LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מי נכנס לגן עדן?: האם מספיק להיות אדם טוב לכל הדעות, דואג לכולם, תורם וכו בשביל להכנס לגן עדן, גם אם איננו דתי ושומר שבת וכו?
תשובה: האדם נחשב כפועל שמקבל משימה ואם ימלא אותה יזכה לשכר האלוקי המכונה גן עדן או עולם הבא. כך נאמר באיוב "הלא צבא לאנוש עלי ארץ וכימי שכיר ימיו". אם כן, עשיית הטוב היא שליחותו של האדם על פיה יקבל את שכרו. אמנם ההבדל משאר העמים הוא שישראל קיבלו תורה שבעזרתה הם נדרשים לעשות טוב לא רק לגוף ולחיי החברה, באמצעות השכל הישר והמעשים הטובים, אלא גם לנשמה באמצעות התורה האלוקית והמצוות שהם מרוממים את הנשמה האלוקית שלהם ושל העמים. אם הם לא שומרים תורה ומצוות הם עושים רק חלק מהעבודה שיכלו לעשות לטובת העולם גם ללא התורה אולם הם מזניחים את החלק הטוב שבכוחם לפעול עם נשמות בני האדם ועל כן לא יוכלו לקבל שכר שלם אלא חלקי בלבד.
שאלה: הכשר סכו"ם שנטרף: איך מכשירים סכו"ם חלבי שהשתמשנו בו בטעות בבשרי ולהיפך?
תשובה: אם השימוש בטעות נעשה בצונן יש לנקות היטב את הסכו"ם, ואם נעשה ברותח יש להגעיל את הסכו"ם. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: החיות והבהמות - איש ואשה?: בפרשת נח מתייחס הכתוב לבהמה הטהורה ולבהמה הלא טהורה כאיש ואישה, והרי צריך היה לומר זכר ונקבה כי כך גם נכתב על החיות שנכנסו לתיבה? הכיצד מכנה התורה את הבהמות איש ואישה, הרי כאשר נברא אדם ראשון וממנו יצאה חוה רק הם נקראו איש ואישה וכיצד הבהמות זכו להקרא איש ואישה?
תשובה: הגמרא במסכת סנהדרין (דף קח עמוד ב) שואלת את שאלתך ועונה עליה רבי שמואל בר נחמני בשם רבי יונתן: שנח לקח רק בעלי חיים שלא נעבדה בהם עבירה. ומסביר רש"י שלא נזדווגו אלא לבני מינם והם כאיש ואשה המיוחדים זה לזו. (ועיין גם מהרש"א המסביר כך).
שאלה: להעיר תינוק וברכת מעין שבע: 1. האם מותר להעיר תינוק שישן בשעות היום או בערב כדי להרגיל אותו לישון בשעות הלילה על מנת שלא יפריע לשינה של שאר המשפחה? 2. כתוב בשו"ע שאסור לדבר כשהציבור אומרים ויכולו ומעין שבע. האם אדם שנמצא בתפילת עמידה מותר לו להמשיך בתפילתו?
תשובה: 1. שאל רופא אם הדבר לא מזיק לתינוק. 2. המשך בתפילה.
שאלה: מזוזות בדירה מושכרת: בבעלותי דירה אותה אני משכירה. היו בדירה מזוזות על כל הדלתות. הדירה הייתה מושכרת לאחרונה לשני שוכרים: אם חד הורית שכנראה אביה יהודי והיא ובתה לא, אבל הן מעונינות להתגייר. ומשפחה שבה הבעל בלבד יהודי, בבואי להשכיר פעם שלישית, שמתי לפתע לב שאין בכניסה מזוזה. אחר כך ראיתי שגם בחדרים אין. אני רוצה להשכיר שוב ואני מבקשת לדעת מה לעשות, מצד אחד - מפריע לי מאוד שאין, אבל ייתכן שאם אשים שוב - יכולים שוב לעקור אותן אם מדובר בגויים, וההוצאה היא לא קטנה וגם אם אעגון בחוזה את הנושא, לא בטוח שהם ישארו, מה לעשות אם אני משכירה לספק גויים?
תשובה: אינך חייבת לשים מזוזה בדירה שאת משכירה, זו חובתו של הדר ולא של בעל הבית. חוץ מזה, אם יש לך אפשרות לברר האם השוכר יהודי (עדיף להשכיר ליהודי) ואז, אם יש לך בכל זאת הרגשה קשה עם כך שאינך שמה מזוזה, תוכלי להסתפק במזוזה בכניסה.
שאלה: לתלות תמונה של מנוח : ראיתי במספר בתים שתולים תמונה גדולה של בן הבית אשר הלך לעולמו. האם ראוי לנהוג כך או שעדיף להמנע? האם יש בזה צד כלשהו לא טוב כלפי המת עצמו או בעיה הלכתית אחרת?
תשובה: אין בזה בעיה הילכתית ממש, אבל לחיות עם היגון כל הזמן ולטפח אותו, זה לא דרכה של תורה. אנשים צריכים להצדיק את הדין כשמישהו נפטר, גם אם אנחנו לא יודעים למה ואיך. כשמדובר על אדם מבוגר שהלך לעולמו כנוהג שבעולם (סבא, אבא וכו') זה שונה, ומצוי שיש תמונה. אבל אם זה מישהו צעיר, לעניות דעתי, זה לא רצוי ולא כדאי.
שאלה: שליח צבור שמגיע לאחר ברוך שאמר: שליח צבור שמגיע לאחר ברוך שאמר וספק אם אמר האם יכול לעלות שליח צבור מכיון שלא יוכל לברך ישתבח? אם כבר היה כבר בדרך לעלות, האם נכון להורות לו לא לעלות? אם אפשר בבקשה מקורות שאוכל להראות לצבור המתפללים.
תשובה: אם יש זמן שיספיק לומר ברוך שאמר וחלק מהזמירות יוכל לומר ישתבח אך אם הוא מאחר עד שהציבור אומרים ישתבח ברור שלא יוכל לעלות ולברך ברכה אם לא אמר ברוך שאמר ופרק תהילים. אם היה בדרך אסור לפגוע בכבודו ורק לחכות עד שיאמר ברוך שאמר ואשרי ורק אחר כך יאמר ישתבח, ורצוי להעיר לו בעדינות שלא יאחר באופן קבוע כי זה פוגע בכבוד הציבור. עיין על כך באורח חיים סימן נ"ב בבאר היטב ובשערי תשובה שם. וכן סימן נ"ג סעיף ב' ובכף החיים סעיף קטן ד' (בסימן נ"ג)
שאלה: מניין ספרדי בניגוד לדעת הרב?: אני מתגורר ביישוב דתי (מעל 200 משפחות) בו מכהן רב מקומי. קיים מניין מרכזי אשכנזי וכן מניין ספרדי הפעיל בשבת אך לא בימות החול. על פי הוראת הרב - משיקולי אחדות הקהילה ו"ברוב עם" הספרדים אינם רשאים להקים מניין משלהם לימות החול אך מצד שני אינם רשאים לעלות כשליחי ציבור בשחרית. האם זה מסמכותו (ההלכתית) של רב היישוב למנוע הקמת מניין ספרדי? אם אין זה בסמכותו, מהם גבולות המאבק - האם ניתן להקים מניין בניגוד לדעתו, האם ניתן להזמינו לדין תורה? ומה ניתן לעשות.
תשובה: אין אפשרות לרב מבחוץ שאינו מכיר את התנאים המקומיים של הישוב להביע דעה. עצתי לך לפנות לרב הראשי הרב שלמה עמאר שליט"א.
שאלה: מנהג שלוש שעות צריך קינוח והדחה?: אני שומר 3 שעות בין בשר לחלב. האם מצד הדין לאחר שלוש שעות צריך קינוח והדחה?
תשובה: כן, אך בדרך כלל גם באופן טבעי אחר שלוש שעות זה מתנקה מאליו. כפי שהזכרתי בעבר, אין דיעה בהלכה של שלוש שעות, אלא יש את שיטת הרמב"ם שיש לחכות שש שעות או שיטת רבינו תם שאם זה סעודה אחרת, מותר תיכף. לעניות דעתי, מנהג שלוש שעות נוצר ממנהגי האכילה של יהודי מערב אירופה שאכלו באחת צהריים ובארבע שתו תה (ובאנגליה אין תה ללא חלב). ואם כן, נוצר כפשרה שלוש שעות. אם כי, למעשה, זה כשיטת רבינו תם. אך המהרש"ל כותב שראוי לכל מי שיש בו יראת שמיים לנהוג כמו הרמב"ם ולחכות שש שעות.
שאלה: גזירת פתילים ופתיל שנקרע: יש לי ציציות נורא נורא ארוכות מגיעות עד הברך ורציתי לקצר אותם, עכשיו, זה לא לעניין לעבור על כל פתיל ופתיל עם השיניים, האם ישנה דרך אחרת? יש לי ציצית שבאחת מכנפותיה,1 מתוך 8 הפתיליות נחתכה ואורכה כעת 5 ס"מ, האם ציצית זו כשרה, או שעליי להתיר את הפתילית באותה הכנף ולקשור מחדש?
תשובה: 1. היות ובימינו עושים את הפתילות מאוד חזקות עד שקשה מאוד לחתוך אותם שלא על ידי כלי מתכות, נהגו להקל בכך. (ויש שממליצים לחתוך בסכין חד פעמית). 2. כשרה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: מחויבות לפסיקת השולחן ערוך: עד היכן מחויבים הספרדים לפסיקת השולחן ערוך, האם גם במקום מנהג (מבוסס ע"פ הפוסקים) שסותר דברי מרן?
תשובה: יש קהילות שבדברים מסויימים לא נהגו לפסוק כמו המחבר, לדוגמא בצפון אפריקה היו להם רבנים אשכנזיים מצרפת. כל קהילה צריכה לנהוג כפי מסורת הפסיקה שלה. ככלל זה נכון שהספרדים נהגו לפסוק כמחבר, אבל יש דברים שנהגו כפי הרמ"א. בכל מקרא יש ללכת לפי המסורת.
שאלה: הורים מאמצים בכתובה: גבר צעיר מתחתן ובמקום לרשום, בתיק הנישואין ובכתובה, את הוריו מולידיו אשר עודם בחיים, ואשר מעולם לא מסרו את ילדם לאימוץ (זה הגבר העומד להינשא.) הוא רושם בתיק הנישואין זוג אחר אשר שימש מספר שנים כ"משפחת אומנה". אכן הזוג ממשפחת האומנה התייחס אל החתן יחס מאד משפחתי ואוהב. האם רשאי החתן לרשום שם הורים אחר בכתובה מלבד ההורים הביולוגים אשר עודם בחיים, וכאמור לא מסרו אותו לאימוץ מעולם?
תשובה: בעיה זו אם בן מאומץ באמנה, יכול לכתוב את שם מגדליו שאינם הוריו, נידונה בדברי הפוסקים לגבי סתם שטרות, לגבי כתובה ולגבי גט. לגבי שטרות הרמ"א (חושן משפט סימן מב' סעיף טו' ) בשם הגהות מיימוניות, כתב: "מי שמגדל יתום בתוך ביתו וכתב עליו בשטר 'בני' או היתום כתב על מגדלו 'אבי' או 'אימי' לא מיקרי מזויף וכשר, הואיל וגידלוהו ראוי לכתוב כך". בספר כנסת הגדולה כתב שדין זה נכון דווקא אם אין למגדל בנים אחרים, והתומים חלק עליו. ובפתחי תשובה ס"ק יג בשם החתם סופר כתב ליישב דברי כנסת הגדולה. הציץ אליעזר (חלק ד' סימן כב) דן בדברי הרמ"א והמחלוקת הנ"ל. והוסיף נידון נוסף, שכשהורי המאומץ בחיים, אין למאומץ לכתוב את שם מגדליו לכתחילה בשטרות ובמסמכים בשם 'בן פלוני' סתם. בדיעבד הדבר טעון בירור. לעניין גט וכתובה. בשתוקי ואסופי שלא יודעים מי הוריו, כתב השו"ע הלכות גיטין (אבן העזר סי' קכט' סע"ט): "אם לא הזכיר שם אבי האיש או אבי האישה כשר. לפיכך, גר שתוקי ואסופי אין כותבים אלא שמותיהם בלבד". וכתב הראי"ה קוק זצ"ל לעניין כתובה (שו"ת עזרת כהן סי' נד), שלכתחילה ודאי אין לכתוב שם המגדל, וגם יכול לצאת מזה חורבא לעניין קירבה, שיחשבו שהמגדל קרובו של החתן ויאסרו קרובותיו על קרוביו. ובאוצר הפוסקים הביאו שכיוון שיש ספק אם ראוי לכתוב שם המגדל, אפשר שהיא כתובה פסולה, ויהיה איסור לשהות עמה כשוהה עם אישה ללא כתובה. מכל האמור לעיל עולה, שאין לכתוב שם המגדל בכתובה, ואם לא ידוע שם האב יכתוב רק את שם החתן. ואמנם, בשעת דחק גדולה, רשאי לכתוב שם המגדלו, אם יוסיף לפני השם תואר 'המגדלו' כך: 'פלוני בן המגדלו פלוני'. ובאופן זה רשאי גם לכתוב הן את שם אביו מולידו בסתם והן את המגדלו, כך: 'פלוני בן פלוני, והמגדלו פלוני'.
שאלה: חיוב ציות לפסק לא חד משמעי: אם שאלתי רב האם ראוי לעשות מעשה כלשהו, והרב ענה לי ש:"אינני חושב שזה ראוי", ואני רוצה מאוד לעשות דבר זה, האם מ ו ת ר או א ס ו ר לי לעשות זאת?
תשובה: אם הרב אמר כך, כנראה שאי אפשר לומר שזה ממש אסור. אבל הרב חושב שאתה במדריגה כזו שזה לא ראוי לך לעשות זאת.
שאלה: נדר שלא אצא מהבית: חזרתי הביתה בשעה מאוחרת מאוד, ונדרתי נדר שאם אבי לא קם עדיין אני לא אצא במהלך כל השבוע, איך אפשר להתיר את הנדר הזה?
תשובה: יש מחלוקת בין הפוסקים, במקרה שהאדם לא עומד בפיתוי האם מתירים לו את הנדר. לפי המחבר (ספרדים) לא מתירים לו ולפי הרמ"א (אשכנזים) כן, וזה תלוי לפי איזה מנהגים אתה נוהג.
שאלה: הילד לא מוכן לשמוע סירוב: יש לנו בן בכור בן 4 ואנו מאוד מתקשים בחינוכו. הילד יכול להיות טוב מאוד עד שהוא מבקש או רוצה משהו ואנו עונים בסרוב או בדחייה של בקשתו לזמן מאוחר יותר עם נימוק הסיבה. הילד ישר מתחיל להתפרע, להעיף את הכסאות לזרוק דברים וכדו. הדבר קורה בכל פעם שמסרבים לו. מלבד זאת יש לו נטיה להתחבר לשלילי. אפילו לאחר לימוד פרשת שבוע בגן כמה שהגננת מדגישה את ענין הצדיקים ומעשיהם הטובים ואת העונש שה נתן לרשעים לדוג בפרשת נח הילד אומר "אני רשע, אני לא שומע בקול ה אני הורג את הצדיקים " ואף זורק את הכיפה. והוא רק בן 4. מה ניתן לעשות?
תשובה: א. להבין אולם לתת גבולות. להבין הכוונה כשהילד מבקש משהו להזדהות איתו ולומר לו הלוואי והייתי יכול לתת לך את מה שאתה מבקש. לתת גבולות: הילד מתחנך שאנו בעולם שיש בו סדרי עדיפיות. הוא לא חיי לבד בעולם. יש לעוד אנשים חלומות. פעם מתפנים לחלומות שלו ופעם מתפנים לחלום של מישהו אחר. זה לא חינוכי לרקד סביב הילד כל הזמן. מותר לו לבכות. מותר גם להזדהות עם הבכי שלו. אולם אסור לילד להזיק או להרוס. בזה צריך לשים גבולות. ב. לא להתווכח עם הילד. לומר את מי אנו מעדיפים. אתה אולי אוהב את הרשע אבל אני אוהב את הצדיק. לתת הנמקה לכך שאתה אוהב את הצדיק הנמקה שנוגעת לחיי הילד,כגון, רע ולא נעים בסביבת הרשע, סוף הרשע להינזק וכד'.
שאלה: קיום מצוות תוכחה: יש לי חברה באוניברסיטה שגרה במעונות עם בנות אחרות. הן לא מסתדרות עם אחת מהן, ולאחר שזו אמרה להן דבר תוכחה מסויים שהרגיז אותן הן החלו רה של רכילות ולשון הרע על אותה בחורה. ידוע לי שקיימת מצוות התוכחה כאשר רואים אדם שעושה משהו לא ר, אך אם הייתי אומרת להן משהו באותו רגע סביר להניח שזה לא היה מתקבל יפה כיוון שהבנות חילוניות ואין להן כלל מודעות או אכפתיות לנושאים כאלו, ומלבד החברה שלי אני לא מכירה את השאר כך שהמצב מאוד לא נוח. האם הייתי צריכה בכל זאת להוכיח אותן במקום, או לנסות לדבר על זה רק עם חברתי (שבטוח הייתה מקשיבה לי גם אם לא הייתה מסכימה איתי), או שבמצבים כאלו עדיף לא להתערב כלל מחשש "אבק לשון הרע" ויצירת נזק חברתי לעצמי במקרה שדבריי לא יתקבלו?
תשובה: כל דיבור שנועד להביא תועלת אינו בכלל אבק לשון הרע. המבחן העיקרי הוא הבאת התועלת המירבית. במקום שיש לך חשש שדבריך לא יועילו ואף יתכן שיזיקו שב ואל תעשה עדיף. במקום שיתכן שדבריך יעילו אולם אם לא יועילו גם לא יזיקו כדאי לדבר. בהצלחה.
שאלה: שבת: רציתי לבקש אם אפשר להאריך בענין יין שנעשה בו חילול שבת, האם מותר לשתותו? (כמו אדם שבא ברכב בשבת עם יין וכ ו)
תשובה: מתוך הנחה שמחלל השבת לא נגע ביין עצמו, היין יהיה מותר במוצאי שבת לאחר שיעבור זמן שאפשר היה לעשות את הפעולה אחרי צאת השבת. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: טלית בזמן הקידוש בשבת: האם צריך לומר את הקידוש ביום השבת עם טלית?
תשובה: לא.
שאלה: שוחד לתלמידים ושוחד בחירות: א. התורה אוסרת לקחת שוחד שמעור עיני חכמים, מצד שני לדעת חכמים מותר לחלק קליות ואגוזים לתינוקות, מדוע אין כאן בעיה של שוחד, שהרי צריך לבחור באיזה מכולת קונים, ומה שהשני יכול לחלק קלייות ואגוזים לא נאמר כן בבית הדין גם השני יתן כסף לדיין? ב. האם בבחירות שמחלקים חפצים אישיים שאינם קשורים ישירות לבחירות, אלא בשביל שתצביע למישהו ישנה בעיה של שוחד?
תשובה: א.שוחד אצל דיינים זה דבר אחר. הם צריכים לשמוע את טענותיהם של שני הצדדים, ואם יקבלו שוחד דעתם תיטה לאחד מן הצדדים, ולא יראה זכות לצד השני. בחיי מסחר יש מושג של תחרות. כמה חנויות מוכרים את אותו מוצר, וכל אחד מעוניין שיקנו אצלו כדי שירוויח יותר. ומותר להשקיע כדי למשוך קונים. שוחד זה מעשה עיוות, וזה לא עיוות. כאן שיקול דעתו של אדם נשאר כמו שהיה, הוא קונה איפה שרוצה. הוא קונה דווקא בחנות הזו, כיון שמקבל דברים יותר טובים. ב. הוא רוצה להראות עצמו שהוא דואג וטוב ויעזור לציבור, וזה כמו חנווני המחלק סוכריות לילדים כדי שיקנו אצלו, וזה לא נקרא שוחד. השאלה היא האם זה נכון או לא.
שאלה: שעור ד  ביצים: האם יש לחשב את שעור ד ביצים לעניין פת הבאה בכיסנין על פי משקל (230 גרם) או על פי נפח (230 סמ"ק) כפי שעושים בדרך כלל, האם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים, מדוע?
תשובה: המדידה היא בנפח.
שאלה: לחגוג ימי הולדת בפאב: אני לומדת במכללה מעורבת שבה נמצאים בין היתר גם חילונים רבים. בשנתיים בהם אני לומדת במכללה התחברתי לקבוצת אנשים מאוד מגוונים וביניהם דתיים, חילונים, בנים ובנות. אני לא חושבת שהדבר מזיק לי מבחינה דתית או אישיותית אלא להיפך. מחזק אותי באמונתי ובדעותיי ואף עוזר לחלקם להתקרב לדת. הבעיה שלי היא באופן בו חוגגים ימי הולדת: יציאה לפאב-מסעדה בערב. יצאתי איתם מספר פעמים תוך הקפדה שהמקום יהיה כשר ולא פתוח בשבת כמובן. כמו כן, דאגתי לוודא מראש את אופי המקום ואת האווירה השוררת בו. אני לא שותה משקאות אלכוהוליים במקומות כאלה ולא עושה דברים אסורים אחרים. או לפחות זוהי הרגשתי. בנוסף, ברצוני לציין שבמידה ואני לא אלך איתם הם כנראה ילכו למקומות לא כשרים ויחגגו שם. האם מותר לי להמשיך לצאת איתם בימי הולדת (תוך שמירה על עצמי ועל כל הדברים בהם אני מאמינה) או שעליי להפסיק ולהסתכן בפגיעה בחברים?
תשובה: חכמים למדו אותנו אין אומרים לאדם חטא כדי שיזכה חברו. אלא אם כן החטא קל מאד והוא מציל את חברו מחטא חמור. בשאלה שלך דעתי נוטה לומר שעדיף להמנע מלהשתתף בחגיגות אלו בדרך כלל. וגם אם את נזהרת ולא עושה כל דבר אסור. זו לא האוירה המתאימה לבחורה דתית והמציאות שוחקת ולא מרגישים את השחיקה. לכן עדיף לא להשתתף אך מאידך לא להבליט את אי ההשתתפות.
שאלה: חלב ופרווה בקערת מיקסר: יש לי קערת מיקסר מפלסטיק ואני עושה בה בצק עם חמאה (חלבי) האם לאחר שהכלי בן יומו אני יכול להכין בצק פרווה ולאכול אותו עם בשר?
תשובה: גם אם הכלי בן יומו ניתן לנקות היטב את הקערה ולהכין בה בצק על מנת לאוכלו עם בשר. בכל אופן ראוי לייחד כלי מיוחד לבשרי על מנת למנוע טעויות. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: חיתוך צומח מבצל בשבת: האם מותר לחתוך עלים הגדלים מתוך הבצל בשבת, או שיש לחתוך את הבצל כמו שהוא ולא לחתוך את העלים שצומחים ממנו?
תשובה: אם אתה שואל מדין תולש, וודאי שאין בזה בעיה. אבל מדין בורר, כמו שמותר לקלף את הבצל, מותר לקלף את העלים כדי להגיע לפנים. בהסרת דברים חיצוניים כדי להגיע לפנים אין גדר של ברירה.
שאלה: קריאת פטום הקטורת: אמרו לי שלקרוא הרבה פטום הקטורת לא רק בתפילות טוב להסרת קליפות. האם אני יכול לקרוא על מישהו י אחר ת, ואם אני לא יודע את השם שלו ה, מה עדיף להגיד פלונית בת שרה או למשל "זאת שעובדת איתי במקום זה במשרד הספציפי הזה בחדר הספציפי הזה"?
תשובה: כל תפילה ולימוד תורה מועילים לכל בני האדם, ואם אדם אומר בפירוש שזכות הלימוד תהיה לטובת מישהו מסוים זה יכול לפעול לטובת אותו המישהו, וכמובן עדיף להזכיר את אותו אחד שמתפללים עליו בשמו ובשם הוריו, כי השם שייך למהות האישיות ואילו התיאור איפה הוא גר ומה מעשיו שייך רק לחלקו הגופני, אך אם לא יודעים אפשר לומר גם זאת אך במחשבה לחשוב עליו.
שאלה: שאלת רב בעניין זיווג: כאשר בני זוג נמצאים בקשר יחסית טוב ויש אותו כיוון האם יש בכל זאת עניין ללכת לרב גדול לשאול אם הם מתאימים? (לפי הקבלה)
תשובה: אם הם רואים שהם מתאימים, שיתחתנו, אף אחד לא יכול להחליט להם אם להתחתן או לא להתחתן.
שאלה: חבר שסובל מהלם קרב: חבר שאל אותי אם אני מכיר רבנים שעוסקים בנושא מצבים נפשיים והפרעות נפשיות. הוא סובל מהלם קרב (לא שאלתי לעומק, זה לא עניני וזו חדירה לפרטיות) ורוצה במדת האפשר להפגש עם רב שיוכל לתת עצה לגבי הנפקא מינות ההלכתיות של מצבו ואם אפשר גם להגיש עזרה או להפנות למקומות שמגישים עזרה בתחום?
תשובה: בשלב ראשון ניתן לפנות אלי. אם לא אוכל לעזור לו נמצא למי להפנות אותו. רפואה שלמה.
שאלה: נייר אפיה בתבניות : יש לנו שתי תבניות לתנור (שחורות גדולות). האם כאשר אני משתמשת בתבנית להכנת מאפה בשרי (על נייר אפיה), התבנית הופכת לבשרית? ולהפך, האם כאשר משתמשת למאפה חלבי, התבנית הופכת לחלבית? בנוסף, אם ברצוני להכין מאפה פרווה על אחת מהתבניות, האם הוא נהפך ל"חזקת" בשרי או חלבי? ומה דינו? האם יש צורך להמתין זמן מה להכנת מאפה פרווה על אחת מהתבניות, על מנת שלא "יהפוך" לחלבי או בשרי?
תשובה: אם ברור לך שהנייר אטום לגמרי (אין בו חורים) ושום דבר לא נזל החוצה, אז זה שום דבר והתבנית איננה בשרית   חלבית כי זה חציצה. צריך להכיר את המציאות. אין שום בעיה לאפות על אחת מהתבניות הללו מאכלי פרווה, אך ליתר ביטחון, יש לשים גם עכשיו נייר.
שאלה: מסחטה מקצועית בשבת: למדתי שיש מקלים ומותר לסחוט לימון לתוך מסחטה ואח"כ לשפוך את המיץ לתוך הסלט. האם מותר לסחוט את הלימון במסחטה מאסיבית. כלומר, יותר גדולה ומקצועית ממסחטה רגילה (לא חשמלית, כמובן)? במקרה שלי אשמח לשמוע אם יש דעות מקלות בנושא.
תשובה: לסחוט לימון בשבת בכלל על ידי כלי המיוחד לסחיטה, יש בעיה בשבת. לא שבלימון גופא יש סחיטה. לפי שיטת מרן המחבר (חכמי ספרד) בלימון אין סחיטה, שבלימון לא שותים את המיץ. אמנם המשנה ברורה מחמיר בזה, ונוהגים לאסור לסחוט את המיץ כמו שהוא. אבל אם אדם סוחט את הלימון ביד לתוך סלט, אז זה מותר כיון שמשקה שבא לתוך מאכל גושי, אין עליו שם משקה. ראיתי באגלי טל ובעוד מגדולי האחרונים, שרוצים לומר, שהיות ולא שותים את מיץ הלימון לעצמו, אלא משתמשים במיץ לטבל דברים אחרים אין לו שם משקה ויהיה מותר לו לסחוט לימון אפילו לתוך כוס של מים. אך המשנה ברורה מחמיר בזה. אבל בכלי המיוחד לכך זה בעיה, מכיון שמסחטה עשויה לסחוט דברים היא מוגדרת "מוקצה". ולכן אין לסחוט במסחטה אלא ביד. (בעניין הגרעינים, אם נפלו הגרעינים לתוך הסלט, יהיה אסור להוציאם מדין ברירה. אך מותר לסחוט ליד כך שהגרעינים נשארים ביד, כיון שזה נעשה ממילא ובעקיפין).
שאלה: הרחקות בין בני משפחה: 1. האם מותר לי לקחת מגיסתי את ילדיה (אחיינים שלי) מידיה כאשר זה לפעמים גורם לנגיעה בה? 2. מאיזה גיל צריך להקפיד לא לגעת באחיינית?
תשובה: קח את הילדים והשתדל להימנע מלגעת בה, אם נגעת בטעות אין זו נגיעה מכוונת ולא עברת עברה.
שאלה: מזוזה שהותקנה הפוכה: האם מזוזה שהותקנה הפוך, כלומר - שמע לכיוון הרצפה, וסופה כלפי מעלה - כשרה? ואם לאו, האם כשבודקים את המזוזה ומצאו אותה הפוכה, האם צריך לברך שוב על קביעתה? אשמח אם הרב יציין מקור לדבריו.
תשובה: צריך להפוך את המזוזה. אם אדם מוריד לבדיקה ותיכף מחזיר, לא צריך לברך. אבל אם הבדיקה לקחה זמן, כשקובע מחדש, יש לברך עוד הפעם. וכך גם במקרה הזה יש לברך מפני שהייתה טעות בהתחלה.
שאלה: ישיבה על מקום הנחת סידורים: א. מדוע בסוף פרשת בראשית ( ה ) כתוב ר הדורות "וימת", אבל בסוף פרשת נח (י"א) כתוב ר הדורות כמה חי לפני לידת הבא אחריו וכמה חי אחרי זה, אבל לא כתוב "וימת"? ב. כשהמלאכים מגיעים אל לוט כתוב "ומצות אפה ויאכלו" (י"ט ג ), ורש"י כותב ע"ז "פסח היה", והרי לוט נסע מקדם (י"ג י"א)- מקדמונו של עולם ואמר אי-אפשי לא באברהם ולא באלוהיו (כך כותב רש"י ע"פ הדרש)? ג. האם מותר לשבת על מקום הנחת הסדורים וספרי קודש בביהכנ"ס (בבית המדרש אצלנו יש ספסלים כמו בבית כנסת ולא סטנדרים, והספסל נמוך (בקושי עשרה טפחים) ולפעמים כשלומדים בחברותא אחד יושב על מקום הנחת הספרים מול החברותא שלו).
תשובה: א) יתכן שדורות ראשונים נבראו לחיות וההדגשה היא שמתו כי לא היו צריכים למות, אולם הדורות הבאים שניצלו מן המבול עצם חייהם נתנו להם במתנה ועל כן מתואר כמה זמן זכו לחיות. ב) ישנם כאלה שאינם מוכנים להתמסר לאמונה בכל התחייב ממנה אמת צדק צניעות ויושר אך עדיין שומרים מסורת כמו חגיגת חגים, נרות בערב שבת ועוד, וכנראה שכך היה לוט. ג) השולחן ערוך כתב שאין לשבת על מיטה (או ספסל) שספר תורה מונח עליה, והרמ"א הפוסק לאשכנזים כתב שהוא הדין לשאר כתבי הקודש. וכתב על כך הש"ך שאם היה בבית המדרש והמקום צר לתלמידים אפשר להקל והביא בשם הבית יוסף שאין להקל בדבר שלא יראה כמזלזל בכבוד הספרים.
שאלה: קשר עם חברים מלפני הנישואין : אני נשואה מספר חודשים, יש לי חברים וחברות מהאוניברסיטה, חלקם דתיים. לפעמים יוצא שכולנו נפגשים לארועים חברתיים בשעות הערב, לא תמיד בעלי מצטרף אלינו. גם כשבעלי בא עימי למפגשים אלו, יוצא שאינו מתחבר כל כך, הוא טוען שנושאי השיחה ואופי המפגשים מהווים סוג של בזבוז זמן וביטול תורה. הבנתי ממנו שהוא לא אוהב את כל הסיפור הזה, ושהוא חושב שאישה נשואה לא אמורה לחפש את עצמה במפגשים כאלה (יש לציין שבאמת רוב החברים שלי הם רווקים, אך אני מאד נהנית ממפגשים אלו) רציתי לדעת מה דעת הרב בנושא הזה?
תשובה: הדבר החשוב ביותר כעת לאחר נשואיך הוא להעמיק ולבסס את בנין המשפחה וללכת אחד לקראת השני ולא לעשות דברים שלדעת הבן זוג מפרעים לקשר. ולכן, אם המפגשים הללו אינם לטעמו של בעלך אני מיעץ לך לא להשתתף בהם.
שאלה: כיצד לארח משפחה שומרת כשרות: המשפחות של ההורים שלי הם דתיים בחלקם שומרי מסורת, קרי דודים ות שלי, בני ות דודים ות שלי. לפני 5 חודשים התחתנתי ובעלי הוא לא אדם דתי גם כן, אבל גם לא בא ממשפחה דתית. בע"ה בעוד מספר חודשים אנחנו עוברים לגור בבית חדש. אנחנו לא מכניסים הביתה אוכל לא כשר, קונים אוכל רק כשר, אבל לא שומרים על הפרדה של צלחות סכו"ם סירים. ולשאלה שלי: אני רוצה להיות מסוגלת להזמין את המשפחה שלי ללא חשש של כשרות. האם אני יכולה? האם הם יאכלו אצלי בבית גם אם אין הפרדה של חלב בשר? האם אני צריכה לשנות את אורח החיים שלי כדי שאהיה מסוגלת לארח אותם? מה אני יכולה לעשות? זה משהו שמטריד אותי מאוד ואני מנסה לחשוב על פתרון ואני לא יודעת מהו. אז אשמח לעצות.
תשובה: על מנת שיהיה אפשר לאכול אצליכם בבית, מקפידי הכשרות יהיו חייבים לדעת כי נשמרו ההלכות כולם כולל הפרדה בין בשר לחלב כולל הכלים. עם זאת כדאי לדעת כי הדבר אינו מסובך ודורש התרגלות מסויימת, ואז אתם זוכים לאכול אוכל שהינו כשר לחלוטין ולא רק מוצרים כשרים. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: לבישת בגדים בלילה: למדתי הלכה בה הינך אומר כי ע"פ שו"ע יש להמנע מלישון עם בגדים (ונעליים) בלילה. מה הכוונה?
תשובה: פשוטו כמשמעו, בזמן השנה פושטים את הבגדים הרגילים ולובשים פיז'מה.
שאלה: שמירת חצי שעה בין חלב לבשר: אני מגיל קטן נהגתי לשמור חצי שעה בין חלבי לבשרי. המנהג לא חילק בין בשר לעוף. אולם עכשיו כאשר למדתי את הסוגיה, ראיתי כי כל החומרא לשמור חצי שעה בין חלבי לבשרי היא רק בבשר, אך בעוף אין שום עניין להחמיר. האם אני צריך להמשיך לשמור חצי שעה בין חלב לעוף? במידה ולא, האם צריך לעשות התרת נדרים?
תשובה: אחרי חלבי לא צריך להחמיר, ואם שטפת את הפה והוא נקי, אפשר לאכול בשרי. ואין צורך לעשות התרת נדרים. אמנם אם אוכלים גבינות צהובות וישנות יש להמתין. אבל בארץ גם הגבינות הצהובות לא נקראות גבינות שמושכות טעם. אך אם אוכלים גבינות שמיובאות מחו"ל (הולנד ושוויץ), שטעמם נמשך שעות כמו בשר, יש להמתין.
שאלה: לא עומד בקצב התפילה: אני קורא לאט. יצא לי מספר פעמים להתפלל בציבור ואני לא עומד בקצב של תפילת הציבור, למשל, כשאני עדיין לא הגעתי לקריאת שמע כבר הציבור בעמידה או שאני לא מסיים את העמידה וכבר הגיעו לקדיש. מה עליי לעשות, האם עדיף להתפלל ביחיד?
תשובה: להתחיל את התפילה מוקדם יותר
שאלה: קדיש בעלייה לתורה ביום השנה: בבית הכנסת שלנו ביום השנה אנשים נוהגים לקנות את עליית שביעי בשבת בשביל להגיד את הקדיש. כאשר ישנם שניים שיש להם יום השנה באותו שבוע אזי המרבה במחיר זוכה. דבר זה מפריע לי שמי שיש לו יכולת כלכלית יותר גבוהה הוא זוכה בעלייה ומי שיכולתו הכלכלית נמוכה יותר נדחק. שמעתי פעם ממישהו שניתן בכל עלייה לומר לאחריה פרק תהילים ואח"כ קדיש, האם באמת נכון הדבר, והאם באמת כך נכון לעשות למי שלא זכה בעלייה. עוד אפשרות שעלתה היא האם ניתן שלאחר עליית מפטיר יבוא לבמה גם מי שלא זכה ויאמר ביחד עם מי שזכה את הקדיש? ואולי יש אפשרות אחרת יותר טובה?
תשובה: אין מה לעשות כנגד זה. (את הקדיש שבסוף התפילה כל מי שיש לו יום שנה יכול לומר). ההצעה שלך לא ראויה, לא מרבים בקדישים סתם. הקדיש שבסוף הקריאה הוא תקנה קדומה, והמסיים אומר את הקדיש.
שאלה: כמות מים גדולה על דשא בשמיטה: האם מותר לשפוך את המים מבריכת שחיה של ילדים, על הדשא בשמיטה? הכוונה היא לא להשקות את הדשא אלא רק לרוקן את הבריכה (היא מאד כבדה ולא אוכל להעביר אותה למקום אחר). יש לציין שהדשא לא הושקה בתקופה האחרונה.
תשובה: נראה שאפשר לעשות כן, אבל אם הכוונה היא במיוחד להשקייה של הדשא, אין לעשות אלא בכמות הנדרשת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: גויה שיוצאת עם יהודי: הנני גויה (אבי יהודי) אשר יוצאת עם יהודי כבר תקופה ארוכה. אנו יוצאים כבר המון זמן יחד בהתחלה הקשר לא היה תקין ומיום ליום ככל שהתקרבנו הוא הולך ומדרדר, והוא מיום ליום חושד יותר ויותר וזה גורם לסבל משני הצדדים, אמנם השתנתי והוא עדיין אינו מאמין לי. 1. מה עליי לעשות? 2. האם אלוקים מעניש אותי על זה שאני הולכת עימו בכך שאני איתו וסובלת למרות שאוהבת? אני מתאמצת לעשות ככל המצוות שאני יכולה.
תשובה: הקשר הזה לא רצוי. ומוטב לנתק אותו. אם את רוצה להיות שייכת לגמרי לעם היהודי הייתי מציע לך להתגייר גרות שלמה ולא להיות חצויה חצי יהודיה וחצי לא. או לחילופין להיות שייכת לגמרי לעם שאימך באה ממנו.
שאלה: השכינה לבוש לגוף האדם?: האם השכינה היא לבוש נוסף לגוף האדם כמו הרוח הנשמה נפש?
תשובה: הנשמה איננה לבוש לגוף האדם אלא חופפת עליו מלמעלה ומקרינה עליו אור שמים קדוש לכוונו למעשים ולמחשבות של קודש. השכינה עושה תפקיד דומה על כל כלל האומה ביחד שעם ישראל ילך בדרך ד' ולא יפול חלילה בידי שונאיו הגשמיים או הרוחניים, שכינה שוכנת בתוך ארץ ישראל כשעם ישראל נמצא שם וגם בהיותו בגלות גלתה שכינה שם כדי לשמור עליהם.
שאלה: הוצאת רוחות רעות בעדה: יש לי קרובי משפחה שנוהגים במקרה של צרות ובעיות במשפחה להקטיר קטורת - "בחור" בערבית, הטקס מתבצע כך: שמים את עשבי המרפא ואת ה"בחור" בתוך כלי ושמים אותו על האש או על כיריים בבית ואחר כך מסתובבים עם זה בכל הבית "להוציא רוחות רעות", יש טקסים דומים שנעשים בעדה במקרים קיצווניים יותר. לשאלותי אם דברים אלו אינם נוגדים את ההלכה, נאמר לי כי אלו מנהגי העדה במשך דורות ארוכים. האם חששותיי מוצדקים ובאמת, דברים אלו נוגדים את ההלכה או שיש להם על מה להסתמך?
תשובה: חששותיך מוצדקות ואם יש חולי או משהו כזה יש להתפלל, לפשפש במעשים, להרבות במעשים טובים ולתת צדקה, זה מה שמוזכר אצלנו במקורות. הקטרת קטורת, למיטב ידיעתי, אין דבר כזה בח. אנשים המציאו דברים, וגם אם זה נמשך הרבה זמן, זה לא אומר שזו דרכה של תורה. דברים מעין אלו אינם מרוח היהדות.