LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תפילת שחרית לפני הנץ: אנו חיילים הנמצאים בצבא בשבת. מאחר ומהשעה שש וחצי בבוקר לא יהיה לנו מניין (כי 2 חיילים עולים לסיור) עומדות בפנינו 2 אפשרויות: - להתפלל עמידה של שחרית בנץ ואז את מוסף מיד, אך לא יהיה לנו זמן לקריאת התורה של שחרית ונאלץ לדלג עליה ולהשלימה בתפילת מנחה בשעה 3 בצהרים (כאשר שני החיילים ישובו מהסיור). - להתפלל את כל התפילה כסדרה כולל קריאת התורה אך בהנחה שאנו מתפללים את העמידה של שחרית לאחר זמן ציצית ותפילין אך לפני הנץ. איזו אפשרות עדיפה?
תשובה: שאלה זו מתחלקת לשניים: א. האם תפילה במניין עדיפה על תפילה שלאחר הנץ? ב. באיזו מידה ישנה חשיבות לקרוא בתורה בשבת את פרשת השבוע בשחרית ולא במנחה? להלן נתייחס לכל שאלה בנפרד ולחשבון ההלכתי הכולל העולה משתיהן יחד: א. השולחן ערוך (אורח חיים פט, א) פסק שאין להתפלל לכתחילה לפני הנץ החמה, ורק אם התפלל בדיעבד יצא. עם זאת, כבר פשט ההיתר להתפלל לכתחילה לפני הזמן בכל מקום שיש בו צד של אילוץ, וכמו שכתב המשנה ברורה (פט, ס"ק א). כדוגמא לכך, האגרות משה (אורח חיים חלק ד, סימן ו) התיר להתפלל לפני הנץ כדי שלא להפסיד תפילה במניין. לכן מסקנתנו היא, שתפילה במניין עדיפה אפילו אם היא מחייבת להתפלל קודם הנץ. ב. אמנם קריאת התורה לא נתקנה בתפילה שחרית דווקא, אך כבר הורגלו לקרוא אותה אז, משום זריזים מקדימים למצוות. האפשרות לדחות את קריאת התורה למנחה נידונה בפוסקים, יש המתירים ויש האוסרים (בדגמ"ר או"ח קלה, ב התיר אך בכה"ח קלה, ט אסר על פי הסוד. וע"ע צי"א חי"ג, כ"ז שהעיד על החת"ס שהוציא ספר תורה במנחה כשלא הספיק לקרוא בתורה בשחרית). בשות "מלמד להועיל" (ח"א, או"ח סי' ד') הביא את תקנת רבי עזריאל הילדסהיימר לעשות כן לכתחילה במקום הצורך, אך העיר על כך שאין לעשות זאת בדרך קבע אלא באופן חד פעמי בלבד. להלכה, הכרענו בספר "הלכה כסדרה" (כרך 'הלכות בית כנסת צבאי'  שעתיד לצאת לאור בקרוב  פרק כ"ח) שניתן לדחות את הקריאה בתורה לתפילת מנחה, כל עוד מדובר באופן חד פעמי. אף על פי כן, נראה לענ"ד שלא כדאי להיכנס לדוחק זה, משום שיש חשש שמניין לא יוכל להתקיים בשעת המנחה. לכן נראה לי שיש להעדיף להתפלל קודם הנץ לפי סדר התפילה. דובר צה"ל בשם הרבנות הצבאית הראשית
שאלה: כניסת שבת "בפועל": כידוע, שעת כניסת השבת היא כשעה לפני צאת הכוכבים. האם במשך השעה הזו - משעת כניסת השבת ועד צאת הכוכבים מותר לנסוע, להדליק אש וכדומה או שדין השעה הזו הוא כשבת לכל דבר?
תשובה: שבת נכנסת בשקיעת החמה ומאחר ויש מצווה להוסיף מהקודש על החול צריך לקבל שבת מספר דקות לפני השקיעה. הזמן של כניסת השבת המופיע בלוח הוא זמן הדלקת הנרות והוא נקבע לפי המנהג של המקום. נשים מקבלות שבת, בדרך כלל, בהדלקת נרות ולכן איסורי השבת מתחילים לגביהם מהדלקת הנרות. גברים אינם מקבלים שבת בהדלקת הנרות אלא בתפילה בזמן אמירת קבלת שבת או כשאומרים שהם מקבלים שבת, ועדיף שזמן זה לא יהיה פחות מחמש דקות לפני השקיעה. לכן, עד קבלת שבת מותר לעשות את כל מה שהזכרת אבל מרגע קבלת שבת אסור. ומי שלא קיבל שבת האיסורים מתחילים מהשקיעה ולא מצאת הכוכבים.
שאלה: קדיש בשפה האנגלית : האם יש איסור הלכתי מפורש לומר קדיש בשפה שאיננה ארמית, כך למשל לומר קדיש באנגלית. זאת כשזוהי השפה היחידה המובנת לאומר?
תשובה: אין איסור לומר גם בעברית אולם זה לא הקדיש המקובל בעם ישראל מדורי דורות.
שאלה: עומס בלימודים לא מאפשר לימוד תורה: אני מאוד עמוס בלימודים, יש לי המון עבודות להגיש. אני לומד הנדסת תוכנה שזה מקצוע מאוד תובעני. אני נשוי 1 ואשתי בהריון בחודש תשיעי. העניין הוא שאני בצער עמוק על כך שאין לי זמן ללמוד תורה, רק באוטובוסים בין הלימודים והעבודה. מהרגע שאני קם עד שאני חוזר הביתה או שאני עובד או שאני לומד. אני משקיע את כל האנרגיות שיש לי בלימוד אקדמי, בגלל הקושי שבתואר תובעני זה. מה דעת הרב לגבי חיובי בלימוד תורה.
תשובה: א. אחד המרבה ואח הממעיט ולבד שיכוון לבו לשם שמים. קבע (מלשון גזול!) עתים לתורה גם אם המדובר בכמה דקות כל פעם. מומלץ צמוד לתפילות, כגון: משניות צמודות למנחה, דף יומי צמוד לשחרית וכדו'. ובעיקר יש שבתות נצל אותן ללימוד תורה.
שאלה: לנחם חברה ותפילות שלא נענות: 1. אם מישהו, קרוב של חברה שלי, נפטר או חולה במצב קשה והיא ממש מדוכדכת בגלל זה. איך אני יכולה לנחם אותה? 2. אני מרגישה שהתפילות שלי לא נענות. אני יודעת שתגיד לי שהם נענות בטוח או שהם מתקבלות לדברים אחרים, אבל יש מצבים שאני צריכה אותו ממש באותו רגע ואני מרגישה שאף פעם הוא לא איתי.
תשובה: אמת קשה לנחם מי שמתו או קרובו מוטל לפניו חולה. וכבר אמרו חכמים שפעמים עדיף להמתין ולנחם בשעה שהדברים נשמעים. וקודם לכן עדיף פשוט להיות עם האדם ולתת לו תחושה שאינו לבד בצערו ובמצוקתו. בדרך כלל האדם לא יתנחם גם אם יסבירו למה האסון היה חייב להתרחש או אם יסבירו לו שהייתה זו מידת הצדק וכד'. יש מקום להסברים כאלה מאוחר יותר. בשלב ראשון עדיף פשוט להיות איתו. אפשר גם לנסות למשוך אותו לדברים אחרים שמשמחים את ליבו, או לפחות מסיטים את דעתו מצערו לפי שעה. ובעניין התפילה, אם תפילותיך נענות או לא זה תלוי בך, כלומר, ברושם שהתפילה משאירה עליך. מי שחושבת שהתפילה היא מין כספומט, שכשאומרים משהו מיד מקבלים מהצד השני את המבוקש - טועה. התפילה לא באה כדי להזכיר לקב"ה מה אנו רוצים וצריכים, את זה הוא יודע גם בלעדינו. התפילה באה לרומם אותנו ולתת לנו הזדמנות לעמוד לפני הקב"ה ולספוג את הרושם של העמידה לפני ה', ובזכות הרושם הזה שנחקק בלבנו ובדעתנו אנו מתקרבים אל ה'. אין זה אומר שהתפילה לא מסייעת לקבל את המבוקש, אבל קבלת המבוקש הוא תוצאה של התפילה שלנו, כלומר, של ההתחברות שלנו אל תכני התפילה והפנמת ערכי התפילה בחיינו. זו לא פעולה פשוטה והיא דורשת הרבה הכנה ולימוד. אבל היא עיקרה של תפילה שהיא עבודה שבלב. ודאי שהקב"ה איתך תמיד. וגם אם את מרגישה שהוא רחוק, הרי שביכולתך להתקרב, לא בשביל להשיג טובות הנאה, אלא כדי לחוש את קרבתו. אומנם מי שמחפש את קרבת ה' רק כאשר הוא צריך משהו, עזרה וכד' הוא לא באמת קרוב אל ה'. ומי שקרוב אל ה' באמת ורוצה בקרבתו ובאהבתו, לא מרגיש רחוק גם כאשר הוא לא מקבל את מה משביקש בתפילה.
שאלה: ניתוק טלפון בשבת: במהלך השבת הטלפון צילצל הרבה ומאוד הפריע. אחד מבני הבית המתין עד שיפסק הצלצול ואז ניתק את חוט הטלפון בשינוי. האם הוא עשה ר?
תשובה: כן.
שאלה: כהן גדול בקודש הקודשים: כהן גדול נכנס לקודש הקודשים, והיזה והקטיר ועשה את כל עבודת יום הכיפורים. ויצא והקריב את אילו (האיל שלו) ואת איל העם, ושוב נכנס לקחת את המחתה מקודש הקודשים. למה לא הוציא את המחתה כשהיה בפעם הראשונה בקודש הקודשים?
תשובה: כהן גדול ביום הכיפורים היה צריך לרדד את הקטורת שבחופניו על הגחלים שהיו מונחות במחתה איתה נכנס לקודש הקודשים. הכהן הגדול רידד את הקטורת בקודש הקודשים, והמתין מעט עד שהמקום התמלא כולו בעשן, ויצא. אולם הקטורת היתה צריכה כולה להעשן לגמרי עד הסוף, ודבר זה לקח זמן. לכן הכהן הגדול לא המתין עד שכל הקטורת תתעשן, אלא רק המתין שהמקום יתמלא עשן, ואז כבר היה יכול לצאת ולהמשיך בעבודה. הרב אלחנן לוין
שאלה: מתנה שנקנתה בשבת: בת דודה שלי קנתה לי מתנה בשבת, האם מותר לי לקחת אותה? שאם לא אקח אותה היא יכולה להיפגע.
תשובה: אם עבר זמן, שהיתה שהות לקנות את המתנה אחרי שבת, מותר לקחת, המתנה לא נאסרת לנצח.
שאלה: פסטיגל לבנות: האם מותר ללכת לפסטיגל? שאלתי רב כבר והוא אמר לי שמותר מכיוון שאני בת. (אמר שעדיף לעסוק בדברים רוחניים יותר אבל בכל זאת אמר מותר) אבל אותו רב אמר לי שאסור לי לראות סרט עם נשיקה אחת אפילו אם כל הסרט לא מדבר על אהבה. ובפסטיגל גם יש נשיקה אחת לפחות אז את זה פתאום מותר? אני לא מבינה.
תשובה: לא ידוע לי בדיוק מהו פסטיגל. בכל אופן בנוגע לשאלתך, אם יש דברים לא צנועים שלא מתנהלים על פי ערכי הקדושה שמאפיין את עם ישראל בודאי שאין ללכת לשם. גם מבחינה הלכתית אסור שהרי איסור ולא תתורו אחרי עיניכם שייך גם לגבי אישה. הגדר באישה הוא כל דבר שיגרום לאישה שלא להזדהות עם ערכי הקדושה ויגרום לה להירהורים על אהבה מערבית ופרוצה. אולם מעבר לצד ההלכתי יש פן לאומי תרבותי. כיצד אדם מישראל יכול ללכת למקום שהוא אנטיתזה לכל מערכת הערכים שהוא מאמין בה. וכי אדם מישראל היה הולך למקום שעובדים שם עבודה זרה או למקום שעוסקים שם בהתעללות בבני אדם, ברציחה או אפילו בהתעללות בבעלי חיים. אם כן כיצד אפשר להעלות על הדעת ללכת למקום שמתעללים בערך הצניעות ומזלזלים בקדושת החיים ובנשמה הישראלית שנטע בנו הקב"ה. זהו ממש מקומם ללכת למקום זה, זהו מקום מטונף. על כך חכמים הזהירו שלא ללכת לבתי תאטראות כמו שהגויים עושים. על כך התחיל דוד המלך את ספר תהילים. אשיר האיש אשר לא הלך. ובמושב ליצים לא ישב. לאחר שאדם למקומות אלו כיצד הוא יוכל לומר תהילים מתוך חיבור של אמת למה שאומר. אני לא יודע מהו בדיוק פסטיגל. אולם אם מדובר על עוד יבוא מהתרבות המוחצנת המערבית -אזי זה לא שלנו. אנו ניצור תרבות ישראלית טהורה ובריאה המעודדת חיים שמאפשרים לנשמה הפנימית שבנו לחיות ולפרוץ.
שאלה: שווארמה הודו מתחת לכבש: אני מקפיד לאכול בשר חלק ועוף כשרות רבנות. בד"כ במסעדות שמוכרים בהן שווארמה הודו יש מעל הגלגל שווארמה שומן של כבש. האם כשאני אוכל במסעדה כזאת, כשהשמן של השומן כבש נוטף על גבי השווארמה, מותר לי לאכול מהשווארמה או שמא בגלל שהכבש הוא לא חלק זה אוסר גם את השווארמה?
תשובה: אם על השווארמה של ההודו נוטף שומן של הכבש, אסור אא"כ גם השומן של הכבש הוא חלק.
שאלה: טיפול בשוכר שמסרב לשלם: מה ניתן לעשות כנגד שוכר שמסרב לשלם בטענה שאין לו כסף ומסרב לפנות את הדירה?
תשובה: על פי הנראה מדבריך מדובר באדם גזלן, ויש לנהוג עמו בדרך הראויה לו. ניתן לפנות למשטרה, במקביל לפנות לבית הדין ובמידה ולא יסכים לבוא יתן לך בית הדין אישור בכתב לפנות לבית משפט אזרחי ולתבוע אותו, במידה ותזכה ובכל זאת לא ישלם תוכל לפנות להוצאה לפועל. הבעייתיות היא שהליך כזה עשוי להתמשך זמן רב ויקר. לכן, מותר לך לנתק לו את החשמל או את המים, או לנסות כל דרך להציל את ממונך ולמנוע הפסד. הרב ניר אביב.
שאלה: שכן שמסיק ביתו בעצים ועשנו מהוה מטרד: שכן התחיל לחמם את ביתו ע"י קמין עצים. ריח העשן מסריח את השכונה ומהוה מטרד (יתכן שאף מהוה נזק בריאותי). האם ניתן לדרוש ממנו שיפסיק מכך, האם צריך רוב שכנים שיתלוננו?
תשובה: לחמם את הבית זה הכרחי וחימום ע"י עצים היום מאוד מקובל ולא נחשב לריח שאפשר למחות עליו. בגמ' בבא בתרא דף כג. כתוב שעל עשן וריח בית הכיסא יכול אדם לתבוע לסלק משום שאלו מהווים מטרד בלתי נסבל, אבל ריח של עשן עצים זה ריח נסבל. וכמו שנאמר לעיל, גם מצוי היום לחמם את הבית ע"י קמין עצים (בשל מחירו הגבוה של הסולר) וכמו שכתבה שם המשנה בדף כ. שאין בעיה להשתמש בתנור בתוך הבית וכמובן מדובר שם בתנור עצים. הרב אברהם זרביב
שאלה: לספר לאחרים על חניון זול יותר: אני עובד בבית חולים ויש שם 2 חניונים אחד 10 ש"ח לשעה והשני 10 ש"ח לכל היום. האם מותר לי לגלות לאנשים על הקיום של החניון השני או שזה פגיעה בפרנסה של החניון הראשון ואסור?
תשובה: אם אין מדובר במחיר הפסד על מנת לשבור את השני, אדרבה ראוי לעזור לאנשים לחסוך את כספם.
שאלה: בשר וחלב ביחד בפח אשפה הרבה זמן: האם מותר שבשר וחלב קרים יהיו ביחד בפח אשפה להרבה זמן (יותר מ-24 שעות), האם זה נחשב ככבישה ולכן כבישול? לדוגמא: שאריות עוף וגבינה שהתקלקלה. האם יש הבדל בין לח ליבש?
תשובה: אני לא חושב שיש בעיה, לא ביבש ולא בלח.
שאלה: שירותים בשבת - בעיה של רשויות?: למה מותר להשתמש בשירותים בשבת במקום שאין עירוב, הרי הפסולת יוצא לאחר שטיפה לרשות הרבים דרך הצינור?
תשובה: ראשית, זה לא יוצא לרשות הרבים אלא למקום פטור ומשם רק לבסוף מגיע לכרמלית. ובכל זאת, זה פסיק רישא שלא מתכוון בדרבנן ומשום כבוד יש להתיר. הרב חיים כץ
שאלה: השכרת דירה בהסכמה בע"פ: השכרתי בשנת תשס"ז דירה לפלוני בחוזה כתוב וחתום. בסיום השנה הארכנו בעל פה את השכירות לשנה נוספת. האם ההסכם בעל פה תקף כמו חוזה כתוב וחתום וחלים עליו כל החובות של שני הצדדים כפי שהיו כתובות שנה קודם? האם אפשר לקבל את המקורות לתשובה?
תשובה: אם בתום תקופת השכירות הראשונה הארכתם את השכירות בע"פ לזמן קצוב ומוסכם ואף אחד מן הצדדים לא העלה דרישה לשינוי התנאים, ולאחר הסיכום בע"פ השוכר המשיך לדור בדירה, הרי שדעת שניכם להמשיך כפי התנאים והחיובים שנהגו עד עתה ובעצם החוזה הכתוב הקודם מחייב אתכם אף כעת. המקור לדברים הוא בסימן שי"ב בשו"ע חלק חושן המשפט, סימן זה עוסק בהלכות שוכר. עיין בסעיף ט' שם הנידון על שינוי מחיר השכירות מצד אחד הצדדים, ואומר השו"ע שתביעה לשינוי כזה יכולה לבוא רק אם היתנו קודם שתם זמן השכירות הראשון, "אבל אם עמדו בסתם, מסתמא דעתם היה על השכר הראשון". ומנושא גובה מחיר השכירות ניתן ללמוד שהוא הדין גם לשאר החיובים והתנאים שבין שוכר למשכיר. הרב ניר אביב
שאלה: הרצאות במלון בשנת אבל: אני בשנת אבל על אבי ע"ה. נרשמתי לסמינר יהדות שיתקיים אי"ה בבית מלון בחודש הקרוב. אופי הסמינר - הרצאות. האם עצם העובדה שזה בבית מלון הופך את זה לבילוי?
תשובה: לא. אין בעיה, אלא אם התכנים כוללים מוסיקה או קלות דעת.
שאלה: תכשיטי קבלה: במידה ואני עונדת שרשרת עם תליון של שם השם, האם יש צורך להורידו לפני מקום טמא כגון נוחיות וכד?
תשובה: כן, או לכסות אותו בשני כיסויים (אפשר עם חולצה ועוד בגד).
שאלה: תרומות ומעשרות מזעתר: בגינתי גדל זעתר ואני מידי פעם קוטף מספר גבעולים לאכילה. כיצד עליי להפריש תרו"מ מהן?
תשובה: אנו מורים להפריש ללא ברכה, כדעת הגר"מ אליהו שליט"א. יש חולקים ולא מצריכים להפריש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כשרות שופר: מהו שופר כשר? הנני מעונין לעסוק בקניה ומכירה של שופרות. ברצוני לדעת מה עלי לבדוק בעת הקניה כדי לוודא כי אכן השופר כשר ואינו פסול, וכיצד עלי לבדוק ולבחון את השופר על מנת להיות בטוח כי הוא כשר?
תשובה: צריך ללמוד את הלכות הכשרות של השופר שלא תמכור חלילה למישהו שופר שהוא סדוק או נקוב, וכמובן שצריך לבדוק שהיצור יהיה בכשרות (לדוגמה   שלא יהיה גנוב). תלמד עם מישהו את סימן תקפ"ו בשולחן ערוך אורח חיים, שם כתוב דיני הכשרות של שופר.
שאלה: חיפוש הסיפור המעניין ביותר אודות הרבי הזקן: ברצוני לקבל כיוון למציאת הסיפור שכמדומני היה על הרבי הזקן בעל התניא על סבלנותו ואיפוקו היה זה וזה מעניין אותי בעיניין כאשר שניים בחורים אברכים עשו התערבות לעמוד את סבלנותו ודרשו מהרבי שאלות מוזרות כביכול וטורדניות בזמנים לא הכי נוכים כביכול בעודו עסוק או בפרטויותו מעיין שאלות על כושים מדוע רגליהם גדולות ואח"כ סינים מדוע ענייהם מלוכסנות ובכן והוא ענה להם והיסתובב הסיפור וזה הייתי רוצה לדעת למצוא זה המקור.
תשובה: הסיפור הוא על הלל הנשיא ותמצאי אותו במסכת שבת דף לא עמוד א. "תנו רבנן: לעולם יהא אדם ענוותן כהלל ואל יהא קפדן כשמאי. מעשה בשני בני אדם שהמרו זה את זה, אמרו: כל מי שילך ויקניט את הלל - יטול ארבע מאות זוז. אמר אחד מהם: אני אקניטנו. אותו היום ערב שבת היה, והלל חפף את ראשו. הלך ועבר על פתח ביתו, אמר: מי כאן הלל? מי כאן הלל? נתעטף ויצא לקראתו. אמר לו: בני, מה אתה מבקש? אמר לו: שאלה יש לי לשאול. אמר לו: שאל בני, שאל! - מפני מה ראשיהן של בבליים סגלגלות? - אמר לו: בני, שאלה גדולה שאלת - מפני שאין להם חיות פקחות. הלך והמתין שעה אחת, חזר ואמר: מי כאן הלל? מי כאן הלל? נתעטף ויצא לקראתו. אמר לו: בני, מה אתה מבקש? אמר לו: שאלה יש לי לשאול. אמר לו: שאל בני, שאל! - מפני מה עיניהן של תרמודיין תרוטות? אמר לו: בני, שאלה גדולה שאלת - מפני שדרין בין החולות. הלך והמתין שעה אחת, חזר ואמר: מי כאן הלל? מי כאן הלל? נתעטף ויצא לקראתו. אמר לו: בני, מה אתה מבקש? - אמר לו: שאלה יש לי לשאול. - אמר לו: שאל בני, שאל! - מפני מה רגליהם של אפרקיים רחבות? - אמר לו: בני, שאלה גדולה שאלת - מפני שדרין בין בצעי המים. - אמר לו: שאלות הרבה יש לי לשאול, ומתירא אני שמא תכעוס. נתעטף וישב לפניו, - אמר לו: כל שאלות שיש לך לשאול - שאל. - אמר לו: אתה הוא הלל שקורין אותך נשיא ישראל? - אמר לו: הן. - אמר לו: אם אתה הוא - לא ירבו כמותך בישראל. - אמר לו: בני, מפני מה? - אמר לו: מפני שאבדתי על ידך ארבע מאות זוז. - אמר לו: הוי זהיר ברוחך, כדי הוא הלל שתאבד על ידו ארבע מאות זוז וארבע מאות זוז - והלל לא יקפיד" (שבת ל"א ע"א). בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: לימוד תורה כמה?: הייתי רוצה לדעת כמה שעות, לדעת הרב, צריך ללמוד תורה ביום (ביחס לגילי 13)? הייתי רוצה את דעת הרב כדי להתחזק בדבר.
תשובה: לפי הדין צריך ללמוד כמה שיכולים, אין לזה שיעור. התורה "ארוכה מארץ מידה ורחבה מני-ים", אין אדם שיכול להגיד שאין לו יותר מה ללמוד.
שאלה: סיר חלבי שבושל בו בטעות גם מרכיב בשרי: בטעות בושל בסיר חלבי מרק שנעשה שימוש באבקת מרק עוף בשרי. הדבר התגלה לאחר מספר ימים כך שבמשך הזמן נעשה שימוש באבקה גם בסירים, גם במחבת וגם בכלי האוכל (צלחות, מרקיות, סכום וכו ). בהנחה שהמחבת ישן וניתן להחליפו. האם יש תיקון לסיר לצלחות ולמרקיות?
תשובה: להכשיר בהגעלה כמו שעושים לכלים שמכשירים לפסח.
שאלה: מוסיפים לעליות בקריאת התורה : אני מתפלל בבית הכנסת לעדות המזרח, כל שבת בעת קריאת התורה מעלים מוסיפים, לנו שאלות בנושא. א. האם קיימות הלכות המפרטות את נושא המוספים בקרית התורה? ב. האם מתקדמים בקריאה או חוזרים על הקטע עד לעליית המשלים? ג. האם יש נקודה בפרשה באיזה עלייה שבה עוצרים עם המוספים? יש לנו מתפלל האומר שכל המוספים עולים עד קריאת העולה לעליית שישי ומהעולה לעליית שישי אין אחריו מוספים. מקריאת ילקוט יוסף ושולחן ערוך לא מצאתי פרק המסביר במדוייק את הנושא. אודה מראש לתשובתכם.
תשובה: במשנה במגילה (כא.) מובא, שבשני וחמישי וכן בשבת במנחה וכדו' אין להוסיף על שלשה עולים, אולם בשבת מותר להוסיף כמה שירצו, וכ"פ מרן בשו"ע (סי' רפ"ב ס"א). אולם ודאי שאין להוסיף יותר מדאי שלא להכביד על הציבור ובודאי שלא מחמת המוסיפים ח"ו יתענו בשבת עד חצות היום. ולענין שאלתך השניה, הדבר נתון במחלוקת ראשונים: דעת הריב"ש (סי' פ"ד), מותר לעולים הנוספים לחזור על אותה קריאה שקראו קודם, ואין בזה משום ברכה לבטלה, ולמד כן מחנוכה וסוכות שאנו חוזרים על אותה קריאה. אולם דעת הרשב"ץ (ח"ב סי' ע'), שאין לחזור על אותה קריאה כיון שיש בזה חשש ברכה לבטלה, אלא לכל אחד מהעולים יש לקרוא פסוקים חדשים. ומה שהוכיח הריב"ש מחנוכה ופורים אינה הוכחה ששם אי אפשר בדרך אחרת אלא רק לחזור על אותה קריאה. ומרן בשו"ע (סי' רפ"ב ס"ב) פסק כדעת הריב"ש שמותר לכל עולה לחזור על אותה קריאה ואין בזה חשש ברכה לבטלה. וגם הרמ"א שם אע"פ שהביא דעת הרשב"ץ להלכה סיים "ונוהגים כסברא ראשונה", דהיינו, דעת הריב"ש. אולם מרן החיד"א בברכי יוסף (סי' רפ"ב סק"ג) כתב, שאע"פ שהריב"ש מתיר ומרן פוסק כמוהו, מ"מ ירא שמים לא יעלה לתורה אא"כ קוראים לפניו פסוקים חדשים, שיש לחוש לדעת הרשב"ץ, ומה גם שעי"ז יוצא ידי כולם, וכ"פ הרבה מהפוסקים להחמיר בזה. לכן לעניות דעתי טוב לקרוא לכל עולה פסוקים חדשים, וכדעת הרשב"ץ ומרן החיד"א, ובתנאי שהדבר לא יוצר מחלוקת ח"ו. ולענין שאלתך השלישית, אפש להפסיק בכל מקום, ובתנאי שלא תשתבש הבנת הענין, והמקום בו מפסיקים יהיה לברכה ולטובה.
שאלה: תרומה מהכנסותי בניגוד להורי: קבלתי את פנייתכם בקשר לתרומה ואני מעוניית מאוד לתרום אפילו הוראת קבע אבל יש לי שאלה הלכתית בנידון שאשמח לדעת כיצד להתגבר עליה, אשמח אם תוכלו לעזור לי בבקשה. יש לי "בעיה" קטנה. ב"ה אני עובדת כמורה וב"ה יש לי הכנסה ואני מאוד רוצה לתרום אלא שההורים שלי פותחים לי את הדף חשבון. אבי שיחי עובד בבנק ועוקב אחרי הפעולות שאני עושה וזה ממש מכעיס אותם, אבי פחות מתערב אבל אמא שלי ממש כועסת, ואני לא יודעת מה לעשות. זה גורם למריבות רבות וממש נכנסים לחיים ולהחלטת החלטות. בקיצור יש לי בעיה. אשמח אם תוכלו לעזור לי בנדון. וברכת שמיים בעז"ה, "ייתן לך אלוקים מטל השמים ומשמני הארץ." "והריקותי לכם ברכה עד בלי די".
תשובה: לשאלתך שני היבטים: האחד הלכתי. אע"פ שאת חייבת בכבוד אביך ואימך, מכל מקום שלושתיכם חייבים בכבוד שמים, ואין את חייבת לשמוע להוריך במקום שאת רוצה לקיים מצווה והם רוצים למנוע ממך. ומכיון שלסייע בהפצת תורה זו מצווה, והמסייע ללימוד תורה זכותו גדולה, אין את חייבת לשמוע להם בעניין זה. אולם יש גם צד שני לשאלתך: התערבות הוריך בחייך הפרטיים (עניין שלא נוגע רק לכסף והוצאות). כמובן שהוריך מתערבים מפני שאת יקרה להם והם דואגים לך ורוצים בטובתך, אך טובתך היא קודם כל ללמוד לחיות חיים עצמאיים, ולקבל ההחלטות בעצמך ולשאת באחריות שלהם. הם צריכים להפנים את העובדה שגדלת ואת עצמאית. (קל וחומר אם את נשואה). לכן עליך להחליט איזה תחומים בחיים את מוכנה לאפשר להם להתערב, ובאלו תחומים את לוקחת את האחריות. כמובן שמותר לך להתייעץ על כל דבר, וגם לנסות להבין מה הגיון שבדברי ההורים. אבל הההחלטה תהיה שלך. ואם ההורים ינסו להתערב בהחלטתך תאמרי להם: בעניין זה אני מחליטה. וזהו. אל תנסי להסביר ואל תנסי לשכנע שאת צודקת, פשוט תחזרי שוב ושוב על כך שבעניין זה את מחליטה בעצמך, וזהו. ולדבר רק על כך ששזכותך לשמור תחומי חיים שבהם רק את מחליטה. ולא לדון כלל לגופו של נושא שעליו מתנהל הויכוח. עליך להחליט אם בעניין ההוצאות שלך, את מוכנה שהם יתערבו או לא. ובכל מקרה הכל צריך להעשות מתוך כבוד להורים שודאי רוצים רק בטובתך.
שאלה: גדר "מבעיר" בשבת: האם מי שמדליק חשמל בשגגה בשבת עובר על דאוריתא או דרבנן?
תשובה: אם הוא הדליק נורת ליבון הוא עבר על איסור הבערת אש מהתורה.
שאלה: בדיקת מזוזות במפעל: אשמח לדעת מהו זמן חובת בדיקת מזוזות, כל שלוש שנים או שבע שנים? האם זה משנה אם מדובר בבית פרטי או במקום עבודה בו יש מספר רב של מזוזות? וכן האם במקום עבודה יש צורך לבדוק את כל 500 המזוזות או ניתן להסתפק בבדיקה מדגמית של חלק מהן? ואיזה חשובות לבדוק בעיקר?
תשובה: יש לבדוק פעמיים ב-7 שנים, כלומר: בערך אחת ל-6 שנים. אך אם יש סיבה לחשוש לקלקול מהיר יותר יש לבדוק לעתים קרובות יותר, כגון: מזוזה שחשופה לשמש ולגשם, צביעה, רטיבות וכד'. כל המזוזות טוענות בדיקה כנ"ל. אפשר לעשות זאת בהדרגה, להתחיל אחרי 3 שנים ולבדוק כל שנה כ-150 מזוזות.
שאלה: הדבקת פלסטר בשבת: האם מותר להדביק פלסטר בשבת?
תשובה: בשאלה זו יש לדון בשני נושאים: רפואה בשבת והדבקת הפלסטר. ח אסרו להשתמש בתרופות בשבת, משום חשש לשחיקת סממנים. כלומר: בזמנם לא היו כדורים ותרופות כמו בזמנינו, אלא היו שוחקים ודכים את תרכובות הצמחים עד דק, ולוקחים אותם לרפואה. שחיקת הצמחים זו מלאכה מהתורה, ולכן ח אסרו לקחת תרופות בשבת מחשש שמא יבוא לשחוק את הצמחים הנצרכים לו. פרטי דין זה מסועפים, ובפרט בזמנינו שיש כדורים וסירופים למיניהם, ואין זה קשור כלל לשאלתך, משום שבהנחת פלסטר אין שום דבר שמרפא את הפצע, אלא הוא מונע ממנו להזדהם ולקבל מכה מגורמים חיצוניים. מלאכה אחרת האסורה בשבת היא מלאכת תופר. בכלל מלאכה זו כל חיבור בין שני דברים, ולכן אין לחבר בין שני חפצים אפילו על-ידי דבק. אולם הפוסקים קבעו שאין איסור של תופר על גוף האדם, וממילא גם אין איסור של הדבקה על גוף האדם. אולם יש מחלוקת בין הפוסקים לגבי הסרת הנייר החלק הנמצא על האזור הדביק של הפלסטר, השומר על המקום הדביק קודם ההדבקה על הגוף. בספר 'שמירת שבת כהלכתה' כתב שצריך לפתוח מבעוד יום את הניירות האלו, מפני שבהסרתן יש בעיה של מתקן מנא, כלומר: גמר הכנת הפלסטר לתכליתו, וזו היא תולדת מכה בפטיש. בנוסף, יש בזה בעיה של מלאכת קורע, שכן בבית החרושת מדביקים ניירות קטנים אלו בכוונה שיהיו שם לזמן מרובה, ובהסרתם הוא קורע על-מנת להשתמש שימוש הראוי לפלסטר, וזה נחשב ל'קורע על-מנת לתפור'. הגר"ע יוסף כותב שאין בזה בעיה כלל, ומותר להסיר ניירות אלו בשבת, שאין כוונה בהדבקתן לקיום עולמי. וגם בין המחמירים יש המתירים בדיעבד כשלא הסיר את הניירות האלו מהפלסטר להורידם בשבת. למסקנה: לפי רוב הפוסקים מותר להדביק פלסטר בשבת, אף אם לא הכין אותו מבעוד יום. (מקורות: שו"ע או"ח סי' שכח סע' כג, סי' שיז סע' ג, סי' שמ סע' יד, ובמשנ"ב שם, שש"כ פר טו, פא, שו"ת יחווה דעת ח"ו סי' כד, פסקי תשובות סי' שכח, כא, סי' שמ, ל) הרב אלחנן לוין
שאלה: הפסק בברכות על האוכל: כאשר אני בבית ומברך מזונות, עץ, אדמה או שהכל, על מינים שונים, ואני יוצא רגע החוצה או נכנס לשירותים, האם עלי לברך שוב על כל המינים?
תשובה: לגבי מאכלים שאינם טעונים ברכה אחרונה לכתחילה במקומם (לדוגמה   פירות שאינם משבעת המינים, משקאות), יש להבחין אם הוא יצא החוצה או נשאר בבית. כלומר, אם אדם נשאר בבית והלך מחדר לחדר, סומכים על אותם השיטות שכל מה שתחת קורת גג אחת, לעניין זה אינו נחשב כשינוי מקום. נגיד הוא שתה משהו ואח"כ יצא לשירותים וחזר, הוא יכול להמשיך לשתות, אבל אם הוא יצא החוצה ושתה לבד, לא אם חבורה של בני ביתו, היציאה מן הבית נחשבת כהיסח הדעת, והוא צריך לחזור ולברך "שהכל" אם הוא רוצה לשתות. לגבי מאכלים שטעונים ברכה אחרונה לכתחילה במקומם (לדוגמה   פירות משבעת המינים, עוגה), גם כשיצא החוצה הרי הוא צריך לחזור למקומו כשירצה לברך, לכן זה לא נחשב היסח הדעת, ויכול להמשיך לאכול עוגה או פירות משבעת המינים, בלי לברך ברכה ראשונה.
שאלה: שאלות של יום-יום: יש לי מספר בעיות לא פתורות שאני נתקל איתם במשך היום ובביה"ס. א) התפרצות בשיעורים - האם יש בעיה להתפרץ או לשאול שאלות את המורה בלא להצביע? המורה הרי עונה על שאלות חשובות גם בלי הצבעה או שיש פה חשש של הפרעה לשאר הכיתה. ב) ספר היסטוריה מדור לדור לביה"ס הדתי - נראה לי שמופיעים בו קצת סממנים של נצרות כמו נוצרי מתפלל או כל מיני מנהגי האיסלאם יש בעיה? ג) צמא - האם כאשר אני מתחיל ללכת לכיוון תחנת האוטובוס אני מרגיש צמא או צורך להתפנות (באופן לא דחוף) האם אני צריך לחזור לביה"ס כדי לשתות וכד בגלל סכנה לגוף? (משך ההגעה הביתה 20 דקות) ד) כיבוד הורים-איך? עד כמה? ואיך מצליחים?
תשובה: א. כמובן שהתפרצות בשיעור מפריעה למורה וגם לתלמידים אחרים ולכן רצוי להמעיט בהם עד כמה שאפשר. אומנם אם המורה לא מקפיד ולא מעיר על כך, נראה שאפשר, אם לא מגזימים בזה. ב. אינני מכיר את הספר מדור לדור, אבל לא צריך להבהל מכל תמונה המזכירה נוצרים או מוסלמים. ג. הצמא אינו סיבה לחזור לבית הספר ותוכל לשתות בבית, אבל כדי להתפנות יש לחזור, שהרי התורה ציוותה אותנו "לא תשקצו" כלומר, לא תשהו את עצמכם כשאתם צריכים להתפנות. ד. את ההורים צריך לכבד בכל דבר הנוגע להורים, ולהשתדל מאוד שלא לצער אותם. והדרך להגיע לכך היא לחשוב על כל הטובות שהם עושים למעננו, ומתוך כך להתמלאות הכרת טובה ו להורים על כל מה שהם מעניקים לנו. ומתוך כך להגיע לשמירה על כבודם.
שאלה: חתונת גרוש עם גרושתו: האם מותר לגרוש שנישא בשנית והתגרש בשנית לחזור ולהינשא לגרושתו הראשונה?
תשובה: אישה שנתגרשה מבעלה ולא נישאה בשנית לאף אחד מותרת לחזור ולהנשא לבעלה, ואין זה משנה אם הבעל התחתן שוב או לא. כמובן כל זה בתנאי שאין הגבלות שרשומות במעשה בית הדין שנובעות מהסיבות לגירושין מאישה זאת. (לעיון: שולחן ערוך אבן העזר סימן י')
שאלה: ברכה במסיבת חנוכה: יש מסיבת חנוכה בכ"ח בכסלו (25 בדצמבר) שאני שותף בארגונה. יש במסיבה הדלקת נרות. עד כמה שידוע לי אני הדתי היחיד שיכול להדליק את הנרות במסיבה. מבקשים ממני להדליק את הנרות במסיבה זו.כיצד לנהוג ומה עדיף? 1) האם להדליק נרות חנוכה בבית קודם? 2) האם אפשר לברך במסיבה בשם ומלכות אם הדלקתי בבית?
תשובה: נר איש וביתו - המצוה להדליק נרות בבית. כדי לשתף את הציבור ברוח היום ראוי להדליק נרות במסיבה אולם ללא שם אלא רק: ברוך אתה מלך העולם.
שאלה: להתאים את המציאות אל ההלכה ולהיפך: מה פירוש הביטוי "להתאים את המציאות אל ההלכה", ומה פירוש הביטוי "להתאים את ההלכה אל המציאות"?
תשובה: לא ברור לי מהיכן המושגים האלו. בכל אופן, בהלכה יש עקרונות ואי אפשר לכופף את ההלכה לפי הצורך. התורה אינה תוכנית כבקשתך. אולם יש יסודות בפסיקת הלכה ששוקלים גם שעת דחק או נושא שהוא פרוץ בדור וכד'. המציאות מהווה שיקול לפעמים להחמיר ולפעמים להקל בפסיקת ההלכה.