LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: צניעות והפרדה בעזרא: המרכזת בסניפי שאלה את גורי מה התנועה תעשה אם הסניף יהיה לגמרי נפרד כמו אריאל ויתמודד עם כל הבעיות הקשורות בכך בהצלחה לדוגמא:עזיבת חניכים וגורי ענה לה שהסניף יועף מהתנועה כי זה לא האידיאל של התנועה. ושתעזוב את הקומונה או שתשתוק ולא תדבר כי אז יעיפו אותה. אני מביא העתק מתוך אתר התנועה בנושא- "התנועה מחנכת את חניכיה למעורבות והנהגה בחברה הישראלית, ורואה לעצמה חובה להכשיר את חניכיה להתמודדות זו: החברה הכללית היא חברה מעורבת מטבעה, והתנועה רואה את אחד מתפקידיה לתת ביד חניכיה כלים להתמודדות זו".אני רוצה לדעת מה תגובת כבוד הרב לדבר לאחר שכל גדולי הדור מתנגדים לדבר ואומרים שזה אסור.
תשובה: תנועת העזרא היא תנועה עם מסורת של שנים רבות. רבנים רבים היו קשורים לעזרא והנחו את העזרא גם בנושא הפעילות המעורבת. אולם ידוע לך שיש סגנונות שונים ודעות שונות גם בין רבנים. המחלוקות בין הרבנים לעמים נוגעות לניתוח ההלכות אולם בעיקר נוגעות להגדרת המציאות. אני לא מאמין שבעזרא הבירורים בין קומונרית והמזכ"ל נעשים בצורה גסה. כל הבירורים בנושא הינם ראויים ואין מקום לאיומים. כפי שכתבתי בתשובה אחרת תנועת אריאל באופן עקרוני לקחה את ענין ההפרדה כדבר עיקרי שאותו היא רוצה להחדיר לאומה. בתנועת העזרא מאז ומעולם היו הדברים מורכבים יותר. ב"ה שהקב"ה עשה לכם נפש שיש בה טהרה ורצון ליתר קדושה. כל רצון להוספת קדושה צריך להישקל בצורה ענינית לפי המקום ולפי השעה. יש להבדיל בין סוגי הפעילויות. למשל בעזרא אנו רגילים שהרצאה רצינית יכולה להינתן לנערים ונערות שיושבים באותו אולם. בנוגע לעוד שאלות מעשיות צריך לבדוק כל דבר לגופו. האמירה שהחברה בישראל מעורבת היא נכונה ובודאי שיש ללמוד כיצד להתמודד בחברה מעורבת. אין זאת אומרת שאנו נהפך להיות חברה המחקה את החברה הישראלית. או צריכים להיות דגם אידאלי לחברה ובעקבותינו יבואו רבים. האידאל הוא לרומם את עם ישראל. אם נדע להבחין בין עיקר וטפל בין קודש לחול בין דבר המתאים לחיים לדבר שלא טבעי לחיים נוכל להיות דגם לחיקוי. על זאת אנו צריכים לשקוד. אל תפחד להמשיך ולשאול שאלות. אם יש מבוגרים שאין להם סבלנות לענות על שאלותיך אל תשאל אותם, אולם גם אל תתעצבן.
שאלה: אשכנזי שהתגרש: האם אשכנזי שהתגרש עדיין מתעטף בטלית בתפילות?
תשובה: אשכנזי שהתגרש ממשיך להתעטף בטלית גדול.
שאלה: שכחתי לברך ברכת המזון: בשבת לאחר סעודה שניה הלכתי לישון ולאחר השינה נזכרתי שלא ברכתי ברכת המזון. מה הדין?
תשובה: אין לברך ויש להשתדל בפעם הבאה לא לשכוח.
שאלה: חולצת גרעין מעורבת?: אנחנו חניכים בתנועת הנוער עזרא. אנחנו רוצים לעשות חולצת גרעין עם שמות החניכים, אבל יש ילדים שרוצים שעל החולצה יופיעו שמות הבנים והבנות (כך שהבנים ילכו עם שמות של בנות והבנות עם שמות של בנים) האם יש מקום לחולצה כזו?
תשובה: אין איסר הלכתי שיהיו רשומים על חלוצת נער שמות בנות. אולם אם השמות הם לא סתם של נערות אלא של בנות מוכרות שנרשמות בכדי לזוכרם יש בכך בעיה. מעבר לכך כלפי אחרים שרואים זאת יש בכך דבר לא צנוע. אני באופן אישי לא אוהב בכלל את כתיבת השמות הפרטיים על חולצות קבוצות. אולם זה סתם "טעם אישי". תנסו להמנע מה"חולצה המעורבת". אולם עשו זאת בדרכי נועם ולא במריבות וכעסים. במקרה שלא תצליחו לשכנע את הקבוצה הצעתי להגיע לפשרה. למשל כיתבו רק אות ראשונה מהשם הפרטי ואת שם המשפחה. כגון רותי כהן. ר. כהן. בהצלחה.
שאלה: הגיור כיום: האם הרבנים שעוסקים בגיור פועלים לפי הלכות גיור? כגון: אסור לגייר גיור המוני, אסור לגייר אם יש אינטרסים אחרים לגר, אסור לגייר בתקופה שטוב לישראל, צריך לנסות להוציא מהגר את הרצון להתגייר, וכדומה. שאלתי נובעת לפי התיאור בתחומין ח בנושא גיור אתיופים?
תשובה: לפי הידוע לי הגיור נעשה כדין, מפני שבודקים אותם ושואלים אותם על רצונם להתגייר. ומה שאתה קורה לו "גיור המוני", אין פירושו שיש איסור לגייר הרבה אנשים שבאים ורוצים להתגייר, אלא שלא מביאים קבוצה בה אחד מדבר בשביל כולם. אבל אם שואלים כל אחד ואחד בפני עצמו, אין בזה בעיה.
שאלה: השבת אבידה לאחר כמה שנים: מצאתי בבית הספר שבו למדתי טבעת, ותכננתי להכריז עליה. לאחר שנה מצאתי תליון בבית הספר שבו עשיתי שירות לאומי ותכננתי כמובן להכריז עליו. לאחר מספר שנים מצאתי את הטבעת ואת התליון אצלי. מה לעשות?
תשובה: יש להניח שמכיוון שבעל החפץ איבד אותו במקום שבו הרבים מצויים, הוא התייאש מן האבידה, ואת זכית בה.
שאלה: קשירת קשר בבגדים בשבת: אשמח לדעת האם מותר לקשור קשר בבגד בשבת - כגון חצאית מעטפת הנסגרת על ידי קשירה וכן חולצת מעטפת הנסגרת ע"י קשירה? וכן אם ישנה חגורה שנסגרת על ידי קשירה האם ניתן לקושרה בשבת?
תשובה: כיון שעשוי לפתוח בתוך 24 שעות מותר לקשור קשר עניבה (כמו נעליים), אך לא קשר ע"ג קשר שהוא חזק ובר קיימא. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אכילת כרוב שלא נבדק והושרה: האם מותר לאכול כרוב אשר נחתך לריבועים קטנים והושרה במים עם מלח וחומץ ולאחר מכן נשטף וזהו? כלומר - לא בדקו אותו מאחר והוא כבר היה בצורת ריבועים.
תשובה: לפני שנים ערכנו בדיקות מעבדה (חובקרת אמונת עתיך 8 עמ' 45) של כרוב ומצאנו שיש חרקים (בפרט טריפסים) שנמצאים אפילו בשכבה השמינית של הכרוב. כיוון שהכרוב נגוע מאד (ברמה של רוב) אין לאכול אותו ללא בדיקה כמבואר בשולחן ערוך יו"ד סי' פד סעי' ח. לענ"ד חיתוך לריבועים קטנים אינו מועיל, וצריך להפריד בין השכבות. הדרך לעשות זאת, היא לחתוך את הכרוב לארבעה ולהפריד בין כל השכבות. לאחר מכן לשטוף היטב גם בקפלים, והתבונן שאין חרקים. שורה תחתונה, נראה לי שאין לאכול את הכרוב בדרך שתוארה לעיל. בברכת התורה והארץ, יואל פרידמן מאמר אמונת עתיך לעיל, קישרית מצ"ב:
שאלה: גיוס בנות לע - המשך : בהמשך לתשובת הרב בנושא "גיוס בנות למסגרת של ע " רציתי להעיר - השירות במסגרת הע הוא באוניברסיטה, שבה לא רק חיילים לומדים. האווירה בה היא כמו בכל אוניברסיטה אחרת. בגמר הלימודים, אני מתגייסת לצבא, בדרגת קצינה. המקצוע שאותו אני נוטה לבחור זהו עריכת דין ככה שכשאתגייס, אשרת בפרקליטות הצבאית.
תשובה: אין איסור ללמוד באוניברסיטה בתמיכת הצבא. אין איסור עצמי להיות בע אולם צריך ברור על התקופה שאת עומדת להיות קצינה ועל תקופות האימונים לקראת זאת. בדרך כלל יש קורסים שהם לא במסגרת האוניברסיטה אלא במסגרת צבאית לכל דבר. על התקופות האלו כתבתי שאסור. לתשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: צניעות בגיל צעיר: בני בן ה-5 ובתי בת ה-3 ישנים יחד באותה מיטה, מפאת חוסר מקום. מה דעת הרב בנושא? על אלו הלכות עלינו לשים לב בנושא הצניעות בין השניים (מקלחת משותפת, התלבשות זה בנוחות זה.)?
תשובה: בגיל זה אין צורך לעשות הפרדה בין הילדים גם בשינה וגם ברחצה. ההורים צריכים להרגיש בעצמם מתי הילדים כבר רגישים לשוני ביניהם וזה מעסיק אותם זה סימן שיש להפריד בשעת הרחצה.
שאלה: איסור אכילה לפני הבדלה: אם יודע שאסור לאכול לפני הבדלה, ואני יודע שגם מותר לעשות הבדלה עד יום שלישי. אם מישהו עושה הבדלה ביום שלישי זה אומר שהוא לא יאכל עד יום שלישי?! והרי בן אדם לא יכול לצום שלושה ימים.
תשובה: כשאין אפשרות להבדיל במוצ"ש מותר לאכול ביום א' ולהבדיל בהקדם האפשרי.
שאלה: קריאת שמע באמצע הלילה: לפעמים אני מאוד עיפה ונרדמת לפני שהספקתי להתפלל קריאת שמע, ואז אני מתעוררת (בבהלה) אחרי חצות ומתפללת את קריאת השמע שלי, האם יש איסור לקרוא את קריאת שמע אחרי חצות ובכלל עד איזו שעה מותר להתפלל שמע?
תשובה: אני מבין שאת מתכוונת לק"ש שעל המטה ואפשר לומר גם כשאת מתעוררת באמצע השינה וממשיכה לישון, וכדאי לשפשף את הידים מעט בשמיכה משום נקיות. ברכת המפיל אומרים בלי שם ומלכות לאחר חצות. הרב רואי מרגלית.
שאלה: נישואין עם שאינו מהול: זמן מה אני יוצאת עם בחור שהגיע ממשפחה חילונית ואף מתבוללת. בשנים האחרונות הוא התקרב מאוד לזהותו היהודית ואף החליט לעלות ארצה (מארצות הרווחה) ממניעים יהודיים. הוא מאוד התחזק ביהדותו ומשתדל לקיים מצוות מסויימות ולאט לאט מתגבר והולך ומתחזק בדרכו לכיוון שמירת מצוות על פי המסורת היהודית. לפני כמה חודשים החלטנו להתחתן ולהקים בית בישראל. הבעיה: ברית המילה שעבר כילד קטן היתה ממניעים רפואיים בלבד, ללא רב או מוהל מוסמך, בגיל חודש ימים, ובבית חולים על ידי רופא שכנראה אינו יהודי כלל. השאלות שעולות הן: -מה תקפות ברית המילה הזו? -האם עצם העובדה שאדם לא יהודי ביצע בו את הברית פוגמת ביהדותו? (הוריו יהודיים על פי ההלכה ואף ממשפחת רבנים ידועה). -לפי מה שניכר לעין כשמסתכלים, אין כל הבדל בינו לבין יהודים אחרים שעברו ברית מילה, ולכן השאלה היא מה עושים? -האם צריך ברית מילה נוסף (דבר שהוא מסרב בכל תוקף!)? -האם דבר זה יכול לעכב את החתונה? -האם הילדים שיהיו בע"ה לנו מושפעים באיזושהי צורה מכך שאביהם לא עבר ברית מילה כהלכה? אני חייבת לציין שהרבנים שרשמו אותנו לקראת נישואין אינם יודעים מעניין זה הואיל וזה דבר אשר עלה בימים האחרונים ממש בדרך אגב, ולא הודענו להם כי לא רצינו לעורר מהומות. השורה התחתונה היא שהוא (בעלי לעתיד) לא מוכן לעבור טקס נוסף וטוען שמה שיש ישנו ואינו מוכן לעשות מעבר לכך (והוא גם מאוד נעלב מהתערבותי בעניין).
תשובה: אם הוא נימול אף שהמילה לא היתה בכשרות. אין צריך להימול מחדש. ואין זה מעכב את החתונה. ואין זה פוגם בילדים שיולדו. אך מכל מקום יש לעשות משהו שלא מורגש כמעט מורגש פחות מזריקה כדי שהברית תיהיה כהלכה. אין סיבה לחשוש מזה והתחושה תיהיה טובה. לשם כך יש לפנות למוהל מוסמך בעל ניסיון והוא גם יסביר במה מדובר ובודאי שהבחור יסכים לכך.
שאלה: נישואי בת כהן לגיור: אשמח לקבל תשובה ולדעת האם בת כהן יכולה להנשא לגיור שסבתו הייתה יהודיה (האמא לא), אך הוא התגייר?
תשובה: אין איסור בהלכה לבת כהן להנשא לגר אם הוא גר צדק השומר מצוות.
שאלה: אבינו מלכנו: האם תפילת אבינו מלכנו נאמרת רק בציבור או גם בתפילת יחיד?
תשובה: אבינו מלכנו נאמרת הן ביחיד והן בציבור.
שאלה: משקפי שמש על משקפיים רגילות: ברצוני לשאול האם מותר להרכיב בשבת משקפי שמש על משקפי ראיה, דהיינו ע"י קליפון של מגנט וכמו כן להסירם?
תשובה: אין בעיה בכך.
שאלה: מניין שנות העץ: קניתי עצים (הדרים, גוייבה, מנגו) ממשתלה, העצים היו בתוך עציצים נקובים עם אדמה לאורך כל הדרך לביתי. שתלתי את העצים, עם האדמה שהיתה בעציץ. אודה לרב על התשובות לשאלות הבאות: א. מה גיל עצים לעניין שנות ערלה? ב. כיצד יש לנהוג כיום בשנת נטע רביע? ג. האם סוג העץ משפיע על השאלות לעיל?
תשובה: מניין שנות ערלה נקבע על פי זמן הנטיעה, ובעיקרון גם כשעץ כבר היה נטוע במקום אחד ואני מעביר אותו למקום אחר י שלמנות שנות ערלה מחדש. אמנם אם העץ או השתיל גדל במשתלה ניתן לפעמים למנות את שנות הערלה של המשתלה, אך זאת, בכמנה תנאים: 1. כשידוע מתי נזרע או שנתל השתיל במשתלה, וכמה זמן הוא היה במשתלה עד לקנייה. 2. שהשתיל נמצא בתוך גוש אדמה שמספיק למחייתו (ובמשתלות גוש האדמה מספיק גדול לכך). 3. שהעציץ או השקית בו נמצא גוש האדמה והשתיל נקובים בנקב של 2 ס"מ קוטר בתחתית השקית או העציץ. 4. שהעציץ היה מונח כל הזמן במשתלה על הקרקע או על משטח שאינו חוצץ בין העציץ לבין הקרקע, אך אם היה על בלוקים, עצים, יריעת פוליאטילן וכדו' - חוצץ. 5. בעת הנטיעה לא התפורר גוש האדמה שמסביב לשתיל. אם אחד התנאים דלעיל אינו מתקיים או שהוא ינו ידוע בוודאות יש החמיר ולמנות שנות ערלה מעת הנטיעה החדשה בגינה או בשטח. בברכת התורה והארץ, יואל פרידמן
שאלה: ברכה לפני ברכות התורה: האם מותר לומר ברכה לפני ברכות התורה בבוקר? למשל, אם אני שומע רעם ורואה ברק. אבל עדיין לא אמרתי ברכות התורה. או למשל, אמירת שהכל נהיה בדברו על כוס קפה, לפני ברכות התורה.
תשובה: כן.
שאלה: עדי קידושין בקרבה שלישי בראשון: חתונה שלוקחים עד בקרבה שלישי בראשון מה דינה, האם יהיה הבדל בין אשכנזים לספרדים, האם מסדר קדושין שמוצא עדים כשרים רק בקרבה כזאת יסדר קדושין?
תשובה: מקור האיסור של עדות בקירבה של שלישי בראשון הוא מדברי ר"ת בהבנת הבבלי והירושלמי (תוס' סנהדרין דף כח ע"א ד"ה רב). להלכה למעשה פוסקים כר"ת ואוסרים עדות של שלישי בראשון בין לאשכנזים ובין לספרדים (שו"ע חו"מ סי' לג סעי' ב, ילקוט יוסף 'שובע שמחות'). אכן אם נעשו כבר נישואין בעדות של עד בקרבת שלישי בראשון, יש לגשת לבית הדין או רב מורה הוראה ע"מ לברר כיצד לנהוג.
שאלה: אזכרת שם ה  כחלק מלימוד בפסוק או בשיר: האם כאשר קוראים או לומדים פסוק שנכתב בארמית, באונקלוס, יש לבטא את שם ה או רק כינוי. (האם יש הבדל בין לימוד רגיל לבין אמירת שמו"ת?) מה דין אמירת שם ה במזמור או בשיר שאיננו חלק מפסוק?
תשובה: כאשר לומדים אין איסור להזכיר שם ד' אך רבים נוהגים שלא לומר שם ד' בשעת הלימוד. ואולם כאשר קוראים פסוק בתרגום מזכירים שם ד'. אין בכל זה הלכה ברורה אלא הכלל להזהר לא להזכיר שם ד' לבטלה. ובשיר יש להמנע מלהזכיר שם ד' אלא אם כן הוא מתכוון ממש לתפילה.
שאלה: לא אוהב חלה עם מלח!: 1. חוץ מתקופת החגים, בה נהוג לאכול את החלה בדבש, האם זהו מנהג, או הלכה שטובלים את החלה במלח? מותר לאכול את החלה בדבש כל השנה? (או, פשוט בלי המלח). זה לא עניין של בריאות, רק שאני לא אוהב את המלח. 2. האם אדם חייב לאכול בשבת (וחגים) ארוחות בשריות? ראיתי אנשים שעושים ארוחות חלביות יפות. האם זהו מנהג נכון?
תשובה: 1. המלח מוזכר בהלכה בסימן קסז סעיף ה' בעיקר ברמ"א, לדעת השו"ע בפת שלנו כיום אין חיוב. אם ממש לא אוהבים אפשר אולי לדון לטבול בסוכר על פי המנחת חינוך מצוה קיט. 2. בשבת צריך להיות עונג כל אחד עם מה שמענג אותו, ואם רוצה לעשות סעודה אחת של בשר עדיף שזו תהיה סעודת הבוקר. ביו"ט בפשטות אין חיוב לארוחת בשר, שכן חרב בית המקדש ושמחה בבשר זה כקורבן שלמים. אמנם דעת הרמב"ם כן לאכול בשר. ולכן מי שאוהב גם בשר יש בזה עדיפות. הרב אברהם פרל.
שאלה: הפסק בברכת המצוות: השו"ע פוסק שאדם שמוריד את טליתו אפילו למעט זמן-חייב לברך שוב, והוא הדין בתפילין. לעומת זאת מרן פוסק שאדם הנמצא בסוכה ויוצא וחוזר לאלתר - לא צריך לברך שוב. מהי הסיבה להבדלים בהלכה בין המקרים הנ"ל? הרי בכולם מדובר על ברכת המצוות וצריך להיות אותו דין!
תשובה: בתפילין וציצית, זמן המצוה הוא בזמן שמניחים תפילין ומתעטפים בציצית. לאחר מכן כאשר הוא מוריד אותם, נגמרת המצוה, ולכן צריך לחזור ולברך אם רוצה לקיים מצוות אלו שוב. אבל בסוכה המצוה היא שהסוכה תהיה דירתו של האדם. האדם יוצא ונכנס לדירתו תדיר, ואין זה נקרא שהוא מסיח דעתו מביתו, אף-על-פי שיצא ממנו. לכן בסוכה לא צריך לברך שוב.
שאלה: תפילה וכשרות: א. אם אדם עומד בתפילת שמונה עשרה בשמע קולנו, והקהל אומרים קדושה בחזרת הש"ץ, האם מותר לו לענות עמם, והרי בשמע קולנו מותר להוסיף בקשות אישיות? ב. תנור בעל תא אחד, האם ניתן להשתמש בו באותו יום בבישולים בשריים וחלביים בתנאי שמכשירים את התנור בחום מאוד גבוה למשך עשרים דקות? האם צריך לנקותו לפני ההכשרה, או החום שורף הכל? תוד
תשובה: א. בקשות אישיות הן חלק ממה שמוגדר תפילה, ויחדו מקום בשמע קולנו לבקשות פרטיות. אך עניה לקדושה אינה מענין תפילת הלחש, ולכן אף שהיא חשובה נחשבת להפסק, ולא עונים לקדושה באמצע שמו"ע אלא רק עוצרים ומקשיבים. ב. לרוב הפוסקים (גם באתר זה) יש להמתין 24 שעות. כמו כן לכו"ע אין לסמוך שחתיכות גדולות בעין יישרפו לחלוטין ויש לקנח את התנור לפני הסקתו. אמנם הרה"ג דב ליאור התיר הסקה בתוך 24 שעות, ולאחר 24 שעות התיר אף בלא הסקה (אם התנור נקי כמובן כפי שאמרנו), אך הסכמת רוב הפוסקים להחמיר בזה, וראוי לו לאדם לקנות תנור בעל שני תאים כי אפשר בקלות לטעות בזה ולהיכשל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הפעלת ממטרה בשבת: האם מותר לכתחילה לפתוח ממטרה מערב שבת בגינה הנמצאת ביישוב, גם שידוע שלא ייגרם לה כל נזק לגינה, אם היא לא תושקה בשבת? ומה הדין, לגבי הפעלתה בשבת ע"י שעון שבת, כך שהיא תידלק מעצמה בשבת? אם יש לי שעון שבת שמפעיל את הממטרה כל מספר ימים כך שלפעמים זה נופל בשבת, האם במקרה שלא נגרם כל נזק אם לא תהיה השקייה בשבת לגינה, האם עליי לשנות את השעון שבת כך שהיא ודאי לא תפעיל את הממטרות בשבת?
תשובה: לא משנה כלל אם נגרם נזק לגינה או לא. הדין הוא שאמנם מצד הדין הכל מותר, מכיוון שזה מופעל ע"י שעון שבת, אבל למעשה אם זה בתוך הישוב הדבר אסור משום מראית עין וזילותא דשבת, אבל אם זה רחוק מהישוב, כגון: מטעים הנמצאים רחוק מהישוב, מותר.
שאלה: גילוח בזמן האבלות: האבא נמצא באבלות עקב מות אחיו. עדיין בתוך שלושים יום. בתו אמורה להנשא בימים הקרובים. שאלתו, האם מותר לו לגלח את זקנו לקראת חתונת בתו?
תשובה: איסור תגלחת נמשך שלושים יום. חתונת הבת אינה מבטלת איסור זה. המקום ינחמכם.
שאלה: תהילים בנסיעה ללא ספר: מה דעת הרב לגבי שמיעת קלטות תהילים ברכב כשלמעשה נוהגים ואין ספר תהילים פתוח מולך, וכן לעיתים הינך מתרכז בנהיגה ואף לעיתים נאלץ להפסיק ולכבות מנוע במהלך הקראת פרק?
תשובה: דבר נפלא לשמוע דברי תורה בנסיעה, בתנאי שלא גורם לירידה בריכוז, שזה פיקוח נפש. הרב אברהם פרל.
שאלה: אפיית "פימו" בתנור - האם טריפה?: אני עובדת עם חומר פלסטי הנקרא "פימו". זהו חומר גמיש הניתן לעיצוב ולאחר שיוצרים בו יש לאפות אותו בתנור אפיה. שמעתי כי יתכן ויש בחומר זה מרכיבים של טריפות א. האם אכן כך? ב. האם יש צורך להכשיר את התנור מאחר וכבר אפיתי בו בעבר? (זהו חומר תוצרת גרמניה ששמו הלועזי FIMO)
תשובה: גם אם יש שם חומר טרף, ואיני בקיא בזה, אין ספק שהוא פגום לגמרי ולא ראוי כלל למאכל, ולכן הוא לא אוסר את התנור.
שאלה: לכוון חילוני בשבת - המשך: בהמשך לתשובה כיצד לכוון יהודי במכונית בשבת יש לי הצעה נוספת שלענ"ד עדיפה: לגשת אל היהודי, אף ללחוץ את ידו לשבת ולומר לו שהיית שמח להשיב ולעזור אם לא ששבת היום?
תשובה: הרעיון יפה, אך איני בטוח שגם המחפש את הכתובת רואה בכך רעיון כל כך יפה.
שאלה: זמני תפילה למי שקם מאוחר: אני התחלתי השנה להניח תפילין ולקרוא קריאת שמע שעל המיטה. השאלה שלי היא האם יש זמנים שבהם כבר אסור להניח? מכיוון שכרגע אני בחופש הגדול והרבה פעמים אני חוזר ב4-5-6 בלילה וקם ב3-4-5 בצהריים. האם בשעות האלו אני יכול לקרוא קריאת שמע ולהניח תפילין?
תשובה: הנחת תפילין זמנה כל היום אך לא בלילה. ק"ש (בלי ברכותיה כמובן שזה רק עד שעה רביעית בדיעבד) אפשר לקרוא כל היום כקורא בתורה. ק"ש על המטה עד חצות לילה קוראים עם ברכת המפיל בשם ומלכות ולאחר מכן ברכת המפיל בלי שם ומלכות. בכל מקרה אין קוראים ק"ש על המטה ביום. הרב רואי מרגלית.
שאלה: יציאה מהארץ: הוזמנתי להדריך במחנה קיץ בחו"ל. המארגנים של המחנה הם יהודים שרוצים מדריכים ישראלים, ע"מ לחזק את העלייה בין ילדים אלו. ולאחר המחנה אני רוצה לנסוע לראות את המשפחה שלי, שלא ראיתי כמעט 6 שנים ושהם לא יבואו לארץ. האם מותר לי לנסוע?
תשובה: כאשר הנך יוצאת להדריך במחנה, את יוצאת לדבר מצוה, והדבר מותר. וכן מותר לך לנצל זאת בשביל להיות עם משפחתך לאחר המחנה.
שאלה: הלשנה למשטרה על מסכני חיי אדם: בישוב שלי יש בחור צעיר שאני יודעת בוודאות שהוא נוסע ללא רשיון נהיגה. הבחור נוסע באוטו משלו, והוא לא נוסע כמו שצריך (לא מאותת חונה עקום וכו ) וזה מאוד מסוכן ועלול לסכן חיי אדם. האם מותר להגיד למשטרה על אותו אדם?
תשובה: מותר לך, מפני שבזה את מונעת נזק מן הציבור.
שאלה: שמו"ת או הלכה ואמונה?: האם לחייל, שאין לו די זמן להספיק ללמוד בהיקף גדול - עדיף שילמד הלכה אמונה, או יקרא שמו"ת?
תשובה: נראה לי שעדיף שילמד הלכה ואמונה.
שאלה: ציציות שנוגעות ברצפה: האם כאשר עושים התעמלות (מתיחות, שכיבות שמיכה) והציציות נוגעות ברצפה - האם יש בזה בעיה וצריך להכניסם לתוך מכנסיו?
תשובה: עדיף להכניסם לפני ההתעמלות מתחת לבגדים, אבל גם אם לא אין בזה בעיה בזמן מועט כזה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכה אחרונה על ענב אחד?: 1) מה הדין כאשר אוכלים מס ענבים שלא בתוך סעודה, לעניין ברכה אחרונה? (ואגב, כיצד ניתן לדעת כמה ענבים בערך נחשבים כשיעור כזית, הרי הענבים ברובם מים). 2) האם יש בעייה לאכול ענב שלם בבת אחת?
תשובה: כתב בקיצור שו"ע נ"א שלכתחילה לא יאכל פרי שלם אחד שכן יש ספק האם יהיה חייב אחרונה גם בפחות מכזית. שיעור כזית לרוב הפוסקים הוא 27 סמ"ק. הרב אברהם פרל.
שאלה: למידה מרבנים בעלי השקפה מוטעית: בהמשך לתשובתו של הרב אליעזר מלמד שליט"א, על שאלת אי-כיבוד רבנים שבעד מסירת שטחי א"י לערבים וכו, הרב כתב שיש לחלק, בין השקפותיהם הפסולות לבין תורתם החשובה, שאותה יש ללמוד. הרב הזכיר את הרב עמיטל, ורציתי לשאול מה לעשות במקרה הבא ואיך לשנות אם זה לא טוב: מנטייתי הטבעית, לאחד ששמעתי את דעותיו של הרב ליכטנשטיין (ועכשיו גם הבנתי שהרב עמיטל שותף למחשבות הללו), הפסקתי לקרוא את מאמריו ומאמרי שאר הרבנים מישיבת אור עציון הנשלחים אלי בדוא"ל (יחד עם מאמרי הרב עמיטל, שבאופן ספונטני וביחד עם ההכללה שעשיתי), וכל הזמן חשבתי באמת שאולי יש להפריד, אבל א י ך א פ ש ר??? אני לא מצליח להפריד בבנאדם בין 2 חלקים שבו. יכול להיות שבאמת אין ברירה, כמו שזה לא הגיוני להצליח לכבד מישהו כשאתה חושד בו, (כבדהו וחשדהו), או "הוי דן כל אדם לכף זכות" במקרים מוזרים, כך גם כאן.
תשובה: לא כתבתי "דעות פסולות" על דברי רבני הר עציון. אולי כתבתי שהם מוטעות לפי מה שלמדתי מרבותי ומה שנראה לעניות דעתי. אין מצווה ללמוד דווקא את דבריהם, אבל יש מצווה לכבדם, שכן יש בהם מעלות רבות.
שאלה: קריאת התורה עם הקורא: מה צריך לעשות הקורא כשיודע שהעולה לא יקרא איתו מילה במילה מן הכתב? זה לא פוגע בהוצאה ידי חובה?
תשובה: חובה על הגבאים לדאוג שלא להעלות אדם שלא יקרא עם הבעל-קורא בלחש, מפני שזו ברכה לבטלה. ואם העלו אחד כזה, יוסיפו עוד עולה שינהג כראוי. ומבחינת הציבור, גם אם העולה לא קרא בלחש עם הבעל-קורא, הציבור יוצא ידי חובה.
שאלה: בחור ישיבה לא מתפנה: אני מעוניין להשתתף בפעילויות שנעשות כיום למען גוש קטיף, ובמיוחד בתקופה של הפינוי המתרגש עלינו, אולם אני תלמיד ישיבה גבוהה וראש הישיבה מסרב בכל תוקף לשלוח תלמידים, כיוון שהוא טוען שישיבה זה לא חברת כוח אדם אלא יש לשבת וללמוד תורה. מה עלי לעשות?
תשובה: בדרך כלל נכון לשמוע לראש הישיבה. אך כאשר יצאו הרוב הגדול של בני הישיבות ביחד נראה לי שגם ראש הישיבה יצטרף ויצא עם הישיבה ולא יפרוש מהצבור. מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: תוספת "את זרעי" בברכת המזון: ממתי צריך להוסיף בברכת המזון את הברכה- "את זרעי" בהמשך ל "אותי ואת אשתי.ואת כל אשר לי", האם מעת הלידה או כבר בהריון?
תשובה: משעת הלידה.
שאלה: כשרות הרבנות מול כיבוד הורים: אני שומר מצות ומשתדל בביתי להדר בהכשרי מזון. אמי שתחי אינה דתית וכאשר אני מבקרה היא מכינה לי אוכל, ובין היתר מעדן חלב בהכשר רבנות בלבד. האם לאכול ולכבדה בזה או לסרב? אם כבר אכלתי מספר פעמים האם הכשר רבנות יכול להכשיל?
תשובה: לא נראה לי שיש בעיה בהכשר הרבנות הרגיל על מוצרי חלב. לא מצוי ביננו חלב בהמה טמאה, ומצד חליבה בשבת אפשר ללכת אחרי הרוב. בנוסף, רוב המשקים הגדולים מצוידים באמצעיים לחליבה בצורה המותרת בשבת. וכאשר מצטרף לזה דין כיבוד הורים, ודאי שאתה צריך לאכול בלי פקפוק.
שאלה: מותר לשיר  עד מתי אבא?: שמעתי שיש בעיה בשמיעת השיר (שמופיע גם בדיסק של גוש קטיף והשומרון) "עד מתי אבא. די כבר אבא." וכו, כיוון שזה כאילו התרסה כלפי שמיא. והלא גם דוד המלך שר לבורא עולם: "עורה ה למה תישן, עד מתי פניך תסתיר, תשכח עניינו ולחצנו.".
תשובה: יש הבדל בין תפילתו של דוד למה שאנחנו אומרים. החשש הוא שאנחנו באים בטענות כלפי שמיא, ולא מבינים שבעצם אנחנו גרמנו לכל הצרות והבעיות במעשינו ובעוונותינו. אם זה נאמר כבן המתחנן לפני אביו שירחם עליו, מותר לשמוע שיר זה ומותר לשיר אותו.
שאלה: חתונה וריקודים מעורבים?: בעזרת ה יתברך אנשא לבן זוגי בעוד כארבעה חודשים. העניין הוא שמשפחתי איננה שומרת תורה ומצוות והם מקבלים מאוד קשה את הצורך בהפרדה בחתונה. כדי לא ליצור מחלוקות ו בית החלטנו (אני ובן זוגי). לקיים חתונה מעורבת כאשר לאורחים הדתיים (שהם מעט) יהיה מקום נפרד לשבת ולרקוד. האם זו החלטה נכונה? האם מותר לי לרקוד עם חתני אחרי החופה בריקוד סולו?
תשובה: לגבי ישיבה מעורבת החלטתם נכון. בנוגע לריקודים מעורבים תעמדו על כך שלא יהיו ריקודים מעורבים. תסבירו לאורחים שלכם שזה הערב שלכם ואתם תהיו שמחים רק אם יהיו ריקודים נפרדים. כדאי לידע את האורחים על כך מראש בהזמנה. כגון לכתוב " לבקשת החתן והכלה הריקודים של הגברים ושל הנשים יעשו כל אחד בפני עצמו". בהלכה כתוב שאין עושים דברי חיבה וקירבה בין איש ואישה שיכולים לעורר הירהורים אצל אחרים. בדרך כלל ריקוד סולו הוא ריקוד שמעורר להירהורים מיותרים אצל אחרים. אהבת אמת היא האהבה שנעשית בצינעה. כדאי שתרקדו את ריקוד הסולו בבית הפרטי שלכם. לתשובת הרב זלמן מלמד. לתשובת הרב דוד חי הכהן. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: אכילתו של נהג בסעודת חתונה: הרבה פעמים קבוצה מסוימת נוסעת לחתונה או בר מצוה באוטובוס. השאלה היא האם מותר לנהג להיכנס שם ולאכול אם זה דבר קטן או ארוחה שלמה.
תשובה: מדרכי הנימוס שהאחראי על הנסיעה יבקש את רשות בעלי השמחה לארח גם את הנהג בחתונה. בעיקר אם מדובר בנסיעה ארוכה.
שאלה: גיוס כספים, מלאכה? : במקומות רבים מדובר בזכות המלאכה ובגנות ההזדקקות לצדקה. 1. מהי הגדרת מלאכה? האם גיוס כספים למען מטרה ציבורית הינו מלאכה או שמא הזדקקות לצדקה? 2. אם לשפוט באופן פשוט, הרי שרוב מוחלט של גדולי ישראל בתקופת המשנה והתלמוד התפרנסו מיגיע כפים, אם כך, כיצד הגענו למצב שבו רבנות היא "עבודה" ומתפרנסים ממנה ויתרה מכך, כמעט לא ימצאו רבנים שיעסקו במלאכה נוספת מפני "כבוד התורה"?
תשובה: 1. לכאורה דבר כזה נחשב למלאכה ועבודה, אף- על-פי שזו לא עבודה יצרנית. 2. חכמי ישראל בדורות אלו באמת לא התפרנסו מן הרבנות, כל זמן שהם היו תלמידי חכמים לעצמם, אבל אחרי שהם נתמנו על הציבור, הם חדלו ממלאכתם. הסיבה לכך היא שזהו בזיון התורה אם רב העיר או ראש הישיבה יביא כל בוקר את העצים שהוא חטב לשוק. הרמב"ם כותב שמי שמטיל עצמו על הציבור הוא "כיבה מאור הדת". אבל כאשר הציבור מעוניין לפרנס אותו, אין בזה כיבוי מאור הדת. ובדורנו הדבר ברור שאם לא יתפרנסו רבנים ואברכים מן הציבור, לא יהיו גדולי תורה ופוסקים לרבים, ולא יהיה מי שיורה את עם ה'. והיות והציבור מעוניין בזה, אין בזה בעיה. הדבר דומה למילגות שהמדינה נותנת לסטודנטים, על-מנת שיוכלו ללמוד בלי הפרעות, משום שהמדינה מבינה שזהו תנאי הכרחי על-מנת להצמיח רופאים, מדענים וכדומה. פעם יכלו אנשים ללמוד וגם לעסוק במלאכה, ומעט הזמן שהיו משקיעים בלימוד התורה היה מספיק בשביל לגדול בתורה. כיום אין זה כך, ומי שלא משקיע את כולו בלימוד, לא יצא ממנו גדול בתורה. לכן הציבור מעוניין בזה, ואין בזה שום בעיה.
שאלה: מעשר על שווי של מתנות: כאשר אני מקבל כסף אני משתדל להפריש ממנו מעשר. מה בנוגע לקבל רהיט או ספר - האם גם מהם צריך להפריש שווי כספי וכו?
תשובה: לא צריך להפריש שווי מעשר מהם.
שאלה: שאילה ב חבר חולה לפני תפילת שחרית: בשבת בבוקר אני מעיר את החברים לפני תפילת שחרית. האם מותר, כשאני בא למיטתם - לומר להם בוקר טוב או רק להעירם ע"י נענועם? כמו כן, אם בחור לא מרגיש טוב - האם מותר לשאול בשלומו כיצד הוא מרגיש?
תשובה: מותר לומר בוקר טוב, ואל תשאל לשלומם, אלא אם-כן אחד מהם חולה, ואז זו מצוה לשאול בשלומו.
שאלה: שאלה העלולה לגרום ללשה"ר: כאשר נפגשים עם קרובי משפחה או חברים טובים אותם לא ראו שנים - האם מותר לשאול אודות אנשים אחרים (לאן הלכו חבריו מהבי"ס, מה עושה כ"א מהילדים של הדודה), או שזה אסור, כי עלול לגרום ללשה"ר?
תשובה: מותר לשאול אולם מראש להדגיש שאתם מבקשים לדעת רק את הדברים הטובים, העניניים או המפורסמים לכל. במקרים רבים יש תועלת בכך שמספרים מה עושים החברים. זה יכול למנוע אי נעימיות רבות או אי פגיעה באלו שמספרים עליהם. אולם יש להיות זהיר בכך שהרי ההיתר של לשון הרע לתועלת גם הוא בתנאים רבים וכפי שמופיע בחפץ חיים בכלל י' מהלכות לשון הרע. ואזכיר תנאי אחד חשוב שיהיה רק כוונה לתועלת. לספר על פלוני שעזב את אורח החיים הדתי יתכן שמותר לספר שהרי אם אנו מגדירים אותו כרשע הרי מותר לדבר על רשע. אולם אנו שמגדירים בדרך כלל את העוזבים את התורה כעוזבים מאונס אם כן לא הוי לשון הרע שהרי הם מאונס עזבו את אורח החיים האמוני. סיפור זה יכול לפעמים להיות לתועלת כגון להרחיק אנשים מהשפעה שלילית של אנשים אלו או לחילופין למנוע אי נעימיות.
שאלה: שמיעת קדיש באמצע ברכות השחר: כאשר אני אומר בביה"כ את ברכות השחר, והאבל מתחיל לומר קדיש דרבנן, האם עלי לענות לו או להמשיך בברכות השחר?
תשובה: אתה צריך לענות לקדיש בין הברכות.
שאלה: שינה עם ציצית ביום: האם כאשר ישנים בצהרים כשעה-שעתיים האם צריכים להישאר לישון עם ציצית?
תשובה: לא צריך לישון בציצית, ואם כיוונת בשעה שהורדת אותה לשוב וללבוש אותה, אינך צריך לברך שוב.