LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אמונה בחייזרים וחוצנים: האם ע"פ היהדות יש איזשהי התייחסות לגבי חייזרים. האם הם פעלו בעולמנו ויצרו כל מיני דברים שלא ניתן להסביר אותם אלא ע"י או הקב"ה או חייזרים? האם האמונה בהם יכולה להיחשב לכפירה, כי כביכול נותנים להם כוחות לעשות מיני דברים?
תשובה: אנחנו מאמינים שהקב"ה ברא את עם ישראל ולפי החוכמה הפנימית עם ישראל הוא המרכז של הבריאה, כל הבריאה כולה מסתובבת סביב זה. אז אם הקב"ה ברא את המין האנושי על פני כדור הארץ ובתוך המין האנושי הוא בחר באברהם, יצחק ויעקב להיות אבותיהם של האומה הנבחרת, קשה לנו לומר שיש אנשים בפלנטה אחרת. אם התורה היא העיקר, אז איך יתכן שהתורה תגיע אליהם, הרי בדרך הטבע זה לא יכול להיות. אני אומר שיכול להיות, אבל לא מסתבר שיש חיים בפלנטות אחרות. אני לא אומר שזה בוודאות, אבל לפענ"ד בהבנתי בתורה אין חיים אחרים בפלנטות אחרות. יכול להיות שיש התפוצצויות, כמו שאנחנו רואים שלפעמים מטאורים, חלקי כוכבים וכדומה מתפוצצים וכשהם נכנסים לאטמוספירה הם נשרפים, ואנו רואים אור מזה או שומעים קול. והמדענים אכן אומרים שאילולא היה לכדור הארץ אטמוספירה הוא היה מופצץ בגופים כאלה, ולא היה מתאפשר בו חיים. אבל לא מסתבר לומר שיש חיים אחרים מחוץ לכדור הארץ.
שאלה: קביעת סעודה על פת הבא בכיסנין: אני ראיתי שמגדירים "קביעת הסעודה" לפי כמות (4 ביצים או שיעור שרגילים לשבוע ממנו). אבל לכאורה יש משמעות פשוטה בביטוי "קביעת סעודה": אדם האוכל פת הבא בכיסנין במקום סעודה שרגילים לאכול על לחם, להבדיל מקינוח ונישנוש. יש השלכות למעשה : - יהודי אוכל כמות גדולה של עוגיות לעונג שבת - הרי ברור שזה קינוח כי הוא אכל סעודה לפני כן. - יהודי נתקע בשבת בלי אוכל ויש לו רק קצת קרקרים עם חומוס - לכאורה הוא קבע סעודה למרות הכמות הקטנה.
תשובה: יש אמנם שמגדירים קביעת סעודה לפי כמות של 4 ביצים, אבל אנחנו לא פוסקים כך. המשנ"ב ע"פ הגר"א מגדיר שצריך כמות שאדם ישבע ממנה. למשל שלוקח 5 פרוסות עוגה וכוס קפה לארוחת ערב, במקרה כזה יברך המוציא, למרות שאם היה לוקח 2 פרוסות בסעודה היה מברך מזונות, כי אז זו לא סעודתו. מי שהתחיל לנשנש ולא התכוון לקבוע סעודה ונמשך ואכל כמות של שביעת קביעת סעודה, אז למרות שבירך מזונות בתחילה יברך ברכה אחרונה ברכת המזון.
שאלה: תרומות ומעשרות בעשבי תבלין: יש לי עציצים של עשבי תבלין (נענע, בזיליקום ופסטו). העציצים עשויים פלסטיק, נקובים, בתוך צלחת מפלסטיק, מונחים על רצפת בטון. עשבים אלה יכולים לשמש לריח טוב או כתבלין למאכל אך אינם נאכלים בפני עצמם. נענע משמשת לתה, העלים של הבזיליקום כתבלין לדג וכיו"ב. האם יש חובת הפרשת תרומות ומעשרות?
תשובה: אם אתה מגדל את העציצים הללו במיוחד כתבלין, לשיטת הראשון לציון הגר"מ אליהו שליט"א יש להפריש, ועל כן אנו מורים להפריש בלא ברכה על צמחי תבלין אלו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: משחקי תינוקות בשבת: האם מותר לי בשבת להביא לתינוק צעצוע שיש בו פעמון או צפצפה או כדורים מרשרשים שהוא ישחק בו? יכול להיות שהפעמון יצלצל כשאני אגיש לו את המשחק. והאם אני יכולה כשהוא מסיים לשחק לקחת ממנו את המשחק ולהניח בעגלה או בתיק?
תשובה: זה לא מוקצה, כיוון שהכלי מיועד לשעשע את התינוק, למרות שגם משמיע קול שעליו חכמים גזרו שלא לעשות בשבת. לכן אסור לך להשמיע בכלי קול אבל אפשר לתת אותו לתינוק.
שאלה: הרמת מתג חשמל בשבת: בליל שבת החשמל בבית נפל בזמן הקידוש. לא היתה ברירה והבן שלנו בן ה-10 הרים את המתג, והמתג שוב נפל כמה פעמים עד שניתקנו מכשיר כלשהו. האם יכלנו לעשות משהו אחר? גוי אין בסביבה ואנו לא מכירים.
תשובה: אין להשתמש בקטן לעבור על איסורי תורה. גם גוי הוא פתרון דחוק, אך בשעת דחק גדולה מותר להשתמש בגוי במקרה כזה. בהעדר גוי אין בררה אלא לאכול מאכלים קרים בחושך. ראויה היא השבת להתייסר בעבורה פעם אחת ע"מ שתזכו לקיים שבתות הרבה.
שאלה: קייקים בטיול וצניעות: אני תלמיד יב, ועוד כחודש אנחנו מארגנים טיול סוף שנה. התכנון הוא, שבסוף נעשה גם קייקים. האם אפשר לעשות קייקים בידיעה שיש שם גם בנות לא צנועות שעושות?
תשובה: לכתחילה אל תכניסו את עצמכם למצב כזה שתראו מראות לא צנועים.
שאלה: הכשלת הרבים באינטרנט: אם אני רוצה להעלות סרטון לאינטרנט אך אפשר לפתוח אותו גם בשבת ואנשים יכולים להכשל באיסור שבת בגללי, האם זה בעיה? הרי בכל מקרה הם מחללים שבת או שעל ידי נוסף להם עוד איסור?
תשובה: ברגע שניתן להעלות אותו בימי חול והאנשים על דעת עצמם מחליטים להעלות את הסרט בשבת, אין אתה עובר איסור.
שאלה: מעשר כספים מחתונה: אני מתחתנת בע"ה עם בחור ישיבה, שמתכנן (נכון לעכשיו) להישאר בישיבה בשנה הראשונה לנישואים, ואחר כך לצאת ללימודי חול. להורי אין כסף לתת את חלקם לחתונה, ואנו מתכננים לכסות את הוצאות החתונה בין השאר ע"י המתנות הכספיות שנקבל בע"ה. האם עלינו לתת מכספי מתנות החתונה מעשר כספים?
תשובה: רק אם יישאר לכם עודף נטו, לאחר נכוי ההוצאות, אתם חייבים במעשר. וגם אז רק אם יש באפשרותכם להתקיים לאחר הפרשת הצדקה.
שאלה: כסף שבא בעבירה: קיבלתי מתנה ממישהו שאני יודעת שמרוויח את כספו בעבירה כלשהיא. מה עלי לעשות עם הכסף? האם התשובה משתנה כאשר הכסף ניתן על ידו של עובר העבירה כצדקה?
תשובה: האם הכסף עצמו הוא זה שנגנב או שמדובר בכסף שבא תמורת רכוש גנוב?
שאלה: לימוד זכות בכל מצב: כשפלוני חוטא כלפיי במעשה כלשהו, האם אני בכל מקרה חייב ללמד עליו זכות או שאולי בכול זאת זה תלוי אם זה במזיד ואם המצב שקול ובכלל מיהו הבן אדם?
תשובה: הלכות אלו מפורטות בספר חפץ חיים. ההוראה של ח היא שבמקום שקול יש ללמד זכות אולם אם המצב לא שקול ניתן ללכת אחר הרוב ולא חייבים ללמד זכות. לכן במקום שמדובר על אדם שהוחזק כרשע אין חיוב ללמד זכות.
שאלה: מה לעשות בחופש?: עוד שבוע מתחיל החופש הגדול, אני בוגר כיתה ט (14). ושאלתי היא, מה הרב מציע לעשות בחופש ובאיזו מידה?
תשובה: החופש נועד להחלפת כח לקראת הלימודים אך לדעתי הוא היה צריך להיות קצר ולא ארוך כל כך. עליך לקבוע עיתים לתורה בכל יום. ולעסוק בפעילות חיובית ולא להיות בטל כי הבטלה מביאה ידי חטא. ככל שתעסוק יותר בדברים חיוביים כך תנצל מדברים לא רצויים.
שאלה: חובת בדיקה לגבי תולעים: שאלה עקרונית ובסוף שאלה מעשית- עקרונית- במידה ויש אפשרות לגלות תולעת שאפשר לראות בעין ע"י בדיקה לא שגרתית, כגון: השריה לשעתיים ואח"כ שטיפה וכו, האם מוטלת חובה, מידת חסידות, או שפטורים לגמרי מבדיקה כזו כאשר אין נגיעות שכיחה ואין לחשוש אפילו למידת חסידות לבדיקה כזו? כמו כן, היה מי שטען שכשם שיש מומחה ובקי לראיית מראות דמים כך יש מומחה לראיית תולעים ושהרב ויא הוא מומחה לתולעים (יודע מה לחפש ואיך לראות)- ומדובר על דברים שאפשר לראות בעין רגילה ולא לגבי סוגיית הזכוכית מגדלת. מעשית- חבר שלי שאל את הרב ויא לגבי צימוקים והוא אמר לו שכרגע יש נגיעות גבוהה ולכן רצוי לא לאכול כלל. ואם בכל זאת רוצים לאכול יש להשרות שעתיים במים ואח"כ לשפוך את המים לקערה ולראות אם יש נגיעות- ואם יש נגיעות לזרוק הכל. מפאת הספק עשינו כדבריו ולא מצאנו נגיעות אבל הצימוקים כבר התנפחו ואבדו את איכותם. כמו כן חמוציות וכד שהם שחורים יותר קשה לבדוק כך. לכן שאלתנו: 1. האם באמת הצימוקים ברמת נגיעות כל כך גבוהה (ומה מגדיר רמת נגיעות כזו המחייבת בדיקה)? 2. האם אנו חייבים כל הזמן להתעדכן ברמת הנגיעות, ואם כן, היכן מתעדכנים וכל כמה זמן? 3. האם לגבי כל הכשר עלי להתעדכן אם הוא טוב או לא, ואם כן, כל כמה זמן ואצל מי מבררים זאת ואיך? 4. האם יש חובת בדיקה המנעות מלאכול במקרה כזה שאיכות המוצר נפגמת כתוצאה מהבדיקה?
תשובה: א. כשיש נגיעות מרובה (יותר מרוב) חובת הבדיקה מהתורה. ובפחות מכאן יש חובה מדרבנן. במיעוט שאינו מצוי (שהוא מעט מאד ולא רגיל להמצא) הרי שאין חובת בדיקה. כגון, תולעת בתפוח והמצאות חרק הוא דבר נדיר מאד, ופחות ממעוט המצוי, ועל כן אין חובת בדיקה. אמנם הרב ויא שליט"א הוא מומחה לחרקים אולם לפי ידיעתי כשהוא בודק הוא מסתכל בעין רגילה ולא בזכוכית מגדלת. זה שהוא יודע מה והיכן לחפש זאת מעלה, אדם שלא יודע צריך ללכת ללמוד. 1. צמוקים חייבים בשרייה במים חמים על מנת לאכלם. 2. בד"כ הדברים קבועים ולא משתנים הרבה, כך שמספיק לדעת בערך. 3. כמו בכל הכשר צריך לברר את נושא החרקים באוכל המוגש. 4. למרות ירידה באיכות, אם התורה או חכמים צוו עלינו לבדוק הרי שאנו צריכים לבדוק למרות שיתכן שהירק יאבד או יהרס, וכן לא נתיר לאכול בלא בדיקת ריאה רק בגלל שהדבר קשה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דורם אשקלון
שאלה: סעודת אמנים : האם אפשר לעשות סעודת אמנים עם גבר אחד ו3 בנות?
תשובה: עדיף עשרה בנים, ותמיד לא כדאי להיות גבר אחד במחיצת שלוש בנות.
שאלה: פרשה לבר מצווה לפני סוכות: איזה פרשה יש לקרוא ביום חמישי י"ג בתשרי שלפני חג הסוכות?
תשובה: ה"ראשון" של פרשת "וזאת הברכה". בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: תפילת ערבית או ביקור של סבתא: חזרתי בתשובה לא מזמן, אני שומר שבת ומקפיד ללכת לכל התפילות. סבתי חילוניה, בגלל מגבלות מסויימות אין לנו אפשרות להפגש באמצע השבוע. בסוף השבוע הקרוב היא מגיעה אלינו לביקור קצר של שעה לאחר תקופה של כ-4 חודשים שלא התראינו. ביקורה יתרחש בדיוק בזמן תפילת הערבית כך שאצטרך לוותר על אחד משני הדברים. על מה לוותר?
תשובה: ראשית אני מברך אותך בברכת חזק ואמץ בדרך התשובה. עלה והצלח. אם תוכל לספיק את שתי המצות גם להתפלל במנין וגם לקבל את פני הסבתא זה הטוב ביותר. אם זה לא מסתדר אז תתפלל ביחידות אחרי הביקור שלה. ואם אתה לא רגיל עדין להתפלל בלי מנין תלך להתפלל בבית הכנסת.
שאלה: שיווק מוצרים לנסיון בחינם: אני משווק מוצרים באינטרנט. המוצרים נמכרים לצרכנים בארה"ב ואני מקבל עמלה בכל פעם שמוצר נמכר. יש להדגיש שאני לא מוכר את המוצר בפועל אלא משווק אותו ומעביר את הצרכן לאתר האינטרנט של החברה שמוכרת את המוצר. המוצרים משווקים כ-"נסיון חינם": 1. הצרכן משלם סכום נמוך (כ-3 דולר) עבור המשלוח של המוצר ומקבל אותו הביתה. 2. במידה והצרכן לא מבטל את העסקה בתוך 14 יום, הוא מחויב בת חודשי ובתמורה מקבל אספקה חודשית של המוצר. כל תנאי העיסקה (כולל החיוב החודשי לאחר 14 יום) מוזכר בדף ההזמנה באותיות קטנות. אני מניח שהרבה אנשים שקונים את המוצר כ"נסיון חינם" לא שמים לב לתנאים הללו (שכאמור מופיעים באתר אך בקטן). חבר שלי שמשווק את המוצר בדק עם רב והרב אמר לו שע"פ ההלכה, צרכן שמקבל מוצר בחינם צריך לחשוד ולבדוק טוב את תנאי העסקה, ולכן ע"פ ההלכה אין מניעה לשווק מוצרים כאלה של "נסיון חינם", והאחריות כולה מוטלת על הצרכן. בנוסף, אנחנו כאמור רק המשווקים של המוצרים ולא המוכרים בפועל. עשיתי גם קצת מחקר קטן בעצמי, בין היתר מצאתי את המאמר הזה: אך לא הצלחתי למצוא איסור על פעילות השיווק הזו של "נסיון חינם" שאלותיי הן: א. האם אכן, ע"פ ההלכה, אין מניעה לעסוק בפעילות שיווק שכזאת? ב. מה בדבר ההיבט המוסרי? הרי ברור שיש כאן איזושהי הטעייה של הצרכן: למרות שכל תנאי העסקה מופיעים באתר, הרי ברור שאם התנאים היו מופיעים באופן בולט יותר, לא כל הצרכנים היו מזמינים את המוצר.
תשובה: אמנם החותם על מיסמך מתחייב אף אם לא קרא את פרטיו. כך מפורש בתשובת הרמב"ן סימן עז' :"הודאה בחתם ידו והשטר בגופן של גוים והדבר ברור שאינו יודע לקרות ויש עדים שחתם עד שלא קראו, מכל מקום מתחייב הוא בכל מה שכתוב בו כיון שלא חשש לקרותו וסמך על הסופר. שכל הסומך על נאמנות של אחרים הוא גומר בדעתו להתחייב בכל מה שיאמר מי שהאמין על עצמו". מכל מקום, מסחר בצורה זו אינו בגדר משא ומתן באמונה ויושר. הרב חננאל פאטשינו
שאלה: ניו זילנד ואוסטרליה: אם אני רוצה לטייל בניו זילנד מתי עלי לנהוג שם שבת, האם בשבת או ביום ראשון?
תשובה: שבת חלה ביום השביעי לפי התאריך במקום בו אתה נמצא. לכן, גם בניו זילנד יש לשמור שבת ביום שבת שבניו זילנד. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: גזל רכוש ציבורי בים המלח: האם מותר לקחת הביתה, כשחוזרים מים המלח, חלוקי נחל וגושי מלח? האם יש בזה גזל רכוש ציבורי?
תשובה: לא נראה שיש מי שמקפיד על דברים כאלה.
שאלה: עגלת קניות עם מטבע: תוך כדי הליכתי ברחוב ראיתי עגלת קניות של הצרכניה ליד אחת מכניסות הבניינים. לקחתי את העגלה כדי להשיבה אל הצרכניה מדין השבת אבדה לאחר ההליכה הסתפקתי על עצם הדבר, האם אין כאן בעיה של חילול השם משום שמי שרואה אותי מוליך עגלה במקום שהוא רחוק מאד מהצרכניה - יכול לחשוב שלקחתיה לביתי (נגד רצון בעל החנות). כשהגעתי לצרכניה ובאתי להכניסה לשורת העגלות, הבחנתי שבחריץ המיועד - מונח מטבע של 5 שקלים. א. מה עלי לעשות במטבע זו? ב. מהי הפשיטות לספק שלי לגבי עצם ההחזרה? ג. האם מי שמוציא את העגלה משטח הקרוב לצרכניה נקרא גזלן שואל שלא מדעת?
תשובה: א. לכאורה אפשר לקחת את המטבע לעצמך, כי המכניס התייאש כבר ממנה והיא הפקר. ג. אם אין לו רשות לעשות זאת הוא נקרא שואל שלא מדעת.
שאלה: השתתפות בחתונה בשנת אבל על אח: אני בת 24 ונמצאת בשנת אבל. אחי נפטר מתאונת דרכים. האם יש איסור להשתתף בחתונת חברתי הטובה או שניתן להיות רק בחופה? האם יש הגבלות שונות החלות על הורים, והאם יש איסורים אחרים החלים על אחים?
תשובה: על אח או בן נוהגים את מנהגי האבלות למשך חודש בלבד. לאחר מכן מותר ללכת לחתונות ולקנות בגדים חדשים. את הקדיש יש לומר במשך 11 חודש. תנוחמו מן השמים, הרב בנימין במברגר
שאלה: דיני חמור בשבת: קרובי משפחתי גרים במושב ובמשקם הם מגדלים חמורים. בשבת הם מוציאים את החמורים מהדיר מכלאה שלהם ונותנים להם להיות בחופשיות, רצים אחריהם ומשתעשעים איתם. לפעמים הם גם קושרים אחד מהחמורים בחבל, מוליכים אותו ומטיילים איתו גם מחוץ למשקם, כלומר, הם מוציאים אותו מרשותם לרשות אחרת. לאחר כל זאת הם מחזירים את החמורים שמשוחררים בחוץ ואת החמורים שהיו קשורים בחבל לדיר מכלאה שממנו הוציאו אותם. וכל זה נעשה בשבת. האם כל המעשה הזה מותר בשבת? האם אין בזה משום "צידה", איסורים אחרים וכדומה? האם יש הבדל אם יש עירוב במושב לעניין הוצאת והולכת החמור בחבל מרשות לרשות? גם אם אין איסורין, האם ראוי שבשבת יעשו כדבר הזה? אציין שהם דתיים ושאין את מי לשאול במושב מכיוון שאין רב למושב. אודה לרב על תשובה מפורטת והדרכה כדי שאוכל לדעת כיצד ועל פי מה לנהוג. אם יש עניינים אחרים שקשורים לנושא שלא העליתי בשאלה אודה לרב שילמדנו.
תשובה: מבחינת האמת אין ראוי לעשות זאת בשבת, כיון שהדבר פוגם בקדושת השבת. מ"מ לענין צידה נראה לי שאין בזה איסור צידה כיון שהחמורים אינם בורחים והם נחשבים כניצודים ועומדים.
שאלה: מנהגי תקופת האירוסין: 1. מה המקור לטבעת אירוסין, ומה הטעם? 2. מה המקור לשבירת צלחת באירוסין, ומה הטעם? 3. האם נכון המנהג שבין האירוסין לבין החתונה החתן והכלה מתארחים לשבת זה אצל זו, אם כן, מדוע?
תשובה: א. נוהגים לתת מתנה או שי כשכותבים תנאים לשם התקרבות, כך היה מקובל בקהילות. כמו שכתוב, שפעם היו שולחים "סבלונות" בשידוכים. יש לשים לב שמה שאנו קוראים לו "אירוסין" הוא מה שנקרא פעם "שידוכין". אבל פעם היו מארסים, כלומר מקדשים, ורק אחרי כמה חודשים עורכים את החופה, מה שהיום עושים ביחד. "אירוסין" זה כיום שם מושאל אך עם משמעות שונה, כי בגמרא אירוסין זה כשהחתן אומר בפני שני עדים "הרי את מקודשת לי". ב. נוהגים בצלחת של חרס. בספר המנהגים הוא כותב שזה כדי להזכיר את החורבן בשעת השמחה הגדולה. נוהגים בחרס כי הוא ניתן לחיבור, בשונה מזכוכית, ורוצים לומר שהקשר הזה בין הצדדים יהיה קשר בר-קיימא שניתן לחיבור. ג. אין חיוב להתארח, אך מקפידים שלא ישנו באותו בית משום יחוד.
שאלה: צניעות בלבישת בגד: האם בחדר חובה להתלבש כשהגוף מכוסה, כגון מתחת לשמיכה? והאם במקלחת (לא בזמן רחצה) או בשירותים ניתן להתלבש ללא כיסוי?
תשובה: גם כשאדם נמצא לבדו בביתו, ראוי שינהג בצניעות ויכסה את גופו, ואל יאמר: הנני בחדרי חדרים ומי רואני, כי הקב"ה מלוא כל הארץ כבודו, ומכבוד שמיים ומכבודו של צלם אלוקים שבו, שיכסה את גופו. אבל במקום בו רגילים להיות ללא בגדים מותר להסירם. לכן נכון להקפיד, בעת לבישת הבגדים, להחליף את הבגדים התחתונים בחדר תחת כיסוי או במקלחת. באם צריך ניתן גם להחליף בשירותים. (שולחן ערוך אורח חיים, סימן ב)
שאלה: מה קורה שמתחזקים?: לכבוד הרב אני נשוי 9 חודשים. הרקע שלי הוא שאני דתל"ש שחזר שוב לחיק אבינו שבשמים. אישתי שתחי הייתה דתיה אך לא מקפידה (לפעמים מחוסר ידיעה). המציאות כיום ב"ה טובה מאוד. כמה שאלות צצו בחיינו המשותפים. 1- אישתי מאוד אוהבת ללכת עם חולצות אדומות, זו בעיה? 2- בשבת הורי אישתי אוכלים בבוקר שבת דגים עם רוטב. מנהג אבותי הוא לא לאכול. האם אישתי אסורה מלאכול או שמותר לה? 3- לעניין צניעות, אישתי משתדלת ללכת עם חולצות אחרי המרפק אך לפעמים היא אינה מקפידה על זה וזה אישית מאוד מפריע לי. 4- כל פעם שאני מגיע עם איזה "הלכה חדשה" היא שוב פעם מעקמת עלי פרצוף - נסיתי לשנות את הנוסח להגיד לה את זה כשאנו בשמחה אבל משום מה יש מחסום כשאני מתחיל לדבר היא מתחילה להסתייג - האם יש עוד פתרון? (אין ספק שאני צריך להרבות על זה בתפילה) זה לבנתיים,
תשובה: גדולים בעלי תשובה חזקו ואמצו. בעניין הבגדים, השאיפה הנכונה היא ללכת בצניעות ולא ללבוש בגדים שמושכים תשומת לב מרובה. ולפי זה צריך לנהוג, אך אין צורך ללחוץ על פרט זה של צבע הבגד אלא לשאוף ללכת צנוע. יש בגדים אדומים צנועים ויש בגדים בצבע אחר שאינם צנועים, אם הם אדוקים על הגוף. אשתך יכולה לאכול דגים עם מעט רוטב. אני מבין שהשאלה לגבי חמום הדגים. אם השרוול מגיע עד המרפק ולא עובר אותו, אתה לא צריך להצטער על כך, במשך הזמן הכל יבוא על מקומו. אתה צריך להבחין בין הלכה ובין הנהגה שאינה הלכה ובין הידור. מה שאינו הלכה, תתחשב בה ותתן לה להתקדם בקצב שלה. וכאשר היא תראה שאתה מתחשב בה היא תקבל יותר בקלות מה שחשוב והלכה גמורה. תעשה לך רב שיורה לך על מה לעמוד ועל מה להמתין שיבוא מאליו במשך הזמן.
שאלה: שילוח הקן שעל המזגן: ביום שבת בנתה ציפור קן על מזגן ביתנו קרוב לחדר השינה, היא דגרה על ביצה אחת קטנה שלא ראויה לאכילה. האם עפה לחלון ליד ולקחנו את הקן והביצה (אני יודעת שזאת מצווה גדולה), אינני יודעת אם פעלתי נכון. אני מאוד אוהבת בעלי חיים אבל לא רציתי לצער אותה אז היא כבר חזרה לקן ועוד פעם עפה. לקחתי את הביצה וראיתי שהיא מסתכלת לכיווני פשוט ניסיתי שהביצה תהיה על האדמה כדי שאולי היא תוכל לקחת אותה אבל היא נשברה. האם פעלתי נכון?
תשובה: גם אם היתה מצוה בכך אין לקיימה בשבת. אם הקן היה בבעלותך אין מצוה בשילוח הקן. אם הציפור לא הייתה כשרה אין מצוה לשלחה. בכלל, המצוה היא רק כאשר אדם רוצה לאכול את האפרוחים אולם סתם לגרש ציפור מקינה אין מצוה בכך, אלא ליודעי ח"ן, אדרבה יש כאן צער בע"ח.
שאלה: מעלית שבת שנתקעה בין הקומות: כיצד לנהוג במקרה שאדם נוסע במעלית שבת שמוגדרת ע"י שעון שבת (דהיינו, יש זמן קצוב לפיקוד שבת שלאחריו המעלית חוזרת לתפקד כמעלית רגילה), ולפתע תוך כדי נסיעה בין הקומות המעלית חוזרת לפיקוד חול. דהיינו, האדם תקוע בין 2 קומות ולכן לא ניתן להיחלץ ע"י פתיחה ידנית של הדלת. האם במקרה כזה מותר ללחוץ (בשינוי) על כפתור של אחת הקומות ע"מ שהמעלית תמשיך בנסיעה ויהיה ניתן לצאת ממנה?
תשובה: הפעלת מעלית בשבת כרוכה באיסור דרבנן, לכן שימתין עד שיגיע איזה גוי לחלץ אותו.
שאלה: קניית דירה מכונס ומהחייב: יש ביישוב בית שהתעניינתי בקנייתו, יצרתי קשר עם בעל נכס ובדיעבד הבנתי שיש עליו כונס נכסים. אני ובעל הנכס ניהלנו מו"מ עד שהגענו למחיר בו הוא מעוניין למכור את הבית, לאחר שסיכמנו על המחיר הוא הפנה אותי לכונס שיש על הבית (ושוב, רק אז הבנתי שיש כינוס על הבית ולא הוא המחזיק בפועל בנכס). במהלך ההתדיינות מול הכונס ובשל המלצת שמאי, עלה ערך הנכס ונאלצתי להעלות את הצעתי (יותר מהמחיר שסגרתי עם בעלי הדירה). רק לאחר שסיימתי את העסקה וחתמתי הסכם עם הכונס (ולאחר אישור הבעלים לעסקה וחתימתו) עלה בדעתי לבדוק, האם זה מותר הלכתית?
תשובה: היות והנכס הועבר לכונס נכסים, זה כנראה בוצע בידי איזה בית משפט. למדינה יש כח של דינא דמלכותא להפקיע את הנכס משום שלא שילם מיסים, לדוגמא, ומפקיעים את הבית לשלם את החוב, ולכן בעל הבית הוא לא לגמרי בעל הבית על הנכס ואי אפשר לסגור איתו על מחיר, הנכס כבר משועבד למדינה.
שאלה: כיריים גז שנשכחו דולקות בשבת: לפני כניסת שבת אישתי סיימה את הבישולים ובטעות שכחה את אחת הכיריים דלוקה ועליה הסיר. היא שמה לב לטעותה רק אחרי שכבר נכנסה השבת. כיוון שמדובר בכיריים גז שלפעמים גם נכבים פתאום אזי יש חשש שהגז ימשיך לדלוף ואם זה קורה באמצע הלילה שכולם ישנים זאת ממש סכנת נפשות. פתיחת חלון לא עזרה. מה צריך לעשות במצב שכזה, כמובן לעתיד ננקוט במשנה זהירות, אבל בדיעבד מה עושים?
תשובה: אם יש ממש סכנת נפשות אז תכבו בגרמא, ע"י סגירת ברז הגז של המיכל בחוץ.
שאלה: להחליף תבניות אפיה: יש לי תנור עם 2 תאים: תא חלבי ותא בשרי. אני רוצה להחליף בין התבניות כך: תבנית פרווה (שאפיתי בה חלבי - לא ישירות אלא שמתי עליה כלי חרס עם חלבי) להפוך אותה לבשרית. ותבנית בשרית להפוך לחלבית. האם ניתן לעשות זאת, כיצד?
תשובה: לכתחילה, יש פוסקים כמו החת"ם סופר שלא להגעיל כלים מחלבי לבשרי כלל. ערוך השולחן מיקל בזה, שאם הוא מכשיר הוא יכול להחליף, שאין לנו להוסיף גזירות חדשות. מפרווה אין בעיה בכלל. אם לא היה רוטב, אין כלי פרווה נהפך לבשרי חלבי בכך שהועמד עליו כלי בשרי חלבי, שאין בליעה בכלים. כלי חלבי שרוצים להפוך לבשרי ולהיפך יש להכשיר כמו שמכשירים כלי טרף, ואז יש על מי לסמוך אם יש צורך, אבל לא ראוי לכתחילה.
שאלה: הקמת מאחז על קרקע בבעלות ערבית: האם לדעת הרב מותר להקים מאחז על קרקע שידוע בודאות ששיכת לערבי פרטי אבל הוא כרגע לא מנצל אותה? שמעתי מחבר שהקרקע של מאחז "מעוז אסתר" הוא בודאות של ערבי פרטי, והמשפחה המיישבת מעונינת כמחאה להקים מאחז דווקא שם. מה דעת הרב בענין?
תשובה: סיפרו לי שהרבה אדמות ביש"ע חוסיין חילק ורשם על שמות אנשים. מה שחוסיין כבש זה גזל ומעולם לא היה שלו. לכן אם אין לערבי קושאן שהוא קנה מיהודי או ששלטון ישראלי מסר לו אלא רק בגלל שחוסיין נתן לו, אין לטענת הבעלות שלו שום משמעות מבחינה הלכתית. זה רק הרחוב אומר ששייך לו אבל אין זה כך מבחינת האמת וזו רק גזילה. גם אומות העולם במלחמת השחרור לא הכירו בכיבוש חוסיין ביהודה ושומרון כחלק אינטגראלי מהממלכה ההאשמית. זה היה גזל גמור בידו. אפילו גללים של עיזים לא הוטלו שם, מה שעושה בעלות מבחינת החוק התורכי. לכן כל היסוד פה לא אמיתי והוא סתם דברים באויר.
שאלה: השבת אבידה ליהודי המבוטח ע"י גוי: אדם שמצא ארנק שבתוכו תכשיטים יקרי ערך רבים, השייך לסוחר יהודי שניתן לברר בנקל את זהותו. בתיק מסמך המעיד בבירור על כך שתכולת התיק מבוטחת ע"י חברת ביטוח של גויים. האם עליו להחזיר את האבדה? אשמח לקבל מקורות.
תשובה: אם הבעלים הוא יהודי, חלה עליך חובת השבת אבדה. כדי לקדש שם שמים יש להחזיר אבדה גם לגוי.
שאלה: אסטרטגיות השקעה בשוק ההון ואיסורים ביהדות: האם בכתיבת אסטרגיות השקעה ממוחשבות עבור ת"א 25, למשל, יש משום ניחוש או משהו פסול לפי היהדות?
תשובה: פרט יותר
שאלה: גבולות טיול בירדן: אני רוצה לטייל בירדן, מהם הגבולות בעבר הירדן המזרחי(ירדן)?
תשובה: אפשר לטייל מפטרה וצפונה, לגבי המזרח, אפשר עד רבת עמון. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עיתונים חילוניים בשבת: לרה"ג הרב יעקב אריאל אני בעל תשובה. יש לי חבר שאמרתי לו שעיתונים חילוניים הם מוקצה על פי ההלכה מחמת גופו. היות וההלכה כתובה בילקוט יוסף הוא חושב שהרב עובדיה מחמיר ורבנים של הציבור הדתי לאומי לא מחמירים כלל. אני רוצה להוכיח לו שהוא טועה היות והוא מתחזק הרבה זמן (עכשיו קצת פחות כי הוא התגייס לצה"ל) ושיפסיק לקרוא עיתונים חילוניים בשבת. היות והוא חושב שרבנים בציבור הדתי לאומי פחות מחמירים מרבנים בציבור החרדי אני רוצה להוכיח לו שהוא טועה ושההלכה היא אותה הלכה בכל מקום. לכן אני רוצה לשאול אותך כבוד הרב : מה ההלכה בעיתונים חילוניים בשבת בציבור הדתי לאומי? האם הם מוקצה וההלכה היא הלכה לכל דבר בכל ציבור באשר הוא או שיש אפשרות להקל לקרוא עיתונים חילוניים בשבת? ושאלה נוספת (בשבילי) : מה לגבי עיתונים של הציבור הדתי לאומי והציבור החרדי האם הם גם מוקצה? אשמח לקבל תשובות
תשובה: עיתונים שבהם יש פרסומות וכתבות לא צנועות ומסרים המנוגדים לתורת ישראל, הן לא רק מוקצה מדרבנן בשבת אלא איסורי תורה ממש גם בחול. עיתונים נקיים שיש בהם תכנים ערכיים אינם מוקצה.
שאלה: שתיית יין מאדם העובד בשבת: חבר לעבודה פעם בחודש נוסע בשבת לעבודה (מוקד חירום בקופ"ח). כשישבנו פעם ביחד רצה למזוג לי יין אולם לא רציתי לשתות מכיוון שלטענתי הוא מחלל שבת והוא נעלב עד עמקי נשמתו עד כדי כך שלא מוכן לדבר איתי. אני יודע שבניו למדו בישיבה, הבת שלו התחתנה עם בחור ישיבה, כך שהבית שלו מקיים אורח דתי. שאלתי האם להתעלם ממנו ולחיות ב עם עצמי שנהגתי ע"פ ההלכה?
תשובה: אכן יין של מחלל שבת אסור בשתיה, אך ייתכן שהוא אינו רואה את עצמו מחלל שבת וא"כ דינו כשוגג ויינו כשר. למרות שאין שום הצדקה לנסוע ע"י ישראל בשבת למטרה זו, שאינה פיקוח נפש ממש, אלא רק ע"י גוי, אך הוא אולי אינו מודע להלכה זו. יכולת להתחמק משתיית היין בתירוץ דיאטטי, שאסור לך אלכוהול וכדו', ולא להטיח בפניו את מחשבותיך. תמצא דרך להתפייס אתו.
שאלה: איפור על ידי אבקה בשבת: שמעתי שאבקה שאפשר להטות אותה והיא נופלת על הרצפה כמו קמח מותרת בשבת. אפשר להשים אותה ע"י צמר גפן לאוזניים בשבת בצבע שחור על העיניים שיראה כאילו שמתי עיפרון? והאם כל אבקה שהיא שהיא מפוררת לגמרי מותרת בשבת? אני ספרדיה נ.ב. אם יש איזה דעה מקילה אז בבקשה אם אפשר לרשום. זה גורם לצער בשבת.
תשובה: אבקה שלאורך זמן מתנדפת מאליה ואינה מתקיימת מותר, אבל אם היא מתקיימת לאורך זמן אסור אפילו באבקה.
שאלה: בית כנסת רחוק מול כיבוד הורים: אני בן 14 ובשבת אני הולך לבית כנסת במרחק של כשעה הליכה מביתי. בית הכנסת הזה הוא בית כנסת של בית אבות שאני וחברים שלי מבני עקיבא הולכים להתפלל שם שחרית של שבת ולבקר ולשמח את הזקנים שם. אם לא נבוא לא יהיה שם מניין ויהיו זקנים שבכלל לא יוכלו לבוא. גם כשאנחנו באים המניין מצומצם מאוד (10-11 אנשים). בגלל שאנחנו מתחילים יחסית מאוחר (8:45), אנו גם מסיימים מאוחר מאוד ולוקח לי עוד כשעה לחזור הביתה, וכך יוצא שאני מגיע אחרי ארוחת שבת. אבא שלי אמר לי שזה לא לרוחו וביקש ממני להפסיק ללכת לשם, בגלל שהוא לא רוצה שאני אלך כל כך הרבה זמן לבית כנסת וגם אחזור מאוחר ויפסיד ארוחת שבת. הוא לא אוסר עלי ללכת לשם אבל מבקש שאני לא אלך. האם להמשיך ללכת לבית הכנסת הזה ולזכות את הזקנים במניין או שמא להפסיק ללכת לשם כדי שדעת אבי תהיה נוחה?
תשובה: אמנם יש לשבח את הנכונות שלך להתנדבות לסייע לזקנים, אך נראה לי שעדיף לשמוע לדעתו של אביך ולא ללכת לשם אלא להיות עם המשפחה בסעודת שבת.
שאלה: בקשה אחת בתפילה: במסכת תענית (דף ח:) נאמר כי אין להתפלל על שני דברים יחד (למשל אם יש דבר ורעב אז מתפללים על הרעב כי כלול בו הבריאות). האם הכוונה שבתפילה מותר לי לבקש ב"שומע תפילה" רק בקשה אחת כל תפילה (למשל רק בריאות, או רק הצלחה במשהו מסוים)?
תשובה: בתפילה אנו מבקשים בקשות רבות, כל ברכה היא בקשה אחרת, ובשומע תפילה אפשר לבקש כמה בקשות. את דברי הגמרא בתענית יש להסביר אם צבור מתכנס לתפילה בשל סיבה מסוימת יש להתרכז באותה הסיבה לא להתפזר לבקשות נוספות. אך בתפילה אנו פונים בפניה כללית לתיקון כללי ומפרטים את פרטי התיקון שכולם חלקים של השאיפה הכללית.
שאלה: גדר חיוב מעשר כספים: האם מעשר כספים הוא חובה או מנהג? חלק אומרים שמדובר במנהג בלבד שלא מחייב, ואילו חלק אומרים שמדובר בחיוב ממש. כמו"כ האם יש אפשרות לתת 5 ולא 10? אשמח לקבל מקורות ל-2 השאלות.
תשובה: לכל הדעות עצם החיוב לתת צדקה הוא מהתורה, אמנם לגבי השיעור של מעשר אכן נחלקו השיטות: לדעת מיעוט הפוסקים החיוב מן התורה (כן משמע מתוספות תענית ט, א). ויש סוברים שהחיוב מדברי חכמים (ט"ז יו"ד שלא, לב). ורבים סוברים שהחיוב מחמת מנהג (ב"ח שם, מהרש"ג יו"ד סימן לו, ערוך השולחן סימן רמ"ט סעיף ה). יש לדעת שעל מצוות הצדקה דרשו חכמים (על הפסוק בדברים יד, כב): "עשר תעשר - עשר בשביל שתתעשר". ואמרו שבכך מותר לנסות את ה', וה' אומר "בחנוני נא בזאת". להרחבה עיין עוד: 1. שו"ת מנחת יצחק חלק ה סימן ל. 2. לגבי השיעור כתב השו"ע בסימן רמט סעיף א: "אם ידו משגת יתן כפי צורך העניים. ואם אין ידו משגת כל כך, יתן עד חומש נכסיו, מצוה מן המובחר  ואחד מעשרה, מדה בינונית  פחות מכאן, עין רעה." עניים כמובן פטורים ממצווה זו, ומי שדחוק בממונו (ואינו חי חיי מותרות) צריך לתת כמידת יכולתו. הרב יאיר וסרטיל