LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: צומות לאחר לידה: ילדתי לפני שלושה חודשים תאומים בניתוח קיסרי והפסקתי להניקם בגיל חודש. רציתי לדעת, האם זה נכון שישנה הלכה הפוטרת אותי מלצום במשך שנתיים בצומות (פרט ל-תשעה באב ויו"כ)? שאלה נוספת, האם מותר לי ולבעלי להעביר חפץ כלשהוא מיד ליד כשאנו אסורים ונמצאים במקום ציבורי או ליד מס אנשים - כאשר במידה שאם לא נעביר זאת מיד ליד במקרים מסויימים ובציבורים מסויימים יהיה הדבר ברור באופן מובהק לנוכחים כי אנו כרגע אסורים (אני מדברת כאשר אנו נמצאים בחברה ששמה לב לכך)?
תשובה: 1. המצב הבריאותי של הנשים היום שונה מאד מבעבר ועל כן אין כללים קבועים בהלכה בזה, והכל לפי מה שהאשה מרגישה. אם האשה מרגישה שהיא עדין לא חזרה לכוחותיה וקשה לה הצום אינה צריכה לצום. את ההחלטה צריכה לקבל האשה מתוך יראת שמים ושכל ישר לא להחמיר ולא לזלזל. 2. יש מקילים במצב כזה בציבור, ויש למקילים על מה לסמוך, אך כל זה רק במצב המסויים שעליו דברת.
שאלה: תרומה במקום קידוש על הולדת בת: בשעה טובה לפני ארבעה חודשים נולדה לנו בת. מסיבות טכניות לא הספקנו לערוך "קידוש" או סעודת הודיה אחרת לכבוד הולדת בתנו שתחיה. האם בגיל הזה (שנראה שקידוש כבר לא כל כך רלוונטי כי הוא רחוק ממועד הלידה) אפשר לתרום צדקה או מתנה לבית הכנסת כהודיה לה על הולדתה של בתנו או שעדיף בכל זאת לערוך "קידוש"?
תשובה: צדקה עדיפה. יישר כוחכם! תזכו לגדלה לתורה לחומע"ט.
שאלה: עזרה למאמין בירידה חדה: איך אני עוזרת לאדם מאמין שנמצא בירידה חדה באמונה להתאהב מחדש בקב"ה? נמאס לו מהדת לפי דבריו ולדעתי זה בגלל הגישה שבה הגישו לו את אלוקים. איך אני מגישה לו את הדת בצורה שהוא יתאהב בקב"ה?
תשובה: המשימה מאד קשה ויתכן שהעזרה הגדולה ביותר מבחינתך היא לקשר אותו לרב שידע לדבר בשפת הדור שלנו. השאלה מאד כללית. צריך להכיר את האדם ולפי נפשו להתאים לו את הדרך שמתאימה לו. באופן כללי ניתן לומר, שיש להדגיש את העשה ואת העושר שיש באמונה. יש למעט מלהדגיש את הגבולות ואת הלאוים של התורה. ניתן ודאי לבאר שאין חצי יהדות, העשה והלא תעשה באים ביחד.
שאלה: חוצונים מוזכרים בתנ"ך?: לכבוד הרב עד עכשיו אין לי ספקות בכך שהקדוש ברוך הוא, הוא יוצרנו, אומנם ישנם ספרים המסיטים נגד הדת ומאמרים שנשלחים במייל בקשר ל"חוצונים" ודברים שלדוגמא אין לי עדיין עליהם תשובה וישמח אם תענו לי פה. להלן חלק ממאמר לדוגמא: בספר יחזקאל, למשל, הנביא היה עד למפגש שלו עם עב"מ, ופרק א נפתח בתיאור הבא: "ויהי בשלושים שנה. ברביעי, בחמישה לחודש, ואני בתוך הגולה על נהר כבר, נפתחו השמיים ואראה מראות אלוהים.וארא והנה רוח סערה באה מן הצפון, ענן גדול ואש מתלקחת ונוגה לו סביב, ומתוכה כעין החשמל מתוך האש." הנביא יחזקאל מתאר למעשה עב"מ שסימניו מוכרים לנו היום. מדובר בעצם שטס במהירות עצומה מהצפון, שאורו זוהר ובוהק והוא פולט קרניים. שימו לב למילה המופיעה שם, "חשמל", הקיימת רק פעם אחת בתנ"ך. האם זהו אכן הכוונה ל"חשמל" המוכר לנו כיום??? מוזכר גם במאמר על נוח שלא היה "ככל האדם" ואביו היה מותרד ממראהו, למה התכוונו בתנ"ך?
תשובה: קראתי את הציטוט שהעתקת, אולם לא מצאתי בו כל סתירה לאמונה בקב"ה. הקב"ה יכול לברוא יצורים המכונים 'עבמי"ם' כשם שהוא יכול לברוא אפרסקים, בני אדם, כוכבים, נהרות ויתושים. אמנם לגופו של עניין, אני חי ב"ה כמה עשרות שנים ומעודי לא שמעתי על ה"עב"מ שסימניו מוכרים לנו היום" המתואר במאמר, ואני מציע לא להתעסק בהבלים כאלה. ביחס לפירוש המילה 'חשמל', מפרש המצודות שהיא תרכובת של שני מילים   'חש' ו'מל'. המילה 'חש' היא מלשון לחשות, והמילה 'מל' היא מלשון מלל ודיבור. והמשמעות היא שהמראה שראה יחזקאל הינו מראה שראוי לחשות ולשתוק מן הדיבור בו, שכן המראה שראה הנביא יחזקאל אינו מראה פיזי גשמי אלא הוא מראה רוחני המתייחס למתרחש בעולמות הפנימיים והעליונים, ולצערנו אנו רחוקים מרחק גדול מאוד מנבואה. גם לימוד שכלי של פנימיות התורה דורש הרבה הכנה ועל אחת כמה וכמה אם רוצים לעסוק בעניני פנימיות המובעים בשפתה של הנבואה. ודאי שפירוש המילה 'חשמל' אינה החשמל הקרוי כך כיום, כי מילה זו הומצאה במאות השנים האחרונות לתיאור תופעה פיזיקלית מסויימת שבה פגשו בני האדם. לא הבנתי את שאלתך על נח, ואיני יודע מה התכוון אותו מחבר אלמוני של המאמר שהזכרת. מה שברור הוא שהבסיס היחיד לדברים הוא דמיונו הפורה של המחבר. שנזכה למלא את זמננו בדברים מועילים ומשמחים את הלב, המתבוננים בעולם האמיתי אותו אנו פוגשים ולא בעולם של דמיונות, הרב יעקב כהן.
שאלה: קדיש וברכו: באיזה סיטואציה אומרים קדיש דרבנן וברכו בסוף התפילה? האם כל אחד יכול?
תשובה: אם יש אבל אזי הוא אומר את הקדיש, ואם אין יאמר אדם שאין לו אב או אם, ואם אין יאמר החזן. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: ת הוצאות תביעה לתובע: לכבוד הגאון הרב ישראל גנץ שליט"א כהמשך לשאלותיו של כת"ר הנני להבהיר בזאת כדלהלן: א. הנתבע ביקש לעבור לבי"ד אחר זאת משום שהבי"ד האחר היה מעורב רבות בכל תהליך הסכסוך שנתגלע בין התובע לנתבע, על כן ראה הנתבע לנכון לפנות לבי"ד אשר מכיר ומעורב בפרטי הסכסוך. ב. המדובר הוא במשכיר ושוכר, כשעתה המשכיר הוא התובע והנתבע הינו השוכר, התובע אינו גר במקום הנתבע אך גם הבי"ד שחפץ התובע וגם ביה"ד שחפץ הנתבע הינם באותו מקום. ג. המדובר הוא בבתי דינים פרטיים המשמשים כבוררין, במקרה זה אין את הרעיון של בי"ד גדול מחבירו. ד. הצדדים לא חתמו על שטר בוררין, זאת משום שהנתבע הצהיר כי התובע הטעהו בכך שאמר לו כי לא יוכל לידון בבי"ד שחפץ. ה. עמדת ביה"ד היתה כי אי אפשר לכפות על הנתבע לידון בבי"ד זה לולי הסכמתו וכי ביכולת הנתבע לעבור לבי"ד אחר, אולם הדיון נסב סביב ההוצאות, מכיון שהדיינים כבר ישבו על מושבם בעת שהעניין הועלה, בתחילה ביקש ביה"ד לשתף בהוצאות את הנתבע מדין מי שאמר לחבירו לך ואני אבוא אחריך וכו אך המורשה טען כי במקרה זה היתה הטעיה ברורה מצד התובע ועל כן הדין שונה שהלא לא יצא חוטא נשכר, ביה"ד הורה כי ילכו להתדיין בביה"ד בו חפץ הנתבע ושם יעלה התובע גם את תביעתו על ההוצאות, כמו כן הורה ביה"ד כי במידה וימצא ביה"ד שחפץ הנתבע כנוגע בדבר או אז ישובו הצדדים להתדיין בביה"ד שביקש התובע זאת משום שכבר היתה הסכמה של הנתבע להתדיין שם. ו. התובע רצה לטעון כי ביה"ד בו חפץ הנתבע הינו נוגע בדבר זאת משום שהנתבע למד בכולל אשר הכולל וביה"ד נמצאים תחת חסות אחת (יצוין, כי הנתבע למד בכולל המדובר כחודשיים ימים ואף לא קיבל על כך שכר.) המורשה טען כי דין נוגע בדבר כבר כתב בשו"ת הר"י מטראני ח"א סי מ כי לא מקרי נוגע בדבר משום שדעתו קרובה לבני קהלתו בלבד, כל זמן שאין לו בדבר הנאת ממון, ובכלל ודאי שאין עניין הנתבע וביה"ד נכללים בהגדרה זו. ז. בעיקרון הדרישה היתה לפתיחת תיק בביה"ד בלבד. חשוב להדגיש, כי הנתבע חפץ בביה"ד מסויים מכיון שביה"ד זה היה מעורב רבות בכל פרטי הסכסוך, לעניין הסכסוך יש השלכות ממוניות רבות אשר ודאי ביה"ד שהיה מעורב וטיפל בכל התהליך יוכל לראות את הדברים בצורה אחרת. ה יברך אתכם, יישר כח גדול.
תשובה: לאור דבריך אכן יש מקום לדון בשאלת ההוצאות. בסיס הדברים נובע מכך שהמקור לדברי הרמ"א שהזכרת לחייב הוצאות במקרה של "אבוא אחריך" נלמד מהגמ' ב"ק קיב: ועי' בראשונים שם ובבאור הגאון על דברי הרמ"א בחו"מ סי' יד,ה (שציינת) שהחיוב מדין "גרמי". וא"כ נכנסנו לדיון מתי מוגדר גרמי (עי" תוס' ב"ב כב: ובראשונים בהרחבה מס' שיטות) ועי' באור הגר"א בחו"מ יד' ס"ק כט'-לא' וב"באר אליהו" (לראי"ה קוק) שמרחיב בדין זה. באופן כללי נאמר שלדעתנו במקום שהיתה הטעיה בוטה של התובע ודאי לא ניתן לחייב מדין גרמי, ומאידך יתכן שבמקום שלא היתה הטעיה אלא רשלנות של הנתבע כן ניתן לחייב אך כיון שיש מס' שיטות בגרמי צריך ללבן הדבר היטב ע"פ המקרה בכדי שנוכל לחייב. כמובן שעלינו לזכור שהתובע רוצה להוציא ולא נוכל להוציא במקום שהדין מסופק. לאור הנ"ל נראה לנו שנכון הכריע ביה"ד שהייתם בו, שביה"ד שאתם הולכים אליו ידון גם בזה ובעז"ה לא תצא תקלה מתחת ידם. ישראל גנץ
שאלה: ברכה על מזוזה: שאלתי את הרב שליט"א שאלה: במעון של בתי, לאחר שנכנסים למבואה הבית מתחלק לכמה חדרים. בין המבואה לחדר המשמש כגן הילדים עוברים דרך פתח נוסף עם משקוף הפונה למעין חדרון כניסה פחות מארבע אמות על ארבע אמות, ומיד נפגשים בכניסה לחדר גן הילדים. א. האם החדרון צריך מזוזה? ב. ישנה בכניסה לחדרון מזוזה, האם מותר להעבירה לכניסה לחדר גן הילדים בו אין מזוזה? והרב ענה: לענ"ד יש להעביר את המזוזה לכניסה העיקרית. שאלתי היא: א. האם צריך לברך? ב. מעון ילדים:הברכה היא: "לקבוע מזוזה" או "על קביעת"? ישר כח לרב.
תשובה: "לקבוע"
שאלה: להתפרנס מאתר תורני: אני רוצה לפתוח אתר בעל תוכן תורני (לימוד תורה). האם מותר להתפרנס מזה או שזה בגדר של לסחור בתורה וזה אסור?
תשובה: מותר, כי אתה מקבל שכר על העבודה הטכנית של עריכת השיעור וסידורם ובניית האתר ותיחזוקו ולא מתפרנס מגוף התורה.
שאלה: חינוך ילדים בקידוש: אחד מהילדים בני המשפחה נוהג בזמן הקידוש להתעסק בדברים שונים כמו משחק עם הכלב או להשמיע קולות ובכך הוא מפריע לחלק מהנוכחים. כיצד לנהוג, מהי חובת הנוכחים בקידוש?
תשובה: אפשר ונכון לדבר עם הילד לפני הקידוש באופן אישי ולהסביר לו את החשיבות של הקידוש לכל השומעים. ואם מישהו מהנוכחים עוסק באותה שעה בדבר אחר או מרעיש זה מפריע לשומעים מאד. ואי אפשר לעשות את זה. אני מניח שבשיחה אישית לפני הקידוש זה יפעל וההפרעה תפסק.
שאלה: חלב נכרי, מעשר כספים: 1. פתחנו בטעות חבילת עוגיות המכילות אבקת חלב נכרי. איננו נוהגים לאכול חלב נכרי. האם לאכול את העוגיות? 2. בעבר הקפדנו לתת מעשר כספים. מזה כשנתיים לא ערכנו חשבון ו"איבדנו" את המעקב אחר חובות המעשר. האם נוכל להעריך סכום כללי, פחות או יותר, ואותו להעביר למעשר?
תשובה: 1. לא. 2. כן.
שאלה: כתבי קודש שמוצאים ברחוב: יש לי שאלה שמטרידה אותי בכל פעם שהדבר קורה לי. לפעמים, כשאני הולך ברחוב, אני נתקל בכתבי קודש או כתבים שעוסקים בקודש (עלונים למיניהם, הגדות של פסח, וכו ) על המדרכה או על הגדר ובמקומות דומים. הדבר נראה לי כמו חוסר כבוד לכתבים כאלה ואני תוהה מה לעשות בנידון. האם להביא אותם לאנשהו, האם לקחת לביתי? הרי אני לא יכול לאסוף כל כתב שאני מוצא ברחוב ולקחת לביתי. מה צריך לעשות אם מוצאים כתב קודש? אילו כתבים נחשבים לכתבי קודש, ויש לעשות משהו בעניינם, ואילו לא נחשבים לכתבי קודש וניתן להשאיר אותם ברחוב?
תשובה: זו שאלה כאובה. צריך לומר למוציאי העלונים וכד' שיפסיקו להוציא או להמעיט בזה. על פי דין צריך לאסוף אבל מאחר וזה הרבה קשה לומר שחייבים. הרב זלמן נחמיה גולדברג
שאלה: הרחקה בין מיטות ההורים : האם ראוי שילדים יראו את מיטות הוריהם, הצמודות בדרך כלל, כשהן מופרדות בשל הרחקה? האם יש גיל מסויים שממנו והלאה ראוי להקפיד?
תשובה: יש להסתיר מהילדים כל דבר הקשור להורים.
שאלה: ברכה על קוביית קרח: האם יש לברך על קוביית קרח שמכניסים לפה?
תשובה: כן, אם אתה נהנה מכך.
שאלה: בת מצווה לפני ראש חודש אב: האם מותר להשתתף בבת מצווה של חברים שנערכת במסעדה ביום ששי בצהרים בשלושת השבועות?
תשובה: אם זה ביום ההולדת ממש והתוכן הוא תורני ורציני, מותר להשתתף אך לא לרקוד.
שאלה: התקנת מזוזה בצורה שגויה: התקנתי בביתי החדש מזוזות חדשות אולם לאחרונה הבנתי שהן הפוכות - אלכסון נטוי החוצה במקום פנימה. כמו כן, בחדר הממ"ד התקנתי את המזוזה בימין לנכנס, כלומר, על המשקוף עם הצירים ולא מול הצירים. מה עליי לעשות, האם צריך לפרק ולברך מחדש?
תשובה: אם רק אלכסונן שונה אין צורך לשנות. אך אם אינן בצד הנכון צריך לשנות אך לא לברך.
שאלה: דין ערב י"ז בתמוז: האם דיני שלושת השבועות, כמו איסור שמיעת מוזיקה, חלים מהלילה שלפני י"ז בתמוז כמו בהרבה מצוות אחרות או רק מהצום עצמו, זאת אומרת, מהבוקר?
תשובה: זו שאלה נכונה. שאלה דומה נשאלה אצל הרב משה פיינשטיין, האם מותר לערוך חופה בליל י"ז בתמוז. הרב פיינשטיין רוצה לומר, שעיקר דיני האבילות מתחילים מהבוקר ולא מהלילה. אמנם זה רק לפי חלק מהשיטות ויש מקום להחמיר גם בלילה לפי שיטות אחרות, אבל מכיוון שזה לא מדאורייתא והרב פיינשטיין מתיר אפילו חתונה אפשר להקל בלילה ויש על מי לסמוך.
שאלה: שמירת נגיעה בין הורים לילדים מאומצים: האם הורים שאימצו ילד צריכים לשמור נגיעה אחרי גיל בר בת מצווה?
תשובה: צריך להקפיד על נגיעה מאחר שאינו ילד שלכם. יש להקפיד בילד מגיל 9 וילדה אחרי גיל 3 לגבי נישוק וחיבוק. יש גם בעיה ביחוד, ויש לקחת זאת בחשבון ולהערך לכך.
שאלה: מעבר אישה בין שני גברים: האם מותר לאישה לעבור בין שני גברים?
תשובה: כן.
שאלה: מה לעשות ב-ט  באב?: מכיוון שלמדתי שלא לומדים תורה משנה גמרא בט באב חוץ ממספר משניות ודפים במסכת תענית. וכן אסור לעשות מלאכה. ומן הראוי שלא לשחק במחשב ולצפות בטלוויזיה בשעת הצום. כיצד עליי להעביר את הצום? כלומר, אילו הצעות יש לרב לגבי פעילויות שאפשר לעשות ב-ט באב?
תשובה: האפשרויות ללמוד כל כך מרובות עד שכל ימי תשעה באב של חיינו לא יספיקו. אתה יכול לקרוא ספרות על השואה. מותר לצפות בסרט דוקומנטרי על השואה. כמו"כ, יש פרקי היסטורה קשים של תולדות עם ישראל, ולצערנו רבים רבים הם.
שאלה: דין ריבית בדברים שביום יום: שמעתי שיש בעיה לתת לשכנים ביצה או כוס סוכר, כי יש בעיה של ריבית. לכאורה זה ממש קשה, כי זה יגרום לאנשים לא להביא משלהם לאחרים וגם ברור שזה דברים שבני אדם מוחלים עליהם.
תשובה: השאלה נכונה. אמנם מוזכר שאסור ללוות סאה בסאה, כלומר: כשהלווה סאה חטים הייתה שווה סלע וכשמחזיר תהיה שווה קצת יותר, זה יראה כמו ריבית. אבל היום רמת החיים עלתה ואנשים לא מקפידים על הפרש נמוך כזה, ואפילו מוחלים. לדוגמא, במקרה שהלוותה לשכנה 3 4 חבילת מרגינה, השכנה מחזירה חבילה שלימה ואינה מקפידה וחותכת לה חתיכה, ולכן היום זה יהיה מותר.
שאלה: שימוש בדוד חשמל בשבת: בפעם שעברה שאלתי: האם אפשר לצרף את הסברה, בשביל להקל בדוד שמש, משום שהמים הקרים הם תתאה גבר? ככל הידוע לי, המים הקרים שנכנסים לדוד נכנסים מתחתית הדוד והם ה"תחתונים", האם בגלל זה אפשר לומר שלא יהיה כאן בישול? לענ"ד זה תלוי בשאלה, האם "תתאה גבר" זה דין במה שמלמטה דווקא או דין בדבר הנייח ולא הנייד (מה נכנס למה). האם זה נכון? הרב דב ליאור שליט"א ענה שמתירים בדוד שמש. לא דייקתי בניסוח שאלתי, פשוט שמתירים בדוד שמש, אך רציתי לשאול האם מצד שתתאה גבר הוא המים הקרים נתיר אף בדוד חשמל שהינו בישול מדאורייתא ולא דרבנן.
תשובה: בודאי שלא. גם בתוך דוד שמש יש תמיד דרגות של חום ואין מגע ישיר של המים הקרים עם החמים אלא יש באמצע מים פחות חמים. ובמים שהוחמו ע"י חשמל זה נחשב כבישול באש מידי אדם, ולמרות שזה אמנם רק גרמא אבל זה חשש איסור דאורייתא, ולכן יש להמנע מכך.
שאלה: הלכות שנת אבל על הורים: לצערי ולדאבוני הרב, אימי נפטרה לפני כחודשיים. קשה הפרידה כי היתה מאוד פתאומית ומהירה. כידוע בני ישראל אוהבים לעזור אך הרצון הטוב גם מבלבל. א. האם מותר לשבת במסעדה לצורך אוכל ולא לאירוע? ב. האם מותר להשתתף באירוסין, ברית, וכיו"ב? ג. מה הדין לבגד חדש כאשר מדובר בחוסר ברירה? ד. בכלל, מה האיסורים?
תשובה: א. ללכת למסעדה - רק לצורך אוכל ואין מוזיקה משמחת וסעודת מרעות - אין בעיה. ב. אין להשתתף באירועים אלא רק לבוא לברית עצמה או לחופה ולעזוב מיד לאחר מכן כדי לא להשתתף בסעודה ובשמחה. ג. שמישהי אחרת תלבש את הבגד לכמה דקות ואח"כ את תלבשי אותו וכך תפטרי מהברכה. ד. משום כבוד הנפטרים לא מחדשים דברים חדשים, לא מברכים שהחיינו ולא הולכים לאירועים משמחים.
שאלה: שלושת השבועות: אני בחור בן 26 ממוצא אשכנזי ואני עובד כרגע בשמירה. ברוב שעות העבודה אני צופה בסרטים ומאזין למוסיקה על מנת "לשרוף את הזמן". האם במהלך שלושת השבועות מותר לי לשמוע מוסיקה ולצפות בסרטים מבחינת הדין וההלכה, והאם יש הבדל אם אני מאזין למוסיקה שקטה או מוסיקה "מרקידה", והאם ניתן להקל בעניין עד ר"ח אב או שלא? האם מותר לי להסתפר או להתגלח בזמן זה, והאם יש הקלה בנושא במידה ואני מסתפר או מתגלח ביום שישי לקראת השבת? חשוב לי לציין שאני לא דתי אבל אני בתהליך של התחזקות חזרה בתשובה ואני יודע שלפחות כרגע אני לא אקיים את כל המצוות כהלכתם אך הייתי שמח לעשות השתדלות לפחות בחלק מהמצוות. אשמח לתשובה כנה וזריזה מכיוון שכבר נכנסנו לשלושת השבועות, מראש.
תשובה: לכבוד שבת יש מתירים להתגלח. מוסיקה שקטה מותרת. סרטים נקיים שאינם קומדיות מצחיקות מותרים.
שאלה: התורה מרפאת?: הרמב"ם כתב שהתורה היא רפואת נפשות וח"ו לא רפואת גוף. והנה נכתב בעירובין נד: "חש בגופו-יעסוק בתורה, שנא "ולכל בשרו מרפא". הכיצד? ואם תאמר ש"אפילו חש בגופו צריך שיעסוק בתורה" הרי הפס שמובא הוא ראיה שהכוונה היא שבשרו מתרפא.
תשובה: המהרש"א בחידושי אגדות על שבת סז ע"א שואל זאת, ועונה שודאי אם האדם לומד משום רפואת הנפש שהיא התורה וממילא יתרפא גוף החולה ברפואת הנפש שרי, ולא אסרו להתרפאות בד"ת אלא בלוחש על המכה ולא נתכוון לרפואת הנפש כלל. (אגב, דברי הרמב"ם הם בהלכות ע"ז פי"א הי"ב ומקורם משבועות טו ע"ב). הרב יאיר וסרטיל
שאלה: פתרון חידת שח-מט על ידי מחשב: יש חידת שח-מט בעלון שבת מסויים. חשבתי על תשובה ויש לי במחשב תוכנה שיכולה להגיד לי מה התשובה הנכונה. בדקתי וטעיתי והתוכנה גילתה לי מה התשובה האמיתית. לא ידעתי שמקבלים על זה מתנה. לאחר מעשה הבנתי שיש הגרלה על פרס ואני זכיתי מה לעשות עם הפרס? (בעלונים הבאים הצלחתי לפתור את החידות ולא זכיתי)
תשובה: הפרס שייך לך. כותבי החידה מודעים לאפשרויות השונות לפתור את החידה ולא פירטו אופנים שונים בהם אין להשתמש כדי לפותרה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: צום י"ז בתמוז למניקה: הרב ענה לאישה מניקה שרוצה לצום, לנסות לצום כמה שיכולה - כך הבנתי מתשובתו האחרונה בנושא. ראיתי בילקוט יוסף שלאישה אין להחמיר על עצמה כלל בארבעת הצומות.
תשובה: פסקתי על סמך המשנה ברורה.
שאלה: מרפאה וטרינרית: האם צריך ואפשרי (מותר) לקבוע מזוזה בפתח של מרפאה וטרינרית?
תשובה: כן.
שאלה: פסוק לשם אילת: אני מחפשת פסוק יפה וחזק שגם אוכל להבין אותו, שמתחיל באות א' ומסתיים באות ת, כדי לומר בתפילת העמידה בסוף. שמי אילת.
תשובה: בחרי לך פסוק אחד מהפסוקים הבאים: שמות פרק לט, לה: "את ארן העדת ואת בדיו ואת הכפרת". ויקרא פרק כו, יג: "אני ה' אלקיכם אשר הוצאתי אתכם מארץ מצרים מהית להם עבדים ואשבר מטת עלכם ואולך אתכם קוממיות". במדבר פרק כד,ז: "אראנו ולא עתה אשורנו ולא קרוב דרך כוכב מיעקב וקם שבט מישראל ומחץ פאתי מואב וקרקר כל בני שת". דברים פרק ח, ט: "ארץ אשר לא במסכנת תאכל בה לחם לא תחסר כל בה ארץ אשר אבניה ברזל ומהרריה תחצב נחשת". תהלים פרק פ, טו "אלקים צבאות שוב נא הבט משמים וראה ופקד גפן זאת". תהלים פרק קו, ג: "אשרי שמרי משפט עשה צדקה בכל עת". דברי הימים א פרק כב, יג: "אז תצליח אם תשמור לעשות את החקים ואת המשפטים אשר צוה ה' את משה על ישראל חזק ואמץ אל תירא ואל תחת". בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: תשעה באב ויום כיפור בהריון מתקדם: ברצוני לקבל הנחיות מעשיות לקראת צום תשעה באב ויום כיפור. בע"ה בתשעה באב אהיה לקראת סוף חודש שביעי (שבוע 31), וביום כיפור בע"ה אהיה לקראת סוף חודש תשיעי (שבוע 39). רופאת הנשים שמטפלת בי, הנחתה אותי לשתות בצומות כרגיל (2-3 ליטר מים ביום) בטענה שהצומות הללו הם בזמן שההריון הוא בשלב מאוד מתקדם וחוסר שתייה עלול להביא ללידה מוקדמת ועלול לסכן את העובר. הנחייה זו של הרופאה היא לכל אישה בשלב מתקדם כזה של ההריון ורק לאישה בשלבים הראשונים זה ר שלא תשתה, כי מקסימום תהיה הפלה. ה ישמור. (לדעת הרופאה זה לא נורא!). הרופאה אמרה לי שרק במידה ולא ארגיש טוב, אז שאוכל. בשורות טובות ובע"ה שבית המקדש ייבנה במהרה!!
תשובה: במחילה מכבודה של הרופאה, לא מפיה אנו חיים. רק בהריון בעייתי יש להתיר שתיה בצום תשעה באב ויום הכיפורים. בהריון רגיל יש לשתות הרבה בערב הצום, להימנע מאכילת דברים מלוחים, להרבות במלון ואבטיח. בצום עצמו - לצמצם את איבוד הנוזלים, להימצא במקום קריר ולא להתאמץ (כגון: להתפלל בבית ולא בביהכ"נ). אם מופיעים צירים להפסיק מיד את הצום, לשתות משקאות המכילים סוכר (לא דיאט), לאכול לחם מרוח בריבה, דבש, שוקולד וכדו'.
שאלה: הכשרת בקבוקי תינוקות מפלסטיק: א. התערבבו בקבוקים של תינוק שהשתמשו לסימילאק ולמרק בשרי ביחד. האם צריך להכשיר אותם בסיר רותח או מספיק לשפוך מים רותחים? אם בסיר רותח, איזה סיר חלבי או בשרי? ב. האם דין כל חלקי הבקבוק כדין הבקבוק עצמו?
תשובה: א. כיון שזה כלי שני לא צריך להחמיר ומספיק לערות עליהם מים רותחים. ב. כן, כל מה שבא במגע עם האוכל.
שאלה: כשרות פטרית חלב טיבטית: יש טרנד חדש בארץ שמופץ מאדם לחברו, רץ כמו כדור שלג והולך להיות ה"דבר הבא". קוראים לזה: פטרית חלב טיבטית. ישנם כבר עדויות אין ספור על תועלת רפואית משימוש בפטריה (על ידי השראתה בחלב וע"י אכילת היוגורט הנוצר כתוצאה מכך) פטריה זו היא אוסף של בקטריה ועובשים מסוימים. האם היא כשרה?
תשובה: אינני מכיר אישית. אם זה לא ראוי לאכילה ולצורך טיפול רפואי אין צורך להמנע מזה. ועוד, שאינם נראים לעין והתורה לא אסרה דברים שלא נראים בעין בלתי מזוינת.
שאלה: הצאצאים של משה רבינו: אני שואלת בשם דודי שממש פילל לקבל תשובה לזה. א. האם זה נכון שכל בניו ונכדיו של משה היו רשעים ושכולם עבדו עבודה זרה? ב. ואם זה נכון, איך זה מתיישב עם זה שהקב"ה רצה להכרית את עמ"י אחריי חטא המרגלים ולעשות ממשה ומצאצאיו עם ישראל?
תשובה: א. אינני יודע אם כל בניו של משה, אבל כתוב שהיו זמנים (אולי לא כל הדורות, אלא רק תקופה מסוימת) שאכן היה מצאצאיו שעבדו ע"ז. ב. אינני יודע אם אלו היו כל בניו שעבדו ע"ז.
שאלה: ללמוד לנגן בבין המצרים: האם מותר ללמוד לנגן בגיטרה לכתחילה לבן תורה בימי בין המצרים עד ראש חודש אב?
תשובה: ללמוד מותר. רצוי מנגינות שקטות לא עליזות.
שאלה: טבילה בים או מעיין במקום במקוה: האם באופן עקרוני, מותר לאשה לטבול לפעמים בים או במעיין במקום במקוה? (כמובן, במקרים שוודאי שאין איש באזור, ותוך שמירה על צניעות, ובלי הסתכנות)
תשובה: באופן עקרוני יש מקום להתיר טבילה במעיין וכו' אלא שיש הרבה הלכות הקשורות לזה ומי שאינו בקי או שלא התייעץ עם מומחה, לא יעשה כך.
שאלה: נגינה בתוך שנת אבל: אדם המנגן בכלי נגינה שלא למטרות פרנסה אלא לתחביב, ול"ע נפטר לו אביו. האם אסור לו להתאמן בכלי הנגינה במשך שנה, למרות שזה יכול לגרום לו להתדרדרות בנגינה?
תשובה: להתאמן מותר. רצוי במנגינות לא עליזות.
שאלה: נהג אגד שהחזיר עודף מיותר : נסעתי באוטובוס שמחיר הנסיעה הוא 19 ש"ח. נתתי לנהג 20 ש"ח והוא החזיר לי 11ש"ח. נראה לי, שהנהג שילם זאת מכיסו (כפי הנוהל באגד). למי עלי להחזיר?
תשובה: צריך להחזיר לאגד, כי לכאורה הנהג צריך למסור את הכסף כולו בסוף לחברה.
שאלה: הוצאת ספר תורה ביום צום: פעמים, אנו מתפללים שחרית של צום במניין מצומצם. ידוע שכדי להוציא ספר תורה, חייב להיות ששה צמים. אולם, קורה שבקהל, ישנם אנשים שהיו רוצים לצום, אבל אינם יכולים מפאת מצבם הביראתי. שאלותיי: 1. האם אדם שהיה רוצה לצום אבל אינו צם בגלל המצב הבריאותי שלו מוגדר כ-צם להוצאת ספר תורה. 2. ישנם אנשים שלא אכלו ולא שתו לפני תפילת שחרית אבל אין בכוונתם לצום. האם יגדרו כ-צמים להוצאת ספר תורה? 3. במקרים האלו, האם יש הבדל אם הצום חל בימי שני וחמישי, שהם ימים שקוראים בתורה?
תשובה: 1. אם הצום חל בשני או בחמישי אפשר להוציא בכל אופן, כי גם אם לא היו קוראים בגלל הצום קוראים בגלל ביום. בימים אחרים ובמנחה אכן צריך שיהיו צמים. אם אנשים לא צמים בגלל שהם חולים וכדומה לכאורה נראה לי שאינם נחשבים כצמים, אבל אני צריך עוד לעיין בזה. 2. נחשב שאינו צם, כי קוראים בתורה בגלל שהוא יום צום ולגביו אינו יום צום.
שאלה: ריצוף בתשעת הימים: אני לומד בישיבה ב"ה ואין לי זמן לעשות דברים בבית. יש לנו מסביב לקראוון הרבה צמחייה שממש מפריעה לנו ונכנסים חרקים וכו אל הקראוו ומציקים. ברצוני לעקור את כל הצמחייה ולרצף באבנים משתלבות סביב הקראוון כדי למנוע את הנ"ל. הזמן שמתאפשר לי לעשות הוא אחרי א אב. האם מותר לי לעשות זאת בתשעת הימים ובשבוע שחל בו ט"ב?
תשובה: אם המטרה היא רק הרחקת חרקים - מותר. אך אם הכוונה לייפות - לא.
שאלה: זמני תיקון חצות: אני התחלתי לקרוא, ברוך ד ישתבח שמו לעד, תיקון חצות ביום י"ז תמוז (לפנות בוקר) וביום י"ח תמוז (היום, לפנות בוקר). קראתי על המנהגים: 1. הבנתי שקוראים את תיקון החצות 6 שעות לאחר עלות השחר (היום לדוגמא זה יצא ב- 24:50) 2. קראתי גם בסידור שיושבים על סדין או משהו כזה, על הארץ, יחפים ומכסים את הראש. 3. אני אישה נוהגת לפי הספרדים, וקראתי שמעיקר הדין לא חובה לנשים ואף לא נהגו כך אבל מי שרוצה יכולה. 4. בתיקון חצות ביום הראשון קראתי תיקון רחל ותיקון לאה. ובתיקון חצות ביום השני (שהתקיים, ברוך ד בעזרת ד יתברך, היום) תיקון רחל ותיקון לאה וגם פתיחת אלי הו הנביא הזכור לטוב וגם לשון רשב"י שכן כתוב בסידור שטוב לקרוא זאת אחרי תיקון חצות. לאחר שהתפללתי, קראתי פה שבעצם צריך לעמוד בווידוי בתיקון רחל ואח"כ במזמור "על נהרות בבל" בתקון רחל לשבת, וגם קראתי שלא אומרים השנה תיקון לאה. א. האם זה נכון? ב. מה אעשה עכשיו אם טעיתי? ג. תוכל בבקשה להסביר לי אלו הם הימים בהם לא אומרים תחנון ומה זה תחנון בכלל? פשוט ככה אני לא יודעת איזה תיקון לומר מתי.
תשובה: א. לא, השנה אומרים תיקון רחל. ב. אין צורך לעשות כלום. ג. תחנון היא תפילה שאומרים אותה בשחרית ובמנחה לאחר תפילת י"ח (אנא ה' וכו'), ותסתכלי בסידורים לפני התחנון מפורטים הימים שלא אומרים בהם תחנון.
שאלה: ברכת בורא נפשות: 1. ידועה ההלכה כי אין מברכים "בורא נפשות" לאחר שתיה חמה. הסיבה, לפי מיטב הבנתי, היא מאחר ואין אפשרות לשתות רביעית בבת אחת ממשקה חם. מה קורה אם מדובר במשקה חם שקצת התקרר, ואזי כן יש באפשרותי לשתות רביעית ממנו בת אחת? 2. שאלה יותר עקרונית: האם הפרמטר הוא - אם יש "באפשרותי" לשתות רביעית אז אני מחוייב בברכת בורא נפשות או שהפרמטר הוא - האם שתיתי "בפועל" רביעית בבת אחת ורק אז אני מחוייב? (כפי הידוע לי, לפחות באופן אישי, הרבה פעמים אדם אינו שותה רביעית בבת אחת גם כשמדובר במשקה צונן).
תשובה: 1. מברכים במקרה כזה, ואכן מוזכר בהלכה שחסידים היו שותים מעט מהמשקה החם, וכשהיו מגיעים בערך למחציתו היו ממתינים שיתקרר קצת כדי שיוכלו לשתות בבת אחת ולברך. 2. צריך לשתות בפועל בתוך כדי זמן שתיית רביעית כדי להתחייב אבל אין צורך להכניס את עצמו לחובה לברך, זו רק מידת חסידות. בכל מקרה של ספק שאינו יודע באיזה קצב שתה - פטור כי ספק ברכות הוא ספק מדרבנן והולכים לקולא.
שאלה: גבר ובגדי נשים: האם יש בעיה לגבר לגעת וכד בבגדים תחתונים של נשים, כדוגמת לתלות אותם אחרי כביסה, לסדר אותם וכו. האם אין בעיה של חוסר צניעות?
תשובה: אם מדובר בנשים שהם יכולות לעורר אצלו הרהור אזי אסור. אולם לבני ביתו, אישתו ילדיו או אחותו, אדם יכול לתלות את בגדיהם.
שאלה: מותר ללמוד פילוסופיה לאחר שהרשב"א התנגד?: הראשונים. הרשב"א יצא נגד לימוד פילוסופיא, אבל אנו רואים הרבה גדולי ישראל שכן למדו פילוסופיה: הרמב"ם, ר שלמה אבן גבירול, ריה"ל, ובדור הקודם הרב הנזירו עוד?
תשובה: וסליחה על העיכוב. המושג 'פילוסופיה' הוא מושג מאוד כללי. בזמנו של הרשב"א היו רבים שלימוד ספרי הפילוסופיה שהיו בזמנם הביא אותם לידי התרחקות מהאמונה, ולכן הרשב"א התנגד בדורו ללימוד הספרים הללו. גדולי ישראל שהזכרת הכירו בעצמם שביכולתם לברור את הבר מהתבן, ולכן עסקו בספרי פילוסופיא. אגב, איני בטוח כלל שהם עסקו באותם ספרים שהרשב"א התנגד אליהם. בדברים כאלה קשה להשליך מדור אחד על משנהו, כי צריך לבדוק בכל מסגרת לימודית מי לומד, מה לומדים ואיך לומדים. וכל אדם צריך להתייעץ עם תלמיד חכם לפני שלומד לימודים שיכולה להיות בהם סכנה רוחנית. וחג שמח הרב יעקב כהן
שאלה: מכנסיים ומים אחרונים לבנות: 1. האם לבת מותר להיות עם מכנסים בבית שיש רק בנות? האם אפשר שאבא שלי ואח שלי יראו אותי עם מכנסים, זה משנה אם הם קצרים או ארוכים? 2. האם בנות חייבות במים אחרונים? ולמה צריך בכלל לעשות מים אחרונים?
תשובה: 1. זה לא מידת חסידות, אבל אין בזה איסור בתוך הבית. 2. מים אחרונים צריך רק אם הידים לא נקיות כך שלא היו נוגעים איתם בספר או בבגד ולכן אינם ראויות לברכה. אבל אם אכלה עם מזלג והידים נקיות, בדורות שלנו רבים מקלים.
שאלה: משמעות הצבעים: האם ישנה משמעות דתית-קבלית לכל צבע? היכן אוכל למצוא זאת?
תשובה: כן, אך אינני יכול לפרט את כל המקומות שבהם ענין זה מוזכר כי הם רבים בספר הזוהר הקדוש. ומהם בפרשת פקודי ובפרשת יתרו ועוד.