LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מגוריים אצל הורים מבוגרים לאחר גירושים: לכבוד הרב אני רושמת שאלה זאת בשם הוריי המבוגרים - מעל גיל 70 - היות והם חסרי אונים. לפני כ- 3 שנים אחי הבכור היום בן 50 התחיל בתהליך של חזרה בתשובה עקב כך הוא התגרש לפני 3 חודשים. בזמן מתן הגט ביקש מהוריי לעבור לגור איתם לשבוע גג 10 ימים. כמובן שהוריי הסכימו לקבלו בביתם. הוריי אנשים מבוגרים, אבי חולה בסכרת ולחץ דם גבוה ומאוד קשה להם האירוח של אחי כבר מעל 3 חודשים. יש לציין כי בגלל מערכת היחסים בינו לבן גרושתו ולבין בנותיו - שהותו של אחי עוד יותר מקשה היות וכל היום יש צעקות בטלפון ואווירה של כעס. הורי ביקשו ממנו כמה פעמים למצוא את דרכו - אך לשווא. אחי יושב כל היום בבית ומתפלל - הולך רק לבית כנסת וחוזר. דבר שמאוד מקשה עליהם היות והוא כל היום בבית. לפני כמה ימים הגיע אחי ואמר כי הרב שלו אמר לו שהוא צריך להשאר בבית של הורי שנה - ברגע זה אבי התמוטט. הוא כל הזמן קיווה שאחי יעזוב בטוב ומרצונו. אין ביכולתם הנפשית והפיזית לארחו בביתם למשך שנה - הם לא מבינים מאיפה זה הגיע. אדם בן 50 חייב למצוא את דרכו באשר היא, ולא להיות לטורח על הוריו המבוגרים - הם מארחים ומקבלים בשמחה את הילדים, הבעלים והנכדים אבל כל אחד הולך לביתו ולדרכו בסוף היום. אבקש לדעת האם יש הלכה האומרת שהוא צריך להשאר בבית הורי - או האם יש הלכה שאומרת שמפאת כיבוד אב ואם הוא צריך לעזוב. כל הלכה או פסק שישכנע אותו לעזוב יעזור מאוד. אני פוחדת מאוד שאם הוא ישאר אצלם יקרה אסון - אבי לא ישן, עצבני וכועס בגלל כל המצב שנוצר. ושנה טובה
תשובה: אין ספק שאחיך צריך לעזוב את בית הוריך. יש בכך גזל והסגת גבול. אני בטוח שהרב שאמר לאחיך להיות בבית הוריו שנה לא מכיר את המציאות. אותו רב צריך לשמוע את הוריך ואז ישנה את עמדתו. זה לא נוגע רק למצוות כיבוד אב ואם, זה יותר יסודי ופשוט. הבית של הוריך ואחיך הוא רק אורח. אין לו זכות לכפות את שהותו בבית הוריך אם זה פוגע בהם.
שאלה: ניתינת שרות לקוחות בשבת: האם מותר לעבוד במכירת שרות הניתן בשבת? אני אמורה למכור לחברות שרות מענה קולי שינתן ע י מוקדנים גם בשבת. אני לא עובדת בשבת אבל המוקדנים כן.
תשובה: אם המוקדונים נרכשים גם לימות החול אלא שיש כאלה המשתמשים בהם בשבת -מותר. אך אם המוקודנים נמכרים במיוחד לשבת - אסור.
שאלה: דיני טילטול במאחז בשבת: רציתי לשאול מספר שאלות הקשורות למאבק על ארץ ישראל והשהייה בגבעות ובמאחזים בשבתות. 1. האם מותר להסתובב בגבעה ובסביבותיה עם סכין לצורך הגנה עצמית (יש סיכון של הגעת ערבים), כאשר אין עירוב, ואני שובת בגבעה? 2. במהלך השבת אני הולך על הכביש מהגבעה ליישוב הסמוך לצורך התפילות, ויש חשש שערבים ישליכו עלי חפצים ממכוניות חולפות (דבר שקרה בעבר), האם מותר לי להחזיק אבן בידי לאורך ההליכה לצורך תגובה? 3. אם יש עירוב בגבעה, ואני רוצה ללכת מהגבעה לגבעה אחרת (כדי להראות נוכחות), האם מותר לי לצאת מהעירוב עם הסכין (יש בכך צורך להגנה עצמית)? 4. לפעמים כשאני הולך בשבת מהגבעה ליישוב יש ג יפ עם חיילים שבא ללוות אותי. כאשר אני הולך ברגל הג יפ נוסע לאט ועוצר לעיתים מזומנות. האם לא עדיף שאעלה על הג יפ וכך הוא יסיע אותי במהירות ליישוב ויהיה פחות חילול שבת? 5. האם מותר לי להסתובב בגבעה עם פלאפון (כאשר יש צורך ביטחוני בכך) בשבת. והאם זה מותר גם כשאין עירוב? 6. בהמשך לשאלה הקודמת, האם מותר שכמה מהחברים יסתובבו עם פלאפון למרות שהצורך הקריטי הוא רק באחד, אך יש תוספת ביטחון אם עוד חברים ישאו פלאפון?
תשובה: קשה לענות על שאלות אלו בלי להכיר מקרוב את המציאות המדויקת.
שאלה: סיום מסכת משניות בציבור: האם צריך לעשות סיום מסכת של משניות בציבור ובסעודה, האם זה חיוב? ואם אני לא רוצה להטריח את הציבור או מתבייש? מה מינימם של הכיבוד לסיום הזה?
תשובה: אין חובה לעשות סיום מסכת על משנה, ואם תרצה אפשר לתת כיבוד קל כמו עוגיות ושתיה קלה ותזכה ללמוד ולסיים גם משנה וגם גמרא.
שאלה: קידוש ביום כיפור שחל בשבת: בענין חולה ביום כיפור שהותר לו לאכול, האם עליו לקדש לפני שאוכל כשחל יו"כ בשבת כמו השנה? אם עליו לקדש, האם כל אדם גם שצם צריך לכוון בתפילת לחש בערבית ב מקדש השבת לצאת יד"ח קידוש מדאורייתא קידוש בדברים, שכן ביו"כ שחל בשבת יש דין קידוש אך רק בדברים ולא על היין? בענין ההבדלה במוצאי יו"כ שחל בשבת, נפסק שיש לברך על הבשמים או שזו ברכה לבטלה?
תשובה: לא מקדשים מכיוון שזה לא יום שח אמרו שחייב בסעודה ולכן לא שייך קידוש. לעניין הבדלה יש בזה 2 שיטות, רוב המנהגים הם לא לברך.
שאלה: עירוב תבשילין: ראיתי את התשובות שבאתר לגבי עניין זה ולא מצאתי את אשר חפשתי. איך עושים עירוב תבשילין, מהו עירוב תבשילין, למה עושים אותו ומתי?
תשובה: אני מצרף לך קישורים לשיעורים הנמצאים באתר בנושא עירוב תבשילין. קול צופייך - הרה"ג מרדכי אליהו. הלכות ערוב תבשילין - הרב בנימין במברגר. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שינוי שם משפחה: האם יש משמעות מיוחדת לשם משפחה או שאין חשש ואני יכול לשנות גם ללא סיבה חשובה? ואם זה לא נוח לאבי?
תשובה: שם משפחה אפשר לשנות ללא חשש. אמנם עדיף לבחור בשם בעל משמעות בעברית. אם לאביך זה לא נוח, כדאי לדבר איתו ולהסביר לו מדוע אתה רוצה לשנות את שם המשפחה. בבית חשוב יותר משם משפחה.
שאלה: הכרת לקב"ה: התפרסמו היום ציוני הבגרות ואני שמח עד מאוד מהתוצאות שלי, התוצאות גדולות מהציפיות!. אני יודע בוודאות שלולא עזרת הקב"ה לא יכולתי לקבל ציונים אלו. על כן, אני מבקש למצוא דרך להודות לקב"ה. אני כמובן אתפלל את מודים יותר חזק, אבל אני מחפש משהו הרבה מעבר - האם יש איזשהו מעשה סמלי שוכל לעשות או כול דבר אחר שיבטא את הכרת ה שלי כלפיו?
תשובה: ללמוד כמה שעות תורה בדבקות בשמחה. יש בזה הבעת עמוקה.
שאלה: נשואי כהן עם קראית שקבלה יהדות: אני בחורה קראית מצרית. הכרתי בחור ממשפחת כהן.ואנחנו רוצים להתחתן. אם אני מקבלת את התורה שבעל"פ יוצאת מהיותי קראית והופכת להיות יהודיה כשרה לפי ההגדרה שלכם, האם עדיין יש בעייה להתחתן? איזה רבנים מתירים נשואים אלה? אשמח לקבל שמות נ.ב:אחותי לפני 12 שנים התחתנה גם עם כהן וקבלה מיכתב מרב גדול מאוד בירושלים שהתיר להם להינשא.
תשובה: תפני בבקשה לרבנות הראשית, הם יפנו אותך לרב המתאים.
שאלה: שימוש בשבת בברז המופעל אוטומטית: האם מותר להשתמש בשבת בברז או מתקן אחר המופעל אוטומטית (ע"י קרן אלקטרונית או משהוא דומה) כאשר שמים שם את היד?
תשובה: אין להשתמש בברז כזה, ורצוי לנתק את הקרן לפני שבת כדי שלא יכשלו בזה גם אחרים.
שאלה: סדר הפרשת תרומות ומעשרות מראש: ראיתי שהמכון הציע לבצע כשהילדים אוכלים מהגינה "הפרשה מראש". אשמח אם הרב יוכל להסביר לי מה זה וכיצד זה פועל. אשמח אם הרב יוכל לומר לי מהו הנוסח של הפרשה זו.
תשובה: הפרשה מראש אנו ממליצים עד שבוע מראש, לעשות הפרשה ביום קבוע בשבוע. לוקחים כמות של פירות תלושים, לפחות מעט יותר מאחוז ממה שילקט כל השבוע (על פי הערכה, ותמיד צריך לקחת מעט יותר כדי שלא תהא כמות חסרה). בכל אופן, לפירות רגילים כדאי להפריש כרגיל לאחר קטיף אבל במקרה שיתכנו בעיות אזי אפשר להפריש מראש. ומפרישים לפי הנוסח של הרב קוק (משפט כהן לה). נוסח סדר הפרשת תרומות ומעשרות על להבא: תולש פרי אחד, או שנים או יותר, ואומר: הנני קובע פרי זה, - או פירות אלו, - שיהיה להפריש מזה תרומה גדולה ותרומת מעשר, על כל מה שאני - או מי שהוא מבני ביתי או כל מי שיאכל מפירותי - עתיד לתלוש ולאכול מפירותי. וחוזר ואומר: כשיעור גודל חטה אחת מצד התחתון של פרי זה הרי הוא תרומה גדולה על כל הפירות, שאני או מי שהוא מבני ביתי או כל מי שיאכל מפירותי - עתיד לתלוש ולאכול, בכל פעם, עד שיתמלא כל הפרי ויעשה כולו תרומה. ואחר כך נוטל פרי תלוש אחר ואומר: אחד ממאה ממה שיש כאן בצד התחתון של פרי זה נגד כל מה שאתלוש ואוכל, אני - או מי שהוא מבני ביתי או כל מי שיאכל מפירותי - בכל פעם, יהי' מעשר. ושאר חלקי מעשר יהיו בצד התחתון של כל הפירות, שאני - או מי שהוא מבני ביתי או כל מי שיאכל מפירותי - עתיד לתלשן, לכשיתלשו מעכשיו, ואותו חלק המאה מעשר שבפרי התלוש הזה יהי' תרומת מעשר על המעשר של הפירות המחוברים, לכשיתלשו. ואם ישאר מהפרי, שיחדתי לתרומה גדולה, או מהפרי שיחדתי לתרומת מעשר, אחר כל היום והלילה של אכילתנו מהפירות שנתלוש, יהי' הנשאר ג"כ תרומה בכל מקום שהוא סמוך לתרומה ולתרומת מעשר שלמעלה. ומעשר שני יהי' בצד העליון של כל הפירות, שאוכל אני - או מי שהוא מבני ביתי, או כל מי שיאכל מפירותי - לכשיתלשו, ויהיו מחוללין ופדויין (הן וחומשן) על פרוטה, או שוה פרוטה, שיחדתי לפדות בה מעשר שני. ובשנת מעשר עני יאמר כן, שהוא מיחד את הצד העליון למעשר עני. ובכל פעם שתולש לאכול יאמר: אני סומך על מה שפירשתי בשעה שקראתי את שם התרומ"ע על הפירות התלושין, שיחדתי אותם לתרומ"ע על הפירות הללו לכשיתלשו. (עה"ק ירושלים ת"ו, שנת תר"ץ). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: יחס הדת למדע: מהו יחס הדת אל המדע? הרי תאוריית האבולוציה הוכחה כנכונה ומכאן האדם הוא לא באמת נזר הבריאה, האם זה נכון?
תשובה: נכתבו על כך ספרים רבים. למרות שתאוריית האבולוציה לא הוכחה בשלמותה יש חלקים מסויימים בתורה הזאת שמדברים על התפתחות שיתכן שיותר מוכחים. אולם חלקים אלו אינם סותרים את יסודות האמונה. בוודאי שהעמדה שמוצא האדם מהקוף לא הוכחה. בוודאי אין הוכחה לכך שלא נברא בשלב מסויים אדם ביצירה ישירה אלוקית. יש ספר של קורמן שמדבר על כך. יש ספר של פרופ' אביעזרי שמראה את ההתאמה בין השיטות המדעיות על בריאת העולם  המפץ הגדול  לאמונת היהדות.
שאלה: לתת תרומות ומעשרות לכהנים וללויים: אם הפרשתי תרומות ומעשרות, האם אני נותן את התרומה לכהן ואת המעשר ללוי?
תשובה: א. תרומה ניתנת לכהן רק בדבר שהוא יכול להנות בה, למרות שאנו טמאי מתים, כגון: שמן למאור, תרומה טמאה למאכל בהמה (לדעות שהדבר מותר). ב. מעשר ללוי יש לתת, ומי שלא נותן בודאי הרי זה גוזל את השבט. כמו כן בשנה הבאה יש לתת גם מעשר עני. כתיבה וחתימה טובה בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: גניזה בכריכת ספרים: אני עוסק בתיקון וכריכת ספרים. חלק מעבודתי היא לקדוח ספרים (על מנת לחזקם) או להחליף חלקים מדפים קרועים וכדו. שאלתי היא, האם בחלקי דפים שאין עליהם כיתוב כלשהו או בנסורת שיוצאת מהקידוחים יש קדושה המצריכה גניזה? האם זה משנה אם מדובר בספר חדש או ישן שכבר למדו בו? אציין שקשה לעקוב אחר כל פירור או חלקיק דף על מנת לגונזו. אשמח עם הרב יכול גם להפנות אותי למקורות בנושא. תזכו למצוות!
תשובה: אם אין כיתוב לא צריך לגנוז, אין הבדל בין ספר חדש לישן. אין הרבה מקורות לדיני גניזה.
שאלה: לקזז מעשר כספים: 1. אם בחודש אחד נתתי מעשר בסכום גבוה בהרבה מ10 האם אני יכולה בחודש הבא להתקזז ולתת פחות? 2. האם תוכנית חסכון שמיועדת לכספי חתונה לילדה בת 12 נחשבת ככספי מעשר?
תשובה: 1. אפשר לקזז 2. זה לא נחשב כספי מעשר.
שאלה: קידוש בשבת על משקה חריף שאינו יין: אצל אבי היה נהוג לקדש בשבת בצהרים על משקה חריף שאינו יין וברכתו שהכל, האם אפשר לי להמשיך במנהג זה? ומה מקורו?
תשובה: אכן יש שנהגו כך אולם הם לא נהגו כהלכה כי לא קידשו על רביעית. לא מומלץ להמשיך במנהג זה. כמו כן, שתיית אלכוהול מזיקה לבריאות, בפרט על קיבה ריקה.
שאלה: להתלונן על מוצר פגוי בכדי לקבל פיצוי: לפני כשנתיים התקשרתי לחברת מזון והתלוננתי על מוצר פגום. המטרה הייתה לקבל כפיצוי מוצרים בחינם כדי לחסוך את קנייתם מחשבוני. אני מתביישת להגיד כי התלונה לא הייתה מוצדקת כלל וכעת אני רוצה לשוב על כך בתשובה, אך כיצד ניתן להשיב את הגזל? השתמשתי במוצרים ואני לא מצליחה לחשוב על דרך להשיב את הנגזל? במה עלי להתחזק?
תשובה: הדבר פשוט מסברא, שאדם שקיבל מחברו דבר מה במרמה, חייב להשיב לו את מה שקיבל. כמקור לכך אפשר להביא את מה שכתב השולחן ערוך (בחושן משפט סימן רלב' סעיף א'), שאדם שקיבל מחברו כסף וראה שחברו נתן לו יותר ממה שהיה צריך, אם יתכן שחברו טעה עליו להשיב לו את הסכום העודף. ונלמד בקל וחומר למקרה שהטעה את חברו, שודאי שחייב להשיב. לכן עליך להשיב את מה שקיבלת, והחוב הוא סכום הכסף שקיבלת עבור קניית המוצרים. הדרך שנראית לי להחזרה, היא לשלוח מכתב לשירות הלקוחות של החברה, ולכתוב בו את מה שקרה, ושאת מעוניינת להשיב את שקיבלת, והם כבר יגידו לך באיזו דרך לשלם ולמי. אם הם ימחלו לך, כיוון שזה במכתב רשמי, אפשר לסמוך על כך שזה נעשה ע"י מי שמוסמך למחול (וזו הסיבה לעדיפות של מכתב על טלפון לשירות לקוחות). אם את מתביישת, את יכולה לבקש מחברה שתשלח מכתב שבו מספרת על חברתה כנ"ל, בלי שתזכיר את שמך. לסיום, ברצוני לחזק את ידך, בתשובה שאת עושה. אשריכם ישראל, הבאים להיטהר לפני הקב"ה, ובמיוחד בימי קודש אלו. בתשובה לשאלתך במה עליך להתחזק: ישנה היום נטייה לחוסר הקפדה על 'רמאויות קטנות', כגון אלו וכגון דיווחים כוזבים לצורך קבלת הטבות וכדומה. נראה לי, שאם תדקדקי מהיום על דברים אלו, זו תהיה תשובת המשקל נאותה. הרב ניר סיני
שאלה: לחבר פלטה בראש השנה: האם מותר לחבר את פלטת השבת בר"ה עצמו לשעון שקע כדי שתדלק לאחר זמן, לפני שבת?
תשובה: מותר
שאלה: שמחה ועצב יחד - בעקבות הפיגוע: עקב הפיגוע שאירע סמוך לחברון בכ"א אלול התש"ע עלה בי שאלה - לו יצוייר שהיה מצווה וחיוב מן התורה לשמוח בכל עת ורגע בחיים כיצד נוכל לקיימה בשלמות - אם בכלל - כשיש חדשות ובשורות רעות כאלו.? ואף אם נשיב שהשמחה נובעת מאמונה וביטחון בה שהכול לטובה וכו - אין זה מתרץ כלל שהרי המקרה הרע עדיין קרה וצריך להרגיש את הכאב שבה מהסיבה שאנחנו יצורי אנוש וגם מוכרחים אנו לחוש ולהשתתף בצער של הזולת ושל עצמנו וככל הידוע לי אין אפשרות לחוש שתי רגשות סותרות זו מזו בו זמנית?
תשובה: יש מצוה לשמוח בקיום המצות ומאחר שהדר בארץ ישראל מקיים מצוה כל הזמן עליו להיות בשמחה תמיד, כך כותב השל"ה. ואם היה מקרה שמאד מצער, הרי הוא בצער מחמת המקרה ובשמחה של קיום המצוה כאחד. כמי ששמע שמועה משמחת, כגון: שנולד לו בן ומיד שמע על פיגוע מצער, הרי הוא שמח על בנו ומצטער על הפיגוע.
שאלה: אישה שלא הדליקה נרות בגלל לידה: לקחתי את אישתי ללדת והגענו אחרי כניסת שבת לבית החולים. היא לא הדליקה נרות. האם היא צריכה להדליק נר נוסף כל שבת, מה עליה לעשות?
תשובה: לענ"ד אינך צריכה להדליק נר נוסף, כיון שלדעת הרבה אחרונים שאשה שלא הדליקה נרות שבת מחמת שנאנסה, אינה צריכה להדליק נר נוסף.
שאלה: עשיית חלונות בסוכה: מדוע קיימים בסוכות שלנו חלונות (עושים חור בצורת ריבוע, בערך מטר על מטר), האם אין בזה פגימה בדופן, הן מלמטה והן מלמעלה?
תשובה: אין בחלונות בעיה של פגימה בסוכה. כשם שבבית יש חלונות כך גם בסוכה אין בעיה שיהיו חלונות.
שאלה: כיבוי נר הבדלה ע"י עשיית  פו : 1) האם יש בעיה לכבות את נר ההבדלה ע"י נשיפה בפה? 2) אם כן - השתמשנו בהבדלה ביין שביעית. כיצד עלינו לכבות את הנר?
תשובה: 1. בהלכה לא מוזכר איסור בנושא. 2. אסור לכבות את הנר ביין שביעית. יש להיזהר גם לא לשפוך מיין שביעית בשעת ההבדלה.
שאלה: חתונה בשנת אבל: אני נמצאת בשנת אבל, אימי נפטרה לפני כחודשיים. חברה טובה שלי מתחתנת בפברואר. אציין כי חברתי הינה חלק בלתי נפרד מחיי והקרבה ביננו מאוד מאוד חזקה (כמו אחות). האם מותר לי ללכת לחתונה? האם מותר לי להיות בחופה ובזמן הריקודים לשבת בצד, וזאת רק כדי לא להכאיב לה שאני לא נמצאת ביום שמחתה (כדי לשמח כלה). במידה ואין זה מתאפשר האם מותר לי לעבוד באותו היום באירוע בשביל שאוכל להיות בחתונה?
תשובה: האפשרות השלישית שהעלת טובה יותר ואפשר שתעבדי באולם ביום האירוע ובכך תוכלי גם להשתתף באירוע, אבל בלי זה אי אפשר ללכת לחתונה אפילו אם את יוצאת בזמן הריקודים כיון שגם האכילה באירוע אסור.
שאלה: שאלה מוסרית לסוכות: יש לנו גג בבניין שבו אנו גרים ושכנה נוספת בלבד (קומה 1). בעלת הדירה שלנו אינה מרשה לעלות לגג (אין סיבה ממשית לכך, בעלת הדירה היא אישה מבוגרת, קשת יום ועקשנית שלא רוצה שנעלה על הגג ללא שום סיבה מוצדקת והגיונית אלא פשוט חוסר רצון)כמו כן, גם לא מרשה לנו להשתמש במחסן ורוצה שיישאר ריק (שוב, ללא כל סיבה ממשית). אנו רוצים לבנות בע"ה סוכה. השאלה היא מה חשוב יותר, קיום מצוות הקמת הסוכה או הישמעות לבעלת הדירה? שאלה אחרת: אני רוצה בע ה זו השנה הראשונה לעשות תשליך, האם עושים את זה בערב ראש השנה? (ידוע לי על השעה, ועל המנהג רק לא ברור לי מהו אותו יום ראשון של השנה, האם ערב החג?) הייתי לפני כמה שנים אצל רבנית שייעצה לי לעשות תשליך וגם לטבול בים להוצאת עין הרע, האם ידוע לך כבוד הרב על פרטים? שכן, אינני זוכרת במדויק מה הרבנית אמרה לי (זה היה לפני ארבע שנים). אני זוכרת שהיא אמרה לי לומר תשליך ולטבול בים שלוש או שבע פעמים לצאת ממנו ולא להסתכל לאחור. ידוע לך במה מדובר?
תשובה: לגבי בניית הסוכה, השאלה האם יש לה זכות משפטית על המקום שאתם רוצים לבנות את הסוכה. אם יש לה זכות משפטית בודאי שאין לבנות שם סוכה שהרי סוכה גזולה פסולה ולא תצאו ידי חובה במצוות סוכה. אבל אם אין לה זכות משפטית וסתם היא קפדנית ללא זכות, אז אתם יכולים לבנות שם סוכה. תשליך ניתן לעשות מהיום הראשון של ראש השנה, הכוונה לא בערב החג אלא בחג עצמו, עד יום השביעי של חג הסוכות. אם לא עשית בראש השנה תעשה עכשיו. בנוגע לטבילה, לא ידוע על ענין של שבע טבילות. טבילה אחת היא דבר טוב.
שאלה: להרתיח מים בחג לצורך שבת: האם מותר לי להרתיח מים בחג על גבי הגז ולהעביר למיחם של שבת בכדי שלא יגמרו המים בשבת כשהמחם יהיה דולק מערב החג?
תשובה: מותר. רק לא לשכוח לעשות עירוב תבשילין לפני ראש השנה.
שאלה: תביעה שכנגד בבית משפט: נתבעתי בבית משפט. שאלתי היא האם מותר להגיש תביעה שכנגד בבית המשפט ללא אישור בית דין. ידוע שמבחינה משפטית טהורה (אזרחית) תביעה שכנגד מוגדרת כתביעה עצמאית, כך שהיא קיימת גם כאשר התביעה הראשית נמחקה וכד. האם מותר אפוא להגן על עצמי בבית המשפט (שלזה אני אנוס) וגם לתבוע או שאני צריך בשביל לתבוע לקבל אישור בית הדין?
תשובה: במקרה וכבר נתבעת על ידי אחר בערכאות הנך אנוס ובוודאי שמותר לך להגן על עצמך. בכלל זה היא האפשרות להשתמש בתביעה נגדית כדי להגן על עצמך. הרב ניר אביב
שאלה: סליחות לפי נוסח חב"ד: אני נוהג להגיד סליחות לפי נוסח פולין (אני מתפלל נוסח אשכנז-ספרד). לפני 10 ימים עברתי ניתוח ולכן יותר נוח לי להגיד סליחות בבית כנסת של חב"ד הנמצא די קרוב לביתי. האם מותר לי להגיד סליחות לפי נוסח חב"ד, ומה ההבדלים בין נוסח פולין לבין נוסח חב"ד בכל הנוגע לאמירת סליחות?
תשובה: אין בהלכה נוסח קבוע לסליחות.
שאלה: ת על נזק רפואי: פניתי לקבלת טיפול אצל רופא שיניים. הוא ניסה לטפל ולא הצליח. בדיעבד, כאשר פניתי לרופא מומחה יותר התברר כי הרופא הקודם גרם לנזק בשן שדרוש טיפול מיוחד ונפרד בת נוסף. האם על פי ההלכה מותר לי לבקש מהרופא שישלם את שווי הטיפול הספציפי לתיקון הנזק שנגרם או האם הוא פטור משום שהוא ניסה לעשות כמיטב יכולתו ושלא באשמתו נכשל?
תשובה: אם הנזק ברור את יכולה מבחינה הלכתית לתבוע את הרופא הראשון. אנו יודעים שכאשר משלמים כסף לאומן וקילקל אזי חייב לשלם כדברי הגמ' בבא קמא דף צט עמ' ב' הנותן בהמה לטבח וניבלה, אומן - פטור, הדיוט - חייב, ואם נותן שכר, בין הדיוט בין אומן - חייב! וביאר שמואל שזה לדעת רבנן ולא כר"מ וכן בהמשך הגמ' בשם ר' יוחנן אמר רבה בר בר חנה אמר רבי יוחנן: טבח אומן שקלקל - חייב, ואפילו הוא אומן כטבחי ציפורי. והגמ' הביאה מקרה שבו לפי ר' יוחנן אומן פטור ותירצה כאן בחינם כאן בשכר. לכן העולה מגמ' זו שאם משלמים כסף לאומן וקלקל אזי חייב לשלם וכדברי הגמ' נפסק בשו"ע שו סעיף ד שאומן המקבל שכר והזיק חייב וביאר הסמ"ע שהיה לעליו להזהר יותר מכוון כסף. ולכן אם הנזק ברור יש לעילה הלכתית לתבוע ממנו את הנזק שכן אדם מועד לעולם בין במזיד בין בשוגג (ב"ק כו.). אומנם יש להעיר, שכל זה דווקא אם בודאי נעשה נזק ולא אם זה רק ספק שזה נזק שלו. זה נלמד ממעשה בגמ', "ההוא מגרומתא", שבו יש מעשה שרב הטריף את הבהמה ששחט האומן אך פטר את האומן למרות שהיה בשכר מכוון שזה היה רק ספק הלכתי אם זה טרף ומשם למדו שאומן חייב רק על נזק ברור ואינו משלם על נזק שאינו ברור. כך למד ההגהות אשרי בשם המהרי"חפרק ט' ס' טו ברא"ש. וכ"כ הרב המגיד. וכן פסק מרן בס' שו,ה. הרב אבישי חבר טוב
שאלה: מתנה למעביד- חנופה?: האם מותר לי להביא למנהלת שלי בעבודה מתנה צנועה לכבוד ראש השנה או שיש בכך משום חנופה? יש לציין, כי היא קנתה סתם כך לעובדים שי קטן ובנוסף ערכה לא מזמן ערב צוות בביתה וקנתה מכספה את האוכל. ולכן מתנה צנועה באה כהערכת על השקעתה.
תשובה: זו מערכת יחסים תקינה, אין בה בעיה.
שאלה: לענות לקדיש באמצע הלימוד: בבית הכנסת שבו אני מתפלל יש מניין מוקדם לתפילת ערבית. אני מתפלל במניין מאוחר יותר אך בזמן המניין המוקדם אני יושב במסדרון של בית הכנסת ולומד. בזמן הלימוד, אני שומע פחות או יותר את שליח הציבור וכך יוצא שלמרות שבד"כ הדלת סגורה - אני שומע כשהוא אומר קדיש, ברכו, קדושה (אם זה מוקדם יותר), וכו. האם אני צריך לעצור את הלימוד ולענות לדברים אלו? אם כן - האם כאשכנזי אני צריך לעמוד? בנוסף לכך ראוי להזכיר שזה די מפריע להפסיק כל רגע בשביל לענות בעיקר במצבים כמו סוף תפילת ערבית שאז יש כשלושה קדישים רצוף.
תשובה: אם זה מפריע ללימוד, אין אתה חייב לענות כאשר אתה במסדרון.
שאלה: תיקון ספרי תורה בעט: האם מותר לתקן ספר תורה מזוזות ע"י שימוש בעט נובע עט פיילוט? מדובר על תיקונים קטנים כמו השלמת אות, תיקון במקום קשה ספר ישן וכדומה.
תשובה: מותר, ובלבד שהדיו יהיה שחור ממש.
שאלה: רחיצה במים קרים ביום טוב: האם רחיצה במים צוננים ביום טוב מותרת לכל הדעות?
תשובה: כן.
שאלה: הגבעונים כעובדים זרים: שמעתי אדם שאמר שהגבעונים והכנענים שחיו בקרב עם ישראל בימי משה יהושע בן נון הם כמו העובדים הזרים של היום. הוא התכוון לרמוז שכמו שאז יהושע בן נון נתן להם לחיות בקרב ישראל, כך גם היום עלינו לעשות כך, ועובדה שהתורה מונה אותם "גרך אשר בקרב מחניך וגו. אז האם זו גישת התורה, לתת להם לחיות כאן?
תשובה: צריכים בכל תקופה לבחון ולבדוק מיהם ומהם. כיום אלה שבאים מסודן וכדו' - יש מי שטוען שמדובר במגמה של שונאי ישראל להציף את הארץ בעובדים זרים ולפגוע בפרנסה של עם ישראל. כמו כן טוענים שהפשיעה הגואה בשפלת החוף זה תוצאה של אותם אנשים. יש להם מגמה לפגוע בעם ישראל. הגבעונים בתקופת יהושע היו באמת עוזרים ומשרתים את עם ישראל ואילו פה יש מגמה לפגוע בחוסנו של עם ישראל בארצו. כשם שהמדינה מתנגדת לשיבת הפליטים מכיוון שזה יציף את המדינה ויהרוס את צביונה, כך גם עם העובדים הזרים יש מגמה לחלק משונאי ישראל להחדיר אנשים זרים ולפגוע במדינה. יש פה בעיה ביטחונית קיומית לעם היושב בציון וכל עם בריא צריך להתגונן מפניה.
שאלה: אחריות העם מול שלמות הארץ: 1. יש רבנים שאומרים: אחריות העם מול שלמות הארץ - אחריות העם קודמת. מה זה אומר אחריות העם? האם זה אכן חשוב יותר משליטתנו בכל הארץ? 2. המורה שלי שאלה אותי מה הדבר הכי חשוב בחיים, יש משהו כזה שהכי חשוב מהכל?
תשובה: 1. בוודאי שהאחריות כלפי עם ישראל היא הדבר החשוב ביותר אולם בשביל טובת העם ובגלל אחריותו כלפי כל עם ישראל אנו רוצים שעם ישראל יחזור אל עצמו יחזור ולמה שנותן לו כוח. ארץ ישראל וישובה היא זו שנותנת כוח לעם ישראל. אין כאן ערכים שמתנגשים אחד בשני. אם דברי הרבנים ששמעת נוגעים לכך שבשביל ירושת הארץ אין לפלג את העם, זה נכון. אסור לחלק את העם לשניים אולם לא כל מחלוקת וויכוח שיש בעם ישראל גורם לפילוג. דווקא אנשים אוהבים וקשורים מרשים לעצמם לחלוק, להתווכח ולהשאר עם אחד. ויכוחים ומאבק על עמדות הם דבר לגיטימי. החרמות ופילוג מוחלט ח"ו. 2. הכי חשוב בחיים זה לקדש שם שמים.
שאלה: אבקת תולעים: 1. האם מותר לאכול אבקה שעשויה מתולעת שהתביישה והתפוררה לגמרי לאבקה דקה כמו קמח? 2. מה הדין אם החתיכות הם בגודל של מילימטר בערך?
תשובה: אין לאכול אפילו את האבקה המתוארת, כדין היוצא מהטמא. אולם אפשר לאכול כאשר זה בתערובת מכיוון שהיא בטלה ברוב. כל שאינו שלם הוא בטל, ולכן הגודל איננו קובע אלא אם הוא שלם או מרוסק. כתיבה וחתימה טובה בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מוצרים צמחוניים ללא הכשר: אני מתגוררת בארה"ב. האם מוצרים שמכילים רכיבים צמחיים בלבד, ללא חומץ, שאין להם הכשר - כשרים לאכילה?
תשובה: יש כאן מספר שאלות. א. אם המוצר בושל על ידי גויים יתכן שיש כאן בשולי עכו"ם (כפוף לשאלה האם עולה לשלחן מלכים). ב. האם בתהליך הבישול לא הוסיפו חומרי טעם וריח שאין עליהם כשרות. הגדרת רכיבים טבעיים איננו מבטל את נושא חומרי שימור וטעם. כמו כן, מותר להכניס אחוז נמוך של מוצרים נוספים. ג. רכיבים טבעיים זו הגדרה מאד מורחבת, ויש לבדוק האם יש מישהו שמפקח על כך, האם גוף ממשלתי אמנם בודק שאין תוספים? כתיבה וחתימה טובה בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תליית תמונה של דמות בודהיסטית: במקום עבודתי אני יושבת במשרד ובו מס אנשים. עמיתה לעבודה תלתה תמונה של בודהה על הקיר - כשלראשו דמויות כנראה של אלים מההינדויאיזם. רציתי לשאול האם יש לי בעיה הלכתית בכך, האם אני צריכה לחוש לטהרתה של נשמתי? לי אין כל חפץ בתמונה, וניסיתי גם להביע התנגדות - אך היא אומרת שזו האמונה שלה וזה מה שהיא מעונינת לתלות על הקיר שלה (שהוא כאמור במשרד שלי ואני רואה אותו). מה ניתן לעשות?
תשובה: אין לך בעיה עם תמונה זאת, אבל בוודאי שזה מאוס ליהודים כל תמונת עבודה זרה. וזכותך לדרוש להוריד את התמונה. ואם היא כל כך רוצה היא יכולה לשים את התמונה בבית שלה איפה שתרצה אבל לא במקום ציבורי.
שאלה: גירוד כרטיס חיש-גד בשבת: האם מותר לגרד בשבת את הציפוי האפור שנמצא על המקום המוסתר בכרטיס חיש-גד? והאם כרטיס זה הוא מוקצה?
תשובה: מוקצה, וכן יש בזה משום עובדין דחול ואולי גם מחיקה.
שאלה: זמן "צאת הכוכבים": רציתי לדעת מהו צאת הכוכבים, האם הוא זמן קבוע לאחר השקיעה או שזה משתנה לפי תקופות השנה קיץ חורף וכו, וא"כ, איך מודדים אותו? אשמח לדעת אם יש שיטות נוספות בדבר מלבד שיטת ר"ת.
תשובה: שאלת זמן צאת הכוכבים ושאר זמני היום היא שאלת רחבה שנדונה בספרות הפוסקים באריכות, אכתוב כאן רק בקצרה: שיטת הפסיקה המקובלת היום היא שיטת הגאונים שזמן צאת הכוכבים הוא כדי הילוך שלושת רבעי מיל לאחר שקיעת החמה ועוד זמן מועט. והוא גם הזמן שבו נראים 3 כוכבים בינוניים בשמים. (בגמרא נקבע הזמן כדי שיראו 3 כוכבים בינונים אולם כיון שאנו לא יודעים להגדיר מהם כוכבים בינונים יש צורך בכוכבים גדולים). זמן הילוך מיל הוא בין 18 ל-24 דקות ולפ"ז הילוך שלושת רבעי מיל הוא בין 13.5 דקות ל-18 דקות, ולזמן זה יש להוסיף עוד מעט. אלא שכתבו הפוסקים שלא תמיד נראים כוכבים בזמן זה ועוד שזמן החושך לאחר שקיעת החמה משתנה לפי עונות השנה וכן יש הפרש של כמה דקות בשקיעת החמה בין אזור גב ההר לשפלה ולכן יש מקפידים להתפלל ערבית רק לאחר חצי שעה או יותר לאחר השקיעה. אולם המנהג המקובל להתפלל ערבית כ-20 דקות לאחר השקיעה ובזה יוצאים לרוב הדעות ומ"מ ראוי לקרוא שוב קריאת שמע יותר מאוחר כיון שזו מצוה מהתורה. שיטת ר"ת שונה מהאמור לעיל ולשיטתו זמן צאת הכוכבים הוא רק 72 דקות לאחר השקיעה. יש פוסקים שכתבו שטוב לחוש לדעתו בצאת שבת וכד' אולם המנהג המקובל הוא כשיטת הגאונים. הטוב ביותר הוא להעזר בלוח זמנים הנכתב על פי הדרכות של תלמיד חכם מוסמך. הרב יוסף אפריון ניתן גם להעזר בלוח השנה הנמצא באתר.
שאלה: הגדלת סכום כתובה: ברצוני להגדיל את סכום הכתובה של אישתי (כרגע 180 אש"ח). כיצד אוכל לעשות זאת?
תשובה: פנה לבית הדין באיזור מגוריך, שם ידריכו אותך כיצד לעשות זאת. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: קיימת מוזיקה חסידית מזיקה?: בזמן האחרון יש קריאה גדולה בשם רבנים שונים שלא לשמוע זמרים חסידיים רבים וזאת בטענות שונות. יש טענות הלכתיות כמו שהם הולכים לערבי שירה מעורבים וכך הם חוטאים ומחטיאים את הרבים ועוד. ויש גם טענות עקרוניות על סגנון המוזיקה שלהם שבאה ממחוזות פרוצים אצל גויים ולכן המוזיקה הזאת מזיקה לאנשים ומכניסה בהם מחשבות רעות או אופי רע וזה למרות שהמילים מקורם במקורות. בהרצאות הם מביאים הוכחות רבות ממקורות יהודיים וגם ממחקרים שנעשו. מוזיקה כמו רוק, ראפ ודאנס משפיעים על האדם והופכים אותו ליותר בהמי. הלחן ברקע משנה בתת מודע של האנשים ומכניס בהם מחשבות ותכונות רעות וזאת הוכח במחקרים כפי שנאמר לעיל. השאלה: האם היהדות שוללת באמת סגנונות מודרניים כאלו ומאפשרת רק את המוזיקה היהודית הקלאסית??
תשובה: השאלה הינה שאלה תרבותית. הרבנים שאוסרים חושבים שהסגנונות החדשים יש בהם חשש לגלישה ולחיבור עם תרבות שהיא תרבות פרוצה והרסנית. הרבנים המתירים חושבים שבדור יש כוחות רבים שמתפרצים ודורשים מזון. יש לתעל את כל הרצונות לכיוונים של קודש ולא לכיוונים שלליים. לכן כל ההתפתחות המוזיקאלית שהיא קשורה לקודש תורמת לאומה ולא פוגעת בה.