LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: החזר קנס ששולם בשבילנו ע"י אחר: לפני מספר שנים קבלנו דרישה ממס הכנסה להגיש דו"ח הצהרת הון. כפי הנראה, העברנו את הטפסים ליועץ המס (יהודי ישר וירא-שמים) ששכרנו דרך-קבע את שירותיו לטיפול שוטף בחשבונות העסק שלנו - והענין נשכח מאיתנו. כעבור כשנה, קבלנו אתרעה על חובת קנס על אי-הגשת הצהרת ההון. פנינו ליועץ המס והוא השיב שהגשת הצהרת ההון היא אחריות שלנו ואיננה בטיפולו (וכפי הנראה חשב לתומו שאנו דאגנו לכך בעצמנו). עם-זאת, הוא הבטיח לנסות לבטל את הקנס במשרדי מס הכנסה ולסדר את הענין. בפועל, הוא לא טיפל בכך (בין היתר, בגלל טרדות אישיות קשות שהיו לו באותה תקופה) ומידי כמה שבועות קבלנו התרעות נוספות על קנס הולך-וגדל. יועץ המס המשיך להבטיח לטפל בדבר במשרדי מס הכנסה ואמר שלא כדאי שניגש לשם בעצמנו. אולם רק כשהקנס גדל פי 10 ויותר (והגיע לכ- 9000 ) ומס הכנסה הטיל עיקול על חשבון הבנק שלנו הוא מיהר סוף-סוף למשרדי מס הכנסה. בחזרתו משם הוא אמר ששילם חלק מהקנס מכיסו (התברר לנו אח"כ שהיה מדובר במחצית הסכום) וכאשר נגיש את הצהרת ההון למפרע התיק ייסגר. עשינו כך והנושא אכן נסגר. שאלתנו היא, האם יש לנו חובה לשלם ליועץ המס את סכום הקנס ששילם מכיסו? אנו מרגישים שהקנס הגדול (לפחות כל מה שמעבר לקנס הראשוני, שיתכן שנבע מאי-הבנה שלנו באחריות להגשת הדו"ח) נגרם ע"י חוסר הטיפול של יועץ המס (מתוך רשלנות או מאונס חלקי) ויתכן שהוא נושא באחריות לתפיחת הסכום. יש לציין שהוא לא ביקש כלל שנחזיר לו את הסכום ששילם. גם אם יתברר שאין לנו חובה מן-הדין לשלם לו האם יש עניין בכך מצד "ועשית הישר והטוב" או מחמת הספק?
תשובה: כיוון שיועץ המס הינו בעל מקצוע בתחום זה, א"כ ישנה הלכה במצב זה כשבעל מקצוע גרם לנזק בשל רשלנות מקצועית חייב לשלם את הנזק ואע"פ שלא עשה הנזק באופן ישיר אלא אפילו באופן עקיף (כמו בשאלתכם שההפסד נגרם על ידי כך שהתרשל והתעכב בטיפול בהצהרת הון). דין נזק כזה נקרא "גרמי" וחייב אדם לשלם על נזק כזה. סיבת חיוב נוספת שיש לחייב בגינה את יועץ המס היא, משום שכל בעל מקצוע שלוקח על עצמו לטפל בעניינו של לוקח, מקבל על עצמו אחריות ומתחייב לפצות הלוקח על כל הפסד שיגרם ללקוח מחמת התרשלותו בטיפולו בעניינו של הלקוח. דומה הדבר לאדם שמקבל על עצמו ערבות להפסדיו של אדם אחר (מסיבה זו חייב אפילו על דברים שמטעם הלכות נזקים לא היינו מחייבים אותו). יש לציין, שאין זה משנה שיועץ המס יתכן והיה אנוס בכך שלא יכול היה לטפל בעניין כפי שצריך, כיוון שהיה עליו לעדכן אתכם על כך ולהעביר הטיפול אליכם. לפי האמור לעיל, ודאי שאין אתם צריכים לשלם ליועץ המס את הסכום ששילם בעבורכם, ואין בכך אפילו צד של ועשית הישר והטוב. אין ללמוד מהאמור לעיל שיכולים אתם לדרוש מיועץ המס את מלוא הסכום על כך שהזיק אתכם, כיוון שבדבר זה יש לדון שיתכן ונחשב שהייתה מצדכם מחילה כלפיו על מה שהזיקכם. הרב יהונתן שטרנברג
שאלה: סיום עבודת שמירה בשבת: אני מועסק בחברת אבטחה ומספר פעמים, עלי לשמור בערב שבת כשאסיים את השמירה בחצות לילה. אני גר רחוק מאוד ממקום עבודתי ובלתי אפשרי לחזור ברגל. האם מותר לי לנסוע כדי לחזור הביתה ולהמשיך את השבת ביחד עם אשתי וילדיי או האם אני חייב להישאר במקום עבודתי עד ההבדלה?
תשובה: מותר לאותו אדם לחזור לביתו אבל רק ע"י גוי שיסיע אותו, משום שזה לנוחיות. אבל אם רוצה יכול לקבוע עם גוי מערב שבת שיאסוף אותו בשעה שמסיים את העבודה.
שאלה: מידת הגאוה ו בית: אמרו לי שחייל לא צריך להתלהב ולהתגאות ביחידה שלו בצבא. האם מותר לספר לחברה לאשה, דברים שעושים בצבא על מנת שהיא תתלהב מזה וכך להביא ל בית במובן כלשהוא?
תשובה: ודאי שמותר ורצוי. עשה חייל.
שאלה: הפסק בפסוקי הקידוש: ביום שישי התארחנו אצל חמותי וכיבדו אותי באמירת קדיש. התחלנו מ" עליכם.", "אשת חיל", וכאשר הגעתי ל"יום השישי", בסוף הפסוק הראשון נעצרתי ושאלתי האם הם רוצים לשיר את "יום השישי", התגובות שקיבלתי, כמנהג היהודים הקדושים היו: מממממ מממממ (כלומר אסור לדבר). להוציא את העיניין שיש לנהוג כמנהג המקום, האם יש בעיה להפסיק לאחר השלמת הפסוק ולאחר מכן לקרוא מהתחלה? אם התשובה היא שאין בעיה האם הדבר נכון גם לגבי "מזמור לדוד" בקידוש של יום? לעניות דעתי, לגבי פסוקים בלבד (לא ברכות) ובמקום שחכמים לא גזרו (פסוקי דזמרה וכו ), אין בעיה לומר פסוק שלם, להפסיק ואז לחזור.
תשובה: אינני רואה בכך בעיה, אך ודאי שיש עדיפות להתחיל ולגמור את הקידוש מיד.
שאלה: שבע ברכות על ידי גרוש: אחד מחברי למקום העבודה מתחתן בשטו"מ בעוד כחודשיים וברצוני לערוך לו שבע ברכות. האם ישנה מניעה כלשהי מלעשות זאת באם מצבי המשפחתי הוא גרוש?
תשובה: לא, אתה יכול לערוך לכבודם סעודת שבע ברכות.
שאלה: שליחות בחו"ל מטעם בנ"ע עולמי: במכללת אורות שבה אני לומדת הביאו לנו נציגים מטעם הסוכנות, תורה מציון ובני עקיבא עולמי במטרה לעודד אותנו לצאת בעתיד לשליחות. ברצוני לצאת או סוף השנה או סוף השנה הבאה לשליחות בארה"ב- קנדה יחד עם חברה. עלו לי כמה שאלות: 1. האם נפגעת הזכות שיצאתי מהארץ אפילו אם זה לצורך לשליחות? הרב חרל"פ תמיד התגאה בכך שהוא לא יצא מהארץ. 2. אני בטוחה שהורי יתנגדו לשליחות מכיוון שאני רווקה ורק שנה ראשונה בלימודים. אני אישית מאוד רוצה לצאת אני חושבת שזה יקדם אותי וגם את היהודים בחו"ל כי יש לי מה לתת. לרב וסליחה שגזלתי מזמנו.
תשובה: לפי ההלכה, אם אדם יוצא לשליחות חינוכית הדבר מותר לכתחילה. אך באשר לפגימה רוחנית איני מתצא בתחום זה. כשם שעם ישראל זקוק לשליחים, הוא זקוק גם למהדרין בקדושה. כל אחד ימלא את יעודו לפי הבנתו. ההורים צודקים שהפסקת לימדים באמצע עלולה לשבש את המשכם חלילה. מאידך, גם את צודקת שהתרומה בחו"ל עשויה לתרום גם לך. קשה להכריע. עם זאת, גם אם לא תצאי עכשיו תוכלי לצאת לשליחות מאוחר יותר. כאשה נשואה וכמורה מוסמכת תוכלי לתרום יותר. מיסד המכללה, הרב פליקס, יצא כמחנך מוסמך לחו"ל וחזר עם מכללה.
שאלה: כשרות למסעדה בבעלות מומר: לאחרונה צצות לי שאלות רבות באשר לדין יהודי מומר, בעקבות הפרשייה שבה הרב של אשדוד הסיר תעודה ממומרת ואילו הרב של גן יבנה לא הסיר לה את הכשרות. יש לציין, כי אני מכיר כמה עסקים של מומרים שיש להם כשרות של הרבנות והרב מקומי שלנו בעירנו יודע מזה. שאלתי מה הן הסברות והמקורות שלהם? על מה סומכים האוסרים? על מה סומכים המתירים? האם המתירים זה רק בדיעבד גדול? ובאילו תנאים כשרותיים יש לראות את היהודי מומר ומה יהיה מותר ומה אסור כלפי היחס אליו וההנהגות שלנו עימו ואצלו.? אשמח אם תוכלו לתת לי מקורות של היהדות וההלכה כיצד נוהגים בכלל במומר ובפרט כאשר מדובר בדיני כשרות.
תשובה: יש לדאוג להשגחה צמודה, כי צריך נאמנות בהשגחה.
שאלה: פתיחת שער למכונית בשבת: האם בפתיחת שער המחנה בשבת יש בעיה של מסייע לדבר עבירה במקרים הבאים: 1. נסיעות מנהלתיות של המפקדים. 2. נסיעות אישיות של המג"ד. 3. הורים שבאים לבקר את ילדיהם המשרתים בבסיס. מה ניתן לעשות על מנת שלא לפתוח את השער במקרים אלו?
תשובה: זו שאלה די כאובה. בעיות אלו קיימות גם בישובים. אם זה נסיעה בתפקיד כמו בט"ש אין שום בעיה. אבל סתם נסיעות זו בעיה. לכן לדעתי צריך לדבר עם המפקדים ולדרוש באופן חד משמעי לסדר שער שאפשר להזיז ביד, שכל מי שבא ואינו בתפקיד ציבורי ביטחוני יוכל להזיז לבד, אבל אי אפשר לחייב שומר שבת לחלל שבת לדברים לא חיוניים שלא דוחים שבת. וזה גם הפקודות של צה"ל. וכמו שאי אפשר לחייב שבת להתגלח בשבת בשביל מסדר וכדומה, וחייב רק בפעילות בט"ש בשבת, אבל זה עוול לחייב אדם לחלל שבת בשביל אדם שרוצה לבקר את חברתו בבסיס וכדומה, וזו כפייה נגד התורה. תשובת הרב יעקב אריאל האם פתיחה של שער פוגעת בעירוב של כל הבסיס?
שאלה: לחבר בשבת ברז שנפל: יש ברז, שכאשר פותחים את זרם המים בחוזק ה"בטריה" - הצינור שמקלח את המים - נופל. דבר זה קורה בתדירות, אפילו כמה פעמים ביום. האם יהיה מותר להחזיר את הברז הזה למקומו בשבת לאחר שהוא נפל? נציין גם, שאין לו הברגה והחזרתו היא באופן פשוט יחסית כתוצאה מהשתחררותו הקבועה של הברז. (מצד אחד זה מוגדר כבנין היות והברז מחובר לבית ובבנין אין חילוק בין בחוזק או ברפיון לגבי דין בנין, אך מצד שני זה דבר שקורה בקביעות).
תשובה: מצד להחזירו למקומו כל עוד אין הברגה או מעשה אומן אחר, מותר להחזירו. אולם נראה לי משונה שדבר זה קורה בתדירות גדולה ועדיין לא הזמנתם אינסטלטור, האם אין לכם אינסטלטור באיזור מגוריכם? ב"ה יש לכם שבוע שלם להזמין אינסטלטור עד שבת הבאה שלא תצטרכו את השאלה הזאת.
שאלה: לברך אחרי קריאת שמע על המיטה: אם לאחר קריאת שמע על המיטה נזכרתי שלא ברכתי "אשר יצר" או ברכה אחרונה על מים ששתיתי, האם מותר לברך?
תשובה: בודאי.
שאלה: דוד מלך ישראל חי וקיים: שמעתי כי בתקופתו של דוד המלך, בכל שבת שבה הוא נותר חי היו שרים לו "דוד מלך ישראל חי וקיים". מדוע אנו שרים זאת היום, האם יש כוונה מסוימת בשיר זה?
תשובה: משפט זה, דוד מלך ישראל חי וקיים, נזכר במסכת ראש השנה בשליחות ר' יהודה הנשיא לר' חייא לקדש את החודש, כנראה בזמן שהיתה גזירת שמד לא לקדש את החודש, ר' חייא שלח לו כתשובה את המילים דוד מלך ישראל. כנראה שאמירה זו רומזת כי למרות הגזירות עתיד עם ישראל להיגאל כדברי הנביאים, ע"י משיח בן דוד. גם הלבנה המתחדשת רומזת לעם ישראל שירד ממעלתו ואע"פ כן הוא עתיד להתחדש,- לכן אומרים אמירה זו בזמן ברכת הלבנה מדי חודש בחודשו, כפי שנאמר שם - "שגם הם עתידים להתחדש כמותה", ומיד אחרי הברכה מוסיפים- "דוד מלך ישראך חי וקיים". אימרה זו במשך כל שנות הגלות מבטאת את האמונה העזה של ישראל לגאולה שלמה. זכורני כי בזמן שהכירו האומות את זכותם של ישראל (כט' בנובמבר) שרו אז המוני ישראל בכיכרות הערים את המילים דוד מלך ישראל חי וקיים.
שאלה: תפילה עם ילד על הידיים: בשבת האחרונה באה בתי איתי לבית הכנסת. בהמהלך תפילת העמידה היא איבדה סבלנות והתחילה להרעיש. רק כשהרמתי אותה על הידיים היא נרגעה. האם מותר להתפלל עם ילד על הידיים?
תשובה: לכתחילה לא, אבל אם אין בררה והילד או הילדה מפריעים למהלך התפילה של שאר המתפללים אז מותר.
שאלה: שימוש באינטרנט של משרד לפלאפון: יש ליד ביתי משרד עם אינטרנט אלחוטי חסום ע"י קוד. אם אני יודע את הקוד וגולש דרך הפלאפון בשעות שהמשרד סגור (ככה זה לא פוגע בהם ולא פוגע בשום יכולת לאינטרנט בשום אופן) ומשתמש רק לצורך דיבור דרך האינטרנט, האם דבר זה נחשב כגזל?
תשובה: במקרה שלנו, שהמשרד התקין קוד למניעת השימוש באינטרנט האלחוטי שלהם, אסור לך להשתמש בקוד שלהם על מנת להשתמש באינטרנט זה. כי הקוד מהווה מחאה מלהשתמש, וכאשר יש מחאה השימוש אסור משתי סיבות: א. עיין רמ"א (חושן משפט שסג, ו) שכתב שבמקרה שזה נהנה וזה לא חסר אפשר למנוע שימוש כאשר השימוש הזה ניתן להרוויח בו ולהשכיר אותו. ב. הבעלים יכולים למחות בכל שימוש שעלול להזיקם, אף שהמשתמש מתכוון בכנות להשתמש באופן שלא יזיק. עיין בבא בתרא (נט, א, ו-נט, ב) שבעל החצר יכול למנוע מבעל הבית לפתוח חלון גבוה בטענה שמא יעלה על שרפרף ויסתכל בו, גם כאשר בעל הבית אומר שלא יעשה כן. וכן לגבי זיז יכול למנוע את השימוש מחשש שמא יסתכל בו. וכן נפסק בשולחן ערוך חושן משפט (קנג, א, ו-קנד, ו). וכן בנידון דידן, יש חשש נזק אם משתמש בזמן שיפריע לשימוש השוטף של המשרד. במקרה שאין קוד שמונע שימוש, יש להסתפק אם מותר לכתחילה להשתמש. והספק הוא, האם במקרה שהבעלים יכולים למחות יש איסור להשתמש אף שלא מחה או שמותר להשתמש עד שימחה. עיין משמעות הרמ"א בקנג, א, מול משמעות השולחן ערוך בקנד, ו, ועיין פתחי חושן הלכות נזיקין פרק טו, (ב) שהסתפק בדבר. הרב ברוך פז
שאלה: עלי תרד בגידול רגיל: אמי מכינה קציצות תרד מסלק עלים או עלי תרד (לא יודע את ההבדל) שלא גודלו בגידול מיוחד נגד תולעים (גוש קטיף) - משתמשת בשטיפה טובה במים בלבד. האם יש היתר לאכול בביתה אם מפצירה בי לטעום?
תשובה: בודאי שזה לא לכתחילה, אבל בכדי למנוע מריבות אפשר לאכול אם אמנם נשטף היטב קודם השימוש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קמח לא מנופה בבית הורי: 1. אמי או אחותי לא מקפידות לנפות את הקמח. אם אני מתארח אצלהן, האם יש היתר כלשהו לאכול אם תגרם אי נעימות משפחתית? 2. אם שלחו לביתי מאפה בחזקת קמח לא מנופה, האם מותר לאכול או עליי לזרוק?
תשובה: נראה לי שאם תסביר להן הדבר יתקבל, שהרי אין אדם שרוצה לאכול חרקים. אין צורך לנמק רק מהפן ההלכתי אפשר להסביר גם בגלל נקיון, ואם יתחילו לנקות אפילו אם זה לא יהיה קבוע אפשר יהיה לאכול לאחר אפיה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: למה ביצה נחשבת פרווה: מדוע להתייחס לביצה כמזון פרווה ולא בשרי? הרי כשעוד נמצא בבטן העוף, חייבים למלוח אותו כבשר?
תשובה: בגלל שזה פורש מן הבשר, כמו חלב ודבש, ולכן אין לו דין של בשר. זה רק חומרא בעלמא, לא צריך למלוח שהרי אין בזה טעם של עוף.
שאלה: הזכרה לאמא או אבא- עד מתי: מה הוא הדין לאמר קדיש או להזכרה של אחד מההורים, כוונתי היא אחרי כמה שנים ניתן להפסיק לאמר קדיש ולעשות אזכרה ביום יורצאייט?
תשובה: מעיקר הדין אין צריך לעשות אזכרה, רק ביום הפטירה יש לומר קדיש. ומי שרוצה לעשות אזכרה, זה מנהג טוב.
שאלה: קניית דירה מכונס נכסים: מה ההלכה אומרת לגבי קניית דירה מכונס נכסים, האם זה לא נחשב גזל? אודה לתשובתכם.
תשובה: הנך שואלת האם מותר לקנות מ"כונס נכסים" או מ"הוצאה לפועל". א. באופן כללי, אסור לקנות מהמכירות של "ההוצאה לפועל" או "מכונס נכסים" אשר מונו ע"י ערכאות המדינה. ב. חסרים פרטים בשאלה, כגון: בגין מה עוקלה הדירה ומי מינה את כונס הנכסים. הסבר: ישנן שתי בעיות בנושא: 1. יתכן והאדם ממנו עיקלו את הדירה איננו חייב על פי דין תורה, ולפחות חלק מן החוב כולל תוספת ריבית, הצמדה, והוצאות משפט וכדומה שאין לו חיוב על פי ההלכה, והוי גזל גמור על פי תורתנו הקדושה. 2. האופן בו עושים רשויות החוק שומא לנכסי החייב אינו הגון והם מפסידים אותו על ידי שגובים על רכושו פחות משוויו האמיתי. למשל, על חוב שווה 100 גובים חפץ ששוה 200 ומוכרים אותו ב-50. הגביה נעשית ע פ מכרז אשר לעיתים תפור מראש, ולעיתים מנוצל ע"י בעלי אינטרסים ומקבלי טובות הנאה מה"הוצאה לפועל". גם הת אותו גובה העו"ד כונס הנכסים הוא אחוז גבוה ומופקע מהמחיר שיקבל ואין לו אינטרס למכור בשווי האמיתי. לכן רוב בעלי החובות אינם מקבלים את כספם המלא. השו"ע פסק להלכה שאסור לקנות דבר הגזול מהגזלן ואסור לסעדו על שינויו כדי שיקנוהו, שכל העושה דברים אלו וכיו"ב מחזיק ידי עוברי עבירה ועובר על לפני עור לא תתן מכשול, והלוקח ממנו מטלטלין דינו כמו בלוקח מן בגנב. אמנם בדיעבד לאחר מעשה, אם כבר קנה מ"הוצאה לפועל" אין גזל בידו היות והבעלים התייאש יאוש גמור ויש שינוי רשות. אולם במקרה שלנו דהיינו קניית דירה, אפילו אם עבר וקנה מ"כונס הנכסים" גם אם התייאשו הבעלים עדיין אין שינוי רשות עד שיבוא הקונה וישנה בעצמו את הרישום בטאבו, ולכן הוא שותף במעשה הגזל. עם זאת, אם יוודעו פרטים נוספים שישפכו אור על המקרה יתכן ולגופו של הנידון יהיה מותר, וביחוד אם "כונס הנכסים" נתמנה ע"י בי"ד רבני שפועל ע"פ תורתנו הקדושה. מקורות לעיון: תוס' סוכה ל: ד"ה וקרקע, שו"ע חו"מ סימן שס"ט סעיף א', פסקי דין ירושלים   דיני ממונות ובירורי יהדות ו' עמוד י"ט ושכן דעת הגר"ש אלישיב, שו"ת "חבל נחלתו" ד' סימן מ"ט ועיין הערת הגר"ד ליאור בעמ' 9 שם. בברכת "השיבה שופטינו כבראשונה", הרב ניר אביב.
שאלה: קריאה בתורה - א  חול המועד פסח: מדוע בא דחול המועד פסח קוראים את אותה הפרשה שקוראים ביום שני של גלויות בחו"ל (פרשה זו "שור או כשב או עז" שווה 5 או 7 עליות בחו"ל)? במילים אחרות, מדוע אנו חייבים להתיישר לחו"ל דווקא במקרה הזה כשבדרך כלל, הכיוון הוא הפוך?
תשובה: קוראים את זה בארץ רק משום שזה קשור לספירת העומר. ויום זה הוא היום הראשון של ספירת העומר בכל העולם.
שאלה: לאסור כבד אווז משום צער בעלי חיים: מדוע לא אסרו כבד אווז משום צער בעלי חיים (אגב למה כבד מפוטם לא נחשב כפגע האוסר את העוף). באותו משקל למה לא אסרו עגל חלב כלוא מיום הולדתו עד יום שחיטתו?
תשובה: הכלל הוא, שבכל מה שלצרכי האדם הותר צער בעלי חיים. יש בעיה אחרת שהיתה בדורות הקודמים שהיו מלעיטים את העופות והיו מכניסים להם צינור לתוך הפה וגורם לפציעות, וזה ודאי בעיה, והט"ז ועוד פוסקים מדברים על זה, וודאי שיש להקפיד על זה. הטענה שמדובר בכבדים חולים אינה מתקבלת אם רק אנשים טוענים זאת, שהרי יש טבעונים טוענים שכל אכילת בשר היא לא בריאה, אלא רק אם הרופאים יכריעו כך ויהיה על כך גילוי דעת רפואי כמו שהוציאו על סיגריות וכדומה. ואכן זו בעיה שלאנשים חשוב הערב לחיך ולא הבריא, ועל כך נאמר "ונשמרתם מאוד לנפשותיכם".
שאלה: אכילת ירק ללא חרקים בגלל ריסוס: כדי לקבל ירק נקי מחרקים, החקלאים מוכנים לרסס אותו בכמויות אדירות (אשמח אם אני טועה!). האם אין כאן עניין של "ונשמרתם מאוד לנפשותכם"? האם חייבים להמתין מחקרים שיוכיחו שריסוסים האלו גרמו כך וכך מחלות! האם לאכול כשר בא על חשבון קיצור ימים ח"ו?
תשובה: שאלתך צודקת ואמיתית מאד. גם אני חושב כמוך שחמורה סכנה מאיסור, ועל כן אין לקנות ירקות שאין עליהם פקוח של מעבדות מפני שאריות חומרי הדברה. יש היום מספר חברות שיש להם אישור מעבדה, אני מכיר חברה אחת חסלט - עלי קטיף, אינני יודע שמות חברות אחרות. על כן, יש להקפיד לקנות רק מחברות שנבדקו היטב מחרקים ונבדקו במעבדה משאריות חומרי הדברה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חניטת יעקב אבינו: מדוע יוסף ראה לנכון לחנוט את אביו, והרי מסורת היא בידינו שגופות הצדיקים (ועאכ"ו אם מדובר ביעקב אבינו ויוסף הצדיק) לא מתרקבות בקבר? ממה יוסף חשש?
תשובה: יש מדרש שאומר שיוסף טעה בזה. יש שתי דעות במדרש למה נפטר יוסף לפני אחיו. אחת הדעות היא בגלל שחנט את אביו, שהיה צריך להאמין שיעקב לא יראה שום רימה ותולעה, ואכן יש על כך ביקורת של ח במדרש. דעה נוספת היא שבגלל ששמע עשר פעמים את הביטוי "עבדך אבי" מפי אחיו בפרשת ויגש וסוף מקץ. בתורה מוזכר חמש פעמים בעברית המילים "עבדך אבי" מפי האחים, ויוסף שמע זאת עוד חמש פעמים מפי המתורגמן במצרית. ועל כך שואלים בעלי המוסר: הרי יוסף היה צריך לשתוק כי ניסה להביא את אביו ואחיו למצרים להשתחוות לו בכדי לקיים את חלומותיו הנבואיים ולכן לא יכול לנקוט שום צעד שיעכב את קיום הנבואה, שזה כמו נביא שכובש את נבואתו. אלא אומרים בעלי המוסר שלמרות שנאלץ לשמוע זאת והיה אנוס, היה צריך להתעלף כל פעם ששומע זאת, ושיצטרכו להעירו ולשפוך עליו מים, ולכן באים ליוסף בתביעה שעל פי דרגתו לא היה צריך להמשיך לשבת שם כרגיל. אמנם לאדם רגיל אי אפשר לבוא על כך בטענה, אבל ליוסף בגלל צדקתו ומעלתו הרוחנית היתה ממנו תביעה גדולה יותר, "וסביביו נשערה מאוד" - שח דורשים על כך הקב"ה מדקדק עם הצדיקים כחוט השערה. שהרי יוסף ידע שאביו יעקב אבינו הוא אחד מהרגלים של המרכבה העליונה ואיך יכל לשמוע כזה ביטוי - "עבדך" ולהמשיך לשבת, ולכן נתקצרו ימיו לפי הדעה השניה.
שאלה: בדיקת מזוזות במקום העבודה: לפני כארבע שנים מקום העבודה (לא דתי) שלי הסכים לבדוק תקינות מזוזות ישנות ולהתקין חדשות במקומות חסרים במשרדים (זאת לאחר לחץ של מספר עובדים מסורתיים ודתיים) הכרתי בחור ירא שמים - אברך (שעבד בחנות לספרי קודש) שהיה קשה יום באותה תקופה. הוא עסק גם בכתיבת מזוזות, והוא שאל אותי אם אני צריך מזוזות. והצעתי לו לבדוק מזוזות קימות ולספק את המזוזות החסרות למקום העבודה - כמה עשרות מזוזות. כמו כן הזמנתי ממנו מזוזות נוספת למשפחתי וגם אלי. הכול עם קבלות לפי החוק. לקחתי לבדיקה את המזוזות בביתי לפני כשנתיים למקום אחד - המזוזות בביתי היו תקינות. ראוי לציין שחלק מהמזוזות החדשות היה להם מדבקה של בדיקה ממוחשבת עם מספר סידורי. השנה בדקתי במקום אחר (גם סופר סתם ירא שמים) וחלק מהמזוזות נפסלו על ידו. ברצוני גם לציין את הפסול שנמצא - במספר אותיות "ה" במזוזות, הרגל השמאלית (הבודדה) היתה בערך באמצע של הריש של האות "ה" ולא בצידה השמאלי של האות. הלכתי עם הממצאים לאותו בחור (הוא שמח מאוד לראות אותי ואמר לי שהוא זוכר לי טובה גדולה מאז) הוא בחן בקצרה את המזוזות והתעקש להחליף אותן במזוזות הרבה יותר מהודרות וגדולות (אני לא בטוח שהוא מודה שהם פסולות יתכן שרצה לתת לי מתנת ) מאז זמן הבדיקה (האחרונה) בליבי חשש על המזוזות במקום העבודה ואצל משפחתי. ביקשתי לבצע בדיקה של המזוזות במקום העבודה - אבל המנהל לא הסכים (עלות בדיקה 10 ש"ח למזוזה). אני מרגיש אחראי במשהו בזה שאני רכשתי בשם העבודה את המזוזות מהבחור. מה צריך להעשות עכשיו: 1. להשאיר מצב קיים (אולי להתעלם מהבדיקה האחרונה) 2. לבקש מהבחור לבדוק מזוזות על חשבונו (רק חלק מהמזוזות הוא כתב - חלק הם ישנות שנבדקו תוקנו ולא ניתן לזהות מבחוץ אלו כן) 3. לבדוק כול מזוזות על חשבוני (כ-50- 60 מזוזות) 4. מצטער על האריכות. וברכה.
תשובה: הסופר שפסל לך את המזוזות פסק לפי הסוברים שאם רגל הה"א באמצע האות היא פסולה. אך המשנ"ב בסי' לב פוסק שאומנם כך ראוי לנהוג לכתחילה אך בדיעבד ניתן לסמוך על הפוסקים המכשירים ה"א כזאת. לכן אתה יכול לסמוך על כך שהמזוזות כשרות. אך אם אתה חושש בכל זאת, אתה יכול לבדוק בעצמך כל פעם כמה מזוזות ואם יתעורר לך ספק על אות מסויימת שנראית בעייתית שאל פוסק מוסמך. תאמר לו שהמזוזות אינן שלך ושיפסול אותן רק אם גם בדיעבד הן פסולות.
שאלה: מניין לתפילת שמונה עשרה: 1. כאשר החזן מגיע לתפילת הלחש (לא חזרת הש"ץ), מה המספר המינימלי של מתפללים שצריכים להתחיל איתו את התפילה על מנת שיוכל להתחיל? אם הוא התפלל מהר מאוד שמע וברכותיה וכאשר הוא התחיל היו איתו רק 2-3 המתפללים והשאר התחילו כ-20 שניות אחריו, האם זה נחשב כתפילה בציבור? אם אפשר נא לצרף מקורות לתשובות על השאלות הנ"ל! 2. בקטעי התפילה שאחרי שמו"ע כאשר המתפלל נמצא באמצע פסוק (באשרי, ובא לציון, עלינו וכיו"ב), האם מותר לו לענות אמן על קדיש באמצע פסוק?
תשובה: 1. אם יהיו עשרה שיגיעו עוד כדקה ויתפללו ביחד שמונה עשרה אפשר להתחיל להתפלל כשיש שישה עכשיו, וזה נקרא תפילה בציבור. יש על זה תשובה של הרב עובדיה, שאם את רוב התפילה מתפללים בדקות מקבילות זה נקרא תפילה בציבור כי ממילא לא מתחילים באותה שניה בדיוק. לגבי חזרת הש"ץ סובר השולחן ערוך שצריך עשרה כולל החזן כדי להתחיל, אך המגן אברהם מביא בשם המהרי"ל שאם יש רוב מנין (שישה) הוא יכול להתחיל. 2. כן, אך לכתחילה יסיים את הפסוק ואין זה כמו ברכות קריאת שמע.
שאלה: כיסוי עיניים בנרות שבת: למה מכסים עיניים בהדלקת נרות שבת?
תשובה: בכל ברכות המצוות צריך לברך לפני קיום המצווה, אולם בהדלקת נרות שבת יש נוהגות לברך אחר ההדלקה והטעם לכך הוא שלדעת חלק מהפוסקים כאשר אשה מברכת על נרות השבת היא מקבלת בכך את השבת, ואז תיווצר בעיה שיהיה אסור לה להדליק את הנרות. לכן, כדי שהברכה תחשב לפני המצווה נוהגות לכסות את העיניים בעת הברכה ואז הן נהנות מאור הנרות רק לאחר הברכה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: כשרות מוצרי witor s: האם מוצרי witor s, כגון: שוקולדים כשרים, מה סוג ההכשר?
תשובה: כשרות רגילה חלבי, לאוכלי אבקת חלב נוכרי.
שאלה: להוציא את השבת יותר מוקדם: למה אי אפשר להוציא את השבת מיד בצאת הכוכבים (18 דקות אחרי השקיעה)?
תשובה: כי יש מצווה להוסיף מהחול על הקודש בין בכניסתו ובין ביציאתו, וכמו שאנו מוסיפים קצת לפני השקיעה כך במוצאי שבת מוסיפים קצת אחרי. שמונה עשרה דקות נחשב לפי שיטה מסויימת אך יש שמחמירים יותר, לכן תמיד מוסיפים בלוחות לפי זמן צאת הכוכבים ועוד כמה דקות. בדרך כלל נוהגים להוציא את השבת 30-35 דקות אחרי השקיעה. ערבית אפשר להקדים ולהתפלל, אבל לא לעשות עדיין מלאכה.
שאלה: שהייה בין בשר לחלב לספרדי: גדלתי בבית לאמא ממוצא אשכנזי ואבא ספרדי, בבית אבי נהגו לשמור 3 שעות בין בשר לחלב, אני לא יודע על סמך מה והאם זו היתה המסורת שלהם ואין לי איך לברר. (מוצאם מכורדיסטאן) לפני מס שנים החמרתי על עצמי לשמור 6, כרגע אני מעוניין לחזור לשמור 3 שעות כמו בילדותי, האם ניתן וכיצד?
תשובה: כיון שמעיקר הדין יש לשמור שש שעות וכפי שהעלו גדולי האחרונים, ומכיון שהמנהג של שלוש שעות בבית אביך אינו ידוע ורופף הוא בידך, לכן לעניות דעתי, יש לשמור שש שעות ולא לחזור ולשמור שלוש שעות.
שאלה: ישיבה בקידוש והבדלה: א. ראיתי בחוברת של הרב, שבקידוש של ליל שבת יש לשבת לאחר אמירת ויכולו ולאמר את הברכות בישיבה. מנהג אבותי, וכן נהגו בישיבות בהם למדתי, לאמר את כל הקידוש בעמידה. האם עלי לשנות או שיש בזה משום "אל תיטוש תורת אמך"?
תשובה: א. אכן יש שעושים בעמידה. הסברא לעשות את הקידוש בישיבה היא שאין קידוש אלא במקום סעודה וקביעות סעודה היא בישיבה. אלא בשבת החלק הראשון של הקידוש - אמירת "ויכולו" היא עדות על בריאת שמים וארץ ועדות יש לומר בעמידה, לכן אני אומר שבשבת יאמר ויכולו בעמידה ואת שאר הקידוש בישיבה, ובחגים שאין ויכולו לומר הכל בישיבה. יש כאלה שעומדים כל הקידוש, ויש להם על מי לסמוך. אותה בעיה קיימת גם בהבדלה, שלשיטת בעלי התוספות ורבינו יונה במסכת ברכות, שכדי להוציא אחרים צריך קביעות, וישיבה היא קביעות. לתלמידי רבינו יונה סברא מעניינת שהבדלה זה כמו ליווי מלך שבא לעיר ולכן צריך לעשות זאת בעמידה, ובסיטואציה כזאת העמידה היא הקביעות, וזה דין מיוחד בהבדלה מה שאין כן בקידוש, אמנם יוצאים גם בעמידה. בקידוש הבוקר לכתחילה יותר נכון לשבת, אך כאמור יוצאים ידי חובה גם בעמידה.
שאלה: תרומה על חשבון העבודה: ברשותי פלאפון מחברה ויש לי תקציב לשימוש בו לכל דבר ועניין (פרטי ועסקי). קיימים פרסומים על תרומות באמצעות שליחת SMS מהפלאפון. האם אני יכול לתרום במסגרת התקציב שלי על חשבון העבודה?
תשובה: לכאורה נראה שלא זו היתה כוונת החברה, שהרי הם נתנו את הפלאפון לשימושך האישי ולא לתרומות לאחרים, ולכן תשלח להם צ'ק וכדומה ולא תתרום דרך הפלאפון.
שאלה: תשובה על ש : כתוב בזוהר בפרשת ויחי, כי על עבירת הוצאת זרע לבטלה אין תשובה, וכתובים וכל ההסברים הנלווים לכך. כיצד הדבר מסתדר עם העובדה שבורא עולם חפץ בתשובה?
תשובה: ראיתי בספר כלבו הקטן  ח"א אות מ"ז  שהביא בשם היעב"ץ שאלה זו. ומכוח שאלה זו הסתפק היעב"ץ שמא דברים אלו הם לא מדברי הזוהר שהרי אין דבר שעומד בפני התשובה. ושם באר בשם ספר הברית את דברי הזוהר, שהכוונה היא שבכל העבירות מועילה תשובה מקומית, אם אתה עושה תשובה על חטא מסוים. לעומת זאת, לגבי הוצאת שכבת זרע לבטלה לא מועיל תשובה מקומית, רק על החטא הזה בפני עצמו, אדם צריך לעשות תשובה כללית על כל מדרגתו ואז ודאי שתשובה מועילה. ויש היגיון רב בכך שהרי להתמודד עם עבירה זו צריך להיות גיבור וצריך להיות במקום אחר עם תודעה אחרת. לכן ראינו שכתבו שעיקר התשובה היא ללמוד תורה מתוך יגיעה ולשמה. עוד הביא לתרץ שם את דברי הזוהר, שכל מה שלא מועיל תשובה משום שבדרך כלל התשובה אינה שלמה. ובאר שהסיבה לכך שהתשובה אינה שלמה משום שאנשים מזלזלים בעבירה זו ולא מחשיבים אותה כעבירה חמורה ולכן אין עליה חרטה שלמה. אולם אם אדם מבין את חומר העבירה יש תשובה גם על עבירה זו. והיות בדורנו, שכל כך דובר על עבירה זו, אנשים מבינים את חומר העבירה וזה מצער מאד את האנשים ומכוח זה יש תשובה.