LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חתך בזמן אפיית מצה: בזמן הכנת מצה שמורה לפסח השבוע, במהלך עשיית החורים במצה, נחתכתי מהמכשיר שעושה חורים, ויצאו לי כמה טיפות של דם על המצה. המצה נכנסה לתנור, ויצאה כשרה. האם המצה כשרה בעקבות הדם?
תשובה: דם אינו מחמיץ אולם נהגו להימנע מכל תוספת של חומר אחר לבצק מלבד מים. מלבד זאת דם שפירש אסור, לכן הייתי מציע ליטול את המקום בו נגע הדם וסביבתו ברוחב אצבע.
שאלה: בית כנסת עם חידושים: ברצוני לשאול מספר שאלות אך טרם אשאל אציג עצמי בכמה משפטים. אני בחור בוגר ישיבת הסדר שכרגע נמצא בארה"ב ועובד כחזן באחת מהקהילות היהודיות כאן. בית הכנסת שאני עובד בו מינה רב חדש שקבל סמיכה לרבנות מישיבת "חובבי תורה" בניו-יורק, לאחרונה התחיל הרב לבצע כל מיני שינויים כגון: 1- ביקש מאישה שבעלה נפטר לומר קדיש יתום תוך כדי התפילה בקול רם (הוא לשיטתו חושב שזה מותר, אם הוא קורא איתה את הקדיש יחד). 2- כשמחזירים ספר תורה מההיכל לקריאת התורה הוא מבקש מאחת הנשים לקחת את הספר בחזרה להיכל 3- בפורים האחרון הוא התחיל קבלת שבת מוקדם יותר ועשה את כל השירים כולל מזמור שיר ליום השבת בליווי גיטרה, עד ל"ברכו". 4- ישיבה מעורבת בקריאת מגילת אסתר וקבלת שבת. אשמח לשמוע תשובות לשאלות כי אני מרגיש די לא בנוח מבחינה דתית בקשר לדברים האלה שקורים בביהכנ"ס ואני רוצה לוודא שאני לא עושה דברים אסורים באיסור גמור ע"פ דעת תורה.
תשובה: החמורה ביותר היא שאלה 4 זו רפורמה ממש! גם יתר הנושאים אילו היו כל אחד מקרה בודד היה ניתן להתיחס אל כל אחד מהם כחריג אך צירוף כולם במקום אחד מעורר דאגה. אם הישיבה בה למד ה"רב" היא אכן מוסד תורני מובהק יש לפנות לראש הישיבה שיעמיד את ה"רב" במקומו. אפשר לפנות אליו גם אנונימית. אם המצב יימשך עצתי לך לחפש מקום עבודה אחר.
שאלה: הגדה של פסח: מתי ועל ידי מי נכתבה ההגדה של פסח?
תשובה: ברמב"ם וכן בסידור של רב עמרם גאון מובא סדר ההגדה. בתלמוד יש יסודות של ההגדה, וחלק גם במשנה. אך כל הנוסח, זה מתקופת הגאונים. יש להניח שהיתה מסורת בעל פה, ואחר תקופת התלמוד זה התחבר על ידי הגאונים.
שאלה: טלטול סכין מילה בשבת: מדוע מותר לטלטל סכין מילה בשבת ואסור מגילה לולב שופר וכו?
תשובה: הט"ז אומר דבר מעניין, במקום שהתורה כותבת במפורש את ההיתר, לח אין כח לאסור. הפסוק בפרשת תזריע, "וביום השמיני ימול בשר עורלתו" לכאורה מיותר, שהרי מילה ביום השמיני כתובה במקום אחר, וזה פסוק מיותר להתיר מילה גם בשבת. בשופר ובלולב אין פסוק מיוחד שדוחה שבת, אלא שאנו מבינים שתקיעת שופר ונטילת לולב זה לא שייך למלאכות שאסורות בשבת וביום טוב ומותר. וכשחכמים אוסרים דבר כזה, זה לא נקרא נגד פסוק מפורש. אבל לגבי מילה שיש פסוק מיוחד המתיר מילה, התורה לא חששה שמא תארע תקלה, ואין לחכמים לאסור.
שאלה: האם יש חשש לחמץ?: המדובר הוא חדר שינה של מתבגר בן 16-17. בבית נמצאים ילדים קטנים שיש אולי סבירות שהכניסו חמץ ונפל על הרצפה, ומישהו הרים את החמץ למדף גבוה, ואיכשהו אולי מישהו דחף את החמץ לתוך הספרים. האם חשש זה באמת קיים, ולכן צריך לבדוק את כל הספרים אפי במדפים הגבוהים, או שכל החדר הזה פטור? וסליחה על השאלה המסורבלת. פסח כשר ושמח!!
תשובה: במקום בו יש ילדים יש לחשוש לכל מקום בו הילדים עלולים להכניס חמץ ולבודקו היטב. אולם החשש שלך נראה לי רחוק יותר
שאלה: כספי ציבור - מי חייב?: שאלה תיאורטית- אני משמש כחבר בוועד המחזור במחזור שאליו אני משתייך, וכן אני הגזבר. כסף שברשותי ונגנב או אבד, אני חייב להחזיר? (הרי אני שומר חינם!). ואם שמתי את הכסף בארון ונגנב, זו פשיעה?
תשובה: כמו שכתבת בשאלתך גזבר של כיתה כיוון שהוא לא מקבל משכורת הוא שומר חינם, לכן הוא פטור מגניבה ואבידה וחייב בפשיעה, אמנם כיוון שאתה שומר על כספים צריך לשמור עליהם היטב והגמרא אומרת שכספים אין להם שמירה אלא בקרקע כיוון שבכל מקום אחר הגנבים יכולים לגנוב ולכן שומר חינם שלא הטמין בקרקע זה נחשב פשיעה וחייב, אבל להלכה כתבו הראשונים ובעקבותיהם השו"ע בחושן משפט סימן רצ'א סע' יח' שכיום אדם חייב לשמור על כסף כמו שהוא שומר על כסף שלו, ולכן אם אתה שומר כסף שלך בארנק או במגירה מותר לך לשים שם גם את הכסף שאתה שומר עליו. למסקנה: בכל מקום שבו אתה שם את כספך תשים גם את כספי הכיתה ואם יש שם סכומים שלא מקובל לשמור בבית אלא להפקיד בבנק אתה חייב גם כן להפקיד בבנק אחרת אתה פושע בשמירה ואם זה ייאבד או יגנב תהיה חייב לשלם. כמו כן תרשום ביומן או בפנקס מסודר כמה כסף יש ברשותך כדי שהכסף לא יתערבב עם כספך הפרטי. הרב אריאל איגרא
שאלה: שושלת התורה : אני מאוד מסתקרן לדעת, אחרי קבלת התורה מסיני זה הועבר ממשה ליהושע ואז לשופטים ואז לנביאים וכו עד שהגיעה לאחרונים וזה פסק, למה לא המשיכו אחרי זה בהעברה מדור לדור?
תשובה: התורה לא פסקה. הרמב"ם כותב בהקדמה ל"יד החזקה" שיש 40 דורות ממשה רבינו עד רבינא ורב אשי. רבינא ורב אשי חיברו את התלמוד, שיקעו בו את ביאורי התורה שבכתב. עם ישראל יצא לגולה, ובמשך כל הדורות היו גאוני ישראל וראשונים שכתבו ביאורים והרחיבו את מה שנכתב בתלמוד. התלמוד זוהי יצירה אדירה שמקפלת בתוכה את כל יסודות התורה שבעל פה. התלמוד נכתב משום שעם ישראל יצא לגלות. אם חלילה לא היו כותבים, התורה היתה משתכחת. ח דרשו על זה "עת לעשות לה' הפרו תורתך". אף פעם היצירתיות לא נפסקה. בכל דור ודור מוסיפים עוד, בכל דור ודור מתעוררות בעיות ודיונים חדשים. בכל דור היו גדולי ישראל אמיתיים שידעו לפתור את הבעיות. במלחמת העולם השניה, התעוררה הבעיה לגבי שמירת שבת ביפן או בסין (מזרחה), אם עושים לפני ירושלים או אחרי ירושלים, שהרי יש הפרש של שעות. תמיד ישנה שאלה היכן הנקודה המזרחית מירושלים ששם מקבלים שבת לפנינו. והרבנות הראשית על פי גדולי ישראל שהיו אז, לפני פחות משבעים שנה, הכריעו שמי שנמצא עד י"ב שעות מזרחה מאיתנו (סין יפן וכל האיים הקרובים לשם), אצלנו ביום שישי בבוקר בזריחה שם יש שקיעה, מקבל שבת לפנינו. מי שנמצא מערבה כולל אירופה וכל יבשת אמריקה מקבל שבת עד 12 שעות אחרינו. זאת שאלה שבתקופת התלמוד לא היתה, ובזמננו התעוררה. או גם התעוררה שאלה לגבי מי שטס לירח, הטיסה לוקחת 3 ימים, וביום חמישי יצא, וכל הזמן נמצא בשמש, האם יש לו שבת או אין לו שבת. גדולי ישראל כתבו שבמקום שאין זריחה ושקיעה, דיני שבת לא שייכים. לכל בעיה שמתעוררת, גדולי ישראל צוללים בים התלמוד, מעלים פנינים בידם ופותרים את הבעיות.
שאלה: כתיבה בחול המועד: האם מותר לכתוב בחול המועד, לסכם שיעור תורה, לכתוב הקדשה לספר? מה הכלל בנושא זה?
תשובה: הכתיבה אסורה בחול המועד. הכתיבה במחשב ללא הדפסה מותרת כי אינה כתיבה בת קיימא. כמו כן, מותרת כתיבה לצורך המועד או לדבר האבד. אם התחדשו לך חידושי תורה ואתה חושש שתשכח אותם מותר לך לכותבם. עדיף לכתוב במחשב מהטעם הנ"ל. להרחבה נוספת לחץ כאן וכאן כתיבה בחול המועד לצורך קורס
שאלה: זמן אכילת אפיקומן: ראיתי את פסקו של הרב שלכתחילה יש לאכול את האפיקומן לפני חצות, ורציתי לשאול מדוע אין בזה חומרא דאתא לידי קולא, שהרי למעשה קצת אחרי שאוכלים את האפיקומן - מסתיים הסדר והאנשים הולכים לישון ולא נשארים לספר ביצי"מ, אך אם לא היו צריכים להזדרז בגלל חצות היו נשארים לספר עוד זמן רב. ומה גם, שהחיוב לאכול לפני חצות אינו מבורר, שהרי יש ראשונים רבים שפסקו שאת קרבן הפסח אפשר לאכול עד עלוה"ש, וממילא אף את המצה הדאורייתא, ק"ו אפיקומן שאינו אלא מצוה מדרבנן.
תשובה: 1. הבעיה היא כזו, יש לנו שתי שיטות בפוסקים האם זמן אכילת מצה זה עד חצות או גם אחרי חצות. יש ראשונים שפוסקים שזמן אכילת מצה הוא עד חצות ולא יותר. ובנוסף לכך יש מחלוקת בראשונים כשאדם מברך על אכילת מצה, האם הוא יוצא במצה שאוכל תיכף אחר המוציא או שעיקר כוונתו למצה שיאכל בסוף הסעודה (שיטת בעלי התוספות). אם רוצים לצאת ידי כל השיטות וגם לשיטה שאומרת שעיקר אכילת מצה היא באפיקומן (לפי הרמב"ם וודאי יוצאים ידי חובה גם אם אוכלים מאוחר יותר) נוהגים לאכול את האפיקומן לפני חצות. מצד עיקר הדין של סיפור יציאת מצרים יוצאים במגיד. אלא שזה דבר שאין לא שיעור "וכל המרבה לספר ביצי"מ הרי זה משובח".
שאלה: מסטיק אורביט בפסח: האם מסטיק אורביט ללא סוכר כשר לפסח?
תשובה: אני לא מכיר את הכשרות של המסטיק אורביט אבל אם לא כתוב "כשר לפסח" על המוצר אין לאוכלו.
שאלה: קניית מצלמה בחול המועד: מותר לקנות מצלמה בחול המועד? אם בספירת העומר?
תשובה: קניות לצורך חול המועד מותרת. בימי הספירה אין איסור לקנות ולחדש דברים חדשים.
שאלה: ביעור חמץ: אם חג הפסח נכנס רק ב7 בערב מדוע מבערים את החמץ כבר ב-10 בבוקר, מדוע לא איפשרו לנו לאכול חמץ עד שעה מאוחרת יותר, (5 בערב למשל). מה הטעם?
תשובה: מדאורייתא חמץ אסור מחצות היום מפני שזה זמן הקרבת הפסח. וחכמים הוסיפו עוד שעתיים זמן להרחקה מהדאורייתא. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: תחילת אבלות ספירת העומר: ממתי מתחילים דיני האבלות של ספירת העומר, האם הם חלים גם בחול המועד פסח או שהם מתחילים רק בסיום החג?
תשובה: האחרונים הביאו שמנהג העולם שגם בחול המועד פסח שמחים ומתירים לנגן עם כלי זמר. ויתכן שמנהגי האבלות מתחילים כבר בחול המועד, אלא שבחול המועד השמחה מוגדרת כשמחה של מצווה ולכן נהגו להקל.
שאלה: חשיבות מקום הרב בבית הכנסת: לרב שבבית הכנסת שלנו יש מקום קבוע ובו הוא יושב כל השנה, אך לפעמים בחגים הרב נוסע עם משפחתו לחג. האם במקרה שהרב נסע לחג ובית הכנסת מלא (חוץ מהמקום של הרב) מותר להושיב במקומו מתפלל שאין לו מקום או אסור?
תשובה: זה בעיה. אין לעשות את זה לכתחילה, אלא אם כן יגיד זאת מפורשות שמרשה לאורח לשבת במקומו ("רב שמחל על כבודו - כבודו מחול"). אין לגבאים לעשות זאת בלי לשאול את הרב.
שאלה: תקלה במכירת חמץ באינטרנט: מכרתי את החמץ שלי ושל שניים מקרוביי באינטרנט, באתר של צעירי חב"ד. הייתי אמור לקבל אישור בדואר אלקטרוני על שלושת המכירות, אבל כרגע ראיתי שהתקבל אישור רק על מכירה אחת, של אחד הקרובים. כרגע אני מודאג שהמכירה שלי לא יצאה לפועל ולמעשה החמץ עדיין ברשותי. מה עושים במקרה כזה? ככל הידוע לי אין הסדרים של מכירת חמץ אחרי פסח, ובכל מקרה ייתכן שהמכירה כן יצאה לפועל, ואז אינני יכול למכור משהו שכבר יצא מבעלותי. פניתי בשאלה לחב"ד בעניין הנדון, אבל חשוב לי לשאול את כב הרבנים באתר מכיוון שייתכן שלא אקבל תשובה בזמן, או שהם לא ידעו לומר לי מה קרה עם המכירה שלי. אציין שאין לי חמץ גמור בבית, רק מוצרים שונים בארון כמו קמח וכו שאינם כשרים לפסח, וכלים שאינם כשרים לפסח. הכל סגור בארונות שהוריתי לחב"ד למכור, וכאמור אינני יודע אם התבצעה המכירה.
תשובה: הדוגמא שלך רק מאשרת את דעתי להימנע ממכירת חמץ דרך האינטרנט אומנם דרך זו לגיטימית למי שעוסק במכירות בשיטה זו אולם באשר למכירת חמץ נהגו לעשות גם קניין סודר ולשלם לפחות ת סמלי כדי לתת תוקף חזק יותר להרשאה ומכיון שבלאו הכי הדרך העיקרית לביעור חמץ היא בשרפה ולא במכירה לגוי אין דעתי נוחה משימוש באינטרנט למטרה זו אלא בשעת דחק גדולה בדיעבד אם יש לך חמץ ממש עליך לשורפו עוד היום קמח אינו חמץ ממש אלא רק חשש לחמץ ובדיעבד אם יש בכך הפסד גדול אין צורך לבערו
שאלה: מה מברכים על מצה ברייט?: מה מברכים בימי הפסח על מצה ברייט, האם מזונות או המוציא ברכת המזון?
תשובה: מזנות. יש דיעה שרק מצה כמות שהיא זה לחם. בלחם ממש זה לא כך, אם זה כזית אפילו מבושל לא איבד את ברכתו. אבל על מצה, לפי שיטת יהודי ספרד, כל השנה מברכים מזונות. זה הרי בקושי לחם, אלא שאין לחם אחר אז מברכים על זה. ולכן, רק כשזה במתכונתו הטבעית, אך אם זה כבר עבר תהליך של בישול, מברכים מזונות.
שאלה: מי הוא צדיק האמת: חסידי ברסלב אומרים שרבי נחמן הוא צדיק האמת, ולכן לומדים בעיקר מכתביו. האם זה נכון, האם עלינו ללמוד בעיקר את רבי נחמן ולזנוח את תורת הרב קוק?
תשובה: שבעים פנים לתורה. וב"ה במשך הדורות היו הרבה גדולי תורה והרבה צדיקים אמיתיים. ואנו תלמידי מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק זצ"ל סבורים שהוא מורה הדור שלנו דור הגאולה. והרב הדריך להכיר את כל השיטות שבתורה ולאחד את כל השיטות ולא להצטצם בדרך יחידית.
שאלה: חומרים תופחים בעוגות כשרות לפסח: אני מבקש לדעת הכיצד זה יתכן שישנם מוצרים כשרים לפסח למשל עוגות שמכילים חומרים מתפיחים.
תשובה: המוצרים האלו אינם על בסיס של דגן. רק בחמשת מיני דגן יש חשש חמץ. אם יש מחמשת מיני דגן ההכשר מתבסס על כך שעושים זאת רק עם מי פירות. אולם על כך האשכנזים מחמירים. ויש אחרונים שטענו שאם שמים חומרים מתפיחים בחיטה עם מי פירות יש לאסור.
שאלה: כשרות במבה לאשכנזים בפסח: האם לדעת הרב, במבה מותרת באכילה בפסח?
תשובה: תלוי ממה זה עשוי. אם זה עשוי מבוטנים, אז אין ספק שזה מותר. בוטנים זה לא בגזירת קטניות, גדולי ישראל לפני עשרות שנים בדקו את זה וכבר פסק זאת הרב משה פיינשטיין. אם זה מתירס, יש בעיה ליהודי אשכנז, שנמנעים מלאכול תירס.
שאלה: שמו"ת בחול המועד: האם אפשר להתחיל לקרוא שמו"ת בשבוע שאין בו פרשת שבוע? (את פרשת השבוע הבאה) כגון בחוהמ"פ השנה (ס"ח), להתחיל לקרוא "קדושים" כבר בחוה"מ.
תשובה: כן
שאלה: פסח: האם סוכרזית, או כל ממתיק מלאכותי כשר לפסח? ורד
תשובה: יש ממתיקים וסוכרזית עם הכשר.
שאלה: גזיזת ציפורניים בחול המועד: האם מותר לגזור ציפורניים בחול המועד?
תשובה: אם גזרו ציפורניים בערב החג יש מתירים גם לגזור בחול המועד.
שאלה: עישון בפסח: האם מותר לעשן בפסח, ואם אסור ועישנתי מה אני צריך לעשות?
תשובה: מנהג העולם להתיר עישון גם ביום טוב. למרות שמסברה היה ניתן לומר שלא מוגדר כשווה לכל נפש, המנהג להקל.
שאלה: חולצה קצרה לבן תורה: בספר צניעות (לא זוכר את שמו) הובאו סיפורים על הרב צבי יהודה זצ"ל בקשר להתיחסותו לתלמידי ישיבתו בענין הצניעות. ושם מסופר שהרב היה מקפיד מאוד בענייני צניעותו של בן תורה, שהיה מעיר לתלמידיו על חולצות קצרות. מסופר שהוא העיר רבות על אותו עניין, ואכן כשבחנתי את דרכם של תלמידיו ביניהם ראש הישיבה שלי לא מצאתי שהם הסתובבו עם חולצות קצרות. אבל בניגוד לזה יש כמה וכמה רבנים מהזרם ה"דתי לאומי" שאינם מקפידים כלל על עניין זה ואף הם מסתובבים תדיר בחולצות קצרות (ולכן גם לא הרגשתי נעים לשאול אותם). ולכן רציתי לשאול אם יש ביסוס רציני לאותו עיניין או שזה מנהג חסידי כל שהוא? רצוי להוסיף כי גם ראיתי בכמה גמרות שהתנאים (ר מאיר לדוגמה) ואמוראים שהתכסו כולם בלבוש הרבה, וכך גם מצאתי בתמונות וציורי הרבנים לאורך כל ההיסטוריה שכולם מתעטפים.
תשובה: מההיסטוריה זה לא ראיה, כי באירופא באמת הלכו כך. ביחס אל הרב צבי יהודה, לי לא זכור את הפרט הזה. מסברה, לא נראה לי ובייחוד בארץ שהאקלים הוא חם, שיש בעיה לאיש ללכת עם חולצה עד המרפק.
שאלה: בישולי גויים: מהם הדברים שנאכלים חיים, ועולים על שולחן מלכים?
תשובה: פירות וירקות, מותר לקנות מנכרי. כל דבר שלא טעון בישול שיכשיר אותו לאכילה, מותר לקנות מנכרי.
שאלה: תפילות חול המועד פסח: מכיוון שאני חדש "בתחום" אבקש לדעת במידה ואני מתפלל יחיד איזה תפילות עליי לומר בשחרית, מנחה ומעריב של חוה"מ פסח(אבקש פירוט) והאם מתחילים בספירת העומר מיום ראשון של חול המועד?
תשובה: בתפילת שחרית אתה אומר שחרית כמו ביום חול ובשמנה עשרה, בברכת רצה, אתה מוסיף יעלה ויבוא. (כך גם תפלת שמנה עשרה במנחה וערבית.  בשאר הדברים אין הבדל ). לאחר מכן אמירת הלל עם דילוג. ולבסוף תפלת מוסף כמו בחג שאומרים מוסף לרגלים. ספירת העומר מתחילים ממוצאי החג הראשון.
שאלה: הכשרת כלים: הורי ניקו את המדיח לפני החג, אך שכחו להפעיל אותו על מנת להשלים את ההכשרה שלו לחג. א. האם הוא יכול לשמש אותנו באיזה שהיא צורה בחג? ב. אתמול בערב, לפני שהתעוררה הבעיה, השתמשנו במדיח, והשאלה היא מה דין הכלים שנשטפו בו (עכשיו הכלים כולם מעורבבים, ולא ניתן לדעת אילו כלים היו במדיח אתמול). ומועדים לשמחה.
תשובה: האם הדיחו כלים באופן אוטומטי בליל שבת שלפני פסח?
שאלה: אוכל יבש לכלבים שלא מסומן כשר לפסח: יש לי כלבה מבוגרת שאוכלת רק אוכל יבש - גם הבית שלנו צמחוני ואין לנו בשר בבית. קניתי שקית של אוכל יבש לכלב כמה ימים לפני פסח ואני שמה את האוכל בגינה. יש שמרי בירה בין הרבה דברים אחרים בהרכב האוכל היבש, אבל כמובן שזה מסומן רק אוכל לכלבים שאף אדם לא יאכל את זה. האם אני כולה להמשך לתת לה את האוכל בפסח כי אין לי אוכל אחר עבורה?
תשובה: גם לכלבים צריכים לדאוג לאוכל כשר לפסח.
שאלה: זמן כתיבת תפילין: כמה זמן לוקח ממוצע לכתוב פרשיות לתפילין של יד ושל ראש? (יום-יומיים, חודש-חודשיים)
תשובה: הכתיבה נטו (לא כולל ההכנות של הקולמוס, הצבע הקלף ועוד) תלויה בקצב הכתיבה של הסופר.בדרך כלל הזמן הוא בין יומיים לשבוע.
שאלה: תפילת תשלומין בעקבות טעות: מי שטעה בתפילת שמונה עשרה באופן שמחייב חזרה מהתחלת התפילה (למשל, הזכיר "משיב הרוח" בקיץ וכד ), ולא חזר על התפילה שלא בכוונה (כגון, ששכח שטעה או שלא היה זמן לחזור), ובינתיים עבר זמן התפילה. האם חייב להתפלל תפילת תשלומין לאחר תפילתו הבאה, כדין אדם ששכח או נאנס להתפלל או שלא יתפלל, כדין אדם שהזיד?
תשובה: היות ואדם זה היה צריך לחזור עוד פעם, בגלל שטעה והשמיט דבר מסויים. הואיל ולא במזיד ביטל את התפילה, ויש לנו כלל שכל תפילת תשלומין היא כאשר השמיט בשוגג ולא במזיד. ולכן גם במקרה זה יתפלל תפילת תשלומין.
שאלה: שכחתי ספירת העומר: אם לא ברכתי יום אחד ספירת העומר מותר לי להמשיך להגיד?
תשובה: אם אמרת את המספר ביום אפשר להמשיך אבל אם שכחת גם ביום יש להמשיך לספור אבל בלי ברכה, וכדאי לשמוע ממישהו אחר את הברכה ושהוא יוציא אותך ידי חובת הברכה ולספור לבד.
שאלה: מגבונים לחים בשבת: קראתי את תשובת הרב בנוגע לשימוש במגבונים לחים בשבת, שם הרב כתב להתיר משני טעמים: א. אין ממשות של נוזלים בתוך הממחטה. ב. אין פסיק רישיה שתהיה סחיטה. את התשובה ראיתי אחרי שלמדתי (במסגרת כולל הלכה בישיבה) את סוגיית סחיטה, וכשהגענו לשאלה המעשית לגבי המגבונים הלחים - בדקנו את המציאות בשני הפרטים שהרב הזכיר: א. ניסינו לסחוט לתוך כוס מגבון אחד (נסחטו מים לתוך הכוס). ב. כדי לבדוק אם יש פסיק רישיה שתהיה סחיטה, ניסינו קודם העברה קלה, בלי לחיצה, על יד נקיה (לא היתה ממשות של נוזלים על היד), ואח"כ ניקיון של יד מלוכלכת (בבוץ) - כמובן,תוך כדי לחיצה, ואז היד היתה רטובה (טופח על מנת להטפיח). אשמח לקבל את התייחסות הרב לעניין, וכן לגבי הבדל (אם יש) בין מגבונים מבד לכאלה העשויים מנייר.
תשובה: אם סוחטים (לכוס), אני יודע שיסחטו. ולכן אמרתי שיש לעשות זאת בצורה עדינה, ואז אין זה מחוייב המציאות שתהיה סחיטה. היות וזה לא מחוייב המציאות שהמגבון יסחט, וזה רק יכול להיות, זה נקרא "דבר שאינו מתכוון" ומותר.
שאלה: לימוד פילוסופיה יוונית: כבוד הרב, בשיעורו על יחס ההלכה ללימודי חול (לימוד תורה חלק ד) דיבר על המדעים, ומסקנתו שאכן יש בה ערך עצמי. אך לימוד "מדעי" הרוח של האומות, אכן אסור הוא. (תורה בגויים אל תאמין). האם אין מקום ליחידים כן ללמוד חכמות אלה? כמו שאומרים שהרב קוק זצ"ל ביקש מהרב הנזיר ללמוד פילוסופיה והרב קוק היה מתמודד עם דעותיהם. ומעבר להיבט של "דע מה תשיב לאפיקורס", האם אין עניין עצמי ללמוד חכמות ולברור מתוכם רעיונות אמיתיים, שהרי כל הדעות מקורן מהקב"ה, רק צריך לזקקן ולבררן? כמו שאומר הרב יצחק קלנר בכמה מספריו על פי דברי הרב קוק זצ"ל, שהדעה הכללית כוללת את כל הדעות שיש. (ואכן הוא בקי מאוד בפילוסופיה) אז האם ראוי ללמוד דבריהם, ואם כן למי זה ראוי?
תשובה: מי שיודע לברר את הטוב מהרע, יכול ללמוד פילוסופיה, ויש לו מזה תועלת. ועיין במאמרו של מרן הרב בעקבי הצאן "המחשבות" שיש שלושה סוגים של מחשבות בתחומי הרוח, בסוג אחד אפשר ללמוד מהגויים, בשני צריך בירור, ובשלישי אין ללמוד דבר.
שאלה: לצלם בן חו"ל בא"י: האם מותר לצלם במצלמה דיגיטלית בן חו"ל החוגג יו"ט שני של גלויות בא"י?
תשובה: כן
שאלה: תספורת קטן בספירת העומר: מה הדין לתספורת לילד מתחת לגיל חינוך, האם אין איסור תספורת בתקופה זו?
תשובה: קטן אינו חייב באבלות אך אם הוא מבין את משמעות הימים האלה ראוי לחנכו
שאלה: החלפת רצועות תפילין בחוה"מ: האם מותר להחליף רצועות של תפילין בחול המועד, ואם לא, אם כבר זה נעשה האם מותר להניחם?
תשובה: להניחם וודאי שיהיה מותר, זה לא כמו מלאכה שאדם עשה בשבת. כמו כן, זה לא מלאכת אומן.
שאלה: מקווה הכשר לטהרה לעלייה להר הבית: א. האם מקווה שיש בו רק השקה כשר לטהרה לעלייה להר הבית? ב.אם לא, אז היכן יש מקווה כשר לעלייה להר הבית, והאם אפשר לטבול בים? ג.באופן כללי, מהם הדברים שצריך להקפיד עליהם בטבילה(שערות, זיעה וכדומה)?
תשובה: א. כן. הרי מה שעושים גם השקה וגם בור זריעה זאת חומרה. מצד הדין מספיק השקה. ג. בטבילה לפני הר הבית צריך להקפיד על כל דבר שאדם מקפיד שלא יהיה עליו חוצץ. לדוג' אם לאדם יש זפת שנדבקה לו או שיש לו פצע מוגלתי שהתייבש כבר, ויש סתם מוגלה על הבשר, ושכח ולא הספיק להוריד את זה. אם יש לו שערות מסובכות או לכלוך (מתחת לציפורניים ארוכות). כל דבר שאיכפת לאדם שלא יהיה על גופו.
שאלה: כיבוד הורים ומתנות: בעלי ואני קיבלנו במשך שנות נישואינו מספר החלטות עקרוניות באשר לאורח החיים שלנו ולסגנונם. אחת ההחלטות הקשורות לסגנון החיים היא ההחלטה שלא להתעסק בנושא הבאת מתנות להורים, אחים וגיסים. הסיבה לכך היא בעיקר משום שאנו סולדים מסגנון החיים הבורגני והמתחנחן, המשקיע באביזרים חיצוניים ולא בתכנים. נאמנים להחלטה זו איננו מביאים לעולם לא פרחים ולא מתנה כל שהיא, לא להורי ולא להורי בעלי. אנו דבקים באמונתנו שגידול הילדים בדרך של תורה ומצוות היא המתנה הראויה ביותר לסבא ולסבתא. בשהותנו בחג האחרון בבית חמי וחמותי הייתי היחידה מבין הכלות והבנות שלא הביאה תשורה כל שהיא. גיסתי העירה לי שהבאת מפית רקומה, סינור או פרח איננה התחנחנות אלא הבעת מידה קטנה של תשומת לב והכרת הטוב להורים (שבאמת מרעיפים עלינו ). האומנם יש עניין מצד כיבוד הורים גם בהבאת מתנות?
תשובה: גידול ילדים לתורה ומצות זה עושה נחת רוח להורים יותר מכל דבר אחר. אין צורך להיות משועבדים לנוהג של מתנות יקרות שמכבידות על הנותנים ולא בהכרח משמחות את המקבלים. אך מתנות סימליות שמבטאות יחס ותשומת לב ראוי לתת להורים ולשמח אותם בזה.
שאלה: השבת אבידה כשלא מוצאים את בעליה: בחופש הגדול הקודם היה לי מחנה קיץ, ובסופו זכינו בפרסים. היו לי 2 חברים שהלכו לפני זה לבית ולא נשארו בחלוקת הפרסים, והם גם כן קיבלו פרסים, וקיבלתי עלי להביא את הפרסים שזכו בהם להם. הדבר נשכח ממני מעל לחצי שנה, ולפני פסח החזרתי ספר לחבר אחד שהצלחתי להשיג אותו, אך את השני עדין אני לא מצליח להשיג. מה אוכל לעשות בנוגע לנידון אם מחפשים ולא מוצאים, הוא פשוט שינה את מספר הפלאפון ויש הרבה אנשים בשם שלו, מה לעשות? (הפרס שלו הוא רמקולים למחשב אם זה משנה)
תשובה: היות וקבלת על עצמך להביא להם את הפרסים קבלת על עצמך שליחות, וקבלת שליחות כוללת גם אחריות שמירה עד מסירתם. מפרטי השאלה נראה שאתה שומר חינם משום שלא קיבלת שכר על השליחות. כאשר שליח אינו יכול לעשות שליחותו הוא צריך לחזור אל המשלח. לכן למעשה, עליך להשיב את הפרס למשלח דהיינו להנהלת מחנה הקיץ. הרב ניר אביב. מקורות: שו"ע חו"מ סימן קכ"ה סעיף ח'.(שם רואים שאם מת מי שצריך לקבל, על השליח להחזיר למשלח, ומשם נלמד למקרה שלנו בפשטות).
שאלה: חומרות פסח: האם יש ביסוס הלכתי כלשהוא לחומרות הבאות: א. אין לאכול בפסח אצל אדם אחר אף אם ידוע לך שהוא שומר על הלכות כשרות בפסח כהלכתו. ב. אין לאכול על האש או מאכלים דומים מחוץ לבית מחשש שמא יגיע באיזו דרך שהיא חמץ לאוכל?
תשובה: שמעתי שיש משפחות שנוהגות חומרות אלו. אין זה נובע מצד הדין אלא רק מצד חומרה יתרה שנהגו ישראל להחמיר בפסח ואין לצחוק על שום מנהג.
שאלה: עשיית ציצית במדים: האם מותר לפרום את התפר במדי צבא כדי לעשות ארבע כנפות ולעשותם כציצית, אם כן, מהו האורך המינימלי שאפשר לפרום את הבגד המכשירו לציצית?
תשובה: צריך לברר באפסנאות האם מותר בכלל לפרום את הבגד, אם כן, רק אם רוב הבגד פתוח הוא חייב בציצית.
שאלה: ריקודים בראש חודש אייר: מכיוון שנוהגים לא לשמוע מוזיקה בימי ספירת העומר עד ל"ג בעומר, רציתי לדעת מה בקשר לר"ח אייר, שנדמה לי ששמעתי שמותר לשמוע בו מוזיקה, אך אינני בטוחה. האם ניתן ללכת בר"ח לחוג ריקודים? (בשאר ימי הספירה, עד ל"ג בעומר, אינני הולכת, כי זה לא רק ספורט אלא ממש משמח), וכן האם יש הבדל בין ל ניסן ל-א אייר, והאם יש הבדל בין הלילה (אור לר"ח) לבין היום עצמו? ראיתי שיש מעט חילוק בין אשכנזים לספרדים בנושא זה, אז אם יש הבדל הייתי שמחה לדעת מה נוהגת כל אחת מהעדות בנושא זה.
תשובה: ר"ח אייר הוא אחד מימי הספירה בין לנוהגים מפסח עד ל"ג בעומר ובין לנוהגים מר"ח אייר עד ג' סיון. אולם באשר למוסיקה רק מוסיקה עליזה, כגון, מוסיקה לריקודים אסורה אך מוסיקה שקטה (לאו דווקא עצובה) מותרת.
שאלה: עצים בשמיטה: אני מושבניק, איני חקלאי בד"כ למעט גידולי חיטה אך השנה איני מגדל עקב השמיטה ובכל זאת חתמתי על היתר מכירה שיהיה "על בטוח". בשבוע אחרון של שנת התשס"ז קניתי כ-40 עצים במשתלת נמיפאה שבמושב תומר -לאחר שערכתי בירור והסתבר שאצלם הגוש בגודל מתאים על האדמה ונשתל לפני טו באב. 1. לפי מיטב ידיעתי אני צריך להוריד בטו בשבט התשסט את כל הפירות שחנטו ומאז הפירות החדשים יהיו מותרים באכילה -האם זו ההלכה,והאם צריך להוריד גם פרחים שלא חנטו? 2. במהלך הנטיעה התפוררו לי ב-3 עצים כ-30 מהגוש-מה נפקא מינה מכך והאם אני יכול להחמיר על עצמי עוד שנת ערלה נוספת לכל העצים כדי לצאת מספיקות או שיש פה איסור משום בל תשחית. 3. האם מותר להוריד פרחים וחנטות בשנת שמיטה כדי שלא יצאו פירות ערלה שיכולים להכשיל מישהו -הרי זה עוזר לעץ הצעיר שלא יוציא אנרגיה מיותרת על הפירות שגם כך ייזרקו בעתיד-והאם יש הבדל בין גפן לשאר עצים ובין יהודי לגוי? 4.האם מותר לגזם את העצים כדי שיבנה גזע טוב -והאם יש הבדל בין גפן לשאר עצים ובין יהודי לגוי?
תשובה: א. עליך לדעת מה היה מצב השתיל במשתלה האם היה מנותק מהקרקע או מחובר. אם היה מנותק הרי שנעשתה שתילה בערב השמיטה בתאריך האסור. אם השתיל היה מחובר לקרקע יש לדעת כמה זמן עמד על הקרקע במשתלה. אם הוא בין שנה או שנתיים. אני יוצא מתוך הנחה שהשתיל גודל כדין ויש לו נקב כדין ונשתל לפני טו באב תשס"ז, כך שבזמן ההכנסה לקרקע היה בן שנה (ולא יותר). ב. שנות ערלה לפי מנין זה הם השנים, סז, סח, סט, וכל פרי שיחנוט לאחר מכן (טו בשבט תשס"ט) יהיה נטע רבעי ומותר באכילה לאחר חילול. ג. צריך להוריד חנטים שחנטו עד טו בשבט תשס"ט. אין פרחים בעונה זו. ד. אדם יכול להחמיר על עצמו בדבר שהוא חושש הלכתית, ואין בכך בל תשחית, איסור בל תשחית הוא רק באופן סתמי ללא תועלת אבל כל ספק הלכתי איננו גורם לבל תשחית. ה. באופן עקרוני אין להוריד פירות ערלה אא"כ ישנה הדרכה חקלאית שמסבירה שעל ידי השארת הפירות העץ עצמו ינזק ואי אפשר לתקן בשנה הבאה. ו. שאלת הגיזום היא כנאמר לעיל סעי' ה. הכל צריך להעשות על ידי הדרכה מתאימה ואנשים ישרים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כוס אליהו הנביא: מה מקור המנהג לכוס החמישית מתי, ועל ידי מי תוקן? כמו כן, איך נכנס לכוס החמישית השייכות לאליהו הנביא, וכן מה עושים עם היין בסופו של דבר?
תשובה: כוס חמישית זה מחלוקת בין הראשונים איך לגרוס במסכת פסחים. שיטת הרשב"ם שאין דבר כזה כוס חמישית, הרי"ף כן גורס כוס חמישית, אך היא רשות ולא חובה. הנצי"ב בפירושו לתורה מסביר שכתוב "והוצאתי.והצלתי.וגאלתי.ולקחתי.וידעתם כי אני ה'. "וידעתם כי אני ה'"- שתהיו דבקים ותכירו את גילוי השגחתי בעולם. את זה אי אפשר לדרוש מעם שלם, אלא רק מאנשים ברמה גבוהה מאוד שהם בספירה הזו של דבקות באלוקים חיים. בכל הקהילות נוהגים למזוג כוס לאליהו הנביא, כי אליהו הנביא אמור לבשר על הגאולה וכל עניינו של פסח זה הודאה על העבר וציפייה על העתיד שיבוא המבשר ולכן מוזגים כוס לכבודו של אליהו הנביא. ולמחרת אני מקדש על הכוס הזו.
שאלה: בית שימוש עם משאבה בשבת: אני גר בחו"ל ולא מזמן התארגן סיור באוניה לשבוע. הסיור נמשך גם בשבת והתעוררה בעיה בבתי שימוש של האוניה כיוון שהם פועלים כמו במטוס, זאת אומרת, עם משאבה אוטומטית כשלוחצים על הכפתור. האם מפני כבוד הבריות מותר ללחוץ על הכפתור או ללחוץ בשינוי?
תשובה: לכתחילה היה צריך לברר מראש אם ניתן להימנע בשבת מהפעלת משאבה וכמו"כ בעיות אחרות שמן הסתם התעוררו בשבת ואם אין פתרון היה צריך לשקול את כל המסע ואם לכלול שבת בתוכו. בדיעבד משום כבוד הבריות יש להפעיל את המשאבה בשינוי.
שאלה: זריקת אשפה ביום טוב: האם מותר לזרוק את האשפה ביו"ט לחדר האשפה הנמצא ברחוב?
תשובה: פרט, מה הם צדדי השאלה לדעתך.
שאלה: כלה בבית הקברות: האם לכלה מותר להיכנס לבית עלמין לשם אזכרה הלוויה במשך השנה שלאחר חתונתה?
תשובה: כן.