LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הודעת תיקון - טובלרון: האם שוקולד טובלרון הוא כשר תמיד או שיש לו פס ייצור מיוחד? מהו סימון הכשרות שלו?
תשובה: לפני מספר שבועות התפרסמה באתר תשובה בנושא כשרות טובלרון לפסח אשר ממנה השתמע כאילו הטובלרון כשר תמיד. הדבר אינו נכון וכבר תוקן! לחברת טובלרון יש פס ייצור כשר המסומן באות K. הסימון מופיע על חלק מהאריזות בלבד ורק הן עומדות תחת השגחת כשרות. כך מפורסם באתר טובלרון. השגחה זו היא השגחה רגילה בלבד (לאוכלי חלב עכו"מ וכד ) ואין בה פיקוח על כל המוצרים - כפי שפירסמנו. השגחה למהדרין עדיין אין על מוצרי טובלרון. אנו מתנצלים על הטעות. בברכת פסח כשר ושמח, www.yeshiva.org.il
שאלה: קניית מטלה לימודית: אני סטודנטית ואמא לשתי תינוקות. יש לי מטלה לימודית הכרחית לקבלת התואר. עקב חוסר זמן וכסף, האם מותר לי לבקש ממישהו אחר שיעשה זאת בשבילי?
תשובה: מדבר שקר תרחק ואין לקבל תואר בדרך בלתי ישרה. אפשר להעזר בעצה ובהדרכה ככל שזה מתאים לדרישות המוסד, אבל אין למסור עבודה שלא נעשתה על ידי המגיש. בגניבת דעת כזאת יש לא רק בעיה של שקר אלא גם צד של גניבה ממשית כאשר מקבלים משכורת גבוהה על פי התואר שאינו נכון.
שאלה: עשיית חור נוסף באוזן: שוחחתי עם אחותי (בת 14) על הרפיון בצניעות בחברה שהיא מסתובבת בה ועל החסרונות בתפיסה המתירנית שהיא הולכת על פיה והיא התחילה להתענין ולשאול שאלות. פתאום היא אמרה לי שהיא חושבת לעשות חור נוסף באוזן והוסיפה שהיא גם מכירה מישהי צדיקה שעשתה חור נוסף באוזן. מה עלי לענות לה ובאיזה צורה? היא מחכה לתשובה ממני.
תשובה: קודם כל אתה ראוי להערכה רבה על האכפתיות הרבה אותה אתה מגלה וראוי שתקפיד לשים לב למערכת יחסים עם אחותך שתמיד תאפשר לך להיות כתובת עבורה. כפי שאתה מתאר ייתכן ובאמת היא בשלבי הדרדרות ואתה צריךה להשגיח לבל תמשיך ליפול. באשר לחור נוסף באוזן, ראוי תמיד להתחיל מהכלל ואח"כ לרדת לפרטים. צניעות בח, בקצרה - יעודה לשמור על כבודה של הבת ושלא תמשוך תשומת לב להופעתה החיצונית שכן העיקר הוא פנימיותה. בוודאי שחור נוסף הוא סוג של רצון למשוך תשומת לב ובזה הדבר פסול וכדאי למנוע את הדבר מחשש שיבואו בעיקבותיו דברים פסולים נוספים. "והאמת וה אהבו". עשו חייל. הרב משה אליה. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א. האם מותר לשים עגיל בגבה?
שאלה: הכשרת כיריים חשמליות: איך מכשירים כיריים חשמליות לפסח?
תשובה: מנקים היטב, ואח"כ מפעילים על החום הגבוה למשך חצי שעה. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א
שאלה: כתיבה בשבת לאילם: אני ילד שקשה לי להוציא הברות מהפה ולא מדבר בשפת הידים בגלל קשיים גופניים. האם יש יכולת להתיר לי לכתוב על בלוק שאפשר למחוק אותו בשבת ובחגים?
תשובה: כתב העומד להמחק אסור בשבת מדרבנן. עליך ליצור קשר אישי עם פוסק מובהק שיכירך מקרוב ויחד עמך ימצא מענה לבעייתך.
שאלה: מעשה קניין במכירת החמץ: מה יש לעשות כדי לתקן מכירת חמץ כשהשליח תפס את המטפחת בזמן המכירה יחד עם המוכר? השליח אמר שהוא מונה על ידי הרב אריאל יעקב.
תשובה: מעיקר הדין אין צורך בקנין במינוי שליחות. נהגו להוסיף קנין רק לשם חיזוק. עיין חו"מ קצה ד שיש מצבים בהם גם תפיסה חלקית קונה בפרט אם הקונה יכול למשוך את כל הסודר אליו.
שאלה: נסיעה לקברי צדיקים: מה דעת תורה לגבי נסיעה לחו"ל לקברי צדיקים (למרות שיש לנו קברי צדיקים בארץ שחשוב להגיע גם אליהם.)
תשובה: מרן הרב קוק זצ"ל התייחס לשאלה זו בצעירותו עוד בהיותו בחו"ל. הדברים מובאים בדעת כהן סי' קמ"ז ושם מובא שהשדה חמד כתב שמותר לצאת לחו"ל להשתטח על קברי צדיקים. הרב מפקפק בזה שהרי בארץ ישראל יש קברי צדיקים הראשונים, הקדושים והטהורים וקברי אבות ולמה לצאת לחו"ל לשם כך. ואומר שם הרב שאולי למי שיש קשר מיוחד לצדיק מסוים יש לזה מקום, אבל גם על סברא זו אומר שאין זה ברור ומסיים שם שהכל צריך להיות לשם שמיים.
שאלה: לטייל בחול המועד : האם יש בעיה לטייל בחול המועד פסח? האם הדין שונה לבחור ישיבה שזה עיקר זמנו "להתאוורר"?
תשובה: חג הפסח אינו חופש, אלא הוא חג בעל תוכן רוחני. החג ניתן לנו על מנת לחזק את האמונה על ידי זכירת יציאת מצריים. "אנוכי ה' אלוהיך אשר הוצאתיך מארץ מצרים מבית עבדים". בזמן שבית המקדש היה קיים היתה מצווה לעלות לרגל לראות את פני ה' ולהראות לפני ה' ומשה תיקן להם לישראל שיהיו עסוקים בהלכות חג בחג. על כן מן הנכון להתרכז בכל ימי החג בתוכן המיוחד שלו, לעלות לירושלים - זכר לעליה לרגל, לראות פני רב. כל טיול הקשור בעניני החג רצוי, אך טיול שנעשה בגלל הזדמנות ימי החופש ואינו קשור לחזוק האמונה והשמחה ב-ה' אלוהינו, ראוי לדחותו לזמן אחר. הרחבה נוספת
שאלה: חימום מזון לתינוק על פלטה: האם יש לספרדים אפשרות לחמם בשבת מרק לתינוק (בן שנה)? זה האוכל היחיד של התינוק, מלבד יניקה.
תשובה: מותר לספרדי לחמם בשבת מרק לתינוק בתנאים הבאים: ראשית, אין להניח את סיר המרק במישרים על גבי הפלטה אלא על גבי מיחם או סיר שמונחים על הפלטה. שנית, יש להשגיח שחום המרק לא יגיע לכדי יד סולדת. ואם שומרים על תנאים אלו מותר לכתחילה לחמם לתינוק כי זהו מזונו. לתשובת הרב רואי מרגלית.
שאלה: כפרה על הפלה: האם יש עבירות שאין עליהן כפרה? האם יש כפרה לשתי הפלות? ואם כן, מהי? היום אני נשואה ואם לבת שנה, משתדלת לחנכה בדרך האמת, בדרך התורה. האם זה מכפר במשהו?
תשובה: בעקרון אין שום עבירה שאין עליה כפרה. אלא, שיש עבירות שהכפרה קשה יותר ויש שהיא קלה באופן יחסי. בודאי שלשם כפרה, על כל עבירה, נחוצה קודם כל תשובה מאותה עבירה, זאת אומרת- חרטה על אותו מעשה וקבלה לעתיד שאם תחזור אותה הזדמנות לחטא לא יכשל שוב באותה עבירה. לאחר מכן יש להשתדל בתיקון אותו מעשה שכבר נעשה. יש תיקונים כלליים שיכולים באופן עקיף להועיל לכל עבירה ועבירה וזאת על פי דברי הפסוק במשלי: "בחסד ואמת יכופר עוון", וכווונת המילה "חסד" היא לריבוי בגמילות חסדים, והמילה "אמת" כוונתה ללימוד תורה ועוזריה. אמנם הכפרה הישירה על אותה עבירה היא בהשתדלות להציל אחרים שרוצים להיכשל באותה עבירה, ממנה. וזאת אפילו אם ההשתדלות תהיה כרוכה במאמץ רב כמו: הסברה כמה פעמים, עזרה כלכלית על פי היכולת, ואם הזדמן שאדם הצליח להציל מעבירה דומה אנשים אחרים יש בזה כדי להשלים את הכפרה לכפרה גמורה. בכל אופן לעולם אין להתייאש, וגם אם אי אפשר לתקן תיקון גמור, כל תיקון חלקי הוא חשוב מאוד ואין לזלזל בו. ובודאי שהחינוך של ילדים לתורה יש בו ערך רב לתיקון זה.
שאלה: ציפוי מטבח לפסח: הבנתי שהרב אליהו דורש לכסות לפסח את כלי המטבח שעל יד הכירים בנייר כסף. רציתי לדעת למה? הרי הטעם נפגם אם לא השתמשו בכלי מעת לעת?
תשובה: את החצובה, שעליה מניחים את הסירים, צריך ללבן ליבון קל או לכסות בניר כסף עבה. וזאת משום חומרת חמץ, כמבואר ברמ"א תנא, ד.
שאלה: לימוד תורה במספרה: האם אפשר ללמוד תורה כשיושבים במספרה כשמחכים לתור או שיש בזה משום לימוד במקומות המטונפים? האם מותר ללמוד כשהוא מסתפר בפועל? האם להרהר מותר?
תשובה: כיון שהיום המספרה הוא מקום נקי וכן אין שם ריח רע שאלו שני התנאים ההגיינים הנצרכים ללימוד תורה (כמו כן,שמעתי בשם הגאון הרב אברהם שפירא שאין צורך לנטול כיום לאחר גזיזת שער כיון שהשערות נקיות), לכן נראה לי שאפשר ללמוד במספרה. וכשהוא עצמו מסתפר כיון שהוא בלי כסוי הראש אסור, אך להרהר מותר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חמץ בפסח במקום העבודה: לכבוד הרב! 1. אני עובדת במעבדה ששייכת לאוניברסיטה, יש במעבדה חמץ- הן של העובדים והן של המעבדה עצמה (למשל מזון חיות), במידה ולא אהיה בפסח במעבדה- האם עלי לדאוג שלא יהיה חמץ בחדר, או לפחות בשולחן שלידו אני יושבת? 2. אנו עובדים עם כמה בע"ח, וידוע לי שינתן להם מזון חמץ בפסח, הדבר כולל: מזון דגים לזחלי יתושים, מזון עופות לאפרוחים ומזון עכברים לעכברים, האם מותר השימוש בחיות אלו לאחר הפסח- למרות שהואכלו חמץ בפסח, וכן לגבי אחר הפסח שימשיכו להנות מהשימוש בו להאכלת החיות. ב מראש.
תשובה: 1.היות והחמץ הוא אינו שלך אז את לא אחראית על החמץ הזה! 2.אדם צריך לשנות את התפריט של בעלי החיים שלו בפסח, אבל, במקרה הזה מכיוון שבעלי החיים אינם שייכים לך, את לא צריכה לדאוג לזה.
שאלה: תכשירים שונים בפסח: האם מותר בפסח השימוש בתכשירים שונים העלולים להכיל אלכוהול ואינם כשרים לפסח? (משחת שיניים, שמפו, סבון נוזלי, דאורדרנט)?
תשובה: יש לחלק ל-4 סוגי מוצרים: א. משחת שיניים וכן כל דבר שמכניסים לפה חייבים להקפיד על כשרות לפסח הואיל ומורגש הטעם. ב. קרם שנספג בגוף הלכה כמיקל שאינו צריך כשרות, אמנם רבים נוהגים להחמיר ליקח קרם כשר (אם אפשר בנקל כדי לחשוש לחומרת החזו"א שסיכה כשתיה). ג. סבון ושמפו שנועדו בעיקרם לניקוי ולא להיספג בעור, יש עוד יותר מקום להקל ואף בזה יש מחמירים. ד. חומרי נקוי, משחת נעליים וכו' אינם צריכים השגחה, ואף חומר נקוי לכלים אינם צריכים השגחה משום שטעמם פגום, ואף אם ערבו בהם חמץ טעמו נפגם לפני הפסח ואינו נחשב חמץ יותר כלל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אכילת חלב ודגים: ברצוני לדעת האם יש איסור לאכול דגים יחד עם מוצרי חלב, כגון טוסט של טונה עם גבינה צהובה.
תשובה: השו"ע ביורה דעה פז סעיף ג' כתב: אבל דגים אין בהם איסור אפילו מדרבנן (לענין אכילה בחלב). אך בבית יוסף כתב דמ"מ אין לאכול דגים בחלב מפני הסכנה. וכתבו הט"ז הש"ך הפר"ח ופתחי תשובה שהוא טעות סופר וצ"ל: "דגים עם בשר" (כלומר: שעם חלב מותר ואין סכנה). אך בכנסת הגדולה ובית לחם יהודה כתבו שגם דגים בחלב וה"ה גבינה יש סכנה, אך בחמאה מותר וכן כתבו כף החיים והבן איש חי. והרב "פחד יצחק" שהיה רופא גדול נזהר גם בחמאה. לסיכום כתב הגר"ע יוסף: יש להימנע מלאכול דגים בחלב או עם גבינה משום סכנה. אבל הנוהגים לאכול דגים בחמאה רשאים להישאר במנהגם. ויוצאי אשכנז נוהגים להקל בכל זה ויש להם על מה שיסמוכו וכל מקום ימשיך במנהגו. הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: חינוך לברכות בגיל הרך: אני אם לילד בן 4. לעיתים בני אינו מברך על אוכל או עושה פרצופים וכו'. כן כמעט תמיד הוא עושה דווקא ומסרב לומר קריאת שמע על המיטה. כיצד עלינו לנהוג? האם עלינו להתעקש עימו או שעלינו להתעלם?
תשובה: בחינוך ילדים צריך להיזהר שלא להפריז בדרישות מהילד ולשמור על איזון עדין. עיקר החינוך הוא הדוגמא האישית. הילדים אוהבים לחכות את המבוגרים וכשההורים נוהגים כהלכה הילדים לומדים מהם ועושים כמותם. אין לכפות על הילד לברך כשאינו רוצה אלא לחכות עד שירצה לברך ולקרוא קריאת שמע ויבקש זאת. עיקר החינוך צריך להיות להאהיב על הילד את המצוות ולא שיהיו עליו כעול מכביד. יש ילדים מפותחים יותר בגיל ארבע ויש פחות וצריך להכיר את כוחו של הילד ולחנכו בהתאם.
שאלה: עלון שבת עם מדבקות: אני מקבל לחלוקה בביהכנ"ס עלון פרשת שבוע. השבוע מצורף לעלון דף מדבקות לשמוש הקוראים. האם זהו מוקצה? האם מותר לחלק?
תשובה: צריך לבדוק אם המדבקה ניתנת להסרה בקלות על ידי היד (מדבקת ניילון) או שהיא אינה מיועדת להסרה (מדבקת נייר). מדבקה שיורדת בקלות אינה מוקצה וניתן לחלק אותה בשבת. מדבקת נייר (או מדבקה שלא יורדת) היא מוקצה וצריך להוציא אותה מהעלון ולחלק אותו בלעדיה.
שאלה: הטוב והמטיב על מילגה: זכיתי במלגת לימודים בסכום מכובד. האם עלי לברך הטוב והמטיב? אם כן, באיזו הזדמנות? רגע ההודאה על הזכיה? מועד קבלת הכסף?
תשובה: ישנן שתי ברכות שמברכים על דברים טובים שמקבלים והם: 1. הטוב והמטיב. 2. שהחיינו. ברכת הטוב והמטיב מברכים על טובה שמשותפת לשני שותפים לפחות - כגון בעל ואישתו כאשר הם קונים רכב או נולד להם ילד וכו'. ולכן במקרה הזה אם האדם שזכה במלגת הלימודים הינו רווק אז הוא צריך לברך שהחינו ולא הטוב והמטיב אבל אם האדם הינו נשוי אז הוא צריך לברך הטוב והמטיב.
שאלה: נסיעה בטרמפים כדי לחסוך כסף: מה הרב חושב לגבי בחור שיש לו כסף, ורוצה לנסוע בטרמפים כדי לחסוך כסף או שרוצה להשתמש בכסף לדברים אחרים. האם רשאי לעצור טרמפים? האם זה מוסרי להישען כך על הזולת?
תשובה: מצד אחד קיים הכלל של "שונא מתנות יחיה" ועל כן רצוי לא להיעזר בטובות של אחרים כשאין הכרח, אך זו מידת חסידות. צריך לשקול כל פעם לגופו של עניין כמה אתה מכביד על אחרים וכמה זה עוזר לך. אם אין הדבר מכביד והמסייע שמח לעזור ומאידך אתה מרוויח הרבה מהטובה הדבר שונה מאשר מצב בו העושה מתאמץ הרבה בשבילך ואתה לא כל כך מרוויח מכך. מזה תקיש על טרמפים.
שאלה: חומרות או כלכלת בית?: האם יש עניין להחמיר כאשר צריך להוציא כסף רב לשם כך? במיוחד כאשר מצבה הכלכלי של המשפחה קשה!
תשובה: כשההלכה מתירה דבר ע"פ רוב הפוסקים ויש אחדים שחולקים - העושה כרוב הפוסקים נוהג כדין וכהלכה והמחמיר הרוצה להדר יכול לעשות לפי היחידים המחמירים. שמעתי שהרב צבי יהודה זצ"ל אמר שאין לעשות חומרות על חשבון אחרים ובכל עבודת ה' צריך לנהוג בשכל ישר וביראת שמיים ואם החומרות מכבידות וגורמות טינה בלב אצל הסובבים צריך לשקול האם נכון לעשותם. עיין בזה בספר "מסילת ישרים" בפרק העוסק במשקל החסידות, שם הוא מסביר שלא כל מה שנראה מידת חסידות הוא אכן חסידות. עיי"ש.
שאלה: האם מותר לצייר בחול המועד?: אני לומדת אמנות, האם מותר לי לצייר בחול המועד לצורך לימודים או בשביל עצמי?
תשובה: ציור הוא מלאכה ומלאכות הותרו בחול המועד לצורך המועד, לצורך דבר האבד או לצורך מצווה. אמנם גם התירו לכתוב אגרת לחבירו בקצת שינוי שעושים בראש האיגרת וגם ציור אולי בכלל זה ואפשר לצייר ולשלוח, אבל מה שאינו בגדרי הכללים שאמרנו לעיל, אסור בחול המועד. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א
שאלה: "לא תתורו" באחותי: מה דעת הרב לגבי הסתכלות על אחות שבבית? האם יש בזה בעיה של צניעות?
תשובה: מקובלנו שאין יצר הרע שולט בקרובות משפחה.
שאלה: אכילת קטניות אצל ההורים: על פי תשובתך בעניין החומרות בפסח, יוצא שמצוות כיבוד הורים חשובה יותר מההידור באכילת קטניות. אז אם לאחר החתונה אני נוהגת כמנהג בעלי ולא אוכלת קטניות מה אני צריכה לעשות בבית הורי שמצטערים שאיננו יכולים לאכול איתם בליל הסדר?
תשובה: אשה פטורה מכיבוד הורים כאשר הדבר בניגוד לכבוד בעלה. על כן, אם הבעל מקפיד שאשתו תנהג כמוהו עליה לקבל את מנהגי בעלה. אם הבעל מסכים שאשתו תמשיך לנהוג כמנהגה בבית הוריה ולאכול שם קטניות - מותר לה לעשות זאת. ב"ה שבעיותינו הן כאלה שבחורים ובחורות מעדות שונות נישאים זה לזה והעם מתאחד. ההורים צריכים ללכת לקראת החתן ולאפשר לו להתארח אצלם ולשמור על מנהג אבותיו והם ימשיכו כמנהגם והכל יבוא על מקומו ב
שאלה: נשמה אחת בגופים מחולקים: ידוע שהאיש והאישה הם נשמה אחת שהתפצלה בגוף. האם גם המעשים שכל אחד מבני הזוג עושה בעוה"ז מתחברים ונשפטים בעוה"ב ובכך יש לנו אחריות על עוה"ב של בני זוגנו?
תשובה: יש קשר פנימי עמוק בין האיש והאשה ועל כן יש אחריות הדדית ביניהם. כל ישראל ערבים זה לזה וכל שכן בני זוג, גם בעולם הזה וגם לעולם הבא.
שאלה: פסיפלורה - עץ או שיח?: שיח השעונית - פסיפלורה מוציא פירות משנתו הראשונה ומת לאחר 4-5 שנים. השאלה היא האם הוא מוגדר כעץ, ואז רוב הפירות שנמצאים בשוק הם ערלה, או כשיח? האם כשהפירות באים מחו"ל שייך הכלל של "ספק ערלה בחו"ל מותר"?
תשובה: בחוברת "אמונת עתיך" מובא שנחלקו בזה הדעות. לפי החזו"א המין הזה מוגדר כעץ, אולם לפי הרב אליהו והרב עובדיה הוא נחשב כירק. לכן, בצירוף הספק של העורלה (מאיזו שנה הפירות) נראה שיש ללכת לקולא ואין צורך להחמיר.
שאלה: הורדת שיער בחול המועד: האם מותרת לנשים הורדת שיער מהפנים בחול המועד פסח וספירת העומר?
תשובה: מותר לאשה להסתרק ולהתאפר וכן להוריד שער בכל מקום בגוף ואף בפנים, חוץ משער הראש (הלכות חגים להרשל"צ הגאון הרב מרדכי אליהו). הרב רואי מרגלית.
שאלה: אמונה בשעת משבר: איך האמונה בקב"ה אמורה להשפיע בזמן השואה?
תשובה: מי שמאמין באמונה שלימה מקבל הכל באהבה ומאמין שהכל מושגח ומכוון על ידי רבוש"ע והכל לטובה, וכך הוא מסתכל על השואה ועל כל הצרות שעם ישראל עבר במשך הדורות, וכך גם הסתכלו רבים וגדולים בזמן השואה, הם הלכו למשרפות האש באמונה שלימה, באמונה שהם נהרגים על היותם יהודים בזה הם מקדשים שם שמים. גבהו דרכי ה' מדרכינו ומחשבותיו ממחשבותינו ואולם אנו מאמינים שיבוא היום שגם נבין בשכלינו איך שהכל היה לטובה. מ"ור הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל האיר במאמריו בספר 'לנתיבות ישראל' נקודות אור של הטוב שהופיע תוך כדי ועל ידי השואה.
שאלה: צביעת שיער לגברים: האם גבר יכול לצבוע את שיערו ע"מ להסתיר שיער לבן?
תשובה: לא, הדבר אסור משום לא ילבש.
שאלה: שילוח הקן בגג הבית: על גג ביתי הטילה יונה ביצים ודוגרת עליהם. זהו בית פרטי, ויש לי נגישות אל הקן. האם אני יכול לקים מצוות שילוח הקן? כיצד? האם יש צורך להפקיר את הגג לפני קיום המצוה? האם ניתן להחזיר את הביצים לקן לאחר מכן?
תשובה: נחלקו הפוסקים אם יש מצוה לשלח כל קן הנקרה על דרכו של אדם או שרק מי שמעונין לשחוט את העוף חייב לשלח קודם את האם ורק אח"כ רשאי לאכול את הבנים. לכל הדעות אין צורך להפקיר את הגג על מנת להתחייב במצוה.
שאלה: לפתית בפסח: מה דין ליפתית בפסח? האם מדובר בקיטניות?
תשובה: הלפתית גדלה בתוך תרמילים בגבעול ומפיקים ממנה שמן בשנים האחרונות לתעשיית המזון. נחלקו האחרונים האם שמן זה שייך בגזירת קטניות. הבד"צ של העדה החרדית אוסר, ואילו הרב פיינשטיין באג"מ התיר כיון שלא על זה היתה הגזירה, וכן לא גזרו על שמן המופק אלא רק על הקטנית עצמה. כל זה בקצרה. הרחבה על הצמח ותהליך ההפקה וכן הדעות השונות, ניתן למצוא בהערות של פניני הלכה על פסח בנושא הקטניות. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מכירת חמץ - המשך: תשובת הרב אריאל בנושא אינה עונה לשאלה. למה צריך למכור דרך הרבנות שעולה גם בכסף? הרי עובר על בל תשחית ואחרי זה לא יהיה לו מה לאכול? האם זאת הכוונה? תמיהני! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מכירת חמץ באמצעות האינטרנט"
תשובה: מכירת חמץ היא פעולה משפטית מסובכת ומי שאינו יודע לעשותה כהלכה עלול להכשיל את עצמו או את זולתו. רק דרך רבנות מסודרת ניתן לבצע את המכירה. המכירה אינה עולה כסף! יש התורמים בשעת המכירה מעות חיטין לקימחא דפסחא. אם נציג הרבנות דורש כסף לעצמו על שרותו אין למכור דרכו אלא דרך שליח נאמן. כמות קטנה של חמץ כפי שמקובל להחזיק בדרך כלל בבית פרטי יש לבער ולא למכור. גם אנשים פרטיים מוכרים רק ליתר הידור ואינם משאירים חמץ גמור בבית. בתכנון נאות ניתן לחסל מלאי זה בין פורים לפסח מבלי לבער. אך כל מה שלא נוצל חייב בביעור. זוהי מצות התורה ואין בכך משום בל תשחית.
שאלה: הכשרת מנגל: בהמשך לתשובת הרב בנושא הכשרת מנגל לפסח. מה הדין כאשר חממו עליו פיתות להפשרה וחימום קל בלבד ולא לצליה?
תשובה: אם האוכל נגע במתכת (חיממו על זה פיתה למשל) אז לפי שיטת הספרדים צריך לעשות ליבון חמור ז"א להשתמש ב"כלב גז" - מעין להביור. אך לפי שיטת הרמ"א (אשכנזים) מספיק ליבון קל (ליבון שאם היה קש על המתכת - היה נשרף).
שאלה: אבקת אפיה בפסח: מה דין אבקת אפיה בפסח (שלא כשרה לפסח)?
תשובה: אבקות אפיה בימות השנה הן חמץ גמור, אך בפסח יש תחליפים לאבקות אפיה שכשרות לפסח ועושות את אותה פעולה, וחייב להיות עליהם תווית כשר לפסח. הרב רואי מרגלית
שאלה: חמץ שלא ראוי לאכילה: המשנה ברורה כותב (סי' תמ"ב, שער הציון ס"ק כ"ה) שגם חמץ שלא היה ראוי למאכל אדם מעולם והוא חמץ נוקשה, יהיה מותר רק בתערובת וזה נראה סותר את מה שהרב כתב בפניני הלכה לפסח (ע"מ 23) שבחמץ כזה אין איסור כלל. אני צודק? כשהשו"ע (סי' תמ"ב סעיף א') כותב שחמץ שאינו ראוי לאכילה מותר בהשהיה, למה כוונתו - לא ראוי לאכילת אדם או לא ראוי לאכילת כלב?
תשובה: א) עיין שוב בפניני הלכה, ותראה שאם שחמץ נוקשה הוא ראוי לאכילה בשעת הדחק, ובזה מדובר גם בשעה"צ שם. ואם החמץ לא היה ראוי מעולם לאכילה, אפילו בשעת הדחק, אז אין עליו שם חמץ. ב) כוונת השו"ע לא ראוי כלל לאכילה לא של אדם בשעת הדחק, ולא של כלב, שאם הוא ראוי לכלב, אזי הוא ראוי לאדם בשעת הדחק, או לפחות לחמץ בו עיסות אחרות.
שאלה: נבטים בפסח: האם נבטים כשרים לפסח גם למי שאינו אוכל קטניות?
תשובה: תלוי ממה הנבטים הונבטו ויש נבטים שכתוב על האריזה ללא חשש קטניות. הרב רואי מרגלית
שאלה: עיברות שם : האם יש ענין בהלכה לעברת שם פרטי או שם משפחה?
תשובה: אבותינו השתבחו במצרים שלא שינו את שמם ואת לשונם. למרות השעבוד השמות נשארו עבריים. ראוי אפוא לעברת את כל השמות לעברית.
שאלה: צניעות: יש לי מספר שאלות בנוגע ללבוש צנוע והולם לאשה ובחורה: א. האם ישנם איזשהם הגבלות המלצות בנוגע לתסרוקת האשה? ב. האם מותר שייראה מעט מן החלק שמתחת לצוואר (מקדים בחזה או מאחור בגב) כי לעיתים בחולצות בלי צווארון נחשף חלק מאותו אזור? ג. האם יש בעיה בלבישת חולצת טריקו או סריג? ובכלל האם יש הגבלות כלשהן לגבי סוג הבד בבגדי הבחורה? ד. עד כמה צריכה להיות רחבה החולצה חצאית שאני לובשת אם בכלל? ה. מהו הדין לגבי חצאיות מעטפת וחצאים עם שסע מתחת לברך? ו. לגבי גזרות צבעים ודוגמאות על הבגדים שמושכים תשומת לב, האם יש כללים בדבר או שמא יש להפעיל את שיקול דעתי או אולי להתייעץ ולשאול חברים האם זה מושך תשומת לב? מה המקור לדבר?
תשובה: א. אין הגבלות אך נכון להראות צנועים גם בזה. ב. אין ללכת עם מחשוף מלפנים או מאחור, אך אם אצבע או שתים נראות זה לא נורא ועדיף לכסות כל הגוף עד הצוואר. ג. בגד הדוק לגוף שמבליט את הגוף זה לא צנוע. ד. כנ"ל. ה. שסע בגובה של 20 סמ' מהקרקע ולא יותר. ו. בהלכה נזכר לא ללכת עם בגד אדום. מכאן הכלל לא ללכת בצבע חזק בולט. אך אין בזה כללים וצריך לשקול כל אחד לעצמו מתי הצבע אינו צנוע.
שאלה: שיעור כזית מצה: הרב כותב בפניני הלכה לפסח שבשיעור חזון איש הכזית הוא כשני שליש המצה ואילו לשאר הפוסקים כזית הוא שליש מצה בלבד ועל כן את הכזית הראשון ראוי לאכול בשיעור חזו"א כי הוא מהתורה ובשאר הכזיתות אפשר לאכול שליש מצה בלבד. הבנתי מדברי הרב שבכזית הראשון והשני אוכלים יחדיו כשני שליש מצה ובזה יוצאים ע"פ כל הדעות. אינני מבין, אם אנחנו טוענים שלכזית הראשון צריך שני שליש, צריך לאכול עוד שליש לכזית השני מדברי חכמים, כלומר סה"כ כמצה שלמה. אם כן למה מספיק לאכול כשני שליש מצה ואיך יוצאים בזה ידי חובה?
תשובה: באכילה הראשונה של מצה אנו אוכלים לכתחילה כשני שליש מצת מכונה. וזאת משני טעמים, א' כדי לצאת בשיעור כזית גם לפי הנו"ב וחזו"א. ב' כדי לאכול שני זיתים, על פי הרא"ש ורי"ו שכך נפסק בשו"ע תעה, א, לאכול שני זיתים כנגד שתי הברכות. וכיוון שלרוה"פ כזית הוא כשליש מצה, הרי שבשני שליש מצה יש שני זיתים. ואין צורך לאכול שני שליש מצה לכזית אחד ועוד שליש לשני, שבכלל השני שליש הראשונים יש גם שני זיתים. וק"ו שיש ראשונים רבים שאינם מסכימים לדברי הרא"ש, ואינם מצריכים לאכול שני זיתים אחר הברכות. וגם לשו"ע הפוסק עפ"י הרא"ש, רק מי שאוכל מהמצה החצויה והשלמה, צריך לאכול כזית מכל אחת מהן. ואף הוא יקח כשיעור שליש מכל מצה, ויצא ידי אכילת שני זיתים. וכיון שבסה"כ אכל בבת אחת שני שליש מצה, הרי שגם יצא ידי שיעור חזו"א.
שאלה: האם חובה לבדוק את החמץ: האם יש חובה לבדוק את החמץ לפני פסח אם איננו נמצאים בבית כבר ביום יג'? אם חובה לבדוק מה נבדוק, הרי ברור כי יש שאריות חמץ בבית?
תשובה: כיון שמבטלים או מוכרים את כל החמץ שבבית כדאי להשאיר חדר אחד שלא למכור בו את החמץ כדי לא לבטל את המצוה ובו לעשות את הבדיקה, ומ"מ בודקים בלי ברכה כי נתקנה ברכה רק על בדיקה בליל י"ד (פניני הלכה הלכות פסח). הרב רואי מרגלית.
שאלה: הסמכת רבנים: מי רשאי להסמיך רבנים ולתת את התואר "רב"? מהם המקומות בהם ניתן ללמוד להיות רב? כמה שנות לימוד צריך? האם צריך מסלול מיוחד? האם כל תלמיד ישיבה יכול להיות רב? מהם התנאים לקבלת התואר?
תשובה: אין בהסמכת רבנים חוקים כתובים ויש רק מה שמקובל בעיני לומדי התורה ושומריה. ככל שהסמיכה נכתבת על ידי אדם גדול ומפורסם בחכמת התורה יש לה ערך רב יותר והיא מאפשרת התיחסות מתאימה למי שנסמך. במדינת ישראל יש ועדה הבוחנת מטעם הרבנות הראשית ומי שעומד במבחנים מקבל ממנה הסמכה, וזוהי אפשרות שניה המקובלת היום. לשם לימוד הרבנות מן הראוי ללמוד בישיבה גבוהה שבראשה עומדים גדולי תורה, וזאת מספר שנים בשקידה. ככל שירבה מספר השנים ויגדל הקשר האישי עם גדולי התורה תהיה בזה הכשרה טובה ויכולת בפסיקה בעתיד של אותו מוסמך. כמובן, שמלבד ההכשרה הכוללת יש צורך לדעת על בוריים את ספרי הפסיקה שעוסקים בהלכות הנדרשות מידי יום על ידי המון העם (רוב חלק "אורח החיים" ו"יורה דעה בשו"ע וחלק ב"אבן העזר", כל זה יחד עם המפרשים החשובים של השו"ע). כמובן שגם בזה יש דרגות שונות, ישנם בקיאים וחריפים מאוד וישנם בינוניים, והכל תלוי בכמות השקידה ואהבת התורה של הלומדים.
שאלה: מוסר ואמונה: מהו המשקל שהיהדות נותנת למוסר הטבעי הן במקרים בהם ההלכה לא הביעה את עמדתה והן במקרים בהם נמצאת סתירה בין המוסר להלכה?
תשובה: המוסר האנושי הטבעי מקורו במוסר האלוקי שבתורה. המוסר האלוקי הוא מוסר עליון מוחלט, והמוסר האנושי הוא מוגבל לפי מגבלותיה של האנושות. על כן במקום שיש סתירה בין המוסר האלוקי למוסר האנושי - נדחה המוסר האנושי מפני המוסר האלוקי. ההלכה והאגדה הם מוסר אלוקי. התורה מדריכה אותנו להיות מוסריים ולחפש בשכלינו את כל הדרכים איך להיות טובים ושלמים כמו שנאמר: "ועשית הטוב והישר". ובדרכי החינוך בפועל אמרו חכמים: "דרך ארץ קדמה לתורה" ואולם גם הדרכה זו מקורה בתורה.
שאלה: לפתית וכמון בפסח: ברצוני לברר מה דין ליפתית וכמון לפי מנהג האשכנזים בפסח?
תשובה: הלפתית גדלה בתוך תרמילים בגבעול ומפיקים ממנה שמן בשנים האחרונות לתעשיית המזון. נחלקו האחרונים האם שמן זה שייך בגזירת קטניות. הבד"צ של העדה החרדית אוסר, ואילו הרב פיינשטיין באג"מ התיר כיון שלא על זה היתה הגזירה, וכן לא גזרו על שמן המופק אלא רק על הקטנית עצמה. כל זה בקצרה והרחבה על הצמח ותהליך ההפקה וכן הדעות השונות, ניתן למצוא בהערות של פניני הלכה על פסח בנושא הקטניות. לגבי כמון אין בעיה של קטניות אך חייבים כשרות לפסח כי לעתים מערבים בזה חמץ כדי להעשיר את הכמות או למניעת לחות. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מצוות או מידות?: האם הקפדה במצוות חשובה יותר מהקפדה על מידות? מדוע אנשים מקפידים שלא יהיה פרור חמץ בבית (למשל), אבל לא יהיה להם איכפת שהנקיון יתבצע ע"י כעסים ומריבות רבות? הרי גם בזה יש איסור של "ואהבת לרעך כמוך", לא? מה היחס בין מוסר והלכה?
תשובה: כבר אמרו חכמים: "הוי זהיר במצוה קלה כבחמורה", לכן אין מקום להבדיל בזהירות בין מצוה אחת לשניה, ובכל אופן ישנם גדולים שכתבו שתיקון המידות חשוב כמו הרבה מצות ביחד. כך כתב בספר שערי קדושה לר' חיים ויטאל, שכל מצוה שקולה כנגד כל המצוות כולם. וכן מובא בשם הגר"א כי נקל ללמוד את כל הש"ס מלתקן מידה אחת. ומה ששאלת מדוע ראינו שישנם המקפידים על המצוות המעשיות בדקדוק רב אך אינם נזהרים במצוות בין אדם לחבירו דבר פשוט הוא שזוהי חולשה גדולה שעליה העירו במשך כל הדורות מהנביאים ועד התנאים וחכמי המוסר בדורות האחרונים. יתכן שחולשה זו נובעת מתוך שההלכות המעשיות מוגדרות בפרטי פרטים ואילו הלכות המידות אינם מוגדרות כל כך כי זה שייך לטבע הנפש. וקשה לקבוע לאדם איפה הגבול של איסור הכעס והגאוה, הליצנות הזלזול הפנימי וכבודם של אנשים, ובכבודה של התורה וכדומה. ובעיקרון הדרך הישרה היא לתקן גם את המידות לא פחות מתיקון המצוות, אלא שכאן יש צורך לסבלנות מרובה כי אין זה פשוט לתקן את טבע האדם בבת אחת, ויש לעשות זאת בזהירות ובמשקל כדי להשיג תוצאות טובות. להרחבת הנושא: מוסר מול אמונה והלכה.
שאלה: בית חדש בישראל: מה נהוג לעשות כאשר בונים בית חדש בישראל או כשעוברים לגור בדירה חדשה? מה יש לברך והאם יש דברים נוספים לעשותם ע"מ לחזק את יושבי הבית?
תשובה: למנהג הספרדים עושים חנוכת הבית ואומרים בו נוסח שלם של דברי תורה ותפילות (יש גם חוברת מיוחדת לחנוכת הבית). האשכנזים נוהגים להודות ל-ה' ולקבוע איזה לימוד תורה בבית כדי שחיי הבית יתחילו בקדושה. בכל מקרה, עיקר המנהג הוא כאשר קונים בית ולא כאשר שוכרים לתקופה מוגבלת. אולם תמיד ראוי להתחיל כל דבר בקדושה.