LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: דואר אלקטרוני בשבת: האם מותר לי לשלוח מייל ליהודי שאינו שומר מצוות המתגורר בחו"ל, לפני שבת, והוא עלול לפתוח את תיבת המיילים שלו ללא כל קשר למייל שלי בשבת, והוא יחזיר לי תשובה במהלך השבת אצלו?
תשובה: כל יהודי חייב לשמור שבת ואסור להכשיל אותו באיסור גם אם הוא עצמו מחלל שבת.
שאלה: תפילה עבור חברה שהפילה: אני מחפשת תפילה עבור חברה שלי שילדה תינוק מת בחודש השמיני להריונה. חברתי סובלת מאוד והתפילה תקל עליה.
תשובה: אפשר להציע לקרוא פרק ט' בתהילים "על מות לבן" וכן פרק ס"ט המתאר כי הצרות השוטפות את האדם עד צואר, ואולי גם פרק קל"ב המתאר עד כמה נכסף דוד לבנין בית המקדש עד שנשבע לא לנוח עד שיראה את גאולת ישראל ועל ידי זה זכה גם להבטחת ד' לדורות להצלחה.
שאלה: לחיצת יד לנשים במסגרת נסיעה עיסקית: ראיתי התייחסות של הרבנים בנוגע לאיסור של לחיצת יד לנשים. האם האיסור חל גם על לחיצות יד לנשים במסגרת נסיעה עיסקית, הלחיצה משמעותה עיסקית גרידא, כגון בפגישה בתערוכות וכיוצא בזה בארץ ובחו"ל?
תשובה: לחיצת יד לשם נימוס אינה איסור תורה, שהתורה אסרה כל מגע של חיבה דוקא. אבל נהגו אנשים יראי-שמים שלא ללחוץ יד לנשים אף בדרך נימוס, וכך צריך לנהוג, אף-על-פי שמי שנאלץ ללחוץ יד לנשים בצורת נימוס אינו עבריין.
שאלה: מהו בן יומו: מהו המושג בן יומו בהלכות בשר וחלב?
תשובה: הכוונה שאם על כלי עברו 24 שעות הוא נחשב ללא בן יומו, ואז הטעם הבלוע בכלי נחשב לפגום ואינו אוסר בדיעבד אם בשלו בו בשר או חלב. ואם לא עברו עליו 24 שעות נחשב לכלי בן יומו ואז נחשב הדבר הבלוע בו ואוסר בדיעבד במפגש של חלב או בשר. הרב יאיר פריליך
שאלה: פלאפון באמצע תפילה: האם באמצע קריאת שמע וברכותיה, יהיה מותר לענות לפלאפון שרטט (אם בטעות לא כיביתי לפני התפילה), כשאני רואה שהשיחה היא מההורים מדין "שואלים מפני הכבוד ומשיבין מפני היראה"?
תשובה: בזמננו לא נהגו לענות מפני הכבוד, משום שכולם יודעים שאדם עומד בתפילה ואינו יכול לדבר. אם זה לא ספק פיקוח נפש, אל תענה לשיחת הטלפון בכלל. ואם יש חשש שזה משהו מאוד דחוף, תענה בין הפרקים.
שאלה: זרקתי קלף מזוזה.: ברצוני לשאול מה לעשות אם היה ברשותי קלף של מזוזה כשר ובשוגג לצערי אבד, כנראה נזרק לפח. האם יש לעשות דבר מה כדי לתקן זאת?
תשובה: את הנעשה אין להשיב. כיון שזה היה בשוגג ואת מתחרטת על כך ד' יסלח לך. תתני תרומה לתיקון ספרי תורה או לקניית ספרי קודש לבית הכנסת. חלף המזוזה שנאבדה.
שאלה: יחסנו ליפתח הגלעדי: לא מזמן קראתי מאמר שעל-פיו המתנחלים של היום הם כיפתח הגלעדי בשעתו. אין חולק על התשועה שהביא יפתח לעמנו, אולם איך אפשר לקבל את הצדדים הנוראים במעשיו שהם קשורים לניצחון המדהים, ראשית, הנדר שלו להקריב את מי שייצא ראשון מפתח ביתו. והרי נדר זה, כבר מראש הוא התחייבות לעשות כמעשי הגויים הגרועים ביותר, להקריב קרבן-אדם. יפתח הוא לא אברהם, והשם לא ציווה עליו להעלות מישהו לקורבן. הוא עצמו לקח על עצמו את המטלה הנוראה הזו, ובכך והעיד על עצמו כי הוא שקוע במעשי הגויים הנוראים ביותר וקורבן אדם הוא דבר מקובל עליו, ואולי מקובל בחברה שבה חי אז. ודבר שני: לאחר שנדר, ויצא לקרב, וניצח, וחזר, ויצאה בתו לקראתו, לא חזר בו מנדרו, אלא קיים אותו, לאחר תקופת הבכי בהרים שהעניק לבתו. והרי לא ייתכן שהשם היה תובע ממנו לקיים את נדרו, שהוא בעצם נדר לעשות כמעשה הגרועים שבעמים שמסביב. אני מאוד נבוך ואני שואל את עצמי איך ייתכן שמי שנודר להקריב לשם קורבן אדם, ומי שמקריב את הבת שלו לשם, שני מעשים שהם בעצם שיא של חילול השם, זוכה לכבוד ויקר במסורתנו, ואין קמים ואומרים דברי גינוי לנידרו הנורא ולמעשהו האיום והנורא, איך זה שדורות של חכמים לא יצאו נגד התנהגותו של יפתח, הרי אפילו על דוד המלך, התנ"ך אומר שהוא היה לא ר בעניין בת-שבע ואוריה החתי. אז למה כאן התנ"ך והחכמים לא אומרים מילה על נדר יפתח ועל קיום הנדר הזה בבתו המסכנה?
תשובה: באמת רואים שיפתח לא היה גדול הדור, כמו שמבואר במסכת ראש השנה, אבל מצד שהושיע את ישראל והנהיג את ישראל יש לו מעלה גדולה, יפתח בדורו כשמואל בדורו. לגבי הנדר, יפתח לא חשב שמקריב את בתו, ולא התכוון לכך חלילה, אלא שנוצרה תקלה מנדר שלא היה כמו שצריך, וחטאו היה שנדר לא כמו שצריך, ושלא התיר את נדרו, בגלל גאוה שהייתה בו כמו שמפרשים ח, שלא רצה בתור ראש שבטי ישראל ללכת לפינחס שיתיר את נדרו, ונענש על כך שהתפזרו עצמותיו. הרב אברהם פרל.
שאלה: איסור נגיעה מתחת לגיל בר מצווה : האם מותר לילד מתחת גיל בר מצווה לגעת בבת דודתו שמעל גיל בת מצווה?
תשובה: צריך לחנך ילד מגיל תשע שלא יגע באסורות לו, וילדה צריך לחנך לזה מגיל חמש או שש.
שאלה: גילוח ותיספורת בחג תוך 30 ימי אבל: אבי נפטר בכ באייר ויום הלוויה היה בכ"א באייר. אחי ואני ישבנו שבעה כדין. חג השבועות חל בתוך 30 ימי האבל. האם מניין 30 ימי האבל נפסק בערב חג השבועות לגבי מי שהתיתמו מאביהם, האם מותר להתגלח ולהסתפר בערב חג השבועות בין אם תמו 30 ימי האבל ובין מניינם נמשך?
תשובה: כל דני האבלות נגמרים בערב חג בין אם נגמרו ימי האבל בין אם לא נגמרו. הרב יאיר פרייליך
שאלה: מאכלי חלב בשבועות: מדוע אוכלים מאכלי חלב בשבועות?
תשובה: הרבה טעמים נאמרו בעניין המנהג לאכול מאכלי חלב בשבועות, הרמ"א בסימן תצד כתב הטעם שמאכל חלבי ומאכל בשרי לא אוכלים עם אותו לחם, ויש בזה זכר לשתי הלחם בזמן בית המקדש. יש אומרים טעם שהתורה נמשלה לחלב ודבש שנאמר "דבש וחלב תחת לשונך", והיום הוא יום מתן תורה. יש אומרים שיש בזה זכר למשה שביום זה משו אותו מהמים ולא רצה לינוק מחלב גויים אלא חלב יהודיות, יש אומרים שחלב בגימטרייא ארבעים זכר לארבעים יום שמשה עולה להר. ועוד טעמים רבים נאמרו במנהג זה. הרב אברהם פרל.
שאלה: הפריית מבחנה ומצוות פרו ורבו: האם על ידי הפריית מבחנה לא מקיימים את מצוות "פרו ורבו"?
תשובה: הפוסקים מסופקים בדבר, עיין באהלה של תורה ח"א סי' סט.
שאלה: פרסומות לא צנועות בפרשת שבוע: בעיתונים דתיים רבים ובעלוני פרשת שבוע מופיעים פרסומות עם תמונות של בנות אשר חלקן לא צנועות. מה דעת ההלכה לגבי פרסום תמונות אלו, אם יש איסור ללכת בתלבושתן של אותן נשים שבתמונות (חולצות קצרות וכדומה) כיצד הן מפורסמות, האם אין בהן בעיית צניעות?
תשובה: לפי הדין צריך להורות למוציאי העלונים שלא יכניסו דברים כאלה, וזה יכול לגרום נזק גדול גם לנוער שיחשוב שהדבר מותר.
שאלה: תיקון או חברותא בליל שבועות: האם עדיף לקרוא את התיקון בליל שבועות או שמא עדיף לימוד (חברותא, שיעורים וכו ), ומה בכלל עניינו של התיקון הנ"ל?
תשובה: אין אדם למד אלא במקום שלבו חפץ ומי שנפשו חשקה בלמוד בחברותא זוהי מצוותו וחובתו לקיימה.
שאלה: יום העצמאות ויום ירושלים - מוקדמים: רציתי לשאול כיצד יש להתנהג במקרה של יום העצמאות ויום ירושלים מוקדמים. ראיתי בתשובה של הרב שהלל יש לקרוא לפי התאריך המקורי ולא ביום המוקדם (לפחות לגבי יום ירושלים), אך האם ביום המוקדם יש לומר תחנון, וכן נראה לי קשה, שביום עצמאות מוקדם (נניח מיום שבת לחמישי), כל העם יחגוג ביום חמישי, ולא נאמר בו הלל?
תשובה: יום ירושלים לא הוקדם מעולם. מדפיסי היומנים הקדימו על דעת עצמם בגלל שכמה טקסים הוקדמו. יום העצמאות אכן הוקדם בגלל חשש לחילול שבת וטענתך צודקת ובגללה גם ההלל הוקדם עיין באהלה של תורה ח"ב סי' עג.
שאלה: האם צריך מניין בשלבי התפילה השונים?: רציתי ללמוד כמה מתפללים (באותו שלב של התפילה) צריך בכל שלב מתפילה במניין: 1) ישתבח 2) תחילת תפילת י"ח 3) חזרת הש"ץ 4) תחנון או קדיש לאחר תפילת י"ח (בערבית או תפילה ללא חזרה).
תשובה: בכל אחד מהשלבים האלו צריך לפחות מנין, ואם אין מנין לא אומרים חזרת הש"ץ וקדיש. הרב יאיר פרייליך
שאלה: נוסח זימון נשים: מהו נוסח הזימון לנשים?
תשובה: רגיל, במקום רבותי, חברי, אומרים בלשון נקבה, גבירותי, חברותי. הרב אברהם פרל.
שאלה: מכניס עצמו לפיקוח נפש בשבת: חבר שלי היה בשבת באחת הישיבות הנמצאות בין אוכלוסיה ערבית. ובשבת יצאו התלמידים לבתי האברכים בליווי כלי נשק (רבים) ומכשירי קשר. השאלה היא האם במקרה זה הדין הוא כמי שהכניס עצמו לפיקוח נפש בשבת, שהרי יכלו האברכים לבוא הם לישיבה וכך לטלטל פחות כלי נשק ומכשירי קשר או פשוט לא ללכת לאברכים בשבת אלא במוצ"ש, האם היה מותר ללכת לאברכים בשבת?
תשובה: קשה למי ששנמצא רחוק מהמקום לענות על שאלתך. בעקרון אתה צודק שאסור להיכנס לכתחילה למצב שבו יהיה צורך לחלל שבת. אולם אם אין אפשרות להתפלל או ללמוד תורה בלי לטלטל נשק לצורך מצוה יש מקום להתיר. אם מטרת הפגישה עם האברכים הייתה לשם לימוד תורה היה מקום להתיר, ואין הבדל אם האברכים יטלטלו את הנשק או התלמידים.
שאלה: קריאה בתורה בשבת תמורת ת : האם מותר לקרוא בתורה בשבת תמורת ת?
תשובה: מותר, אבל אין זה הידור.
שאלה: "ומשביע לכל חי רצון" : שאלתי: "פותח את ידך ומשביע לכל חי רצון", איך מסבירים, הרי יש אנשים שמתו ברעב, והשיב הרב יעקב כהן: ".לסיכום: נושא הפסוק הוא תיאור הבריאה המופלאה שברא הקב"ה, שלכל בעל חי יש דרך להשיג מזון. הוא אינו עוסק בתמונה השלמה הכוללת את קלקוליו של המין האנושי, שגרמו לכך שיש בעלי חיים ובני אדם שמתים". אבל לכאורה הסבר זה מתאים לחציו הראשון של הפסוק, "פותח את ידיך", אבל לא לחציו השני, "ומשביע לכל חי רצון", בדגש על "משביע" ו"לכל חי"?
תשובה: חשבתי רבות על שאלתך. אם אני מבין אותה נכון, כוונתך היא שמהלשון 'משביע' נראה שלא רק שהקב"ה מצידו נותן את האפשרות לכל בריאה להתקיים, אלא גם כל בריאה 'שבעה' מכך בפועל  ומהלשון 'כל חי' נראה שמדובר על כל בעל חי פרטי, ולא רק על המין הכללי. אין לי תשובה ברורה לשאלתך. יתכן שההבנה שלך בפסוק אכן נכונה, ואם כן   אין לי כרגע הסבר לפסוק. כמובן שאין כאן קושיא על דוד המלך, שהרי גם דוד המלך ידע שיש בעלי חיים שמתים ברעב, אלא שבכל זאת עלינו להבין את כוונתו. אולי אפשר לומר שהפסוק אינו עוסק בהווה אלא בתיאור המציאות העתידית לה אנו שואפים. אפשרות נוספת היא שהמילה 'רצון' אינה מכוונת לרצון של מי שנברא אלא לרצון האלוקי (פירוש כזה מובא בדעת מקרא). הקב"ה משביע לכל בריאה בדיוק כפי הרצון האלוקי, שהוא הטוב ביותר בשבילה. וגם אם אדם סובל עכשיו, בחשבון הכללי יהיה לו טוב. יתכן גם שהדיוק שלך במילים אינו מוכרח, והפסוק אינו עוסק ברובד המעשי-מיידי אלא ברובד של הנהגת ה' הכללית והיסודית את הבריאה. אנחנו רגילים לחשוב תמיד במונחים מעשיים של העולם הזה ולכן קצת קשה לנו להתרגל לאפשרות שאצל דוד המלך לא תמיד הדבר כך. צריך לזכור שמזמורי תהלים אינם סתם שירים אלא הם נובעים מעולם עמוק מאוד, הם באים מאדם אשר כל חייו הם קרבת ה' פנימית. הרב יעקב כהן
שאלה: שירות לאומי - דעת הרב אריאל: רציתי לדעת בעקבות מאמרו של הרב אליעזר מלמד בנושא השירות לאומי האם יש עניין לעיין שוב ביחס לשירות לאומי ומה דעת הרב על כך?
תשובה: לא קראתי את דבריו של הרב מלמד. בעקרון שנת התנדבות היא רעיון יפה אולם ביצועו מלווה בעיות. לדעתי השירות הלאומי התרחב מעבר לממדיו. בנות משרתות במקומות בעייתיים. יש בנות שתרומתן מעטה ונזקן מרובה. הלחץ החברתי שכל אחת תשרת ובפרט שנתיים הופך את ההתנדבות לחובה, המקבילה לשירות הצבאי שכולנו מתנגדים לו. יש להחזיר את ההתנדבות לממדיה הראויים. די בשנת התנדבות אחת ואם אין מקום מתאים אין מצוה לשרת.
שאלה: מוזיקה עם אלכוהול לאחר החורבן: שמעתי כי ישנה הלכה האוסרת שמיעת מוזיקה לאחר החורבן בכלל ובמקומות בהם מוגש אלכוהול בפרט. שאלותי הן: מה לגבי חתונה? ומה לגבי ארועי יום הסטודנט באוניברסיטה שם נמכרת שתיה חריפה, אך אני אישית אינני מתכוונת לגעת בה? וככלל, האם יש התייחסות הלכתית למופעים בסגנון יום הסטודנט, האם העובדה שתופענה שם נשים צריכה להשפיע על החלטתי (כבחורה) להגיע לשם?
תשובה: בדין שמיעת מוזיקה לאחר החורבן יש שתי שיטות. שיטת ה'שולחן-ערוך' והספרדים, שיש להמנע מכל שמיעת מוזיקה בשמחה שאינה שמחת-מצווה. הרמ"א והאשכנזים סוברים שהאיסור הוא רק לגבי מוזיקה המושמעת בבתי-מרזח ובמשתאות יין. לכן, אם הנך אשכנזיה ואינך מתכוונת לשתות שם, יש להקל ולהתיר לך להיות שם. אמנם, אם הצניעות לא תישמר שם והנך יכולה להמנע מלהשתתף באירועים אלו, עדיף שלא תשתתפי בהם.
שאלה: מנוף לנכה בשבת: אמי עברה אירוע מוחי קשה, מצבה הפיזי משותק. אינה מדברת ומואכלת בעזרת גסטרוסטום לא בולעת, וב"ה היא מתמצאת בסביבה ומבינה. כדי להעביר אותה מהמיטה למקלחת ולכסא גלגלים יש צורך לפחות בשני אנשים ובזהירות שלא להכאיב לה בגב ולא בטעות למשוך את הצנטר מהבטן. בימות השבוע גויה מטפלת בה ובשבת הגויה בחופש וקנינו מנוף חשמלי. האם מותר להשתמש בו בשבת?
תשובה: הפעלת מכשיר חשמלי שאין בו נורת להט, זהו איסור מדרבנן ולא איסור תורה. לכן נראה לומר שאמך נחשבת כחולה שאיסורי דרבנן נידחים מפניו, ויהיה מותר להשתמש במנוף חשמלי זה, בתנאי שלא תודלק בפעולתו נורת להט.
שאלה: קניית מתנה לאשתי שנמצאת באבל: אשתי אבלה על אביה לאחר השלושים בתוך השנה. האם מותר לי לקנות לה מתנה לכבוד החג?
תשובה: אסור לתת לאבל מתנות עד תום השנה, אבל תבטיח לה שתקנה לה כשתסיים את שנת האבל.
שאלה: איך הייתי צריך לנהוג?: השבוע אמא שלי חגגה יום הולדת והזמינה את כל המשפחה למסעדה. אני ואשתי הגענו קצת אחרי כולם, ואחרי שהשולחנות היו ערוכים גילנו שהמסעדה לא כשרה. אסרתי על אישתי לאכול שם וכמובן על עצמי אפילו סלטים שהיו מתובלנים. הדבר גרם למבוכה רבה ובעקבות כך אמא שלי גם לא אכלה למרות שרצתה מאוד. יש לציין שאישתי בהריון בחודשים מתקדמים. השאלה שלי האם גרמתי צער לאמא שלי ולאשתי, איך הייתי צריך לנהוג והאם נהגתי כמו שצריך?
תשובה: עשית מה שצריך לעשות על אף הצער שנגרם לאמך. כי אין לאכול שום דבר במסעדה שאין לה כשרות. אלא שיש ללמוד מזה להבא לברר מראש על הכשרות.
שאלה: אינטרנט משותף לנו ולשכנים: ראיתי בפסיקת הרב, שאם לשכן שלי יש אינטרנט אלחוטי, מותר לי להתחבר לאינטרנט הזה בבית שלי אם השכן שלי מסכים (בגלל האטת האינטרנט), למרות שרק הוא משלם לספקית האינטרנט. האם אותו הדין הוא ברשת מחשבים שאנחנו רוצים ליצור עם השכנים שלנו ע"י כבלים, כך שרק אחד מאתנו משלם לספקית האינטרנט ושנינו משתמשים באותו רוחב פס? לפי הידוע לי (לא בדקתי באופן רציני), אין איסור חוקי לעשות את זה, אך כמובן שחברות האינטרנט לא מרוצות מזה.
תשובה: אם אין איסור חוקי על כך, הדבר מותר.
שאלה: מעשר כספים מדמי אבטלה: כרגע אני לא עובדת, וחותמת אבטלה. האם יש צורך לעשר מהכסף שאני מקבלת מדמי האבטלה?
תשובה: אם דמי האבטלה מספיקים לך למחייתך ונשאר עוד קצת כסף 'מיותר', את צריכה להפריש מעשר כספים.
שאלה: כשרות כלים ומאכל במיקרוגל: היה לנו מיקרוגל והיינו מכניסים בתוכו בשר וחלב (לא ביחד) האם הכלים והאוכל כשרים?
תשובה: אם לא נוצרו אדים בזמן החימום שחזרו ונטפו לתוך הכלים בדיעבד הכלים והאוכל כשרים. הקפידו מכאן ואילך לחמם את האוכל בכלים סגורים כדי שלא ייוצרו אדים.
שאלה: שחיטת חב"ד: ידוע שחלק גדול מחסידי חב"ד נוהגים לאכול רק משחיטה של יהודי שלא נוגע בזקן, טובל כל יום ולומד חסידות פנימיות התורה, בטענה ששוחט חייב הרבה יראת שמים ואת זה משיגים על ידי לימוד חסידות. מה דעת שאר גדולי ישראל בעניין, האם הרב מכיר עוד גדולי ישראל שנהגו ככה? האם לדעת גדולי ישראל ניתן לסמוך על יראת שמים של אדם שלא לומד חסידות?
תשובה: היו שוחטים כשרים גם בתקופה בה לא היתה חסידות. בפוסקים שאני למדתי לא מוזכר תנאי זה, אלא שיהיה השוחט ירא שמים.
שאלה: אמירת דברים שבקדושה עם פיג מה: שאלתי את הרב לגבי אמירת שמע ישראל שעל המיטה עם פיג מה- שרוואל וחולצה קצרה (מעל המרפק) ופתוחה (שאינה מכסה את עצמות הצוואר). הרב ענה לי שמותר. רציתי לשאול האם מותר לומר כל דבר שבקדושה בצורה כזאת כגון ברכת המזון, וכן לימוד תורה האם מותר לי ללמוד ספרי קודש (כגון מסילת ישרים או חומש) עם פיג מה כזאת?
תשובה: ברכת המזון מחייבת בגד מלא ומכובד. לימוד תורה אינו מחייב בגד מלא.
שאלה: החיאת אנשים במקרה של צמח: האם יש להחיות אנשים אם יודעים שלאחר ההחייאה הם יהיו במצב צמח?
תשובה: לא.
שאלה: שיעור בופלים: האם על שתי ופלים מברכים ברכה אחרונה, או אין בכך שיעור ואז לא מברכים?
תשובה: אין בשתי ופלים שיעור ברכה אחרונה, ככלל הופלים מלאים שוקולד, ושיעור ברכה אחרונה בהם הוא גדול יותר, ניתן לראות את השיעור בספר וזאת הברכה עמוד 47. הרב אברהם פרל.
שאלה: פדיון הבן בליל ל"א: האם עדיף לעשות פדיון הבן בליל ל"א על אף שלא עברו על התינוק 30 יום מלאים (נולד ב-3:00 לפנות בוקר, ורוצים לעשות הפדיון כשבע שעות מוקדם יותר ב - 20:30), או עדיף להמתין עד יום ל"א עצמו אך לערוך את הפדיון לקראת הערב בסביבות השעה 18:00, ואז להפסיד מעלת "זריזין מקדימין למצוות"?
תשובה: כותב בעל 'ערוך-השולחן' שפדיון הבן נעשה לפי חישוב ימים, ולא לפי חישוב שעות. בנוסף, לכתחילה יש לערוך את פדיון הבן ביום, ולא בלילה. לכן, תקיימו את פדיון הבן ביום, ולא צריך לחשוש ל"זריזין מקדימין למצוות".
שאלה: יציאה לחו"ל לצורך קבלת אזרחות: האם מותר לצאת לארה"ב לצורך קבלת אזרחות אמריקאית לילדי (אשתי אזרחית ארה"ב). המטרה היא לקבל כל שנה כסף, מעין "ביטוח לאומי" עבור הילדים מממשלת ארה"ב. אציין כי זו חובה להביא את כל הילדים פעם אחת לארה"ב לפגישה עם נציג הרשויות?
תשובה: אם אתם צריכים את הכסף, הרי זה נחשב כלצורך פרנסה ומותר.
שאלה: מחילה על "צחוקים": האם צריך לבקש מחילה על הלבנות פנים וצחוקים על חברים שרגילים בכך כבר, והחברים כבר לא מקפידים על כך, אמנם זה מוריד מכבוד החברים באופן זמני אך לאחר כמה זמן קצר מאוד הם שוכחים מכך וממשיכים לדבר איתך כרגיל, האם צריך לבקש מהם מחילה בכל זאת?
תשובה: על חטאים שבין אדם לחבירו אין יום הכיפורים מכפר עד שירצה את חבירו. ורוב האנשים שצוחקים עליהם נפגעים אפילו אם הם אינם מראים זאת. אם חברך נפגע אין אתה יכול לחזור בתשובה עד שהוא יסלח לך. גם אם נראה לך שהוא שכח או אפילו הוא שכח באמת אתה צריך לפייסו עד שיסלח לך. (כמו שמפורט בשולחן ערוך אורח חיים סימן תרו סעיף א)
שאלה: צריך לכרוע בברכו?: מה הטעם שצריך לכרוע בברכו?
תשובה: בשולחן ערוך בדיני "ברכו" (אורח חיים סימן נז) לא כתוב שצריך לכרוע וכן דעת הגר"א. אולם הביאור הלכה (סימן קיג ד"ה "הכורע") כותב שמנהג ישראל לכרוע ויש סמך לדבר מדברי הימים (א פרק כט כ) "ויאמר דויד לכל הקהל ברכו נא את ה' אלקיכם ויברכו כל הקהל לה' אלקי אבתיהם ויקדו וישתחוו לה' ולמלך". וכן דעת הערוך השולחן, שיש לכרוע מעט ב"ברכו" שלפני ברכות קריאת שמע. שאלתי רב חשוב מה הטעם למנהג לכרוע והשיב שאינו מכיר טעם אלא זהו מנהג שהתפשט בקהילות ישראל.
שאלה: טעות בטעמים בקריאה בתורה: אם אדם קרא בפסוק מסוים את הטעם "תביר" בהפסקה יותר גדולה מה"טפכא", כמו בפסוק "שלשה וחמשים אלף, וארבע מאות" (דהיינו 35,400 וקרא במקום זה "שלשה וחמשים, אלף וארבע מאות", דהיינו 1435), האם הציבור יצא ידי חובה בקריאה זו?
תשובה: הכלל הוא שאם זה משנה את המשמעות, צריך לחזור. אלא שלכאורה לא יצטרך לחזור, משום שלא נראה שהציבור יטעה בהבנת הדברים ומשמעותם, מפני שכיום אנשים לא בקיאים בזה וגם יושבים בשעת הקריאה עם חומשים, והבינו את המשמעות האמיתית.
שאלה: הפסק לקדיש בנשמת כל חי: אם אני נמצא בנשמת כל חי, האם מותר לי לענות לקדיש וברכו?
תשובה: בין ברוך שאמר לישתבח מותר לענות לקדיש וגם לברכו. הרב יאיר פרייליך.
שאלה: מעשר לשיפוץ בית ספר: ביקשו מבית הספר הדתי שילדי לומדים בו תרומה לשיפוץ. האם אני יכול להוריד זאת מכספי מעשר?
תשובה: מכיוון שזה צורכי רבים, ומן הסתם יש הורים שקשה להם לתרום לצורך זה, הרי שזה נחשב לצדקה ואפשר לתרום מכספי מעשר.
שאלה: שכחתי לברך בורא נפשות: אם שתיתי מים בכמות שמחייבת ברכה אחרונה ושכחתי לברך. ואז רציתי שוב לשתות מים, ונזכרתי אז שלא ברכתי ברכה אחרונה, האם אני צריך לברך שהכל פעם נוספת, וכן מה שיעור הזמן שעדיין יכול לברך בורא נפשות?
תשובה: לגבי השאלה הראשונה ששאלת, נראה שכיון שבשעה שבירכת ברכת שהכל לא חשבת לשתות עוד, לכן יש לברך שוב בפעם הבאה כשתרצה לשתות, עיין בשו"ע סימן ר"ו סעיף ה'. ולגב שיעור הזמן שאפשר לברך בורא נפשות רבות, עיין בשו"ע (סימן קפ"ד ס"ה) שכל זמן שלא מרגיש צמא מחמת השתיה הקודמת, עדיין יכול לברך ברכת בורא נפשות, אבל אם מרגיש צמא, אינו יכול לברך בורא נפשות, עיין בכף החיים סימן קפ"ד ס"ק כ"ט.
שאלה: הפסק באמצע סעודה?: אם באמצע סעודה על לחם, נכנסתי לשרותים, מה יהיה דיני כאשר אני אחזור לשלחן לגבי הברכות?
תשובה: עליך ליטול שוב ידים.
שאלה: השתתפות בגירוש - פשע מוסרי?: הרב כתב שמי שהשתתף בגירוש עשה פשע מוסרי. אם האדם שעשה זאת מאמין שזה צעד שצריך לעשות (או לפחות ציית לפקודות מפקדיו) למה זה נקרא פשע מוסרי, הרי זה פיתרון לגטימי לפנות אזרחים מבתיהם כדי לקבוע את גבולות המדינה. (ודאי שאפשר להתוכח על נכונות הצעד הזה,אך למה להגדירו כפשע?)
תשובה: עקירת אנשים נשים וטף מבתיהם ולנשלם מפרנסתם ללא קורת גג לראשם וללא חלופה הולמת להם ולקהילותיהם היא עוול מוסרי. ומי שעשה זאת חייב לפחות לבקש מהם סליחה ומחילה. בפרט כשהוכח שהמצב הבטחוני רק הורע. הותרה הרצועה ברצועה ורק בנס לא נפגעים ילדים בשדרות.
שאלה: לצאת עם מישהו בהליכי גירושין: אני רווקה בת 30 ורציתי לדעת אם מותר לי לצאת עם מישהו נשוי שהוא בהליכי גירושין ולא בקשר בכלל עם אשתו. הוא גר בנפרד מאשתו כחצי שנה ומחכה לדיון בעניין הרכוש שלהם. כרגע אנחנו בקשר טלפוני בלבד כי אני מפחדת שאולי אסור לי להיפגש אתו. התפתח בינינו קשר מאד קרוב ועמוק והייתי רוצה לדעת אם אני יכולה להתחיל להיפגש אתו?
תשובה: אין זה נכון ליצור קשר ולהפגש אם אדם נשוי כל עוד שלא התגרש. זאת ועוד תהליך וגרושין יכול להמשך שנים רבות הוא לא תלוי רק בו אלא גם באשתו. ועל כן אדרבא דוקא המנעות מצידך להמשיך את הקשר עד שהוא יתגרש יכריח אותו לזרז את ההליכים.
שאלה: ביכורים בזמן הזה: האם יש חובה לסמן "אשכול שביכר" משום "מהרה יבנה בית המקדש"? אם כן, האם החובה היא גם בגינה (לא גידול מסחרי), ואם לא, מה נעשה אם יבוא היום המשיח ונצטרך להביא ביכורים?
תשובה: אין כיום חובת ביכורים, ולא שמענו על מי שנוהג בכך.
שאלה: איך מרגישים את התפילה?: איך אני יכול לצאת מהתפילה בהרגשה שעבדתי את ה והתאמצתי, מה אני צריך לעשות לפני התפילה ובתוך התפילה, כדי שזה יהיה כמו הגרעין ופריו ממש?
תשובה: כפי שכתבת התפילה היא עבודה ואין בה קיצורי דרך. זה ענין של לימוד ענין התפילה ולאחר מכן עבודת הלב והרגש. "וידעת היום והשבות אל לבבך". בכדי להרגיש את התפלה צריך להרגיש את נחיצותה. לפני כל תפילה אדם יצייר את החיים ללא סיעתא דשמיא. האדם יצייר את החיים, ללא תוכן ללא עזרה והצלחה ללא כשרונות. שום דבר לא מובן מאליו. צריך להרגיש איך ללא הקב"ה וללא בקשה ממנו בעצם אנו ריקים ועלולים לאבד הכל. ואף אם אנו מבחינה טבעית מרגישים טוב הטבע הוא מוגבל ללא תוכן עצמי. התפלה צריכה להיות מענה נפשי לצמאון שבא לנו לאחר התבוננות בריקנות ובאומללות שיש בחיים ללא קשר עם הקב"ה.
שאלה: דברים שהוקדשו לבית הכנסת: א. אבקש לדעת את ההבדל בין הקדש, לקודש, והאם מדובר בדברים קבועים ו או גם מטלטלין? ב. תרומה לבית כנסת, האם מותר ובאיזו דרך אפשר להחליף חדש בישן, ולאו דוקא מדובר דברים שבלו, מה עושים עם הישן והאם יש דברים שבשום פנים אי אפשר להוציא מבית הכנסת?
תשובה: א. שני מושגים אלו אמנם נשמעים דומים בצלילם, אך הינם שני מושגים שונים לחלוטין. המושג הקדש מורה על רכוש השייך לבית המקדש, וכל דבר שנכלל בגדר הקדש אסור בהנאה, והנהנה ממנו נקרא מועל ברכוש שמים. והמושג קודש מורה על כל דבר שתשמישו בקדושה כמו ספרי קודש או ארון קודש וכדו', ואין לו קשר לבית המקדש (רק יש להעיר שיש מקום בבית המקדש הנקרא קודש, "להבדיל בין קדש ובין קדש הקדשים"). עיין רמב"ם פרק ה' מהלכות מעילה הלכה א'. ב. נראה שמותר להחליף כל דבר בבית הכנסת, אם עושים כן להידור מצוה ולכבוד בית הכנסת. וכמו שפסק מרן הבן איש חי שנה ראשונה (פרשת לך לך סק"ז) שמות להחליף חוטי ציצית ישנים בחוטים חדשים להידור וחיבוב מצוה. ולגבי מה עושים עם הישן, הדבר תלוי באיזה דבר מדובר: אם מדובר בתשמיש קדושה כגון תיק של ס"ת או של תפילין ורצועות התפילין וכדו', יש בהן קדושה וצריך לגונזן. עיין בשו"ע סימן קנ"ד סעיף ג'. ואם מדובר בתשמיש מצוה, כגון חוטי הציצית כשאינם מחוברים עוד לטלית וכן סוכה, לולב, שופר וכדו' לדעת השו"ע (סימן כ"א סעיף א') אין בהם קדושה ומותר אפילו לזורקן. ולדעת הרמ"א שם צריך לגונזן. לכן יש לבדוק בכל דבר ודבר את גדרו ורק אחר כך לקבוע את דינו.
שאלה: מי מוסמך לפסוק הלכה בדורנו?: מי רשאי לפסוק הלכה, ומי בדורנו מוסמך לפסוק הלכה?
תשובה: רבנים שנבחנו וקיבלו הסמכה לרבנות או הסכמה מרבנים מפורסמים, הם ראויים לפסוק הלכה בישראל. אמנם, יש גדולי תורה שלא נבחנו, אבל אין חולק על יכולתם לפסוק הלכה.
שאלה: אגודת "בני ברוך": בימים האחרונים מופץ בישיבות ההסדר הספר שני המאורות הגדולים של ד"ר מיכאל לייטמן העומד בראש הארגון "בני ברוך". מכוון שככל הידוע לי יש עם תנועה זו בעיות לא פשוטות (בין היתר יד לאחים מונים אותם בין הכתות הפעילות בארץ), תמהתי כשראיתי את הסכמתו של הרב לספר?
תשובה: הוטעינו ע"י ד"ר לייטמן שמסר לנו ספר תמים לכאורה שבו לא ראינו פגם. לא ידענו שהוא עומד בראש כת בעייתית. לכשנודעו לנו כוונותיו החלטנו לחזור בנו מהסכמותינו. עתה גם נוכחנו לדעת שבפרק האחרון יש רעיונות מסולפים ביחס ללימוד התורה בימינו. בקרוב תפורסם הודעתנו.
שאלה: שתילת ירקות לצד עצי פרי וצמחי תבלין: יש לי גינה ביתית, בה שתלנו עצי לימון, רימון, תפוז, שסק ותאנה. במקביל יש בה גם עשבי תבלין: נענע, מרווה רפואית, שיבה, לואיזה, עשב לימון ועוד. לפני מספר ימים שתלתי בגינה גם זרעי אבטיח ומלון, אבל אמרו לי שאסור לערבב בין פירות לירקות. האמת היא שיש כמטר וחצי בין אחרון העצים לבין הפינה האורגנית (שם נשתלו הירקות ושם נמצאים צמחי התבלין). האם יש בכך בעיה?
תשובה: וברכת ד' מכיוון שיש מרחק של 1.5 מטר בין העצים והירקות אין כל בעיה הלכתית. אלא שיש להקפיד שיש מרחקים מסודרים בירקות עצמם, דהיינו בין הנענע, אבטיח ומלון. כמו כן אין איסור בין פירות וירקות שונים ובלבד שתהא הרחקה ראויה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: בעיות באתר ערוץ 7: רציתי לשאול איך אתר האינטרנט של ערוץ 7 פועל עד כניסת שבת ומיד לאחריה. כמובן שאין בעייה הלכתית כאן אבל המסר לדעתי לילדינו הוא לא טוב. ראיתי בערב פסח מבזקים כמעט עד כניסת החג, גם בחגים אחרים, וכמו שכתבתי בערבי שבתות. וכן לילדים שלי נאלצתי לשנות את דף הבית מערוץ 7 לדף אחר. בשנה האחרונה התחילו להופיע כתבות שלא היו בעבר, כמו על אלימות תמונות נשים וכדומה?
תשובה: את המבזקים בערב שבת עורכים בני תורה, והם מפסיקים כשעה ויותר לפני כניסת השבת. וכן במוצאי שבת התחלת המבזקים לאחר צאת השבת לכולי עלמא. הסיבה לכך שיש מבזקים עד קרוב לשבת כדי שאנשים המעונינים לדעת אם יש חדשות ידעו שאפשר להשאר באתר זה ולא יזדקקו לאתרים אחרים לא רצויים. על שאר הערותיך. ב"ה האתר של ערוץ שבע מנוהל בידי אנשים יראי שמים היודעים לשמור על כל ההלכות.
שאלה: מענה אוטומטי בפלאפון בשבת: האם מותר לענות לפלאפון בשבת, בתנאים הבאים: א.המענה הוא אוטומטי ללא מגע יד אדם, לאחר 5 שניות. ב. המענה הוא על רמקול, ולכן איני מתקרב לפלאפון (לפחות 5 מ ). ג. איני מכבה את הפלאפון בסוף השיחה. הדבר חשוב למקרי פיקוח-נפש, או פעילות מבצעית בשבת, או בתי חולים וכדומה.
תשובה: אם יש סבירות שיקראו למישהו בשעת חירום, הרי שאפשר לענות לפלאפון בצורה זו.
שאלה: כריכות על אצבע בתפילין: יש לי אצבע (המרכזית ביד שמאל) שיש בה נפיחות, והלחץ של כריכת התפילין עליה מכאיב לי. מה לעשות?
תשובה: הכריכה על האצבע הזאת אינה לעיכובא, ולכן אל תכרוך עליה.
שאלה: חסימת כבישים לעצירת הגירוש - עכשיו?: הרב נשאל האם לחסום כבישים ע"מ להראות לממשלה שהגירוש המתוכנן ( התכנסות בלשונם) לא יעבור בקלות ושאנו נחושים להאבק נגדו. לדעתי השאלה כעת רלוונטית הרבה יותר משום שרה"מ התחיל כבר לתכנן (ע"י מפגשים בחו"ל ועוד) את גירושם של כמאה אלף יהודים מכמאה ישובים, לבד מפינוי המאחזים והשלמת הגדר בתוך פרק זמן של שנה וחצי מקסימום. האם עקב כך יש להתחיל בחסימות כבישים ולא לחכות עד שהבולדוזרים יגיעו?
תשובה: אכן יש לפעול כבר עכשו על מנת למנוע את המגמות הרעות הללו. אך את דרך המאבק צריכים לתכנן אנשי המעשה. על כל פנים בשעתו סברו אנשי משפט שחסימת כבישים בהפגנה אף שאינה חוקית היא דמוקרטית.