LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הזזת עציץ על ריצוף בשמיטה: הנחתי לפני השמיטה שיח סולניום (נוי) שנמצא בתוך מיכל עם חור מחוץ לבית על ריצוף של אבן משתלבת. השיח די בוגר, מעל מטר וחצי. מתברר שבמיקומו הנוכחי הוא לא מקבל מספיק שמש והעלים שלו מצהיבים. האם אני יכולה להזיז אותו (עדיין על אותו ריצוף) למקום ששם יקבל יותר שמש?
תשובה: אם יש חשש שהצמח ימות אפשר להזיזו למקום מואר, אולם אם אין חשש שימות אלא שההתפתחות תעצר וכדו', ואי"ה בשנה הבאה תוכלי לתקן אין לעשות כן בשביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חנוכת בית ויום הולדת: האם נכון לעשות חנוכת בית ויום הולדת לבננו בן שנתיים (סעודה למשפחה) ביחד?
תשובה: כן אין בכך כל בעיה.
שאלה: מעשר לבני תורה החיים ברמה גבוהה: האם מותר לסייע ולתמוך בבנים הלומדים תורה החיים ברמה גבוהה ביותר על חשבון מעשרות ההורים, היינו - לשלם שכירות בשווי חמשת אלפים ש"ח, רכישת מכונית מכובדת, נסיעות וטיולים למשפחה בחו"ל וכיו"ב?
תשובה: אין לממן מותרות ממעשר כספים.
שאלה: מתי צריך להתגרש?: מהם הקוים האדומים שאסור לעבור אותם המחיבים להתגרש ע"פ ההלכה?
תשובה: כל קשר של אחד מבני הזוג עם מישהו אחר, הרי הוא קו אדום לעצם חיי הנישואין התקינים. לעניין החיוב להתגרש, בית הדין הרבני האזורי הוא הקובע בדבר. הרב יהודה אודסר.
שאלה: הגדרת עוגה לצורך מזונות: למדתי עכשיו את סימן קס"ח בשו"ע ולא הצלחתי למצוא שם את הנקודה המגדירה מתי מברכים מזונות (אני לא מתכוון לפת הבאה בכיסנין, אלא לדברים שמברכים עליהם מזונות ללא קשר לשיעורם) במשנ"ב מופיע שאם אופים בתנור אזי בכל מקרה מברכים על זה המוציא, אא"כ זו בלילה רכה מאד, האם לפי"ז לכל העוגות שיש בחנויות (שהן בד"כ נאפות) יש דין פת הבאה בכיסנין, או שבעצם זה בגלל שאין בכך כלל תואר לחם (כמו שכתוב לענין איטריות). אני מתנצל עם התנסחתי באופן לא מסודר, כיון שזה מסדיר את הבלגן שיש לי בראש?
תשובה: עיי"ש ס"ק לג הגדרה מדויקת של פת הבאה בכיסנים.
שאלה: שכחתי ברכת ברוך שפטרני: שכחתי לומר את ברכת ברוך שפטרני לאחר הקריאה של הפרשה בבר מצוה של בני. מה עלי לעשות?
תשובה: תגיד בשבת הבאה בפני עשרה איש.
שאלה: אמירת "כהנים" לפני ברכת כהנים: האם אחד הכהנים שהוא גבאי יכול לומר בחזרת הש"ץ את המילה "כהנים" לפני ברכת כהנים, או שישראל או לוי חייבים לומר את זה, וכן למה אמירת "כהנים" נועדה?
תשובה: שישראל יאמר.
שאלה: מושכים לי כסף לחינם: לפני תקופה מסוימת התחברתי לקו טלפון אמריקאי, החברה נמצאת בחו"ל והסוכן שלה בארץ. הפסקתי את הקו והחברה ממשיכה למשוך מחשבון הבנק שלי כסף. הסוכן טוען שזה לא אשמתו, והוא מעדכן אותם במה שקורה, ואין זה אשמתו שהם ממשיכים להוציא את הכסף, אני טוען שאני לא מכיר את החברה ואם יש בעיה תשלמו אתם ותסתדרו עם החברה, מי צודק?
תשובה: כיון שידעת מראש, שהסוכן רק מייצג את החברה והוא עצמו אינו אלא שליח בשכר או "סרסור" על פי המינוח ההלכתי, הרי שאינך יכול לבוא אליו בדרישה לשלם את מה שהמשלח (החברה האמריקאית) הזיק לך. אם יש לך טענות כלפי התפקוד שלו ואתה טוען שנהג שלא כשורה, צריך לבדוק כל טענה לגופה, אך מדבריך משמע שאין זה כך ולכן אין לך אלא לפנות לחברה עצמה. כמובן, אם חתמת חוזה מול הסוכן ושם מצוין שהוא ישא באחריות לתקלות מעין אלה, יש לנהוג על פי מה שכתוב בחוזה. הרב ניר אביב.
שאלה: ניכוש עשבי נענע: האם מותר לי לנכש את עשבי הנענע שלי מהגינה כשהם עלולים להשתלט על צמחי הנוי שבגינה?
תשובה: אם הנענע משתלטת על צמחי הנוי אפשר לכסח אותם או לרסס אבל לא לפלוח את הקרקע. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חתונה בהפרדה חלקית ו בית: אני חוזרת בתשובה כשנה כמו כן, גם חבר שלי למרות שהוא בא מבית דתי. אנחנו מתחתנים בע"ה עוד חודש וחצי הריקודים כמובן בהפרדה אך, הישיבה לא. אני מודעת לכך שהחומרה של ישיבה ושל ריקודים היא שונה לגמרי אבל, זה עדיין לא תהיה חתונה קדושה כפי שתיכננתי. הבעיה שלי היא עם ההורים שלא רוצים שהאורחים שלהם ירגישו לא בנוח ואמי טוענת שאני "לא צריכה להגזים", ניסיתי להסביר לה את חשיבות העניין אך, זה לא עזר. אני יודעת שרבנים רבים פסקו שאפשר לקיים חתונה מעורבת בישיבה אך, זה רק לשם ההקלה ואינני מעוניינת בהקלות אני רוצה לעשות בדיוק את רצון השם, וזהו! אך אני חוששת שאגרום לחוסר בית או אפילו לכך שהוריי יפגעו. מה ניתן לעשות בנושא ובנוסף הייתי מעוניינת לדעת מה חתונה מעורבת בישיבה יכולה לגרום לבני הזוג?
תשובה: ראשית אברך אתכם בברכת מזל טוב. ויהי רצון שתזכו להקים בית נאמן בישראל. לדעתי את יכולה להסכים שהמשפחות ישבו יחד ללא הפרדה. זה לא יפגע בקדושת המשפחה שאת מבקשת לבנות. ובעזרת ד' גם הוריך ישובו בתשובה ואת השמחות הבאות תוכלי לחגוג בצורה יותר מהודרת.
שאלה: כיבוד ילדים ב גלילה : לפי מה שראיתי בהלכה מעיקר הדין ראוי לתת כיבוד זה של גלילת ספר התורה לחשובי הקהל, אלא שנהגו לתת זאת לילדים כדי לחבב עליהם את התורה. אולם, בבית הכנסת שלנו נוצר מצב הפוך: כיבוד זה כבר נחשב ל לא מכובד מספיק שהרי הוא כיבוד של ילדים. ממילא גם כאשר ישנו רק ילד אחד בביהכ"נ וכדו הגבאי תמיד נותן לו את הכיבוד כ ברירת מחדל. האם טוב הדבר? כיצד יש לנהוג?
תשובה: זה פשוט חוסר ידיעה מצד הציבור, ויש לידע את הגבאי והציבור.
שאלה: הוצאת ספר התורה לפני  בריך שמיה : ראיתי שרבים מהפוסקים כתבו שראוי להוציא את ספר התורה מארון הקדש לפני בריך שמיה אגרות משה ועוד. אין בבית הכנסת שלנו מנהג קבוע, כיון שהוא ביכנ"ס צעיר והמתפללים בו הם נשואים טריים. האם טוב לקבוע זאת כמנהג בית הכנסת?
תשובה: כל העולם נוהג להקדים בריך שמיה להוצאת ס"ת. אל תחרגו ממנהג העולם.
שאלה: המתנה עם הספר עד סיום  מזמור לדוד : האם טוב שהחזן ימתין עם ספר התורה בידו עד סיום מזמור לדוד, ולא ימסור אותו למי שכובד ב הכנסת ספר תורה כדי שיכניסנו לארון עד ל ובנחה יאמר שנאמר בזמן הכנסת הס"ת? חשבתי שמא אין הדבר ראוי, שכן המזמור נועד ללוות את הס"ת, ולא להיפך. הס"ת אינו צריך להמתין למזמור, ואולי אין זה מכבוד הס"ת. בנוסף יש בזה אולי קצת טירחה לציבור שחלקם מלווים את הס"ת ואינם שבים למקומם עד שהס"ת במקומו. כיצד יש לנהוג?
תשובה: אכן הצדק עמך. אין להמתין את התורה עד שהציבור יסיים את אמירת המזמור אך ראוי לעכב את נעילת הארון עד חדש ימינו כקדם.
שאלה: מי שברך לחולה בשבת: ראיתי בשו"ע שאין לעשות מי שברך לחולה בשבת, אא"כ יש בו סכנה. מאידך כמה מהאחרונים שם לימדו בכל מיני דרכים זכות על המנהג לעשות מי שבירך גם לחולים שאין בהם סכנה. אמנם חלק מדבריהם אינם מלמדים זכות על המנהג כפי שהוא מתבצע היום, אך אולי ניתן מ"מ ללמוד מדבריהם שאין לשנות מן המנהג. מאידך - אולי הם רק מלמדים זכות על מנהג קיים, אך בביכנ"ס חדש יחסית כמו שלנו בו אין מנהג קבוע אולי מוטב להימנע מכך? א. האם טוב להימנע בכלל מעשיית מי שברך בשבת לחולים שאין בהם סכנה? ב. האם יש חילוק בין ביכנ"ס שאין בו מנהג קבוע לביכנ"ס בו יש מנהג קבוע? ג. האם טוב לעשות מי שבירך כללי בלי הזכרת שמות החולים, וע"י זה לפתור את הבעיה, שכן ה מי שבירך יהיה מכוון לחולים המסוכנים דווקא? ד. באופן כללי - האם כדאי בביכנ"ס בו מזכירים חולים מרובים, שכל מתפלל יזכיר במקומו את שם החולים אותם הוא מבקש להזכיר, ובכך תימנע טרחא דציבורא.
תשובה: א. אכן טוב להימנע, אלא אם כן ידוע שמדובר בחולה שיש בו סכנה. ב. כל בית כנסת צריך לנהוג כך שלא יזכירו אלא חולה שיש בו סכנה. ג. לא, כיון שרצוי שעל אותם חולים שיש בהם סכנה, יאמרו "מי שברך" עם שמו ושם אימו. ד. זהו מנהג נכון מאוד, וראיתי מקומות שנוהגים כך. ח תמיד הקפידו על טירחא דציבורא.
שאלה: נוסח  מי שברך  לעולה לתורה בשבת: ראיתי בית כנסת בו נמנעים ע"פ הגרי"א הנקין זצ"ל מאמירת "בעבור שעלה לכבוד התורה ולכבוד המקום ולכבוד השבת" שכן העליה לתורה היא כבוד לעולה, ולא כבוד לשבת ולתורה שהוא עלה לתורה. האם כדאי לנהוג כך בבית הכנסת שלנו בו אין רב, ואין מנהג קבוע, שכן הוא קיים רק 4 שנים, ויש בו רק זוגות צעירים מתחלפים?
תשובה: לא ראיתי את השגתו של הרב הנקין זצ"ל (שהיה מגדולי הפוסקים). אלמלא השגתו נלענ"ד שהנוסח הקיים המקובל בעולם כולו כבר דורות רבים משמעותו שהעולה לתורה עושה זאת לא לכבודו אלא לכבוד התורה לכבוד המקום ולכבוד השבת שנועדה ללימוד תורה.
שאלה: בישולי עכו"ם ואוכל כשר: אני עובדת במקום שיש בו הפרדה של בשר וחלב והמוצרים כשרים אך הטבח הוא ערבי. האם יש בעיה לאכול את האוכל מפאת בשולי עכו"ם בהנחה שהאוכל כשר?
תשובה: באופן עקרוני, לפי האשכנזים צריך שיהודי ידליק את האש (או התנור), ולפי הספרדים אין די בזה אלא צריך שיהודי יניח את התבשיל על האש. למעשה, אם יש על המקום השגחה, המשגיח צריך לדאוג לכך, ואם אין השגחה ישנם בעיות רבות נוספות ולכן אין לאכול שם. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: דעת כף החיים בקריאת שמע: דעת כף החיים, וכך נוהגים הספרדים, שבסוף ק"ש החזן אומר בפעם הראשונה בקול "ה אלוהיכם" והקהל משלים ואומר אחריו "אמת" בקול רם והחזן אומר "אמת" הראשונה בלחש. ושוב חוזר החזן ואומר "ה אלוהיכם אמת" בקול רם. הובן לי מה החזן צריך לעשות, אך לא ברור לי מה יעשה היחיד לדעה זו? אם החזן סיים לפני או שאני מתפלל ביחידות כיצד לנהוג במצב זה, הרי אם היחיד יאמר פעמיים "ה אלוהיכם אמת" אז יוצא שהוא אמר רמ"ט תיבות?
תשובה: אדם שמתפלל עם הציבור יסיים בק"ש אני ה' אלקיכם אמת וימתין לשמוע מפי השליח ציבור את המילים ה' אלקיכם אמת. ואם מתפלל ביחיד וכדו' יאמר אמת בלחש ויחזור ויסיים בעצמו גם ג' תיבות אלו.
שאלה: בנות בפינויים וצניעות: ראיתי שהרב כתב שבנות לא צריכות ללכת לפינויים בגלל בעיות צניעות, והרי על פי מה שהתיר בעל המאור לעשות מצווה גם אם עקב כך יווצר מצב שלא יוכל האדם לקיים מצוה אחרת, כאן הם עושים את המצוה לשמור על ארץ ישראל למרות שכולנו יודעים שהשוטרים לא יתנהגו בצניעות, אז אולי אפשר לסמוך על ההיתר של בעל המאור גם לכאן? מה עוד שכאן אין עבירה על הבנות שרי העבירה היא על מי שנוהג באי צניעות, והם משתדלות לנהוג בצניעות?
תשובה: אני לא אמרתי שלא ילכו למאחזים, אלא אמרתי שבזמן שיש עימות שיתפנו לבד. זה גם חשוב, גם כך הן תורמות הרבה למאבק.
שאלה: הוספת מים חמים למיחם בשבת: האם מותר להוסיף מים חמים למיחם בו נגמרו המים בשבת - המים רותחים והם מובאים ממיחם בבית סמוך, בתוך סיר מכוסה?
תשובה: זה בעיה, מכיון שמיחם הינו כמו סיר שעומד על האש ממש. כיון שיש למטה גוף חימום זה נחשב ככלי ראשון שעומד על האש. ובכלי ראשון לכל השיטות אסור להוסיף אפילו שמכניסים מים חמים ממש.
שאלה: בית שיש בו מגבות גזולות: לצערי הרב כשהייתי קטן אני והמשפחה שלי היינו בבתי מלון והמשפחה שלי גנבה משם מגבות, ועכשיו רוב מוחלט מהמגבות בבית הם גזולות. האם אפשר להשתמש בהם, ומה אני עושה כשהמגבות הלא גזולות בכביסה ואני חייב להשתמש בגזולות? לפני כחודשיים היה אצלנו בתיבות הדואר בבנין פלאיירים של מספרה של נשים והיה בהם תמונה לא צנועה, לקחתי את כל הפלאיירים וזרקתי אותם לפח. האם נהגתי נכון? ואם לא מה אני יכול לעשות כדי לתקן. לפני כשנה לקחתי פלאיירים מבניינים, של חנות פלאפל בעיר ועשיתי מהם מטוסים וכל מיני כאלה. מה אני עושה גם במקרה הזה. ואם אני צריך להחזיר כסף מה הפתרון בלי שאני יציג את עצמי ואת מעשי.
תשובה: א- השימוש במגבות אלו אסור בהחלט מפני שהינם גזל גמור, וכדאי לשכנע את ההורים להשיבם למלון או לשלוח פיצוי למלון. ב- אם אכן היו התמונות פריצות גמורה, הרי שאינך חייב על מה שהשלכת אותם לאשפה שכן הפרשת את האנשים מאיסור, והפרשה מאיסור כוללת גם את איבוד חפצי האיסור אם אין דרך למנוע את העובר באופן אחר, כפי שמבואר בהלכות כלאים בסימן ש"ג ביורה-דעה. אולם להבא אין לעשות מעשה כזה על דעת עצמך אלא עליך להוועץ לפני כן בתלמיד חכם מובהק, מפני שלפעמים מעשים כאלו גורמים ליותר נזק מתועלת, וגם לא יכול כל אדם להחליט בעצמו מה מוגדר כאיסור מוחלט. ג- ודאי שאין זה מעשה טוב שהפכת פליירים של מפרסם לעפפונים, משום שיש בכך נזק למפרסם, וגם גזל של בעל תיבת הדואר שהפלייר הוא כרגע שלו. אומנם למעשה נראה שהנך פטור מת שאין בכל פלייר שווה פרוטה, ואף מצד המפרסם קשה לחייב בנזק משום שהוא התייאש מהפלייר ברגע שהניחו בתיבות הדואר של הציבור. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: רוצה להפסיק להתפלל: אני בתקופה קשה מהרבה בחינות, ואחד הקשיים שלי הוא שמאוד מאוד קשה לי להתפלל עד כדי כך שאני אף פעם לא מצליחה להגיד את כל המילים של תפילת שמונה-עשרה, מבחינת הסבלנות להגיד את כל המילים. כלומר, אני ממש צריכה להכריח את עצמי להגיד אותן, וגם זה עד שכבר נמאס לי (אחרי מספר מילים בדרך-כלל), ואז אני אומרת אותן בדילוגים וחלקי מילים. (על הכוונה אני בכלל לא מדברת.). אני אומרת את כל זה לבושתי, לחרפתי ולכלימתי, וזה אחד העניינים שהכי כואבים לי בחיי כרגע. יש לי התלבטות האם להמשיך להתפלל במצב כזה, או להפסיק. אני ממש לא רוצה להפסיק, ויודעת עד כמה הנשמה שלי אומללה בלי התפילה, אבל אני לא מצליחה להתפלל, ונראה לי שאני רק "עושה בושות", ואולי יותר פוגמת מאשר מועילה, לי ולעולם. אפילו רק להגיד ולכוון רק בברכת אבות לא תמיד יש לי כוח (אבל אולי זה היצר הרע שלי אומר ולא אני). בנוסף, אני מרגישה שהתפילות האלו (אם בכלל אפשר לקרוא להן כך.) רק משניאות עליי את התפילה, שזו גם בעיה בפני עצמה. אני משתדלת ללמוד הלכות תפילה, על משמעות התפילה ופירושי התפילה (גם לשבת ללמוד מאוד קשה לי עכשיו, אז גם את זה אני עושה מעט מאוד), וגם מתפללת לה שאצליח להתפלל, אבל בינתיים זה המצב. כיום אני נוהגת להתפלל שחרית ומנחה (אני אשכנזיה), וחשבתי אולי להתפלל רק שחרית, שזו תפילה שיותר קל לי להתפלל מאשר מנחה. זה מותר? אם אעשה זאת, אצטרך לעשות התרת נדרים לשם כך? 1. מותר להתפלל תפילה שאני אומרת בה רק חלק מהמילים וחלקי מילים? 2. עדיף לוותר על תפילה כזו או להמשיך להתאמץ למרות כל הקושי? 3. מותר לי לוותר על תפילת מנחה (אני מקוה באופן זמני)? 4. אם כן- צריך לעשות התרת נדרים לשם כך?
תשובה: יש פיסקא מופלאה של הרב קוק בה הוא מלמד אותנו על כך שאצל אנשים רבים יש מצבים של תפילות רבות ללא כוונה שהם יכולות לגרום להתשה לאדם. אולם לאחר זמן כשאדם זוכה להתפלל תפילה בכוונה, התפלה בכוונה נהפכת להיות הנשמה של כל התפילות שנאמרו שלא מתוך כוונה ובכך כל התפילות שנאמרו שלא בכוונה עולות ונגאלות ממקומם החסום. נמצאנו למדים שכמו שלאדם יש גוף ונשמה כך גם לתפילה יש גוף ונשמה. הגוף של התפלה היא אמירת המילים ואילו הנשמה של התפלה היא הכוונה. יש אפשרות שכוונה אחת יכולה לתת משמעות להרבה תפילות שנאמרו שלא מתוך כוונה. אני מניח שהקושי שלך לומר את כל המילים קשור לא לקושי להוציא את המילים באופן טכני אלא משום שאת מרגישה שזו יגיעה לריק שהרי אין מצליחה לכוין. על כך אני אומר אם תשני את הגישה שלך ותביני שגם תפלה שהיא ללא כוונה נחשבת כגוף התפלה ושאת לא צריכה להרגיש רע אם את לא מצליחה בכל מילה לכוין זה יקל עליך לומר את המילים. עיצה אחת שאומר לך לגבי כוונה כמו בכל דבר אי אפשר לקחת משימה גדולה מידי. לך עצתי שבכל תפילה או בכל שבוע תחליטי ברכה אחת לשים בה דגש ובה לכוין. בנוגע למספר התפילות אני מסכים איתך שכדאי להתפלל לא בלחץ לכן את יכולה לרדת לתפלה אחת ביום. את צריכה לעשות התרת נדרים. עלי והצליחי.
שאלה: העתקת עצים בשנת שמיטה: בשעה טובה ומוצלחת מצאנו דירה יפה וצנועה. בגינה יש עץ תפוחים שנמצא באמצע הגינה ובניגוד לשאר העצים הוא מאוד מפריע, האם נוכל להעביר אותו מהשורש (מרחק של 2 מטר) לקצה הגינה בשמיטה?
תשובה: מזל טוב על הדירה החדשה, לעניין העברת העץ לא ראוי לעשות כן בשביעית. ראו בטוב ירושלים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: קריאת שמע במניין מהיר: האם כדאי להתחיל קריאת שמע בתפילה בציבור, במניין שמתפלל מהר מאוד, או עדיף שיחיד יתפלל מ ברכו יותר מהר, ויתחיל קריאת שמע קודם הש"ץ כדי לומר קריאת שמע ביתר כוונה?
תשובה: יש גם פתרון אחר להתחיל את פסוקי דזמרה לפני כולם ע"מ להגיע לעמידה עם הציבור.
שאלה: בית מזוזה מכסף: נאמר לי שלא מומלץ להשתמש בבית מזוזה מכסף, האם הדבר נכון?
תשובה: אני לא שמעתי גדר כזה. אדרבא, יש לנו כלל "התנאה לפניו במצוות" ואם כן זה יותר מהודר.
שאלה: קדיש על אשתו: עד מתי בעל יכול לאמר קדיש על אשתו כאשר גם הבנים אומרים קדיש?
תשובה: רק הבנים אומרים קדיש (ע"פ פני ברוך, ילקוט יוסף). הרב יאיר וסרטיל
שאלה: גדר ברכת מזונות: האם ברכת מזונות על עוגה היא רק מצד פת הבאה בכיסנין, או מצד שהיא אבדת תוריתא דנהמא?
תשובה: "תוריתא דנהמא" לא שייך. שהרי גם על איטריות וגם על סולת או דייסא סמיכה שעשויה מקמח מברכים מזונות. כל אוכל שעשוי מחמשת מיני דגן וגם מזין מברך מזונות. ואם כן, זה לאו דווקא בגלל "תוריתא דנהמא" שזה בצורת אפייה.
שאלה: ילד להורים רווקים מהפריית מבחנה: הרב ענה לי לגבי ילד שנולד לזוג רווקים, והרב השיב כי למרות שהדבר אסור הילד כשר. שכחתי לציין שהילד נוצר כתוצאה מהפריית מבחנה ולא בדרך הטבע האסורה, האם יש עדיפות בדבר?
תשובה: אמנם בדרך הטבע האיסור הוא אחר וחמור יותר. אך גם הפריית מבחנה כשאינם נשואים, מכוער הדבר, ונאסר על ידי כל הפוסקים. ומהווה פגיעה במוסד המשפחה ובהורות תקינה, ולעיתים גם בקדושת הייחוס. אם יש מקרה יוצא דופן וצורך גדול, יש לפנות לפוסק מובהק שראוי להורות בעניינים חמורים אלו, על מנת לראות אם ניתן להתיר הדבר. (לענין מעמד הילד התשובה נותרה בעינה). הרב אחיה ליפשיץ.
שאלה: אתר אינטרנט לא מסחרי בשבת: ראיתי כבר ששאלו על פתיחת אתר אינטרנט בשבת שיש כל מיני איסורים מאחר ויהודים שאינם שומרי שבת נכנסים לאתר ונכשלים, ולכן צריך לשים מערכת של שומרי שבת אשר נועלת את האתר בשבת. האם במידה והאתר מיועד אך ורק לאנשים חרדים ודתיים ומתעסק בעניני מוסיקה יהודית וחסידית ואינו מרויח מכך שמישהו יכנס אליו בשבת אלא א"כ הוא ילחץ על אחת מהפרסומות שיש ואז אנחנו נרויח כסף האם במקרה כ"כ נדיר אנחנו נצטרך לסגור את האתר בשבת, כמובן שלסגור את האתר בשבת כרוך בעלות כספית לא מועטה?
תשובה: אם האתר מיועד לשומרי שבת והם אלו שגולשים בו בדרך כלל, לא נראה לי שצריך לחשוש עד כדי כך.
שאלה: חטא דוד ובת שבע: איך יכול להיות שדוד מלכנו חטא בחטא כ"כ חמור? ואם יאמרו שמי שיוצא למלחמת בית דוד כותב גט לאשתו זה עדיין קשה כי א: הגט ניתן רק לאחר המוות, ב: הוא יצא לחזית רק לאחר החטא ואחרי שהיא התעברה. לא שחלילה אני מערער אחר מידותיהם של אבותינו הקדושים והטהורים, אלא מנסה ללמוד ולהבין את דבריהם ומעשיהם?
תשובה: כשקוראים את דברי הנביא במהירות אפשר להבין שדוד חטא באופן חמור אולם אם נעיין בתוכן הפסוקים נראה שהדבר אינו אפשרי. ראשית, אם אכן דוד חטא באשת איש הרי שהיא אסורה עליו לעולמים, ואם כן, איך המשיך לחטוא ולשאת אותה לאשה. שנית, כשהנביא מוכיח אותו על חטאו הוא מזכיר שלוש בעיות ואינו מזכיר כלל שעבר על איסור אשת איש. ולכן, חייבים לומר שדוד לא חטא באיסור זה. ואכן אמרו ח שכל היוצא למלחמת בית דוד כותב גט כריתות לאשתו ונחלקו רש"י ותוספות האם כותבים גט ממש ומתחתנים שוב לאחר המלחמה או שכותבים גט על תנאי שאם הבעל לא יחזור עד זמן מסויים הרי אשתו מגורשת משעת כתיבת הגט ולא משמת. מאחר ואוריה יצא לחזית לפני שדוד פגש את בת שבע הוא כתב את הגט לפני המקרה הזה אלא שדוד החזירו כדי שירד לביתו ולא יהיה חילול ה' במעשהו עם בת שבע. נראה שהבעיתיות במעשהו של דוד היא שהוא באמצע המלחמה פגע באמון של חייליו ולא רק שלא ירד למלחמה אלא אף גרם להם לחשוש שמא נשותיהם לא יחכו להם בחזרתם ומאחר וזו פגיעה קשה באמון בין המלך לעמו צייר את זה הנביא כפגיעה באשת איש ובאמון בינה לבין בעלה כדי שנבין את חומרת העניין.
שאלה: ללמוד הלכה מנביאים: במסכת סנהדרין דף כ: מופיעה המחלוקת בין רב לשמואל בעניין משפט המלך המופיע בשמואל א ח. אם אפשר לקבוע את זה להלכה שזה מופיעה בנביאים שזה כמו מחלוקת התנאים בין רבי יוסי לרבי יהודה. האם לומדים הלכה מהנביאים, ואם לומדים אז זה מדרבנן או מדאוריתא, או שיש איזה חוק מסויים או כלל? למשל שלמה המלך תיקן את דין "מוקצה" (י"א נחמיה) ובימיינו מוקצה זה מדרבנן או נטילת ידיים וכו. רבי יוסף קארו כותב בכסף משנה על הרמב"ם שהלכה כרב ששמואל הנביא אמר את משפט המלך רק משום להפחיד. (אשמח אם הרב יציין מקורות לדבריו).
תשובה: יש להבחין בין מה ששלמה המלך תיקן שח אומרים במפורש, שמה שתיקן הכוונה "הוא ובית דינו" כמו שהסנהדרין בתחילת בית שני תיקנו תפילה, הבדלה וכו', שלזה יש גדר דרבנן. בפרשת המלך, מה שהנביא אומר שלמלך מותר או אסור, זה לא שהנביא אומר שבית דין תיקן את זה אלא הוא אומר את משפט המלוכה. התורה האלוקית אמרה שלעם ישראל יש מצוה להעמיד מלך, ובתורה שבעל פה נאמר מה המותר ומה אסור, אבל הם לא חידשו את זה. כמו שבתורה לא מוזכר במפורש האם מותר לכהן ערל לעבוד או לא, וביחזקאל נאמר שאין לכהן ערל לעבוד. זה לא שיחזקאל חידש את זה, אלא הוא ידע בנבואה את מה שכבר היה ידוע בתורה שבעל פה קודם. מי שאמר שהמלך מותר בו, סובר שניתן בתורה שבעל פה ממשה רבינו, כשנאמרה פרשת המלך, מהם הסמכויות שיכול המלך לעשות, אך זה לא שחידשו מעצמם.
שאלה: חברה שלי הולכת לגיהנום?: כל זמן שאני מדברת על דת או הרצאות או משהו שרב אמר בקשר לשבת, גיהנום, גן עדן משיח וכו חברה שלי כועסת כי היא פוחדת. צריך לציין שהיא מאוד מאמינה, אך פעם אחת כשדיברנו נפלט לי שמי שאינו שומר שבת ואינו לבוש בצניעות כמו בת ישראל כשרה - הולך לגיהנום. אינני יודעת אם זה נכון אבל היא כעסה עלי ואמרה לי שזה לא נכון ומאיפה אני ממציאה דברים. האם זה נכון מה שאמרתי? והאם להבא לא לדבר לידה על זה למרות שחברה אחרת רוצה לשמוע?
תשובה: יש סוג עבודת ה' של יראת העונש. אנו לא יודעים בדיוק כיצד הדברים עובדים אולם אנו יודעים שמכל עבירה נגרם סבל גדול גם לאדם שעושה זאת וגם לסביבה ולכל העולם. יש אחריות אישית על כל מה שאדם עושה. עצם האמירה שהקב"ה לא וותרן ויש לנהוג במידת הזהירות היא אמירה ראויה. אם חברה שלך לא אוהבת את המילה גהינום וכד' כי זה מעורר אצלה דברים סמויים שאינם נעימים לה צריך לראות האם זה בכל אופן מביא תועלת והיא פשוט בורחת מן האמת שאומרים בפניה. או שמא הדבר מרחיק אותה מהיהדות. לפעמים כשאנו מציגים את היהדות, האמונה והתורה בשפה של עונשים או בשפה של סגולות זה מרחיק אנשים מהאמונה. ובאמת הרי זה לא העומק של התורה והאמונה. לכן יש להיזהר מלהרבות באמירות מעין אלו. אם אי אפשר לדעת מנין הרגישות של החברה לדיבורים מעין אלו אז כדאי להמנע מלדבר בסגנון זה לפניה. כבר לפני אלפיים שנה אמר ר"ע שאין מי שיודע להוכיח, האם אנו נוכל לומר שאנו יודעים להוכיח את אמיתות התורה והאמונה. לכן אם אנו לא בטוחים שאנו מביאים תועלת כדאי להימנע. לפעמים השתיקה היא כוח משפיע ומדבר יותר מאלפי דיבורים.
שאלה: חיווי במצלמות בשבת: הרב נשאל האם יש בעיה ללכת לכותל בשבת. הרי יש המון מצלמות במעגל סגור באזור הרובע היהודי ובעקבות כך המצולם מופיע במסוף על גבי המסך. האם יש בעיה הלכתית בעניין,והשיב כי מכיוון שהמצלמה בין כה וכה מצלמת אז מותר. אוסיף ואשאל כי במסכים שרואים את הצילומים, יש חיווי כל פעם שאדם עובר במצלמה מסויימת, נדלק חיווי במסך שמראה שיש תנועה במצלמה ספציפית, האם עדיין תשובת הרב תשאר במקומה, או מכיוון שכל פעם שעוברים יש חיווי במסך אז אסור לעבור שם?
תשובה: אם נדלק "לד" זהו שום דבר, אך אם זו נורה וההולך יודע שנורה נדלקת, יש בעיה. בכל אופן, מקובל בירושלים שהולכים לכותל.
שאלה: אוצר הארץ לדעת הרמב"ם: עם תחילת שנת השמיטה התחלתי לקנות ירקות מחברת "אוצר הארץ" שכן יש חשיבות רבה בעיניי לתמוך בחקלאים יהודים. עם זאת התברר לי כי הירקות שנמכרים כעת יש בהם קדושת שביעית. למיטב הבנתי מדובר בתוצרת יהודית שגדלה בשנה שישית ונקטפה בשביעית ולכן יש עליה קדושת שביעית. כמו כן הבנתי שלדעת הרמב"ם סחורה כזאת אסורה באכילה. היות ואני תימני ולמיטב ידיעתי התימנים פוסקים פעמים רבות כדעת הרמב"ם, אזי שאלתי היא האם מותר לי לקנות ולאכול ירקות אלה או עדיף לקנות מהיתר מכירה בשלב זה עד שיגיעו המצעים המנותקים?
תשובה: הפסיקה בארץ ישראל היא כדעת הר"ש שירקות אלו שנזרעו בששית ונלקטו בשביעית יש בהם קדושת שביעית ולא איסור ספיחים. דעת הרמב"ם לא נהגה כאן בארץ ישראל בשאלה זו, ומכיוון שכך יש רבים הסוברים שלמרות פסיקות הרמב"ם ובייחוד בארץ ישראל, הרי שבדבר שלא נהגו כמותו אפשר לנהוג כמנהג המקובל בארץ, וכפי שאין אדם שיבער היום פירות שביעית בשריפה, למרות דעת הרמב"ם, כן גם בעניין קדושת שביעית אפשר להקל. צריך אדם לידע שאם הוא רוצה לנהוג כדעת הרמב"ם הרי שצריך להיות עקבי ולא לאכול גם פירות נכרים בשביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: גיור בבית דין בחו"ל: אני בן למשפחת גרים מגרמניה. כבר כילד קטן חונכתי על פי המסורת היהודית על ידי הוריי שהתקרבו ליהדות. עקב מחלת אבי, שנפטר בגיל 52, לא יצאה לפועל התוכנית להתגייר יחד כל המשפחה. אחותי ואני עלינו לארץ כשהגענו לגיל 18 ועברנו גיור ברבנות הראשית. אחרי שאבי נפטר, אמי ואחי הצעיר התגיירו בגרמניה על ידי הרב דוידוביץ שנחשב כרב קונסרבטיבי. הם עלו לארץ ואימי עברה תהליך גיור מחדש ברבנות הראשית. אחי, בהשפעת לימודיו בבית ספר לא דתי ושירותו הצבאי וסחבת ברבנות, לא השלים גיור מחדש ואף התרחק מן הדת. האם עלי להתייחס אל אחי כיהודי או לא?
תשובה: לצורך ביצוע גיור, בין שאר התנאים הנצרכים כלולים התנאים הבאים: א. הגיור צריך להתבצע בפני בית דין ( שלושה דיינים). ואמנם בדיעבד הגיור חל גם בפני שלושה הדיוטות ( אנשים פשוטים וכשרים מישראל). אמנם אנשים אלו חייבים להיות מאמינים בתורה שבכתב ותורה שבע"פ כדת משה וישראל ומסורת הדורות. ב. חובה על המתגייר לקבל עליו עול המצוות כולן ללא יוצא מן הכלל. ג. חובה על המתגייר לטבול במקווה כשר לשם גירות כנ"ל. הפוסקים מתייחסים ל"גיור" קונסרבטיבי כמעשה שאינו מהווה גיור להלכה, משום שחסר בו בדרך כלל תנאים אלו כולם או מקצתם. למעשה יש לבדוק כל גיור כזה לגופו מי היו כל ה'דיינים', מה כשרותם האישית ומה תנאי הגיור שהם דרשו. (הרבנות הראשית בדרך כלל מודעת לגופים אלו, וכמו שכתבת, שבמקרה של אמך ואחיך הם דרשו גיור מחודש). הרב יהודה אודסר.
שאלה: קבורת גוי בבית קברות יהודי: אני בן למשפחת גרים מגרמניה. אבי שהוביל את משפחתי אל היהדות, עקב מחלה קשה וארוכה שבסופה נפטר, לא הספיק להתגייר רשמית, אך שמר מצוות באמונה שלמה. הרב דוידוביץ שהיה הרב הראשי של האזור בה גרנו בגרמניה, הסכים לגייר את כל המשפחה יחד, אך עקב המצב, עברנו גיור כל אחד בזמן אחר וחוץ מאבי כולנו היום יהודים וחיים בארץ. אבי נקבר באישור הרב דוידוביץ בבית קברות יהודי בגרמניה. איך יש להתייחס למקום קבורתו שהרי אבי לא התגייר רשמית ולא נחשב יהודי, לאחרונה ביקרתי בקבר שלו וכאב לי לראות קבר מוזנח. האם מותר לי לדאוג למצבה מכובדת על קברו בתיאום עם הקהילה היהודית המקומית בגרמניה?
תשובה: הוא ראוי למצבה מכובדת. באשר למיקום קבורתו יש להניח שהרב מצא לו מקום ההולם את מעמדו המיוחד.
שאלה: היתר מכירה במלון: בתגובה לשאלה שנשאלה על אירוח במלון עם היתר מכירה: האם לא כדאי להמליץ מתוך כך שאין לפגוע במארח שהזמין אותך לשבת בגלל חוסר רצונך לאכול מההיתר, להגיע למלון ולהסתפק במועט ללא מאכלי תאווה וכד, ולאכול מזון שאינו מההיתר כמו בשר ודגים ופירות ולחם, או שתביא מהבית חלק מהאוכל?
תשובה: החכם עיניו בראשו ויעשה בדרך שלא תפגע במארח, והוא יתקדש בקדושת השביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: סיום תנ"ך ללא פרשנים: בעז"ה אני עומד לעשות סיום לתנ"ך - ללימוד ללא פרשנים. האם צריך, או ניתן, לומר "סיום" וקדיש ובאיזה נוסח?
תשובה: לא שמעתי שעל סיום תנ"ך עושים "סיום", נהוג על סיום מסכת גמרא או סדר משניות.
שאלה: קבר רחל לכהנים: האם מותר לכהנים להתפלל בקבר רחל, ואם כן עד היכן מותר להגיע?
תשובה: יש על זה תשובה ב"ציץ אליעזר" שמונטיפיורי כשבנה את הציון, בנה באופן כזה שישמש כחציצה, מתוך הנחה שכאן זה הקבר. לעניות דעתי, יהיה מותר לכהנים להיכנס.