LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ספר כל נדרי: יש אצלנו בבית הכנסת מחלוקת בעניין האם מותר למכור ספר כל נדרי לכמה אנשים דהיינו להכריז שכל התורם 1000 ש ח יזכה בספר כל נדרי ואז כל אחד מהתורמים ירים הספר האם זה אפשרי לציין שבשער הכוונות פתיחה לענייני כיפור וכן בספר פרי עץ חיים יש לדייק שהמצווה היא בהוצאת הספר מן ההיכל וזאת א א אלא על ידי אדם אחד אשמח לתשובה עם מקורות כי הדבר ישיב לציבור שלנו ודעתכם מקובלת על מתפללי בית הכנסת שלנו ללא שום פקפוק ובהערצה רבה ב מראש
תשובה: אין זה רצוי לטלטל ספר תורה מיד ליד, ואם רוצים הכנסות לבית כנסת אפשר לברך את התורמים ליד הספר תורה. ואפשר שמי שיוציא יאמר שהוא מוציא בשליחותם, כדברי ח על ארונו של יוסף שאמרו הניחו לי במרובים יותר מבמועטים, ולכן נשאו את ארונו בני ישראל ולא בני יוסף. (עי' סוף יהושע)
שאלה: מהי שיטת הבית יוסף ומהי שיטת הרמב"ם ביין?: ראיתי על בקבוק היין: ברכתו ברכת בורא פרי הגפן גם לפי שיטת מרן הבית יוסף וכן היין כשר לכתחילה לדעת הרמב"ם - מה המשמעות? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לפי הבית יוסף ביין חזק מספיק רבע יין וביין חלש צריך לפחות רוב יין והרמ"א מסתפק ביין חזק יותר משישית יין. היום בכל היינות יש רוב יין. על פי הרמב"ם אין לקדש על יין מבושל או שעורבב בו תוספים אחרים כגון: דבש, השולחן ערוך פוסק שמותר לקדש עליהם אולם גם מביא את שיטת האוסרים:"ויש אומרים שאין מקדשים עליהם" לכן למרות שפסק שמותר דעתו שלכתחילה יש לעדיף לא להשתמש בהם, והרמ"א פסק שהמנהג לקדש עליהם אלא אם כן יש לו יין אחר שטוב מהם. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הוצאת קישוטים מהסוכה לפני שמחת תורה: מועדים לשמחה, האם מותר להוריד את קישוטי הסוכה על מנת לאחסנם (שלא יספגו לחות של לילה נוסף) לפני כניסת שמחת תורה. האם יש נפקא מינה אם התניתי מראש על כך או לא? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: מותר להוריד את הקישוטים מן הסוכה לפני שמחת תורה לצורך שמירתם. הרחבה: השימוש בקישוטי הסוכה אסור במשך כל ימי החג, ואפילו בשמיני עצרת. ואם רוצים להשתמש בהם צריך להתנות על כך מראש, ויש מן הפוסקים שהחמירו שלא לסמוך אפילו על תנאי. (עיין שולחן ערוך תרס"ז, א. תרל"ח, ב, והגהת הרמ"א שם.) אולם כאשר אין מדובר בשימוש בקישוטים, אלא רק טילטולם, אין בכך איסור בימי חול המועד (מלבד יום טוב או שבת, שבהם יש איסור מוקצה), והדבר מותר גם אם לא עשו תנאי. וכך מופיע בפוסקים, שניתן להסיר את הקישוטים לצורך שמירתם מגשם וכדומה. (עיין הגהת הרמ"א הנ"ל, ובמשנה ברורה שם ס"ק כ"ד. ועיין בפסקי תשובות שם אות ז', שכל הדיון הוא לגבי שבת או יום טוב, אבל בחול המועד ודאי שאין צורך בתנאי). ובמפורש מופיע שנוהגים להסיר את הקישוטים לקראת שמחת תורה לצורך שמירתם (משנה ברורה תרס"ז, א).
שאלה: בישול בשר וחלב לא כשר: האם מותר בשר לא כשר עם חלב או חלב לא כשר עם בשר?
תשובה: מותר. רק בשר בהמה טהורה עם חלב בהמה טהורה נאסר בבישול והנאה. שאר התערובות - חלב או בשר טמא, או אפילו עוף או חיה טהורה וחלב טהור - מותרים בבישול והנאה (מיותר לציין שאסורים באכילה. יורה דעה סימן פ"ז סעיף ג'). הרב שלמה בורנשטין
שאלה: לגבי קריאת ספר תהילים שלם: אם התחלתי לקרוא את כל פרק חמישי בליל שישי ואחריו קראתי יהי רצון שאחרי אמירת תהילים ואז במשך הלילה קראתי את פרק ראשון ושוב יהי רצון ובשבת קראתי את פרק שני ולאחריו גם יהי רצון. ואז כבר אמרתי שאקרא את כל הספר ופשוט המשכתי לקרוא את שלישי רביעי וחמישי רצוף ואחרי שסיימתי קראתי יהי רצון לכל החמישה ספרים שקראתי ביחד. ולא קראתי יהי רצון אחרי כל פרק האם זה נחשב לי שקראתי את כל ספר תהילים? למרות שאחרי פרק חמישי ראשון ושני קראתי יהי רצון שאחרי או שהייתי צריכה לקרוא מהתחלה את הכל בלי יהי רצון שאחרי על כל פרק ואז לסיים?
תשובה: אפשר לומר את היהי רצון הכולל של כל התהילים למרות שאמרת את היהי רצון החלקי.
שאלה: זמן כניסת שבת : לפי זמני רבינו תם - האם כניסת השבת מתאחרת, כמו שיציאת השבת מתאחרת? אם כן, בכמה זמן?? מודה מראש!
תשובה: כן. לפי רבינו תם צאת הכוכבים הוא 72 דקות אחרי השקיעה, בין בכניסת השבת ובין ביציאת השבת (או"ח סימן רס"א). כמובן, צריך לקבל שבת קצת לפני בין השמשות בשביל תוספת שבת. לכן, לדעת רבינו תם צריך לקבל שבת בתווך הזמנים שבין זמן השקיעה שלנו עד כ-50 דקות אח"כ כדי לקיים תוספת שבת. ו54.5 דקות אחרי השקיעה מתחיל זמן בין השמשות שהוא ספק שבת ספק חול. זמן זה נמשך 13.5 דקות, ואז זמן צאת הכוכבים. אבל לפי מנהגינו, שהוא שיטת הגאונים, צריך לקבל שבת כ-5 דקות לפני השקיעה כדי לקיים תוספת שבת. הרב שלמה בורנשטין
שאלה: זיתים ללא הכשר: כב הרב משפחתי יצאה לטייל בחול המועד, בטיול היה מסיק זיתים והם הביאו הביתה את הזיתים שהם מסקו. אני לא יודע אם הזיתים קדושים בקדושת שביעית או גדלו באסור בשביעית או היתר מכירה. על הקופסה מצוין רק הפרט שזה מקק"ל. מה לעשות עם הזיתים? בכבוד רב
תשובה: וברכת ד' כל הזיתים הנלקטים כעת הם קדושת שביעית. אמנם יש מקומות שקק"ל עשו היתר מכירה, ועל כן ראוי לנהוג בהם קדושת שביעית, ומאידך להפריש תרו"מ בלא ברכה שמא הם פירות נכרים (היתר מכירה) ולקיטת ישראל. לגבי מלאכות בעץ, בד"כ בזיתים לא עושים כל מלאכה, ואין כל חשש, אבל אפילו אם עושים איזה מלאכה אנו פוסקים שנעבד לא אוסר את הפרי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: האם בערב יום טוב חובה להדליק נר שישבות בכל מקרה: האם חובה להדליק נר בערב יום טוב (לצורך העברת אש) גם אם אין צורך להשתמש בו בפועל כגון שמחממים על פלטה ואין בכלל גז בדירה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: אין צורך להדליק. ההדלקה רק לצורך ההעברה מאש לאש.
שאלה: הרבי מליובאוויטש הוא המשיח?: יישר כח על האתר הנפלא, ברצוני לשאול את הרב וויצן: 1. "רוב הרבנים חושבים שזו דעה שאינה נכונה והורסת יותר מאשר גורמת לתיקון" מי הם רוב הרבנים האלו ולמה זה הורס אם יש כאלו המאמינים שהרבי שלהם משיח? למה זה יותר גרוע מאותם המאמינים שמדינת ישראל היא אתחלתא דגאולה? 2. "באופן פשוט משיח הוא מלך שימלוך על ישראל כמנהיג מדיני והוא יהיה מבית דוד. כנראה שיהיה גלוי וידוע שהוא משיח. אין היגיון שכשמלך המשיח יבוא הוא לא יהיה גלוי. כל המשמעות של ביאת משיח היא הגילוי והפרסום שלו"- מנין ההכרח שמשיח הוא מנהיג מדיני גם בשלב של "בחזקת משיח"?? הרמב"ם יד החזקה סוף הלכות מלכים (ספר ההלכה היחידי העוסק בעניני משיח) כותב: ואם יעמוד מלך מבית דוד הוגה בתורה ועוסק במצות כדוד אביו כפי תורה שבכתב ושבעל פה ויכוף כל ישראל לילך בה ולחזק בדקה וילחם מלחמות ה הרי זה בחזקת שהוא משיח. לא מופיע כאן איזכור למנהיגות מדינית וגם לא מופיע פה תנאי כמה אנשים יקבלו אותו כמשיח 3. הגמרא בסנהדרין מביאה אפשרות שמשיח יבוא גם מן המתים (כגון דניאל איש חמודות) וגם מן החיים (כגון רבינו הקדוש). שניהם לא נולדו ברגע החורבן - כך שמדרש זה (בנוגע ללידת המשיח ברגע החורבן) לא נראה תנאי מעכב להלכה 4. אגב, הרב גרונר העיד כי הרבי מליובאוויטש אמר לו כמה פעמים "לא להצביע על מישהו ולהגיד כי הוא המשיח, אלא לפעול שכל יהודי בעולם יהיה חדור באמונה שמשיח יכול לבוא בכל עת" בכבוד רב, השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הרבי מליובאוויטש - משיח?"
תשובה: כשכתבתי רוב הרבנים כוונתי לרבנים ששייכים מהזרם הליטאי ורבנים ששייכים לזרם החרדי לאומי ועוד רבים. כך גם רבנים ספרדיים שחושבים שההתמקדות עתה היא בלימוד תורה אליבא דהלכתא. שוב אני חוזר על הדברים הפשוטים שמשיח עושה מלחמות, מלחמות נעשות על ידי צבא שיש לו נשק וטנקים. אולם הדברים האלו לא נדע עד שיהיו. אנו רואי מול עיננו פסוקים מפורשים בתורה שהולכים ומתקיימים. אלו הפסוקים שמדברים על קיבוץ גלויות ועל פריחת ארץ ישראל. עדיין אנו לא זוכים לראות את חזרת הנבואה ואת ברכת השיבה שופטינו כבראשונה ויועצנו כבתחילה מתקיימת במובן הכללי והציבורי. בינתיים גם לא רואים כיצד קרנם של הצדיקים מתרוממת והרשעים מושפלים. כך שלברכת את הצמח דוד שזהו שלב מתקדם יותר בגאולה אנו עדיין לא רואים בעיננו. אנו מתעסקים עם הגלוי ולא עם תהליכים הנסתרים מאיתנו. בכל דבר שהוא נסתר ולא גלוי אנו חוששים שמא יש בכך בחינה של "תיפח רוחם של מחשבי קיצים". אנו מאמינים שבכל יום ישראל יכולים להיוושע, אולם גם כשזה יבוא בכל יום יש סדר לגאולה. הסדר הוא כפי מה שאנו מתפללים בתפלת העמידה. ברכת השנים, קיבוץ גלויות, השבת המשפט, הרמת קרן צדיקים, כילוי הרשעים ואז נזכה לבנין ירושלים במובן הפנימי שלה, בחינת ירושלים של מעלה וצמיחת המשיח. כל הסדר הזה יכול להיעשות במהירות הבזק, אולם יש סדר להופעת השכינה.
שאלה: מה לעשות עם הפרוזבול?: כנהוג בערב ראש השנה עשיתי פרוזבול עם 3 אנשים והם חתמו כדיינים עדים על הפרוזבול שלי. ביקשתי שישמרו אצלם את המסמך, אך הם סרבו ובקשו שאקח אותו. כעת המסמך אצלי. האם יש צורך לשמור אותו? האם אפשר לגונזו? מה עלי לבצע ועד מתי? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בס"'ד וברכת ד' יש להניחו בין כל המסמכים שאתה שומר, עד שיגמרו כל חובות השביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: נטילת ידיים לפני הפרשת חלה: האם נוטלים ידיים עם ברכה לפני הפרשת החלה?
תשובה: אין צריך ליטול ידיים. ובכל מקרה אין לברך על נטילה זו.
שאלה: סכך בגובה לא אחיד: האם סכך הסוכה חייב להיות בגובה אחיד? כלומר, במידה והסכך מורכב מ2 מחצלות, שאינן באותו גובה האם הסכך כשר? במידה וכן,מה מידת הפער שמותר שיהיה בין המחצלות?
תשובה: הסיכוך לא חייב להיות בגובה אחיד. כשר בכול מרחק של סיכוך כשר.
שאלה: כניסה לשטיבלך עם פלאפון חכם: לכבוד הרב. אני גר סמוך לשטיבלך שבו שמו שלט בכניסה שאסורה הכניסה עם פלאפון לא כשר. האם לדעת הרב אכן איסור זה מחייב? האם מותר להם לאסור על כניסה לבית כנסת או שזה מקום ציבורי? חלק גדול מציבור המתפללים נכנס עם פלאפונים חכמים, זה שטיבלך הומה אדם.
תשובה: אם הטלפון חסום, הוא כשר. חייבים להתקין חסימה בפאלפון?
שאלה: מה לעשות עם אתרוג שביעית?: השנה לכבוד סוכות רכשתי את אתרוג שגדל בארץ, כלומר שגדל בשנת שמיטה. האם אסור להוציא את הפרי לחו"ל? האם מותר לאוכלו?
תשובה: וברכת ד' אני מבין שהאתרוג כבר בחו"ל, וא"כ שאלת ההוצאה היא שייכת רק ביחס לקב"ה האם הוא מעניש על כך או לא, אבל אין כאן שאלה הלכה למעשה, ואין צורך בתשובה על כך. מותר וראוי כעת לאכלו בקדושת שביעית, ובכל מקרה כדאי לגמור לאכול עד חודש אייר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הזמנת תלמיד בר מצווה חילוני לשבת: אני תושב כפר סבא ומשמש כחזן בראשון לציון. מלמד כיום תלמיד לבר מצווה, גם הוא תושב כפר סבא. אמו של התלמיד מבקשת לעשות את השבת (העלייה לתורה) בבית הכנסת בו אני מתפלל בראשון לציון ולא בבית כנסת הסמוך למקום מגוריה בעיר כפ"ס. כששאלתי האם תוכל לשבות בראשון לציון במהלך כל השבת ציינה כי אמה גרה במרחק הליכה מביהכנ"ס ותוכל לשהות אצלה במהלך השבת עם בנה ולהגיע ברגל לבית הכנסת שלי. מדובר בהורים גרושים. האב גם הוא מתגורר בכפר סבא אך סביר שיגיע ברכב ללא קשר למיקום בית הכנסת משום שלא גר ממש ליד בנו, שאר בני המשפחה גרים בערים אחרות. האם יהיה מותר לי לאפשר לאם ולבנה לערוך את העלייה לתורה בבית הכנסת שלי בראשון לציון (הבטיחו שלא יחללו שבת בהגעה לבית הכנסת) מתוך הבנה ששאר בני המשפחה שיגיעו - יחללו שבת (בכל מקרה - ללא קשר למיקום )?
תשובה: השאלה איננה נוגעת לך כי אתה לא עובר איסור. השאלה נוגעת לחילול שבת המוני שיהיה ע"י העליה לתורה וזה מזיק לכל המתפללים שם. עצתי לעשות עליה ביום חול ולהזמין אז את כל הקרובים ובשבת לעשות משהו צנוע ביותר שלא יוזמנו לשם הקרובים ואם אחד או שנים יבואו לא יהיה החילול שבת ליד בית הכנסת חמור כל כך.
שאלה: הבדלים בתיקון הושענא רבה: האם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים ולחסידויות בענין אופן התיקון? בחסידויות והספרדים ראיתי שיש נוסח לומר בעוד שהאשכנזים שומעים שיעורים ברצף. האם נכון לנהוג לפי עדתי (אשכנזי ממוצא חסידי) או בהתאם לנהוג בקהילתי או בהתאם למה שהלב מכוון אותי?
תשובה: המנהג המקורי היה זהה לכל העדות לאחרונה החל מנהג חדש - שיעורים בזכותו התרבו הלומדים וכן בשבעות
שאלה: הפסקה לענית אמן בין יד לראש בתפילין של רבינו תם: אני נוהג להניח תפילין של רבינו תם מיד לאחר סיום הקדושה של חזרת הש"ץ. ובאופן טבעי הנחת התפילין מתבצעת תוך כדי חזרת הש"ץ. האם מותר לי לענות אמן בין הנחה של יד לשל ראש? האם מותר לי במידה ואני מספיק גם לומר את 4 הפרשיות תוך כדי חזרת הש"ץ אם אני ממהר? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: חזרת הש"ץ היא גדולה מאוד במעלתה ולא כדאי להפסיק אותה ע"י הנחת התפילין. יש להניחם אחרי החזרה אפילו על חשבון הוידוי ונפילת אפים אבל לא במקום חזרה. כמו כן, אין לענות אמן בין של יד לשל ראש של רבינו תם. ואם מדובר בקדיש שחייבים לענות יש לתכנן את ההנחה שלא תתנגש עם הקדיש. ושאר אמנים של ברכות יהרהר בליבו.
שאלה: מתן פירות תרומה ושביעית לגוי: קיבלתי בשנת תשע"ה יין לא מבושל ושמן זית שיוצרו בקיבוץ בארץ ללא השגחת כשרות. האם מותר ליהודי לאכול מוצרים אלו? אם כן, איך ניתן להכשיר אותם? אם לא, ברצוני למסור אותם לגוי שמכירים. האם מותר לו לאכול אותם? ובכלל, האם מותר לגוי לאכול מפירות הארץ שלא הופרשו מהם תרומות?
תשובה: וברכת ד' לא הבנתי מהשאלה לעניין היין והשמן האם זהו יין ושמן של תחילת תשע"ה או של סופו, דהיינו יין טרי כעת וכן שמן טרי. על כן נא לפרט את התאריכי קבלת היין והשמן או תאריך הכנתם. כמו כן אם תדע היכן הקיבוץ והיכן יוצרו הדברים. לאחר קבלת תשובות אשתדל לענות בפרוט. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: סרט מהר הבית: אנחנו הולכים אחרי דעה שאסור לעלות להר הבית, האם מותר לראות סרט מצולם של אנשים שמבקרים את הר הבית?
תשובה: כן. יום טוב.
שאלה: שתילת עץ פרי בשטח ציבורי: מסביב לביתי יש ואדי גדול. השטח בבעלות מינהל מקרקעי ישראל. ברצוני לשתול מספר עצים בצמידות לביתי אבל מעבר לשטח שבבעלותי. אציין שהשטח מופקר לחלוטין ואנשים גם זורקים למקום זבל וחפצים ישנים. אציין גם שערבים גרים בסמיכות ומשתמשים בשטחים לגידול עצי פרי שונים, למרות שהשטח אינו בבעלותם. כמו כן, אין בכוונתי לייצור כל סוג של בעלות על הקרקע אלא רק להינות מהפירות שיגדלו עליו. אציין ששתילת העצים משבחת את הקרקע ואת הסביבה במקום. המקום שברצוני לשתול אינו מיועד לבניה ואין עליו שום תוכניות. שאלותי כדלהלן: 1. האם מותר לי לשתול שטח ציבורי כמו שתואר? באיזה מצבים מותר ובאיזה אסור? 2. מה דינם של פירות או ערבות שגדלים בשטחים מן הסוג הזה? 3. מה דין הפרשת תרומות ומעשרות לפירות אלו? מראש,
תשובה: וברכת ד' אני מציע שתשלח מכתב למינהל מקרקעי ישראל שבאזור מגורך, תפרט את המקום והשטח, ובו תודיע להם שאינך שותל לבעלות אלא לשמירה עד שיצטרכו את הקרקע, כתב זה כדאי לשמור עותק ממנו ברשותך. לאחר מכן אם יענו בסרוב אסור לשתול שם אבל אם לא יגיבו (וברור שהמכתב התקבל) תוכל לטעת במקום על פי דין, שנתנו לך חזקת תשמישים מסוימת לתקופה מסוימת, ועל כן לא יהיה בכך גזל וכן תוכל לשתול שם ערבות וכו' ולהשתמש גם בסוכות, מכיוון שהכל נעשה ברשות, וכן לעניין תרו"מ, אבל ביכורים לא תוכל להביא שאין זה "אדמתך". בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: איך מתגברים על הפחד?: אני נשואה, אמא לארבעה, גרה ב"שטחים". מאז הפיגוע בחג הסוכות אני מרגישה מעורערת, אני חיה בפחד גדול מאוד, אני חיה בתחושה שכל נסיעה היא אולי נסיעה אחרונה ח"ו, אני פוחדת לדבר על זה אפילו עם בעלי כדי שלא אהיה בחזקת "יודעת". אני מרגישה שאין לי מה לעשות עם הפחד הזה ולא יעזור כמה שאתפלל או אחזור בתשובה או אהיה צדיקה יותר, אם ה גזר עלי או על אחד ממשפחתי גזירה ח"ו היא תתקיים. (בבחינת צדיק ורע לו, רשע וטוב לו) איך מתחזקים באמונה? איך מתנערים מהפחד הזה? איך ממשיכים לחיות?
תשובה: פחד הוא רכיב לא רציונלי בנפש, וכיון שכך הסברים רציונלים לא תמיד פועלים כדי לעדן אותו וכדי לעצור אותו. למרות זאת, הכלי שיש בידינו הוא הכלי של הניתוח השכלי- להבין היטב את העומד בפנינו. אא"כ החרדות חורגות מגבול הסבירות שאז צריך ללכת למישהו מומחה בתחום הזה. השכל אומר שאמנם אנחנו נמצאים במאבק ומאבק זה דבר מפחיד, אך האדם מצווה להתגבר על פחדיו ולמצוא בעצמו כוחות שנלחמות בגבורה כנגד החולשה הזאת בנפש. כמו שאומר הכתוב "לא תירא מהם"- אם אנחנו רואים סוס ורכב עם רב מאתנו ואנחנו נלחמים על א"י, הקב"ה אומר לנו לא לירא מהם. מצות יישוב א"י בעצמה גם נותנת לנו את הכח ואת הברכה, אך זה לא אומר שזו מלאכה קלה. בסה"כ האמת היא שהחששות הם גם מופרזים בדרך כלל. תאונות דרכים הם דבר מצוי ומסוכן יותר מפיגועים ובכל זאת אנשים חוששים מפיגועים הרבה יותר מתאונות דרכים, ולא מסיבות רציונלית בהכרח. להפך על פיגועים לאדם הפרטי יש הרבה פחות מה לעשות, ואילו על תאונות דרכים יש הרבה יותר בידיו לתקן ולא כולם מתקנים. השאלה נובעת מעולם הדמיון ששומע הרבה חדשות, והתיאור של הזועה מחודד ואז הפחד עולה. יותר טוב למעט בשמיעת חדשות, להרבות בלימוד על הגבורה של ישראל לאורך הדורות, גם בימי אבותינו בתנ"ך וגם בימי בנין הארץ, ללכת לאורם של הגיבורים, להתמלא עוז וביטחון בה', והקב"ה יתן לנו גם את הכח להתמלא בגבורה בשעה שאנחנו נוטים לפחד. מכתב בעקבות אירועי הטרור האחרונים צריך להרוג מחבלים?
שאלה: הסוכה בספר יונה: כתוב שיונה בנה סוכה וישב בצל הסוכה. למה אם כך היה צריך קיקיון לצל? הרי יש את צל הסוכה שבנה
תשובה: לשואל לפי הרד"ק שם עצי הסוכה יבשו ונדרש לסיכוך נוסף. וראה עוד במפרשים שם. נאמנה
שאלה: מחיר שסוכם לעומת מחיר המוצר: לכבוד הרב, ראובן סיכם עם רבקה שיזמין לה מכשיר מסוים מחוץ לארץ. הם סיכמו על מחיר לפני הזמנת המכשיר. זה לא היה מכשיר ספציפי, כך שראובן היה צריך לחפש אחד שיתאים לדרישות. לאחר שמצא מכשיר מתאים, הזמין אותו והוא הגיע ארצה. רבקה גילתה שהמחיר אותו שילם ראובן שונה מהמחיר עליו סיכמו. היא מתעקשת לשלם את המחיר אותו שילם ראובן ולא את המחיר עליו סוכם. ראובן טוען שמגיעה לו עמלה על ההשקעה של השעות בו "בילה" בחיפושים אחר המכשיר ושבכל מקרה הם סיכמו על מחיר. האם רבקה צודקת או שעליה לשלם את המחיר שסוכם לפני הזמנת המכשיר?
תשובה: מעיקר הדין שליח שקיבל מעות לקנות חפץ למשלחו וקנה בפחות מסכום המעות שקיבל מן המשלח, עליו להשיב את הסכום העודף אל המשלח. (שולחן ערוך חושן משפט סימן קפ"ג סעיף ט) בטעמו של דין זה כתבו האחרונים שהרי מעות אלו הם של המשלח ולא היתה כאן פעולת זכיה של השליח במעות אלו וממילא הם נשארו בבעלותו של המשלח, לכן יחזרו למשלח. (סמ"ע קפ"ג סק' כ"ו) אמנם, אם יוכיח השליח שהוא פעל וטרח בהשקעה של זמן או אומנות, וטרחה זו, היא שגרמה לכך שהוא קנה את החפץ הזה בסכום נמוך יותר, יש לשום את עלות הפעולה הנ"ל וסכום זה יכול לגבות מן המשלח.(ערוך השולחן חושן משפט קפ"ג סעיף י') למסקנה - רבקה צודקת בכך שאינה צריכה לשלם יותר מעלות הקניה בפועל אלא אם כן יוכיח ראובן שיש שווי ועלות לטרחה שלו, שבגינה ירד המחיר. גם אז, הת לפי שומא של הטרחה ולא לפי הסיכום הראשוני.
שאלה: פירות תרומה ושביעית לגוי - פרטים: קיבלתי את היין והשמן באזור חודש אייר תשע"ה. על בקבוק היין כתוב בציר 2013. על בקבוק השמן לא כתוב כלום לגבי תאריך ייצור. הם מיוצרים בקיבוץ חפציבה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מתן פירות תרומה ושביעית לגוי"
תשובה: וברכת ד' בציר 2013 היינו קיץ תשע"ג, שהוא שנה חמישית של שמיטה, ולכן היין חייב במעשר ראשון ושני, ללוי ולבעלים שמחללים אותו על פרוטה. לגבי השמן איננו יכולים לדעת האם הוא של השנה הששית או החמישית, אבל ברור שאין בו שמיטה. ויש להפריש מספק הן מעשר שני הן עני. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: קבלת כסף מגוי: אני בעלת תשובה ואימי מקנדה במקור (ואינה שומרת תורה ומצוות). חברת ילדות של אימי באה לבקרה בארץ. החברה של אימי גויה. בסוף הביקור היא נתנה לי 200 ש"ח מתנה. לא רציתי לפגוע ברגשותיה וקיבלתי את הכסף ואמרתי 1. האם מותר לי לקבל כסף מגויה? 2. אם זה איסור, מה עלי לעשות עם הכסף? (אני לא רוצה להחזיר לה, כי זה יפגע ברגשותיה וגם אימי יכולה להיפגע)
תשובה: אין בזה איסור כי זו מתנה ולא צדקה. ותוכלי לעשות בו כטוב בעינייך.
שאלה: אופן ניגון הטעם במילה זה בשביעי של פרשת בראשית: בשביעי של פרשת בראשית (פרק ה, כ"ט) מופיעים על המילה זה הטעמים: גרשים ותלישא גדולה. האם לנוסח קריאה של אשכנז יש לנגן את הטעמים קודם תלישא ואח"כ גרשים או שיש ניגון אחר לכך? ומה הכוונה שהמסורת שייכה רצף טעמים נדירים אלו דווקא במילה זה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל לפי המסורה מטעימים את הגרש לפני התלישא. וכך כתב רבנו בחיי בפירושו לתורה (בראשית ה, כט): "זה ינחמנו - כלומר זה ינחמנו בזכות זה, ולפי שמילת 'זה' כוללת שתי כוונות אלו, נכתבו במלת 'זה' שני טעמים. ואל יהא דבר זה קל בעיניך, שכל התורה כלה רמיזות וענינים שכליים נאמרים בהשגחה גמורה למי שמתבונן בספר תורת האלקים, ועל זה דרשו רבותינו (נדרים לז ע"ב), שגם הטעמים שבתורה נתנו מסיני, והוכיחו זה ממה שכתוב: (נחמיה ח, ח) 'ושום שכל', 'ויבינו במקרא'. ודרשו כן: ושום שכל, אלו הפסוקים, ויבינו במקרא, אלו פסקי טעמים". נאמנה
שאלה: ברכה על חלק פרי העומד להיסחט: כשאני סוחט פירות (למשל רימונים). אני חותך חלק מהרימונים וחלקים מהם (חלקם חצויים וחלקם שלמים) ממתינים לחיתוך לפני סחיטה. אם הכוס תתמלא אז את השלמים לא אצטרך לחתוך ואוכל להחזיר ואת החצויים או שאכין כוס שתיה נוספת או שאחזיר למקרר. אם ברכתי שהכל על כוס המיץ הסחוטה ואח"כ סחטתי מהפרי (שהיה שלם או חצוי) האם אצטרך לברך שוב שהכל או שנפטרתי בברכת שהכל הראשונה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: נפטרת בברכת שהכול הראשונה.
שאלה: נוסח ספרד ושינוי מילים בתפילה: א. גדולי החסידות ראו ב"נוסחת הבית יוסף" סודות עליונים (ע איגרת הנעם אלימלך) ולכן שינו את הנוסח לנוסח הספרדי. אך כיום, אנו רואים שהנוסח שהיה בידם- לא היה מדויק והוא קרוב הרבה לנוסח האשכנזי. וכן יש כפילויות ובלבולים רבים. האם לא נכון להתפלל בנוסח הספרדי במקום בנוסח ספרד? והרי זה היה רצון תלמידי רבנו הבעש"ט? ב. באופן כללי, האם אפשר לשנות או להוסיף קטעים לתפילה מנוסח ע"מ, כגון "תיכון תפילתי" לפני תפילת עמידה, או "ואתה ברחמיך הרבים" בברכת רצה?
תשובה: לשואל, אתה מניח שהבעש"ט ותלמידיו רצו לעבור לגמרי לנוסח הספרדי, ורק בטעות אימצו משום מה חלקים קטנים ממנו. זוהי שגיאה גסה. האם לא היו להם סידורים ספרדיים, כגון סדר התפילות של הרמב"ם (בסוף ספר אהבה)? האמת היא שהחסידים הכניסו לנוסח אשכנז שינויים מסוימים שעשה האר"י. ראה, למשל, את לשון רבי חיים מצאנז (שו"ת דברי חיים אורח חיים חלק ב סימן ח): "הכוונות והנוסח שבסידור מהאר"י אינו כולו נוסח ספרד, כידוע למעיין בספרי נוסחאות המדוייקות להאר"י, וסידורי ספרד בכמה מקומות משונה מנוסח האר"י. דנוסחתו לא היה מפני שהוא ספרד, רק הוא בירר הסולת". על היקף השינויים שנהג בהם הבעש"ט עצמו חלוקות הדעות (ראה בקובץ 'עץ חיים' של חסידות בובוב, ח"ג עמ' רלב-רלה). הכפילויות והבלבולים בנוסח ספרד הם תוצאה מעובדה זו: מכיוון שלא הייתה החלטה על מעבר כללי לנוסח הספרדים, אלא אימוץ פרטים מסוימים, היו דעות שונות את מה לאמץ ומה לא, ובעיקר: מדפיסים שונים התבלבלו בין כל האפשרויות והגישו לקהל נוסח "מושלם" שמצרף נוסחים אלטרנטיביים. לכן, מי שמתפלל נוסח ספרד עדיף שיאמץ סידור שנוסחו מתוקן יותר, כמו רינת ישראל. מי שמוסיף משפטים מדעתו מנוסח הספרדים בוודאי יוצא ידי חובת תפילה, אבל לכתחילה לא נכון להמציא מנהגים חדשים. היו צדיקים שבחרו נוסחאות שונות על פי הבנתם בעומק סודם, וזה לא דבר שמסור לכל אחד.
שאלה: ברכת שמעון ב-וזאת הברכה: שאלה לי אליך: מדוע משה רבינו לא בירך את שבט שמעון בפרשת וזאת הברכה? (אשמח לקבל מקורות)
תשובה: לשואל מספר טעמים יש במפרשים לכך ששמעון לא מוזכר ר הברכות: לפי רש"י ואבן עזרא (דברים לג, ו), שמעון לא מוזכר בגלל חלקו בעוון פעור (ראה מדרש תהלים צ). ולפי הרמב"ן "חלילה שנמנע משה מלברך את שמעון", אלא שהכתוב מקפיד למנות שנים עשר שבטים ולא יותר, לכן כשיעקב מונה את השבטים מזכיר את יוסף כשבט אחד ומונה גם את שמעון, אבל משה רבנו, כיוון שהזכיר את יוסף כשני שבטים (מנשה ואפרים), נאלץ לוותר על אזכור אחד מן השבטים. עיין שם. נאמנה
שאלה: חושד בכשרים בגויים: העם העניין של החושד בכשרים לוקה בגופו תקף גם לגבי גויים וסתם ערבים שאני מסתובב לידם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "החושד בכשרים לוקה בגופו"
תשובה: הגמרא במסכת שבת (צז, א) לומדת מהמעשה בידו המצורעת של משה, שכל החושד בכשרים לוקה בגופו. ולמעשה יש לנהוג כפי המשנה במסכת אבות (א, ו): "והוי דן את כל האדם לכף זכות". ומסביר הרמב"ם בפרוש המשניות, שאדם שאינך יודע אם הוא טוב או רע תדון אותו לכף זכות. אולם אם אתה יודע שהוא טוב וצדיק, אף שנראה שעשה מעשה רע תתאמץ לדון אותו לטוב שעל זה נאמר "כל החושד בכשרים לוקה בגופו". ובברטנורא אף הוסיף, שאם ידוע שהוא רשע מותר לדונו לחובה. אמנם הם לא הזכירו בדבריהם חילוק בין יהודי לגוי אולם סתם גוי שאינך יודע בוודאות שהוא צדיק וודאי לא יכלל בכלל של החושד בכשרים. בנוסף, המקור לדון לכף זכות נמצא בגמרא מסכת שבועות (ל, א) והוא מהפסוק: "בצדק תשפוט עמיתך". דין עמיתך שייך ביהודי. ורואים שיש כשר בין "כל החושד בכשרים" לדין של לדון לכף זכות. וקצת ראיה לדבר. רש"י על התורה (בראשית לו, יב) מסביר שאליפז, בנו של עשו, בא על אשת שעיר והבת שנולדה להם נעשתה פילגשו. ויש לשאול על רש"י, מדוע לתת הסבר בצורה של ממזרות וכד' ולא שהתחתן עם אשת שעיר אחרי שמת שעיר? ועיין בשפתי חכמים שמביא כמה תשובות. אולם התשובה הנוגעת לעניינינו היא תשובת הרא"ם, שכל המשפחות שנכתבו כאן נכתבו בכדי להודיע קלונם ופסולתם ואם אפשר לתלות בהם קלקול תולים. נראה מדבריו, שאין עניין שלא לחשוד בהם בקלקול. ובמיוחד בזמן הזה יש צורך להיזהר ולקיים את דברי ח "כבדהו וחשדהו". ובזה לא שייך החושד בכשרים.
שאלה: הסרת תכשיטים בחופה: הרב באחת החתונות, ביקש מהכלה לפני החופה, שתסיר מידה טבעות ותכשיטים שהיו עליה. האם זה דין לפי ההלכה או לפי הקבלה?
תשובה: אין בזה דין, זו רק סיבה חינוכית כדי שהכלה תדע שטבעת הנישואים אינה תכשיט כשאר התכשיטים והיא חשובה מהם לאין ערוך, לכן נהגו שבזמן הקידושין לא יהיה תכשיט על יד האישה.
שאלה: הדלקת גז ביום טוב: א. הרב אמר לחברי שביום טוב אם יש לו כיריים של גז, והוא מסובב את הכפתור, שומע "תיק" ונדלקת להבה - זה מותר, כי בסיבוב הוא יוצר ניצוץ בלי גפרור, מדוע אין כאן יצירת אש כמו דברי הרמב"ם, יו"ט,ד,א, שאין מוציאים אש מחיכוך שתי אבנים? ב. האם ההיתר זה גם אם הכיירים של הגז מחוברת לתקע החשמל?
תשובה: לא התרתי להדליק גז ביום טוב ע"י הניצוץ, אבל אמרתי להדליק עם גפרור שהעביר אש, ואם סיבוב הכפתור מוציא ניצוץ בלי רצון האדם ובלי צורך כי הוא מדליק עם גפרור אין בזה בעיה.