר אין מברכים על הבדיקה. אין צורך להכשיר את המטבח והכלים וגם לא לפנותם ממקומם כי לא מתכוונים לבשל בהם בחג. אלא רק להוציא את החמץ ולנקות מפירורי חמץ. מכירת הבית לגוי אינה פוטרת את האדם מהחיוב לבדוק חמץ.
שאלה: התרת שבועה: אם נשבעתי על משהו שאיני יכול לקיים עכשיו למרות שאני כבר צריך לעשות את הדבר איך אני מתיר את השבועה שלי? זה שבועה לא נדבר ואם תוכלו בבקשה לענות לי בלי ראשי תיבות כי אני לא יודע את כולם וזה מקשה עליי.
תשובה: אתה צריך לפנות לרב באזור מגוריך ולספר לו את השבועה והוא ועוד שני אנשים יתירו את השבועה.
שאלה: ליל הסדר בצבא: אני חייל ויש סיכוי שבזמן ליל הסדר אני אהיה בבסיס. הבעיה היא שבזמן שאני בבסיס אין לי אפשרות לעזוב את העמדה בה אני נמצא לבדי, ובלאו הכי אני נמצא במקום בו בלילות בכלל ובחגים בפרט יש מעט מאוד חיילים. האם אוכל לקרוא את ההגדה לעצמי? אם כן, אילו חלקים מותר לקרוא לבד, והאם עלי לקיים את כל השלבים (כוס ראשונה, שנייה וכו ) שבקריאת ההגדה? אבקש שוב להדגיש, שאין באפשרותי לכנס אנשים נוספים שיהיו איתי. אני לבדי. ב מראש.
תשובה: אשריך שאתה זוכה ליטול חלק בהגנה על המדינה גם בלילה זה. גם מי שיושב בליל הסדר לבדו, מקיים את כל מצוות הלילה, ארבעת הכוסות על סדר ההגדה, מצה ומרור וכו', ואף שואל עצמו 'מה נשתנה הלילה הזה' (שו"ע או"ח תעג, ז). עד 'לשנה הבאה בירושלים הבנויה', בה ישבו כלל ישראל חבורה בצד חבורה לאכול מקרבן הפסח שיעשה ככל הלכתו וחוקתו.
שאלה: מיקום תיבת החזן בבית הכנסת: א. בבית הכנסת שלנו עומד החזן ליד הבימה שנמצאת במרכז בית הכנסת, שבה גם קוראים בתורה. מתפללי בית הכנסת הם אשכנזים. המנהג שבו נוהג בית הכנסת כיום לא נעשה מתוך עיון ומחשבה בנושא ואין רב מכהן בבית הכנסת. האם יש איסור או בעיה באופן זה, והאם יש צורך לשנות את מיקום החזן? ב. האם בבית כנסת אשכנזי ישנו חיוב לשבת בשורות כשהפנים אל ארון הקודש או שאפשר לשבת לאורך הקירות מסביב? אשמח לקבל מקורות לנושא על מנת לעורר דיון בבית הכנסת.
תשובה: א. מנהג אשכנז שהחזן יורד לפני התיבה במזרח ולא באמצע. הציץ אליעזר סבור שאין לאשכנזים לשנות ממנהגם. מיהו בביכנ"ס גדול, וקולו של החזן לא נשמע, נראה לי שהחזן רשאי לעמוד באמצע כמנהג הספרדים. ורמז לדבר בפיוט "היה עם פיפיות", הנאמר בימים הנוראים במנהג אשכנז דווקא, "ועמך מסביבים אותם כחומה". ב. בבתי מדרש חסידיים, וכן מצינו בבתי הכנסת העתיקים שנחשפו בארץ, הישיבה היא לאורך הקירות מסביב.
שאלה: מיקום התיבה בבית הכנסת: א. בבית הכנסת שלנו עומד החזן ליד הבימה שנמצאת במרכז בית הכנסת, שבה גם קוראים בתורה. מתפללי בית הכנסת הם אשכנזים. המנהג שבו נוהג בית הכנסת כיום לא נעשה מתוך עיון ומחשבה בנושא ואין רב מכהן בבית הכנסת. האם יש איסור או בעיה באופן זה, והאם יש צורך לשנות את מיקום החזן? ב. האם בבית כנסת אשכנזי ישנו חיוב לשבת בשורות כשהפנים אל ארון הקודש או שאפשר לשבת לאורך הקירות מסביב? אשמח לקבל מקורות לנושא על מנת לעורר דיון בבית הכנסת.
תשובה: א. בדרך כלל אצל יהודי אשכנז לא מקובל כך. שיתקנו שיתפלל בקדמת בית הכנסת. קבלת שבת זה משהו אחר, אבל את שאר התפילות שיתפללו מקדימה. אצל אחינו הספרדים כך תמיד מקובל, שהחזן עומד ליד הבימה, וכל עדה צריכה לנהוג לפי המקובל אצלה. ב. לתקן שהשורות יהיו כך שהפנים יהיו לכיוון התפילה.
שאלה: קדיש לא מובן: מה לעשות במקרה שבו החזן אומר את הקדיש במבטא כבד ממש עד שבאמת קורה לא פעם שאני לא מבין מה הוא אומר. החזן גם מתפלל בנוסח שונה ממני ולכן אני לא תמיד מצליח לעקוב, בניגוד לחזרת הש"צ שאז גם כשזה לא מובן אני יודע בדיוק על מה אני עונה אמן. האם במצב שבו אני באמת לא מבין מה הוא אומר בקדיש מותר לי לענות אמן או שזה בעיה?
תשובה: אתה עונה אמן על הידיעה שבמקום זה החזן היה אמור לומר כך וכך. אינך צריך לשמוע אותו כדי לענות אמן, עליך רק לדעת היכן הוא נמצא. לכן עונים אמן גם על ברכה ברמקול. למרות שלא יוצאים ידי חובה בכך. באלכסנדריה ענו אמן ע"י הנפת סודרין.
שאלה: עושה מעשה עמך: בח מופיע הרבה פעמים הביטוי "עושה מעשה עמך" לדוגמה בלשון הרע שמותר לדבר על מי שלא עושה מעשה ישראל מהו הגדר של "עושה מעשה עמך"? האם מי שמחלל שבת יצא מגדר עושה מעשה עמך? ובכלל,מה יהיה הדין לגבי אחינו (שיש שקוראים להם חילונים) שהם לפי הרבה שיטות תינוקות שנשבו?
תשובה: הנושא אכן מורכב, ראה בספרו של הרב אברהם וסרמן בנושא זה.
שאלה: גביע-קידוש עם רגל: שמח לדעת מה מקור ההנהגה כשיש גביע עם רגל להחזיקו מעל הרגל.
תשובה: כוס של ברכה יש להחזיק מלמטה, כשיש רגל יש המחזיקין מעל הרגל כי זה בעצם מתחת לגביע עצמו.
שאלה: אנרגיות שליליות: חברה שלי לאחרונה לא מצליחה להירדם בחדר השינה שלה ויש לה מחשבות רעות.לעומת זאת, במקומות אחרים בבית היא נרדמת. וגם יש לה רצון לעזוב את החדר כל הזמן. האם זה אומר משהו?
תשובה: אם את שואלת אותי בתחום הנסתר איני מבין בכך. אם את שואלת אותי בתחום הנגלה צריך קצת יותר פרטים. יתכן שזה נבע מכך שלילה אחד לא נרדמה ועכשיו היא מדמיינת שיש משהו בחדר. מדובר על ביצה ותרנגולת. אם אנו נייעץ לה לא לישון בחדר אזי הדמיון שלה יעצים. ויתכן הפוך שבאמת יש משהו אמיתי שנוגע להרגשת בדידות בחדר מצד המיקום שלו ועוד סיבות אחרות שגורמות לה פחד סמוי מלהיות בחדרה. בכל אופן עצתי היא שלפחות תקופה מסויימת תמשיך לישון בחדר. מראש שלא תהיה מוטרדת שהיא לא נרדמת. שתשכב בחדר גם ללא שינה. מנוחה לא חייבת להיות בדרך של שינה. גם שכיבה ללא מאמץ יש בה צד של מנוחה. שתנוח בחדר ולא תישן שם. יתכן שהורדת הלחץ מהצורך לישון יגרום לה לישון כתינוק.
שאלה: חזרת הש"ץ באמצע קריאת שמע: אם הגעתי מאוחר לפתילת שחרית ותכננתי להתחיל 18 עם החזן בחזרת הש"ץ, אך החזן כבר התחיל ואני עדיין באמצע קריאת שמע. מה אני עושה?
תשובה: ראשית צריך לברר האם שמונה עשרה בלחש עם הש"ץ בחזרת הש"ץ נחשבת כתפילה בציבור או לא. ונחלקו בזה הפוסקים. יש מן הפוסקים שסוברים שזו היא תפילה בציבור מעולה (חת"ס), ויש אומרים שזה יותר במעלה מתפילת יחיד (אג"מ), ויש הסוברים שאין בזה כלל תפילה בציבור אלא תפילת יחיד בלבד (פמ"ג). למעשה, נהגו רוב העולם לסמוך על הפוסקים המחשיבים זאת כתפילה בציבור. מי שאחר לבית הכנסת רשאי לדלג על פסוקי דזמרה על מנת להגיע עם הציבור לשמונה-עשרה, אך מברכת יוצר אור עד תפילת שמונה עשרה אין לדלג כלל, אף אם יפסיד בשל כך תפילה בציבור. (מקורות: שו"ע או"ח סי' נב, א וסי' קט, ב ובמשנ"ב שם, ובספר אישי ישראל פר' יב, פסקי תשובות לסי' קט) הרב אלחנן לוין
שאלה: חובה להשלים פסוקי דזמרא?: האם יש חובה להשלים פסוקי דזמרה? (אם אחרתי לתפילה ודילגתי עליהם)
תשובה: הטור מביא שתי דעות אם זה מועיל בכלל  אנחנו פוסקים שכן, לכן אדם צריך להשלים אחרי התפילה.
שאלה: השטן מקטרג בשעת הסכנה: האם ייתכן שכאשר אדם נמצא במצב רגיש או פגיע הדבר יגרום לעשות עבירות (ואפילו להחטיא את הרבים) דבר שלא היה קורה בזמנים שבהם הוא נמצא במצב נפשי או רגשי טוב יותר (כך אני מרגיש שקרה לי לפני מספר שנים אחרי ההתנתקות -דבר ששלמתי עליו בביטול תורה)? והאם זו הכוונה שאומרים שהשטן מקטרג בשעת הסכנה- שאדם עומד במצבים ובנסיונות לא נעימים ואף מגיע לידי חטא כאשר הוא נמצא במצב רגיש או פגיע דבר שלא היה קורה לו בזמנים טובים יותר?
תשובה: נראה שצדקת בהרגשתך והגדרתך. אדם רגיש הוא אדם שצריך תמיכה והוא צריך את עזרת האחרים בכדי להרגיש טוב. המפגש עם סביבה עויינת יכול לעשות שני דברים לאדם. היא יכולה לחשל את האדם ואזי האדם נהיה בעל כוחות גדולים יותר. אולם היא גם יכולה לגרום לחוסר אמון בסביבה וחוסר אמון שיכולת שלך לשנות את הסביבה שאתה נמצא בה ואז היא מאד מחלישה. במצב שאדם חלוש אזי כל מפגש אם דברים שבאים אליו ודורשים ממנו כוח הם מסכנים אותו. כשאדם נפגש עם יצר הרע המשמעות היא שהוא נפגש עם דבר שדורש ממנו כוח וגבורה להתמודד מולו. אם האדם חלש אזי בהחלט ליצר הרע קל יותר. לכן כשאדם נמצא במצב של חולשה צריך מאד לדאוג שהוא יהיה בסביבה מוגנת ולא יכניס עצמו לנסיונות קשים. מה שח כתבו שהשטן מקטרג בשעת סכנה זה במובן שהשטן מחפש את המקומות בעולם שיש לו אפשרות להצליח. בשעת סכנה שזהו זמן שאדם נפגש עם דברים שמאיימים עליו ולא סמפטיים לו עלול האדם להחלש ולהישבר. השטן מנצל שבירה זו וממנף את הכישלון לעוד כישלון בבחינת עבירה גוררת עבירה. למרות הרגשות שיש לך כלפי ההתנתקות ושאתה בעצם מנתח לאחור וחושב שהנסיון וההתמודדות היו לך לרועץ והחלישו אותך. יתכן שכשם שאתה מזהה את הצד הזה במפגש המסובך שהיה בזמן ההתנתקות יתכן שתוכל לזהות גם צדדים אחרים שדווקא יראו לך שגם צמחת מהמפגש המסובך ההוא. אנו מאמינים שכל מה שהקב"ה עושה לטובה. גם מהמפגשים עם הדברים המסובכים, בסופו של דבר, אנו צריכים לצמוח. זו השליחות שלנו שלא לצבוע את ההסתבכויות שחווינו רק בצבע שחור אלא לחשוב כיצד לגייס את הזמנים הקשים ולהוציא מעז מתוק. זה נכון גם ברמה הלאומית התנועתית וגם ברמה האישית שלך.
שאלה: קטניות בכרכום וכורכום: לאחרונה יצא לי ללמוד את הסוגיה של כרכום לגבי קטניות. ראיתי כי הרמ"א תסז, ח בשם המהרי"ל כתב: "והמנהג במדינות אלו שלא לאכול כרכום שקורין זפרי"ן או נעגלי"ך (מהרי"ל)". ומבואר שהכרכום אסור משום חשש חימוץ. וכתב המשנ"ב תסז, ס"ק לג "וכתבו האחרונים דאף כרכום הגדל בגינת ביתו ונזהר בו מחמץ נוהגין בו איסור מפני מראית העין שהכרכום אינו מצוי במדינות אלו ויסברו שהוא כרכום הבא ממרחקים משא"כ שאר כל הפירות שנתייבשו על ידי ישראל ונזהר בהם מחמץ שאין חוששים בהם למראית העין לפי שהן מצויין והכל יודעין שלפעמים מייבשין אותם ע"י ישראל". כעת, בחוברת כשרות של בד"ץ יורה דעה שהתפרסמה בשנת תשס"ב הוכנס הכרכום כאחד ממשפחת קטניות לעניין איסור קטניות ולא פירשו כלום שכן החוברת מיועדת לקהל הרחב. גם בהלכות חג בחג עמ רכב-רכג כתב "יש דברים רבים שנהגו בהם איסור מדורות קודמים מחשש תערובת חמץ בעת העשייה שהיה מצוי כן בזמנם. וכן כרכום וציפורן נוהגין שלא לאכול כלל בפסח", וכמו כן בספר כשרות לפסח עמ רפח הגדיר את הכרכום כקטנית. עד לכאן נראה הכל רגיל ופשוט כלומר כנראה שהכרכום אסור לא מצד שהוא ממש קטנית אלא מצד שחששו ממנו מחמץ. אבל עיון קצרצר באינטרנט הביא לתוצאות הבאות: ישנם שני סוגי צמחים שהם שונים זה מזה, לאחד קוראים: כרכום, ולשני כורכום (עם ו ). צמח הכרכום הוא הצמח המפורסם בתורה ובמדרשים, והוא ממשפחת האירוסים, והיו מפיקים מהעלים שלו את הצבע הצהוב המלכותי ויקר בימי קדם. כמו כן כיום מפיקים ממנו תבלין הנקרא זעפרן שזה ישר מזכיר לנו את מה שכתבו המהרי"ל והרמ"א זפרי"ן. לעומתו צמח הכורכום הוא ממשפחת הזנגביליים, וצמח זה אכן הוא השורש של הפרח "כורכומה", וממנו מפיקים את התבלין ההמוני הנקרא "כורכום". עכשיו, שאני קורא את המסקנות שלי, הצעד הבא הוא להבין שאולי לא ברור שכולם מדברים על אותו תבלין. כל הספרים שציטטתי למעלה כולם כתבו לגבי התבלין "כרכום", אבל הבעיה שלא קיים כזה תבלין כרכום, יש או זעפרן המופק מהצמח כרכום, או כורכום המופק מהצמח כורכומה. אשמח אם תוכלו לסדר לי את הדברים.
תשובה: וברכת ד' אמנם יש הבדל בין "כרכום" ובין "כורכום", אתה יכול לעמוד על ההבדלים ביניהם ב"ויקופדיה" כאשר תכתוב שני ערכים אלו, תראה מיד את ההבדלים ביניהם, ואכן גזרו רק על הכרכום ולא על הכורכום שהוא שורש של שיח רב שנתי, וקשה להכלילו בגזרת קטניות, ואמנם ראיתי השנה (תשס"ט) בד"ץ אשכנזי מהדרין שהכשיר כורכום. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עלי ז לטין: האם יש חשש לתולעים בעלי ז לטין?
תשובה: תחילה יש לבדוק האם עלי הג'לטין יש בהם כשרות כלל, רובם הם אסורים באכילה ללא שאלת תולעים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי