LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שבירת צלחת בזמן האירוסין: מדוע דוקא האמהות שוברות את הצלחת באירוסין ולא הכלה או האבות?
תשובה: בספר מטעמים כתב שאבותיהם של החתן והכלה שוברים את הכלי, ואילו בשולחן העזר חלק א' דף נ"ב כתב שאימותיהם של החתן והכלה הן ששוברות. והמנהג הרווח בדרך כלל שהאמהות הן אלו ששוברות. ועיין שם טעם הדבר שההורים הם ששוברים ולא כמו בחופה שהחתן שובר את הכוס כי בחופה עיקר השמחה הוא לחתן ולפיכך הוא שובר את הכוס כדי למעט את השמחה בזכירת חורבן ירושליים, אבל בשידוכים אין שמחתו עדיין שלמה ואפשר גם לאחרים לשבור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: קדחתי תבשיל מסובך: יש לי מחבת שחברה שלי (לא דתיה) חיממה בו בטעות תבשיל פטריות (שבושל קודם בסיר טרף). מה דין המחבת?
תשובה: אם הסיר הטרף שבושלו בו הפטריות היה נקי לפני הבישול, וכן לא בישלו בו 24 שעות לפני בישול הפטריות (ואם לא יודעים אנו תולים שכך היה, אלא א"כ אנו יודעים בודאות שלא), וכמובן שיש לוודא שתבשיל הפטריות הוא כשר בפני עצמו, אזי המחבת וכן הפטריות שחיממו בה מותרים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הלל בליל ימים טובים: האם אומרים הלל גם בליל יום העצמאות? מה הדין כנ"ל בליל יום ירושלים?
תשובה: אנחנו בבית-אל נוהגים לומר הלל ביום העצמאות ביום בלבד ואין אנו אומרים הלל בלילה. כך אנו נוהגים גם ביום ירושלים, אומרים הלל ביום בלבד. זאת כמו שנוהגים בחנוכה. במה דומה יום העצמאות לפורים? עוד בנושא זה: תשובה מהרב דב ליאור שליט"א בנוגע ליום העצמאות וליום ירושלים. תשובה מהרב יעקב אריאל שליט"א.
שאלה: ניפוי קמח רגיל: האם ניתן להשתמש בקמח שנטחן לפני פחות מ 24 שעות ללא ניפוי? (למשל קמח שנטחן לאחר הפסח ומגיע לחנויות פחות מיממה לאחר סיום החג). האם ניתן לשמור קמח מנופה בקרור ולהשתמש בו במועד מאוחר יותר ללא ניפוי חוזר?
תשובה: מן הדין אין לחשוש להתלעת הקמח בתוך עשרים וארבע שעות מטחינתו ובתנאי שלא היה בסביבה שיש בה תולעים העלולים לחדור אליו. ואין הדבר ברור מה המצב בחניות לכן לכתחילה ראוי להיזהר. ומותר לשמור קמח מנופה במקרר ולהשתמש בו מאוחר יותר ללא ניפוי חוזר. לתשובת הרה"ג דב ליאור שליט"א. בעניין קמח מלא: לתשובת רבני מכון התורה והארץ. לתשובת הרב יוסף דהאן שליט"א.
שאלה: שידוך הגון: השם יתברך זיכה אותי להכיר בחורה טובה ופשוטה ממשפחה טובה, מתי יגיע הזמן שאוכל לומר לה שאני מעוניין להתארס ובעתיד להתחתן?
תשובה: תשובה לשאלתך תלויה בקשר ביניכם. אם אתה מרגיש שאתה רוצה להתחתן איתה ואתה רואה שגם היא חושבת אותו דבר ניתן להתחיל לדבר על חתונה. אבל אם היא עוד לא מוכנה לא כדאי ללחוץ אותה כי זה עלול לדחות אותה והיא תברח. העיקר להתקדם בזהירות ובתבונה. שיהיו בשורות טובות
שאלה: עמידה בקדיש: כשאומרים קדיש בבית כנסת תמיד יש כאלו שעומדים וכאלה שיושבים. מתי צריך לעמוד ומתי לא? מי צריך לעמוד ומי לא? האם יש הבדלים בין העדות בנוגע לכך?
תשובה: הספרדים נוהגים לשבת בקדיש והאשכנזים לעמוד. ואם היה עומד גם לספרדים אין לשבת עד "דאמירן בעלמא" (כף החיים) או עד לאחר "אמן יהש"ר" (מהרי"ץ). וספרדי המתפלל אצל אשכנזים ראוי לעמוד (ילקוט יוסף).
שאלה: איך מתגברים על הפחד?: אני מפחדת ולא יודעת מה לעשות. פעם, בתקופת הלימודים היתי נוסעת לכל מקום בארץ, באוטובוסים, רכבות, טרמפים. היום, אני ב"ה נשואה, אמא לשלשה ילדים ולא מסוגלת לנסוע לכל מקום שלא לדבר על אוטובוסים. אך הבעיה הכי גדולה היא שקשה לי שבעלי גם יסע בתחבורה ציבורית, וזה יוצר הרבה בעיות של בית, אין לי ספק שזה פגם באמונה וכבר ניסיתי לקרא על זה, לשמוע שיעורים וה ויפה במילים, המוח שלי יכול להבין אך הרגש לא נותן, אני פשוט מפחדת. נ.ב. יש לציין שאמא שלי נפטרה בהיותי בת 18, אולי גם זה "תורם" לפחד לאבד.
תשובה: הפחד, יש בו משהו מאוד עוצר, שוחק וע"כ יש להבדיל בין פחד וזהירות. ההבדל ביניהם הוא שהזהיר בודק כל מה שיש לבדוק ובסופו של דבר לא מפחד לעשות, לעומת המפחד שהחשש והשיתוק שמתלווה אליו גורמים לו לאי עשייה היוצרת חולשה ומחלות נפשיות. "מי שלא עושה לא חי, ומי שלא חי לא מת". במחקר שנעשה גילו שמבחינה סטטיסטית רוב האנשים שטבעו בחוף הים, טבעו במים רדודים. מדוע? כי הם פחדו לעמוד ולגלות שהמים מגיעים עד לברכיים, הוא יכל להינצל אבל הפחד שיתק לו את המחשבה. בכל החיים, בכל תקופה ומקום יש סכנות. אין מקום ללא סכנות ולכן ההחלטה שאת צריכה לקבל היא: האם את רוצה לחיות או לא? כי לחיות עם פחדים לפעמים זה כמו למות. עלינו להישען על אבינו שבשמים, ומתוך ביטחון בהשגחה אלוקית עלינו ובידיעה שיש לנו תפקיד גדול לעשות, במיוחד בזמן הזה שיש הרוגים ופצועים עצם זה שאנו בחיים זה כמו שה' אומר לנו: נשארתם? - תחיו, תפעלו, תעשו ואין אנו רשאים לפחד, להתכווץ ולהפסיק לחיות. יש לך בעל אהוב וילדים, למענם ולמען עמ"י כולו את חייבת להמשיך לחיות. בקשר הבין זוגי יש להגיע להסכמה מעשית משותפת ביחד, אך לפני הדיון עם בעלך כדאי שתוסיפי לעצמך ביטחון וגבורה ואז יחזור ה והאהבה לשרור בביתכם. הרב משה אליה.
שאלה: פילטר בריטה בשבת: האם מותר למלא בשבת קנקן בריטה, אם התרוקן? כוונתי לגבי החלפת פילטר בקנקן לאחר שהתרוקן.
תשובה: מכיון שהחלפת קנקן כזה נעשית למספר חודשים עד שהקנקן יתרוקן היא נחשבת לבניה קבועה ויש בה איסור מהתורה. תשובה בנושא מילוי מים בפילטר.
שאלה: מחשבות בעייתיות: יש לי בעיה. אני הצלחתי להתחזק ברוך ה והחזקתי מעמד כמה חודשים כשאני מצליח להתעלם מילדה אחת שעולה לי לראש כל הזמן. המחשבות עליה גורמות לרמה הדתית שלי לרדת. מה אני יכול לעשות?
תשובה: זכור ניזכור לשנן שמול כל קושי וניסיון שהקב"ה שולח לנו - הוא שולח גם כוחות להתמודד. אין היא אשמה בכלום בכך שהקב"ה שולח לה יופי וכדו' ואם היא מתנהגת שלא בצניעות השמר מלהיות בקירבתה. נישא תפילה לבורא עולם שיעזור לך לטהר מחשבתך ואם היא מתנהגת בצניעות אז וודאי שהפיתרון מצוי אך ורק אצלך - לך בכוחך זה והושעת את עצמך ואת ישראל. הרב משה אליה.
שאלה: כניסה לאתרים שליליים: אני נכנס לאתרים לא טובים (ואני לא רוצה בכך פשוט היצר מתגבר) ואני ממש ממש מבקש מ-ה יתברך שיתן לי את הכח להתגבר על היצר אך בכל זאת אני לא מצליח.
תשובה: טוב שלמרות שאתה בגיל צעיר, אתה בחור אחראי ומנסה לטפל בבעיה שרבים מבני גילך נתקלים בה ודוחים את הטיפול בה. אין ספק שככל שנער מקדים להתייחס לנושא כך הוא יצליח יותר בהתמודדויות שיש לו. אני נפגש לפעמים עם בחורים בני 20 ויותר שלאחר כ-8 שנים באים לבקש עזרה. במצבים כאלה הרבה יותר קשה לעזור מפני שיש להם הרגלים של שנים רבות שקשה מאוד לשנות. תחילת הפיתרון אצלך היא בכך שאתה מתייסר ושואל כיצד להתמודד. יתכן וההתמודדות לא תיפסק עד לחתונה, אולם אם במשך כל הזמן תמשיך להתמודד, העבירה לא תהיה טיבעית לך. בדרך כלל לאחר החתונה ההתמודדות משתנה. עצה ראשונה היא לעשות לעצמך סייגים. חכמים גזרו איסור התייחדות עם אשה שמא יבוא אדם לחטוא איתה. אתה תגזור על עצמך לא להתייחד עם אינטרנט. יצר העריות הוא יצר חזק שדרך ההתמודדות איתו היא לא בקרב פנים אל פנים אלא בערמה. ניתן לתת עוד עצות, אולם מכיון שאיני מכיר אותך אישית, לא אפרטם. אם תרצה תוכל ליצור איתי קשר טלפוני (המספר נשלח ישירות לשואל)
שאלה: פדיון הבן בשבת: מתי עושים פדיון הבן למי שמי שיום השלושים ללידתו חל בשבת?
תשובה: אין עושים פדיון הבן בשבת בכל מקרה (אף לדעות הסוברות שעושים פדיון אם עברו כט יום יב שעות ותשצג חלקים). אומנם יש דעות שצריך לעשות מיד במוצאי שבת (שו"ת יהודה יעלה), אך המנהג הרווח לעשות ביום ראשון. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אונס אשה ביהדות: קראתי לאחרונה על כך שאישה ניגרית שנאנסה תוצא להורג בסקילה ביוני הקרוב לאחר שגמלה את ביתה מיניקה, זו שנולדה בעקבות האונס. רציתי לדעת את ההבדל בין הדת המוסלמית ליהודית בסוגיא זו. מה דינה של אשה שנאנסה וילדה ביהדות. האם יש בכלל התיחסות למקרה כזה בהלכה?
תשובה: הקדמה: צריך לדעת שיש הבדל מהותי בין חוקי הגויים שהם: "משפטים בל ידעום", הבנויים על מוסר והגיון אנוש, המשתנים ממקום למקום ומזמן לזמן, לבין תורת ישראל המושתתת על הרצון והמוסר האלוקי ו"משפטי ה' אמת צדקו יחדו". ולענייננו, בתורה כתוב בפרשת הנערה שנאנסה: "ולנערה לא תעשה דבר אין לנערה משפט מות" ומשם למדנו כלל חשוב לכל התורה כולה "אונס רחמנא פטריה" (אונס הקב"ה פוטר). כלומר כאשר מעשה נעשה באונס, אין אדם מתחייב עליו בדיני עונשים. ולכן גם במקרה שלנו אין הבדל אם האשה היתה פנויה או נשואה, בין נולד לה ילד כתוצאה מהמעשה או לא, כיון שהמעשה היה באונס התורה פטרתה. ולעומת זאת התורה הענישה את האונס בכל חומרת הדין על עצם המעשה האסור ועל הנזק הגופני והנפשי שגרם לאשה מסכנה זו שמי יודע אם ואיך תצא ממנו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: איסור חדש בתורה: מהו איסור חדש? האם חוששים לו גם במוצרים שבאים מחו"ל?
תשובה: איסור חדש הוא איסור שחל על חמשת מיני דגן ומוצריו שלא עבר עליהם יום ט"ז ניסן. לגבי חדש בחו"ל שורת הדין היא שיש איסור חדש גם בחו"ל, אך יש מקילים בכך. לכן גם מוצרים מיובאים שיש להם הכשר, ומכילים אחד מחמשת מיני דגן, ייתכן שיש בהם איסור חדש לדעה המחמירה (רמב"ם ושולחן ערוך). אפשר לברר את המציאות במחלקת הכשרות של הרבנות הראשית. ראה סקירה בנושא זה במאמרו של הרב יעקב אפשטיין בחוברת אמונת עתיך חוב' 36 עמ' 48. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן
שאלה: אלכוהול בספירת העומר: ברצוני לדעת האם בזמן ספירת העומר מותר לשתות יין או כל משקה אלכוהולי אחר?
תשובה: אין איסור לשתות יין או משקה חריף אחר בימי הספירה.
שאלה: בדיקת מי שפיר לאשה בהריון: אשתי בת 40.5 ונמצאת בשבוע ה- 9 להריונה. הרופא המליץ לה לבצע בדיקת מי שפיר לגילוי מומים עקב הסיכון בהריון מעל גיל 40. אשתי מתנגדת לכך בטענה שההלכה שוללת את הבדיקה מעבר להיות הבדיקה מסוכנת. האם נכון שתעשה את הבדיקה או שיש בסיס הלכתי להתנגדותה?
תשובה: הנושא של בדיקות במהלך ההריון נידון על ידי פוסקי זמנינו והיא כדבת משקל. מצד אחד אולי כדאי לא לבדוק בכלל ורק לסמוך על ה', ומאידך אם הקב"ה נתן לנו את האפשרות למנוע מומים וסבל לילד ולהורים אולי חייבים לבדוק. השאלה מורכבת עוד יותר כשמדובר בבדיקות שיש להם סכנה, ובצד השני השכיחות של מומים עולה עם הגיל, לכן משרד הבריאות קבע שכל אשה מעל 35 רשאית לעבור בדיקת מי-שפיר ללא ת כדי לקבוע בברור האם לעשות או לא, אני מציע לפנות לאחד מרבני מכון פוע"ה 02-6515050 והוא ישמח לייעץ לכם.
שאלה: קברים בכביש: בקטע הכביש שבין כיכר צה"ל לגבעה הצרפתית בירושלים נדרש מהכהנים, ע"י הרבנות הראשית, לנסוע בנתיב השמאלי בשל קברים שהתגלו שם. הבד"צ אוסר לנסוע שם מכל וכל. האם יש עניין להחמיר כדבריו, או שיש בכך פגיעה בסמכות הרבנות הראשית?
תשובה: בכל מחלוקת הלכתית צריך לברר מי פסק מה ועל סמך מה פסק. מכיון שאיני יודע במה נחלקו הדעות ומי החולקים אינני יכול להשיב.
שאלה: טרמפ לחץ: האם מותר לעצור טרמפ לחץ? (הכוונה לדפיקה על חלון מכונית שעוצרת ברמזור וסימון להיכן הינך צריך טרמפ)
תשובה: יש אנשים שהדבר מרגיז ומצטער אותם, וכיוון שאיננו יודעים את מי הדבר מעצבן ואת מי לא, אין לדפוק על חלונם. אלא מותר באופן חביב להסב את צומת ליבם ולבקשם להכנס.
שאלה: הטענת מכשיר סלולרי בשבת: האם מותר לחבר את מכשיר הטלפון הסלולרי בערב שבת למטען, כאשר ההטענה מתבצעת בשבת, והמכשיר יהיה מוכן להפעלה מיד בצאת השבת?
תשובה: כן.
שאלה: אכילת מזון שבושל בשבת: אני חוזרת בתשובה. הורי חילונים. אני משתדלת שבשבתות נאכל אוכל שנתבשל לפני שבת, אך ישנן שבתות שבהם אמא שלי מבשלת אוכל בשבת עצמה. הורי יעלבו מאוד אם אני לא אסכים לאכול איתם האם מותר לי לאכול איתם?
תשובה: ההלכה אוסרת לאכול תבשיל שבושל בשבת. ואולם כדאי מאד שתקבלי הדרכה מסודרת איך מצד אחד לשמור על ההלכה, ומצד שני לשמור על יחסים טובים עם ההורים. אם אין לך עם מי להתיעץ נא ליצור קשר אתנו דרך האתר.
שאלה: קולנוע - מותר?: האם מותר ללכת לקולנוע?
תשובה: יש בסרטים בעיות ידועות. בנוסף לכך, בציבור התורני אין הולכים לקולנוע, ולמרות שיש סרטים שמותר לראותם, המוסד ששמו קולנוע אינו מתוקן, ואף אם זה שהולך לא מתקלקל מזה, יתכן וחבריו או ילדיו יתקלקלו, ולכן הרוצה להבטיח את עצמו ואת חינוך ילדיו כממשיכי מסורת התורה בשלמות מוטב שלא ילך לקולנוע. עוד בנושא זה. לתשובת הרב יעקב אריאל. ללכת לסרט עם בן - הרב זלמן ברוך מלמד.
שאלה: אוכל צימחוני במסעדה ללא הכשר: האם ניתן לאכול במסעדה ללא תעודת כשרות מאכל צמחוני ודגים שידועים ככשרים?
תשובה: ודאי שאסור לאכול משלש סיבות עיקריות: 1. אי אפשר לסמוך על אמינותם שלא יחממו את האוכל לדוגמא בכלי טריפה או יערבו דברים לא כשרים (תבלינים ורטבים). 2. יש מראית עין שיראו אדם שאוכל שם עם כיפה ויחשבו שזה מסעדה כשירה ויאכלו שם דברים אסורים. 3. שלא לחזק יד עוברי עבירה, שכל לקוח נוסף מוסיף להם רווח ומוניטין. הרב רואי מרגלית. לאכול אצל צימחוני בביתו הפרטי.
שאלה: גילוח ותספורת ביום העצמאות: האם מותר להתגלח ביום העצמאות? מה דין תספורת ביום זה??
תשובה: ע"פ פסיקת הרבנות הראשית לישראל לדורותיה, נקבע יום העצמאות כיום חג והודיה על הנס הגדול שעשה הקב"ה לנו על כל המשתמע מכך, אלא שבפרטי הדינים כגון: אמירת ההלל או תספורת נאמרו דעות שונות והפסיקה הרווחת ע"פ רוב, היא שמותר להסתפר ולהתגלח ביום זה. עיין במאמרו של הרב הראשי לישראל הרב יצחק ניסים זצ"ל בספר: "הלכות יום העצמאות ויום ירושלים". הרב רואי מרגלית.
שאלה: רצון ה : כיצד אנו יודעים שאנו מקיימים בודאות רצון ה? לדוגמא: בציבור האמוני היחס למדינה ומשמעותה נע בין קדושה למדינה ומוסדותיה ובין בוז וקיטרוג וכל הספקטרום ביניהם. כיצד מחזיקי התורה שעושים רצון ה מסיקים מסקנות הפוכות סביב נקודה כל כך מרכזית בחיים היהודיים בדורות האחרונים ופועלים בכיוונים מנוגדים, הרי כולם נשענים על אותם עמודי פרשנות ולומדים מאותם הספרים?
תשובה: כל הציבור האמוני שואף לגאולה שלימה, אולם הגאולה השלימה עדיין לא הגיעה. מצב הביניים הזה שבין גלות לגאולה הוא מורכב: מצד אחד חל שינוי עצום לטובה במצבו של עם ישראל, הרבה גלויות התקבצו לארץ ישראל, הארץ נבנית, ירושלים נבנית וכו'. מצב עם ישראל טוב לאין ערוך לעומת מצבו טרם קום המדינה. גם מבחינה רוחנית יש תהליך של התחזקות אמונית בציבור הדתי ויש גלים של בעלי תשובה. מצד שני יש גם קשיים גדולים, חומריים ורוחניים. כגודל הבניין, כך גודל הצל שהוא עושה. יש כאלה הרואים את המעלות, מודים עליהם ומאמינים שנתגבר על הקשיים הרוחניים והגשמיים ויש כאלה שרואים את הבעיות והקשיים והם מאפילים בעיניהם על כל התקדמות. עיין בסוף מסכת מכות ביחס לתגובת חכמים למראה שועל היוצא מבית קודש הקודשים. החכמים בוכים על החורבן ורבי עקיבא צוחק. ר' עקיבא רואה את העתיד המאיר על ההווה. לבסוף חכמים מודים לר' עקיבא ואומרים לו "ניחמתנו". כך גם היום יש חכמים הרואים את החסרונות ובוכים ויש חכמים הרואים את המעלות והם משחקים. יש המדגישים את מה שחסר ויש המדגישים את מה שכבר הושג, מודים ורבש"ע על הטוב ומשתתפים איתו במעשה הגאולה. לכל מבט יש תפקיד. אלה הרואים את האור ואת הטובה צריכים להודות ולפעול עם אל ותפקידם של אלה הרואים את החסר ללחום בקילקטלים ולהתריע מפניהם ומיניה ומיניה יתקלס עילאיה.
שאלה: שימוש במנעמי המשרד: אני עובדת במשרד ממשלתי. הכסף שבו ממומן המשרד הוא מכספי ציבור. האם מותר לי להשתמש במוצרים הנלווים למשרד (פקס, אינטרנט, טלפון, מכונת צילום) לשימושי הפרטי? (גם הבוס שלי מקבל שכר מהמדינה).
תשובה: ככלל רצוי לברר כל שאלה כזו עם מנהל המקום. הבעייה שלעיתים אין למנהל המקומי סמכות, והוא מתיר לעובדיו לעשות דברים שהבעלים אינם מתירים. ולכן צריכים בנוסף להיתר מצד המנהל לחשוב האם הרשות שהמנהל המקומי נותן תואמת את האינטרס של בעלי המקום. כמדומה לי שבמצב שיש לך צורך משמעותי להשתמש בפקס או באינטרנס או במכונת צילום - מותר. מפני שגם המעסיק מעוניין להסיר את הטרדות מהעובדים, ולמנוע מהם את הצורך ללכת למקום אחר באמצע העבודה כדי לצלם או לשלוח פקס. בטלפון, למי שיש מכשיר נייד פרטי - אסור. לגלוש באינטרנט אסור, הן מצד בזבוז הזמן והן מצד העלות למעביד.
שאלה: חיפוש אחר דרך ה  האמיתית: כבר מספר שנים אני ממש נקרעת בתוכי לאיזה ציבור לשייך את עצמי וכוונתי בין הציבור הדתי והחרדי. ניסיתי לשאול ולקבל תשובות אך אינני מרגישה שאני יכולה להצביע בבהירות על אחת מהשתיים. לכל ציבור יש את החסרונות והיתרונות שלו. לאחרונה עלתה בליבי מחשבה, כיצד אני הקטנה יכולה לפסוק במחלקות של גדולי עולם, הרי בודאי אינני יכולה להבין יותר מהם! לכן אולי אני יכולה ללכת באחת מהן ובה לעשות כמיטב יכולתי ויותר מכך לא יתבעו ממני בשמים. אודה מאוד לכבוד הרב, הדבר מטריד אותי כבר זמן רב.
תשובה: שאלה גדולה שאלת, אך התשובה גדולה הימנה. בוודאי שכל שתעשי לשם שמיים, יקובל. אני ממליץ לך למצוא אישיות תורנית שתלווה אותך בבירור דרכך העתידית. שכן לשאלה יש רקע חשוב שכדאי ללמדו וכן מקורות רבים המסבירים את עקרונות הדרך. ובכלל, אם כשאת אומרת "דתי" ו"חרדי" את מתכוונת לוויכוח בין הציונות הדתית והחרדית, אז באמת ישנו דיון ארוך שהחל בין חכמי הדור הישן, עוד לפני קום המדינה, לרבנים תומכי הציונות. אך מאז חלו שינויים רבים והציונות הולידה את הזרם הנקרא "אנשי מרכז הרב", כשבעצם המכנה המשותף בינם לבין החרדים הוא רב, למעט נושא היחס לארץ ישראל ולגאולה והמסתעף ממנו. הרב משה אליה.
שאלה: שהחיינו ביום העצמאות: הרב גורן בספרו "תורת המועדים" מוכיח שחובה לומר שהחיינו ביום העצמאות, "על הניסים" וכו. למה לא התקבלו דעותיו?
תשובה: הרבנות הראשית לא קבעה לברך. יתכן משום שהנס של ההצלה מצבאות ערב לא נגמר בה' באייר הוא רק החל אז.
שאלה: מוזיקה ללא כלי נגינה בספירת העומר: האם למחמירים שלא לשמוע מוזיקה בספירת העומר, מותר לשמוע מוזיקה ללא כלי נגינה?
תשובה: בימי העומר נוהגים שלא לשא אישה ולא להסתפר. מנהגים אלו כתובים במפורש בשו"ע. אולם - נהגו ישראל למעט בשימחה בימים אלו ובזה אין גדרים הלכתיים. יש מפרשים את רוח ההלכה לחומרא ויש לקולא.
שאלה: השמחה בל"ג בעומר: ספר התודעה מביא בשם המהרש"א בחידושיו לאגדות (מועד קטן כח) השמחה בל"ג בעומר נהוגה כיוון שימי הספירה מכוונים ל-50 שנות האדם לאחר 20 שנות הנעורים,כיוון שעברו עליו ל"ג שנים ולא חטא שוב אינו חוטא כיוון שעברו עליו רוב שנותיו וכו,"וזכר לדבר שאנו מדקדקים לעשות יו"ט קצת בל"ג בעומר לזכר שבו עברו רוב ימים שבהם ב חלקים ממ"ט ימי הספירה. עד כאן הציטוט כפי שמובא בספר התודעה לחודש אייר (תחת הכותר עוד עיניינים בל"ג בעומר) השאלות: 1.כיצד ניתן לשמוח בידיעה שלא חטאתי -ברור שחטאתי?! 2.מדוע החלוקה בין ימי הנעורים לימי הספירה -האם יש הפרדה בין ימי החטא -הנעורים לימים שאח"כ-הרי גם אז חוטאים?! 3.לאלו חלקים מתייחסים? בעזרת הבנת הרעיון
תשובה: ישנו מצב אידיאלי שלם שאמור להיות בעולם, שכל אדם יהיה במדרגה של יכולת לא לחטוא כל ימיו. וזו מדרגה שהעולם שואף אליה וזו מגמתו, לחזור למצב שלפני חטא אדם הראשון. השמחה בל"ג בעומר איננה שמחה של האדם הפרטי בפועל, שייתכן שלא נמצא אף אדם בעולם שלא חטא "כי אין צדיק בארץ אשר יעשה טוב ולא יחטא", אלא על המציאות שקיימת בעולם בימים אלו שטמון בהם בכח (לא בפועל) את אותו רעיון של שלימות וימי הספירה הם כנגד ימי שנותיו של אדם ול"ג בעומר כביכול מייצג את אותו קו שאם עוברים אותו מכאן ואילך השלימות יותר מובטחת. ולענין החלוקה בין ימי הנעורים לימים שלאחר מכן, היא כיון שיש חלוקה בחטאים, שעד גיל 20 אדם שחטא אינו נידון בב"ד של מעלה, ומגיל 20 ואילך רמת האחריות של האדם על מעשיו והענישה עולים בהתאם. ולכן כשרוצים לבטא את הרעיון שימי הספירה הם כנגד ימי שנות האדם, מתייחסים מטבע הדברים לשנים היותר מסוגלים לחטא, ומאידך גם היותר מסוגלים לתיקון (שהם מגיל 20 ועד גיל שבעים). הרב רואי מרגלית.
שאלה: כבוד לכהנים בזמן הזה: האם יש היום מצווה לחלוק כבוד לכוהנים? במה הדבר מתבטא? (כיבודים שונים בתפילה? קימה לפניו?)
תשובה: כתוב בפרשת אמור: "וקדשתו כי את לחם אלוקיך הוא מקריב, קדוש יהיה לך". ופסק הרמ"א בסימן קכח סעיף מ"ה: "אסור להשתמש בכהן אפילו בזמן הזה דהוי כמועל בהקדש, אם לא מחל על כך". וכתב המשנה ברורה: ואף עכשו שאין לנו קרבנות, בקדושתו הוא עומד ואסור בגרושה וליטמא למתים, אבל אם מחל מותר, שכבוד הכהונה כמו לעלות ראשון לס"ת או לזמן או ליטול מנה יפה ראשון בסעודת מצוה וכדומה מדברים שאנו מחויבים לכבדם ניתן להם רק להנאתם, לפיכך בידו למחול וליתן רשות לישראל להשתמש בו, ויש מי שאומר שרק אם יש גם להם הנאה מהשירות מותר, וטוב להחמיר לכתחילה. ולהשתמש בהם לעבודות בזויות ודאי שאסור. והגאון האדר"ת פסק שכל ענין הכיבוד הוא רק בדברים של קדושה, אבל אין צורך לקום בפניו או לכבדו ראשון בכניסה לבית-הכנסת. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ספירת העומר לאחר זמן רבינו תם: מי ששכח לספור ספירת העומר בלילה והשלים למחרת לאחר שקיעה, אבל לפני סוף זמן רבינו תם. האם יכול להמשיך לספור?
תשובה: גם מי שפוסק כדעת ר"ת, המנהג כיום הוא לפסוק כן רק לחומרא. הדוגמא הבולטת היא שיש מחמירים להוציא שבת כר"ת, אך בוודאי שלא יקלו להכניס שבת כדעת ר"ת (הגר"ע יוסף). וכן לא עולה על הדעת למול תינוק שנולד לאחר השקיעה שלנו לאחר שבעה ימים כיון שנולד בזמן ר"ת של היום הקודם. ואף בענייננו כיון שעברה שקיעה שלנו (ובספק 13.5 דקות לאחר מכן), הפסיד את ספירת אותו היום ומכאן ואילך יספור בלא ברכה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: עלייה לדוכן בסנדלים: האם מותר לעלות לדוכן בסנדלים?
תשובה: פסק השו"ע בסימן קכח סעיף ה': לא יעלו הכהנים לדוכן במנעלים. והטעם כתב במשנה ברורה ס"ק ט"ו: שמא תיפסק לו הרצועה וגנאי הוא לו, ומתלוצצים עליו כשסנדלו מותרת, ויקשרנה בעוד שחבריו מברכים, ויאמרו שבן גרושה ובן חלוצה הוא ולפיכך הלך וישב לו. ואפילו במנעלים שאין להם רצועות אסור שלא חילקו חכמים בגזירתם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הסרת שיער בלייזר: האם ניתן לעבור תהליך הסרת שיער ע"י לייזר לצורך אסטטי? המראה גורם אי נוחות לאדם. מה לגבי אזור הפנים?
תשובה: אין כאן השחתה בתער ולכן את הפנים אפשר לגלח בלייזר ובאשר ליתר חלקי הגוף אם זהו מנהג נשים יש כאן איסור לא ילבש. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א.
שאלה: זימון נשים: מדוע אין נשים יכולות לזמן בארוחה משותפת של נשים וגברים?
תשובה: הסיבה שנשים אינם מזמנות עם גברים אפילו רצו, משום שאין חבורתן נאה וגנאי הדבר (משנה ברורה סימן קצ"ט סעיף י"ז), אבל יכולות לזמן לעצמן, או להצטרף לענות לזימון אם יש שלשה גברים חוץ מהן, שאז אין צריך כלל לצירופן לחיוב זימון. ומשום כך לא חילקו וגם בחוג המשפחה הקרובה לא מצטרפות כחלק ממנין הזימון. הרב רואי מרגלית.
שאלה: טיפול פסיכולוגי: הייתי מעוניין לדעת איך מתייחסת היהדות וההלכה לקבלת טיפול פסיכולוגי? האם עבור הנפש היהודית אין התורה והמצוות המרפא היחידי והאמיתי? האם הליכה לטיפול פסיכולוגי אינה סותרת את מידת הבטחון בקב"ה?
תשובה: טיפול פסיכולוגי אינו שונה מכל טיפול רפואי. התורה והמצוות הם אמנם מרפא לגוף ולנפש ובכל זאת התורה מתירה ללכת לרופא. אין זה סותר את מידת הביטחון בקב"ה וכן הדבר לגבי הליכה לפסיכולוג. עיין רמבן פרשת בחוקותי.
שאלה: דיווח לצורך החזר הוצאות: במסגרת עבודתי כעובד מדינה עלי למלא בכל סוף חודש דו"ח בו אני מפרט את הוצאות האש"ל שהיו לי מהלך החודש שחלף. האם כשהצלחתי לחסוך בהוצאות עלי לדווח על כך או שניתן לדווח על הסכום המקובל?
תשובה: תלוי בדעת המעביד. אם אדם מקבל לפי הקבלות שהוא מגיש, או ההוצאות שהוא מפרט, ודאי שצריך לקבל רק על מה שהוציא באמת. אך אם המעביד מוסיף למשכורת סכום מסוים ולא אכפת לו איך אתה מנצל את זה אזי אתה יכול לדוגמא ללכת ברגל במקום לנסוע ובעצם לשמור לעצמך את הכסף. בכל מקרה הכי טוב לשאול את המנהל באותו מקום מה דעתו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: רחיצה בים בספירת העומר: האם מותר ללכת לים בספירת העומר? האם זה ראוי?
תשובה: אין בעיה ללכת לים בתקופת העומר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הודאה על מחבל שנתפש: ב"ה בגוש-קטיף יש הרבה ניסים. כיצד להודות לה יתברך? האם כשנתפש מחבל כל הציבור צריך לברך הגומל?
תשובה: מי שהיה קרוב למחבל והיה בסכנה מוחשית וניצל צריך לומר הגומל. ואחרים הרחוקים אינם צריכים לומר הגומל. אולם מין הנכון להודות לד' ללא מטבע של ברכה. לתשובת יעקב אריאל.
שאלה: להחזיר את עבודת הקרבנות?: אני לומד את עבודת בית המקדש וזה נשמע לי כל כך מוזר, מה עוד שכל יום אנו אומרים לאחר ספירת העומר "הרחמן יחזיר לנו את עבודת ביהמ"ק.". את מה יחזירו לנו? את העבודה הזאת? מה לנו ולזה?
תשובה: בנין בית המקדש ועבודתו תופסים חלק מרכזי בתורה במצוות ובתולדות עם ישראל, במשך כל הדורות קשר עם ישראל את שיא הצלחת האומה בתקופת הבנין וחורבנה הנורא ביום שבו נחרב המקדש. כמו כל התורה יש במקדש ובדיני העבודה שבו חוקים ומשפטים, החוקים הם חלקי המצוות שטעמם אינו ידוע לנו, והמשפטים אלה המובנים גם לשכל האנושי. כתב הרמב"ם בסוף הלכות מעילה שעיקר התורה הוא דוקא בחוקים ולא במשפטים כי מה שנבדלנו מכל העמים היה בחכמה האלוהית ולא בהצלחה האנושית, ואיננו יודעים איך ומדוע אבל ברור לנו שהמשמעת לחוקי התורה היא המאפשרת את ההצלחה המופלאה של ישראל בכל הדורות. כמו ענין התפילין שהם חייבות שחורות ומרובעות, איסור בשר וחלב, שעטנז ועוד. וכתב בספר הכוזרי כי אף על פי שענין הקורבנות נראה רחוק אצלנו אבל בהסתכלות אפשר לראות כי גם פלא החיים שהנשמה נקשרת על ידם בגוף והם תלויים במערכת העיכול איננו מובן לנו, ואם לא היינו רגילים אליו היה נראה רחוק ובלתי מתקבל על הדעת. שכל מערכת המעיים והכליות, הכבד והקיבה, וכל פעולות אחרות שקשורות אליהן הם המאפשרות את השכל הצלול, הרצון החזק והרגש הבריא שלכאורה כל קשר ביניהם איננו מובן. ואף על פי כן עובדות החיים חזקות מהשכל האנושי, ובודאי שיבנה המקדש נוכל לראות כיצד על ידי העבודה חוזרת רוח הקודש לישראל וחוזרת ההשראה הנפלאה שהיתה על חכמי ישראל בזמן הנביאים ובזמן התנאים הראשונים, כמו: הלל ושמאי ודומיהם שאין שום ערך לחכמי ישראל האחרונים כנגדם. ועל כן כשאנו מתפללים על חזרת המקדש אנו מבקשים על כל הרוממות הרוחנית הלאומית והחברתית שתבוא לישראל עם בנין המקדש- חזרת העבודה למקומה- במהרה בימינו אמן. עוד בנושא זה מאת הרב.
שאלה: עליה לקבר - מתי?: האם יש חיוב לעלות קברי הורים ביום היארציט או שאפשר ביום שאחותי מגיעה מהגולן כדי ללכת יחד? אם רצון אבי היה שנבוא לקברו יותר מפעם בשנה, האם זה מחייב?
תשובה: כתב בעל התפארת ישראל, שמנהג ישראל להשתטח על הקברים ביום השנה, שאז גם הנשמה מגיע לקברה, ויש לה השפעה באותו היום. וע"פ טעם זה, יש ענין לעלות דווקא ביום השנה ולא להמתין, ואם האחות לא יכולה להגיע באותו יום, יכולה היא להגיע ביום אחר, ובכל מקרה עדיף שתגיע לאחר התאריך ולא לפניו, כי רישומה של הנשמה נשאר מעט עוד לאחר יום השנה. ולכן אם חל היארצייט בשבת עדיף לאחר את הביקור ולא להקדים. ולענין אם גילה האב את רצונו שיבואו לקברו יותר מפעם בשנה, כלל הוא בידנו שיש מצוה לקיים דברי המת, אך דבר זה נאמר על שימוש בנכסי המת, ולכאורה אם אדם צריך לעשות מעשה מעצמו או מנכסיו שלו, על כך אין חיוב. מכל מקום אם הבטיח לאביו ולא אמר בלי נדר, ועתה קשה לו או שאין לו רצון ויכולת, צריך לעשות התרת נדרים ורצוי גם לבקש מחילה על קברו שלא יוכל לעמוד בכך, ובסופו של דבר גם הנפטר רוצה שיהיה קל לקרוביו. בכל מקרה אם ילך על קברו יותר מפעם אחת בשנה, ודאי שגורם לו נחת שמראה בזה שמכבדים את רצונו. ולכן אם אפשר בקלות חבל לוותר על זה וכדאי שיגיד בלי נדר. הרב רואי מרגלית
שאלה: איך מגדירים כופר?: על סמך אלו מקורות פסק הרב שישעיהו ליבוביץ הוא אפיקורס? איזו ראיה יש לאפיקורסותו בכתביו?
תשובה: כאפיקורס מוגדר כל אחד שמזלזל בתלמידי חכמים וישעיהו ליבוביץ' "הידר" בעניין זה. עוד בעניין זה.
שאלה: קשירת עניבה בשבת: האם מותר לקשור עניבה בשבת?
תשובה: השו"ע סימן שי"ז סעיף ה' פסק שעניבה מותר דלאו קשר הוא. וכתב הרמ"א אפילו אם עשה קשר אחד למטה נוהגים בו היתר. אך כתבו האחרונים שאם עשה קשר מתחת לקשר עניבה מותר רק אם בדעתו להתיר בתוך 24 שעות. ולענייננו אסור לקשור עניבה בשבת, אך אם קושרה מע"ש מותר להרחיב או להצר לצורך הענידה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הוספת שם לאדם ע"ש נפטר: לפני כחמישה חודשים לערך הלכה לעולמה סבתי כשהיא בגיל מבוגר. לאחר שנפטרה רציתי להוסיף לשמי את שמה היות והיה קשר מיוחד ביננו. האם ישנה איזושהיא בעיה בנידון?
תשובה: בשו"ת דברי יציב (יו"ד קס"ב) כתב שלא לקרוא בשם של נפטר לאדם שהיה בחיים בשעת הפטירה כי יש בזה סכנה ויכול להזיק לאותו שעדיין בחיים וחמירא סכנתא מאיסורא "ושומר נפשו ירחק מזה וטוב לו". ונראה לי שמהסיבות שמפרט שם ה"ה להוספה של שם, ואם חשוב כ"כ אפשר בעז"ה לקרוא לבת שתיולד בעתיד בעז"ה במשפחה בשם ראשון או שני על שם הסבתא (כמובן בלי נדר). הרב רואי מרגלית.