LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שירת בנות בשולחן שבת: ברצוני לדעת מה הדין בסעודת שבת כאשר הישיבה נפרדת (כגון בסניף), האם מותר לבנות לשיר? ואם לא האם עלי להמנע מלהשתתף בסעודה כזו אם אני יודע שהן ישירו?
תשובה: שאלתך תלויה בשאלה הכללית של חברה מעורבת. הדבר תלוי בתנאים של כל מקום ומקום ושל כל אדם ואדם. הרב וינברג התיר חברה מעורבת, וממילא גם שירי קודש, במקום שיש חשש שבלעדיה הנוער יידרדר לחברה אחרת ויתנתק מקיום תורה ומצוות. עליך לברר היטב בתנאי מקומך, מה תהיה האלטרנטיבה אם תבוטל המסגרת המעורבת? שה' ינחה אותך העצה טובה.
שאלה: ראשית חכמה: האם כדאי ללמוד את הספר ראשית חכמה מצד אחד אני ממש נהנה ללמוד אותו ומרגיש שזה פועל עלי. מצד שני זה ספר שיש בו הרבה קבלה ואולי אני סתם לא מבין מה שכתוב בעומק הדברים וזה סתם ביטול תורה.
תשובה: אם אתה חושב שספר ראשית חכמה מקדם אותך לטובה כדאי להמשיך ללמוד בו.
שאלה: תיקון כתובה: כתובה שנכתב בה המקום- "תל אביב" ולא נכתב "תל אביב-יפו" מה דינה? ובכלל, האם ניתן לתקן טעות במקום?
תשובה: ראשית, אין חיוב לדקדק בכתובה כמו בגט, ולדוגמא: בגט אין די לכתוב את שם העיר ויש להוסיף האם העיר מסתפקת ממי נהר וממי בארות או שהיא יושבת ליד הים. ולא מצאנו זהירות זו בכתובה. שנית, השם תל-אביב יפו היה ביסודו שם בעל משמעות משרדית אחרי שאיחדו את שתי העיריות לעירייה אחת, ובאמת שמה העיקרי של העיר תל-אביב וכך כינויה רגיל לפי כל האנשים שהם מזכירים את תל-אביב ולא תל-אביב יפו. יתכן ואם מקום החתונה היה ביפו אז יש מקום לברור אם נכתב השם תל-אביב בלבד, אבל אם מקום כתיבת הכתובה היה בת-אביב אין צורך להקפיד על התוספת יפו. ובנוגע לתיקון טעות בכתובה, אם התיקון נעשה על ידי הרב המקדש בחתימת שני העדים שחתמו על הכתובה, יש להקל בזה ובתנאי שיבהירו את ענין התיקון בשורה נוספת בסוף הכתובה ויחתמו עליה הרב והעדים, אולם מאוחר יותר אין לתקן את הכתובה ואם נמצאה בה טעות חמורה יש צורך בהכנת כתובה חדשה ואין די בתיקון במקום.
שאלה: פת עכו"ם: האם במושג "פת עכו"ם" יש לכלול גם מיני מאפה (עוגיות,עוגות,וכד ) או שמדובר רק על לחם?
תשובה: בפשטות פת עכו"ם כוללת כל מיני דברי מאפה שעיקרן בצק כגון: בורקס, פיצה וכד'. (להוציא דברי מאכל שיש בהם קמח אך אין עיקרן בצק).
שאלה: פיצוי לפועל שנותר מחוסר עבודה: אנו אנשי מכירות אשר משכורתינו משולמת באחוזים מסוימים מכל עסקה אותה אנו סוגרים. לפני מספר חודשים ארעה תקלה מסוימת במקום העבודה-אשר לא תלויה באנשי המכירות-ובעקבותיה נבצר מאיתנו לסגור עסקאות.יש לציין כי למרות התקלה המשכנו לבוא לעבודה מדי יום. האם על מקום העבודה לשלם לאנשי המכירות על הנזק הרב שנגרם להם?
תשובה: לא ברור משאלתכם אם הייתם קבלנים או שכירים. מהופעתכם לעבודה משמע שהייתם שכירים וא"כ מגיע לכם שכר. אם הייתם קבלנים צריך לברר מה היתה סיבת התקלה.
שאלה: לשאול רב אישית או לזכות את הרבים באינטרנט?: האם כשיש לי שאלה לשאול, והיא אינה עמוסה בפרטים אישיים שיכולים לגרום שינוי משמעותי, עדיף לשאול אותה בצורה ציבורית (כגון דרך אתר זה) בבחינת זיכוי הרבים וכד, או שאין זה משנה ויש אותה עדיפות לשאול באופן אישי?
תשובה: ככלל עדיף לשאול באופן אישי, כך השאלה מנוסחת מדויק יותר. וכשאפשר, עדיף שכל אדם ישאל את רבו שמכיר אותו היטב.
שאלה: צניעות בבית: בשאלה קודמת שהרב ענה עליה הוא חילק בענין לבישת מכנסיים לבנות בבית ומחוצה לו. למה צריך להיות חילוק כזה? האם אין חיוב צניעות גם בבית, בתוך המשפחה? האם אין ענין של צניעות גם כשאדם נמצא לבד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לבישת מכנסיים רחבים"
תשובה: כוונתי שמותר ללבוש פיג'מת מכנסיים, אבל אין ראוי להסתובב כך בבית אפילו בין בני המשפחה. וכשיש אורחים אסור. אבל בתוך חדרה, אין בעייה, מפני שאין כאן בעיית צניעות של גילוי ערווה, אלא רק בבגד שאין צנוע להראות בו בפני אחרים. עוד בנושא צניעות בנות בבית מהרב יעקב אריאל.
שאלה: קנין קטן במשחקים: האם יש בעיה הלכתית של קטן שקונה ואינו מקנה במשחקים ביניהם כשיש דברים שעוברים מאחד לשני, לדוגמה גולות? האם יש צד נוסף לענין כאשר מדובר בילד שהוא כבר בר מצווה שמשחק עם קטנים יותר? תומ"ר
תשובה: קטן שיש לו הורים אינו בר קנין אלא בהסכמת הוריו. אם אתה משער שהוריו מסכימים למשחק מותר לשחק אתו.
שאלה: שותפות בחברה מחללת שבת: מהי ההלכה בקשר לחברות טלפון בשבת, יש היום בחו"ל אפשרות להקים חברות טלפון פרטיות שמוכרות שיחות חוץ ובינלאומי וגם כרטיסי חיוג, מה דינן בשבת כאשר פה העסק בעצם ממש פועל בשבת, ברגע שהלקוח מחייג נמכרת השיחה ונעשה החיוב בשבת, וגם יש עניין של לפני עוור, כאשר לקוח יהודי משתמש בשירותי החברה בשבת. ויותר מזה לא הכל אוטומאטי מכיון ששרותים חיוניים כמו טלפון חייבים להחזיק עובדים שישגיחו על הציוד והמכונות 24שעות ביממה כולל שבת.
תשובה: יש איסור להרויח ממלאכת שבת, גם כאשר לא נעשית שום מלאכה. הפתרון לכך שותפות עם גוי כשהגוי מרויח את שכר השבת. באשר ללקוחות יהודים, בחו"ל הרוב הם נוכרים ואין אנו אחראים ליהודי בודד שעלול גם הוא להשתמש בשרות בשבת. השותפות עם הנוכרי צריכה לכלול בתוכה גם את האחריות לתקן כל תקלה בשבת על ידו ועל חשבונו.
שאלה: נתינת מחמאה- האם יש בזה "לפני עור"? : לכבוד הרב. מה דעת הרב בענין: האם יש איסור לתת מחמאה לחבר, הרי אני עלול להכשיל אותו "בלפני עור", שכן, אני עלול לפתח בו את מידת הגאוה? מהי ההדרכה שיש בענין הזה?
תשובה: מחמאה סבירה ללא הגזמה מיותרת רצויה. עלינו לפרגן לרעינו. הדבר מעודד אותם להמשיך במעשיהם הטובים ונוסך בהם בטחון עצמי. ומכיון שהדבר רצוי אין מקום לחשש שמא הוא עלול לגרום לחבר לעבור על מידת הגאוה.כי גם אם החבר יעבור על כך אין הקולר תלוי במפרגן. בכל זאת בכדי למנוע גאוה כדאי להוסיף גם כמה מילים של בקורת קונסטרוקטיבית.
שאלה: מותר ללמוד פרק נג בישעיה?: מדוע פרק "ישעיה" נג נחשב ל "פרק האסור" בבתי הכנסת ובכלל?
תשובה: לא ידוע לי שפרק זה "אסור". אני משער שהיו שחששו ללומדו בגלל הפרשנות הנוצרית שזייפה פרק זה וייחסה אותו לאותו האיש. אך יש מקום לומר שאדרבה, יש ללמדו כהוגן ולהפריך את כל טענותיהם השקריות. כפי שעשו הכוזרי הרד"ק האברבנאל ועוד.
שאלה: המשיח- אדם או ישות רוחנית? : לי ולמכרי הייתה מחלוקת על עניין "בוא המשיח". אני טענתי שהמשיח לא חייב לבוא אלינו בצורה רוחנית (.מהשמיים.), המשיח יכול להיות בן-אדם "רגיל", שהוא שליח אלוהים, והוא בא לגאול את עם ישראל, להחזירנו בתשובה ולהצילנו. חברי טענו שהמשיח הוא יישות רוחנית ועליונה. כמובן שכל חיי האמנתי במשיח כרוח עליונה, אך רק עלתה בראשי השערה זו. אני מניח שאני יכול להיות טועה. האם תוכל לעזור לי בבעייתי במחלוקת זו?
תשובה: הרמב"ם אומר שהמשיח יהיה בן אדם בשר ודם מצאצאי בית דוד והאמונה בבואו היא אחד מעיקרי האמונה. מה לעשות עם מישהו שטוען שהוא המשיח? האם הרבי הוא המשיח? היחס למאמינים שהרבי הוא המשיח.
שאלה: אינטרנט במוצאי שבת: האם יש צד איסור לאדם הנמצא בא"י במוצאי שבת להתחבר למחשב שנמצא בחו"ל כאשר שם עדיין שבת ולבצע בו פעולות שונות, הוא הדין להתקשר למשיבון שנמצא בחו"ל ולהקליט בו הודעה או שליחת פקס לחו"ל כאשר שם עדיין שבת.
תשובה: אם קולט ההודעה הוא יהודי ויש חשש שהדבר יגרום לו לחלל שבת - אסור. אך אם אין חשש כזה - מותר.
שאלה: שינוי ממנהג ההורים בהמתנה לאחר אכילת בשר : במשפחתנו נהוג לחכות שלוש שעות בין בשר לחלב, אך אני רוצה ללכת כדין המחמירים ולחכות שש שעות. אמי כועסת עליי בגלל זה ומתנגדת בחריפות. מה עליי לעשות?
תשובה: חשוב מאוד לנהוג כמנהגי ההורים כל זמן שהינך סמוך על שולחנם וכעצה כללית בכל ענייני החומרות וההידורים - מומלץ לעשות זאת בנועם ובהסבר ולא על ידי הפעלת לחץ כלפי ההורים.
שאלה: איסור נשק לבנות: שמעתי שעל הבנות אשר רוצות להתגייס לצבא חל איסור להחזיק נשק. מדוע?
תשובה: נאמר בתורה לא יהיה כלי גבר על אישה ותרגם האונקלוס שכידוע דבריו הם מפי ר' יהושע בן חנינא ור' אליעזר הגדול, שאין לאישה לשאת כלי נשק עליה כי זהו דרכם של הגברים. וכך פירשו איסור זה רש"י והרמב"ן והרמב"ם שמטרת החלפת הבגדים או התפקידים בין איש לאישה עינינה להביא לתערובת של אנשים ונשים כדי להגיע לפריצות באיסורי עריות. יש מפרשים שזו הסיבה שיעל הרגה את סיסרא במקבת ולא בחרב כדי להימנע מאיסור נשיאת נשק. אמנם יש לדעת כי במקרה סכנה שיש בהם פיקוח נפש, כמו אישה שנוסעת בדרכים מסוכנות או גרה בישוב ספר, כיון שפיקוח נפש דוחה את כל המצוות כולן חוץ משלושה במקרים הנ"ל מותר לה להשתמש בנשק לשם הצלת נפשות. בדרך כלל בנות המתגייסות לצבא אינן עושות זאת כיון שהם גרות בישובי ספר אלא מתוך סיבות חברתיות או רצון לעזור לעם, וידוע כי ישנם דרכים רבות של התנדבות (כגון: שרות לאומי) לעזור לעם ישראל שאינן כרוכות בשום איסור, ועל כן רוב גדולי ישראל בימינו אסרו על בנות להתגייס לצבא כדי שלא יגיעו למכשולים וכן כדי שלא יכשילו אחרים. ויהי רצון שנזכה לימים בהם תמלא הארץ דעה ואותם הימים לא נצטרך גם אנו הגברים להחזיק בכלי נשק כדברה הנביא: "וכיתתו חרבותם לאיתים, וחניתותיהם למזמרות". לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: ישיבה בין בנים ובנות: נודע לי שלבנות אסור לשבת בין שני בנים. מדוע? ואם כך, האם גם לבנים אסור לשבת בין שתי בנות? בכבוד רב
תשובה: צדקת בזה שהאיסור הוא כפול, אין לבת לשבת בין שני בנים ולא לבן בין שתי בנות. הסיבה לכך היא הרחקה מיצר הרע של עריות שהוא חמור וחזק מאוד ואין בכוחו של האדם הנתון במצב כזה כשהוא מוקף משני עבריו עם בני המין השני להימלט ממנו. אמנם לכתחילה יש להיזהר גם מישיבה של בן ליד בת, אך במקרים של אילוץ אם אפשר להיזהר ממגע גופני כלשהו אפשר להקל אך אין להקל בישיבה בין מין אחד כאשר שני בין המין השני משני עבריו. כבר ידוע כי כתב רש"י שכל מקום שיש זהירות מעריות שם מתגלה הקדושה לעם ישראל שנתקדש ביציאתו ממצרים ומתן תורה ועתיד כל העולם מונח על כתפיו ראוי ביותר לשמור על קדושתו ולהתרחק מכל כיעור ומן הדומה לכיעור.
שאלה: עירוב ע"י צורת הפתח: כאשר ישנו מקום בית סאתיים זרעים ורוצים להקיף העיר בצורות הפתח, האם מספיק להקיף את אותו בית סאתיים בצורת הפתח לעצמו או שצריך להקיפו בגדר ממש?
תשובה: ניתן להקיף את אותו בית סאתיים ע"י צורת הפתח.
שאלה: תשובה למי שלא הניח יום אחד תפילין: אני מקפיד להניח תפילין כל יום, אבל לעיתים רחוקות קורה שאני שוכח. האם ניתן לכפר על כך?
תשובה: במסכת ראש השנה לקראת סוף הפרק נאמר על פושעי ישראל בגופם שהם נענשים עונש קשה לאחר מיתתן. על שאלת הגמרא מהי הגדרת פושעי ישראל בגופם נאמרו תשובות אחדות, אחת מהן: "קרקפתא דלא מנח תפילין", כלומר מי שלא מניח תפילין מוגדר כפושע ישראל בגופו. משמעות הדברים היא שקדושת ישראל דורשת ביטוי גם על ידי הגוף, והיא מקבלת את השלמתה על ידי הנחת תפילין ובמיוחד תפילין של ראש. כאשר יהודי מתעלם מכך הרי הוא גורם פשע כלפי גופו. כמה פעמים ייחסר ממעשה זה כדי שיהא ראוי להגדרה זו של פושע ישראל בגופו? נחלקו הדעות בין הראשונים: לדעת התוספות מדובר במי שלא הניח תפילין אפילו פעם בימי חייו. אולם ברא"ש מובאת דעה נוספת שאפילו מי שלא הניח יום אחד הוא בכלל מי שנאמרו עליהם אותם הדברים החמורים. אמנם, מוסיף הרא"ש (אין לי ספר לני, נדמה לי בשם ר"ת) שמדובר כאשר אי הנחת התפילין מקורה מתוך זלזול המצוה וביזוי התפילין אבל אם הסיבה קשורה למצב גופני שאינו נקי או סיבה דומה אין הוא בכלל פושעי ישראל בגופם. מה הדין במקרה שלך, כאשר ברור לנו שאין זה מתוך ביזוי אם כי מצד שני אין זה קשור לאונס?! ניתן לומר בהסתמך על דעת התוספות שמאמר הגמרא נקבע רק על מי שלא הניח תפילין כל ימי חייו ובהתחשב בדעת הרא"ש שאין זה חמור עד כדי כך אולם בוודאי יש בזה ביטול מצות עשה מהחמורות ביותר ששקולה ככל התורה כולה, כדברי הגמרא במסכת קידשוין על הפסוק: "והיה לאות על ידך. למען תהיה תורת ה' בפיך", הוקשה כל התורה כולה לתפילין. מתוך כך וודאי שצריך לאזור אומץ שלא לבטל אפילו יום אחד, ומה שנוגע לימים שעברו נאמר בסוף מסכת יומא, כי מי שביטל מצוות עשה וקיבל עליו לשוב בתשובה ולקיים מכאן ואילך לא זז משם עד שמוחלין לו. "והוא רחום יכפר עוון", ויהי רצון שתזכה לקיים מצוה כמאמרה.
שאלה: מסיק זיתי נוכרים: האם מותר למסוק וליטול את זיתיהם של הערבים הסמוכים לגדרות הישובים? לפי הוראות הבטחון יש למנוע את התקרבותם של הנוכרים לגדרות הישוב.
תשובה: גם אם אסור לנוכרים להתקרב לישוב, הזיתים הם עדיין שלהם והמוסקם לעצמו עובר על איסור גזל. כידוע גזל הנוכרי אסור מהתורה ויש בו גם חילול ה'! לפיכך אין למנוע מישראלים או פועלים שאין בהם חשש סכנה לישוב למסוק את הזיתים עבור הנוכרים. וק"ו שאין היתר לחלל שבת עבור כך.
שאלה: המתת חסד לאור המקורות: לכבוד הרב דוד חי הכהן שליט"א האם מותר לעשות המתת חסד לפי התורה ולפי ההיגיון?
תשובה: כדאי לעיין בספרות האחרונים העוסקת ברפואה על פי ההלכה, בניהם בכתבי העת "אסיא" ובשותי"ם: ציץ אליעזר של הרב ולדנברג ובנשמת אברהם ועוד. בכל אופן אכתוב קצת מקורות שעולים בזכרוני בלי עיון ובספרות הנחוצה. ראשית, מסופר בספר שמואל ב' פרק א' על הנער שהרג את שאול כאשר שאול היה במצב של שבץ ועל פי מה שנאמר שם בפסוקים ט'-י': "ואעמוד עליו ואמתתהו כי ידעתי כי לא יחיה אחרי נפלו", אם כן מוכח שהיתה כאן המתה מתוך חסד, של אדם גוסס שבין כך היה מת במוקדם או במאוחר. בתגובה מצווה דוד ציוה לאחד מהנערים להורגו במילים: "דמך על ראשך כי פיך ענה בך לאמר אנכי מותתי את משיח ה'" (פסוק טז). ומכאן מקרא מפורש שהמתה כזאת נחשבת לרצח לכל דבר. ובמסכת שבת (דף קנא ע"ב) נאמר במשנה: "המעצים עם יציאת הנפש (- מי שעוצם את עיניו של הגוסס) הרי זה שופך דמים!", ובגמרא: "תנו רבנן: המעצמו עם יציאת הנפש הרי זה שופך דמים, משל לנר שכבה והולכת (תהליך של כביה) אדם מניח אצבעו עליה מיד כבתה". ומכאן שלדעת הגמרא כמו בסיפור עם דוד ושאול, המתה כזו נחשבת לשפיכות דמים לכל דבר. וכן מסופר במסכת עבודה זרה על ר' חנינא בן תרדיון שהבעירו אש מסביבו והניחו ספוגים של צמר לחים במים כדי לעכב את מותו ולהרבות את ייסוריו. תלמידיו שראו בצערו הציעו לו לפתוח את פיו כדי שתכנס בו האש ויפטר מיד, ענה להם ר' חנינא בן תרדיון כי מוטב שיטול את נשמתו מי שנתנה ולא ישלח הוא יד בעצמו. לעומת זאת מצאנו במסכת כתובות (קד ע"א) בתיאור פטירתו של ר' יהודה הנשיא את הדברים הבאים: "ראתה שפחתו של רבי שהוא מצטער מאד ותפילתם של החכמים מעכבת את פטירתו זרקה כד לארץ בתוך הרעש שנעשה שתקו החכמים בתפילה ונפטר רבי". ומכאן שבשעת צער גדול ניתן לאפשר בדרך עקיפה את הפסקת חיי הגוף בתנאי שאין זה נעשה במיישרים בקשר עם החולה. וכן כתב הרמב"ם בהלכות רוצח פרק ב' הלכה ז', כי ההורג את החולה הנוטה למות ואפילו הרג את הגוסס- נהרג עליו. ואפילו אם ביקש החולה שיפגעו בו נאמר במסכת בבא קמא (צב ע"א) :" האומר סמא את עיני קטע את ידי שבר את רגלי- חייב, ואפילו אם אמר על מנת לפטור- חייב". עד כאן ראשי פרקים ויש לעיין עוד בתשובות הראשונים והאחרונים. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א.
שאלה: בעיית חרקים בפירות יבשים: לא מזמן קראתי מאמר של רב מסויים, שטוען שברוב הפירות המיובשים (משמשים, שזיפים וכו ) יש חרקים באחוזים גבוהים מאוד, ולכן אין כלל לאכלם. האם יש באמת לחשוש לכך, או שאפשר לאכלם תו"כ הסתמכות על בדיקה שטחית של העין בלבד? או שמא צריך לבדוק באופן מסויים?
תשובה: פירות מיובשים המיובאים מחו"ל נמשכים לעיתים בשומן מן החי ואז אין לאוכלם. ניתן לבדוק זאת בקלות - יש להכניס את הפירות לכוס עם מים חמים ולהמתין מספר דקות - אם צפה שמנונית ע"ג המים פירושו של דבר שהפירות משוכים ואין לאוכלם. לכן ראוי לקנות פירות מיובשים עם כשרות. לגבי תולעים אין השגחת הבדצ"ים חלה כלל ויש לבודקם עצמאית. יש לפתוח את הפרי ולהסתכל היטב היטב במקום עיקר גידולו ובכל הפרי אם יש נגיעות.
שאלה: לימוד ללא ברכות התורה: ברכות התורה נאמרות כידוע לאחר ברכות השחר. אם אדם קם בבוקר לאחר עלות השחר ולא אמר את ברכות השחר ואת ברכות התורה, אבל כוונתו ללמוד תורה בערב, האם מותר ללמוד תורה במקרה כזה ללא אמירת ברכות התורה?
תשובה: ברכת התורה חייבת לאמר בבוקר אפילו אם אין המתפלל מתכוון ללמוד במשך כל היום, היות וחובת לימוד התורה מקיפה כל כך שאפילו באמירת פסוק בלי כוונה מקיים האדם מצות לימוד תורה. ואף בפסיקת הלכה אם נשאל אדם שאלה פשוטה ביותר, כגון: האם מותר להדליק אש בשבת? וענה במילה אחת: אסור, יש בזה לימוד תורה שחייב וברכת התורה מחוץ לברכת המזון היא ברכה אחת שהכריעו עליה בגמרא (מסכת ברכות דף כא ע"א) שחיובה הוא מדין תורה. ועל ביטול ברכת התורה נאמר במסכת נדרים (דף פא ע"א) כי היא היתה סיבת הסיבות של גלות ישראל מן הארץ. מתוך כל הנ"ל יש לדעת כי מצוה להישמר מכל משמר הן באמירת ברכת התורה והן בהשתדלות בכונה בה ובלימוד קצר מאוד אחריה אפילו אמירת פסוק אחד כשמע ישראל.
שאלה: מנין בשבת: דודים של אשתי אינם שומרי תורה ומצוות, אך חשוב להם, כשבאים אליהם קרובי משפחה דתיים, לארחם בסעודות שבת ואוירה שבתית. הם גרים בישוב שאין בו מנין. א. האם מותר להתארח בשבת ולהתפלל בבית או בבנין של ביכנ"ס ללא מנין? ב. אם כן, האם יש מצוה בכך? אירוח בני המשפחה שומרי המצוות בביתם מקרב אותם למשפחה ואולי גם לדרך התורה.
תשובה: מותר להתארח בביתם של קרוביך בשבת כשהכוונה להחדיר אוירה שבתית, אם יש סיכוי שזו תוקרב אותם לתורה, גם אם כתוצאה מכך נוצר אונס שאין להם מניין. אולם עליהם להקפיד שלא ייכשלו באוכל לא כשר או בחילול שבת על ידם או ע"י אחרים למענם
שאלה: עבודה בקבלנות - המשך: שאלתי לפני כשבוע, אודות פועל שלקח עבודה בקבלנות. רציתי לשאול, הלוא הוא השכיר את עצמו בקבלנות, אם כן מה בכך שעבד קשה יותר ומדוע יש להוסיף לו?
תשובה: הבסיס העיקרי לתשובתי הוא שלקבלן מגיע שכר על התוצאות מבלי להביא בחשבון כמה זמן השקיע בעבודתו. ומשום כך אם הוא ויתר על עזרתו של העוזר ועשה את כל המלאכה לבדו מגיע לו שכר עבור התוצאות ואין שום הבדל אם עשה בעצמו או בעזרת עוזר. אך מכיון שהנחת בשאלתך שכאילו יש לנכות משכרו משום שלא נעזר בעוזר הוספתי את תוספת המאמץ. אך לאמיתו של דבר גם אם לא התאמץ כלל מגיע לו שכר על התוצאות.
שאלה: כתיבת בדפי אינטרנט: שמתי לב לכך שבאתר לא השואלים ולא הרבנים כותבים. בנוסף, ראיתי שבפורום בו אני משתתף נערה דתייה מאמינה שאני מכיר לא כותבת. מדוע? הרי ה נועד לומר כי מה שאנו כותבים הוא ע"פ סדר דשמייא?
תשובה: ראשי תיבות הם בסייעתא דשמיא, וכאשר כותבים דברי תורה ברור ומובן שהכל מכוון לש"ש ובשם שמים ועל כן יש הסבורים שזה מובן מאליו ואין צריך לכתוב ויש מדקדקים בכל זאת לכתוב בראש דבריהם. מה המקור לכתיבת? האם חובה לכתוב בכל דף? כיצד נוהגים בפועל בכתיבה באינטרנט?. הזכרת שם ה', ברמז בלבד! האם חובה לגנוז דף עם?
שאלה: תפילין של ראש: מה המקור והמשמעות של השין עם ארבע ראשים בתפילין של ראש?
תשובה: נזכר במסכת שבת (פרק שני) כי השין של תפילין הם הלכה למשה מסיני, ומסגנון דברי הבית יוסף נראה שגם צורת השין בין ארבע יודים בצד אחד ושלשה בצד שני גם הוא הלכה למשה מסיני. על משמעות מספר היודים שבשין נכתבו ביאורים אחדים בדברי המג"א והט"ז, הפשוט שבהם הוא שהשלשה יודים רומזים לשלשת האבות וארבעה יודים לארבעת האמהות. כי כידוע ענין התפילין מבטא את סגולת ישראל וקדושתם המיוחדת שנתייסדו על ידי האבות והאמהות הקדושים. יש עוד פירושים אחרים על דרך הרמז והסוד, אבל שהזכרתי את הפשוט שבכולם.
שאלה: פקק בשבת: האם מותר לפתוח פקק פלסטיק בשבת?
תשובה: הגרש"ז אוירבך התיר פתיחת פקק פלסטיק בשבת אך לא פקק מתכת. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: קילוף בוטנים מהתרמיל בשבת: האם מותר לקלף בוטנים מהתרמיל שלהם בשבת - בתקופתינו שמוכרים גם בוטנים בלי התרמיל ולכן קילוף הבוטנים אולי נחשב דבר שעושים בשדה?
תשובה: גם בזמננו מותר לקלף מהתרמיל שלהם במידה ואדם אוכלם אחד אחד, שאין זו דרך מלאכה. בפרט שגם בימינו מצוי מאד לאכול פירות או קטניות גם כשהם בקליפתן (שקדים, פקאן ועוד).
שאלה: פדיון הבן אחרי הפלה בשבוע השמיני: האם עושים פדיון הבן במקרה שהריון קודם נגמר בהפלה בשבוע השמיני להריון? (עובר ללא דופק)
תשובה: הפלה לאחר 40 יום מתחילת ההריון (השבוע השמיני למנינם של הרופאים) אם ניכרה צורת העובר פוטרת מפדיון של הילד הבא. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: חובה לבוא ל"יזכור"?: רציתי לשאול בתור אם לילדים קטנים, כמה חשוב להקפיד על "יזכור"?
תשובה: עיקר ה"יזכור" הוא הצדקה שתורמים. אין הכרח לומר יזכור בביהכנ"ס בציבור אפשר גם לאמרו ולהתחיב לצדקה בבית. נהגו לבוא לביהכנ"ס בגלל האוירה המיוחדת.
שאלה: תקלה במכונת קניה אוטומטית: הוצאתי ממכונת חטיפים מוצר מסויים, ויצאו שניים. על המכונה לא היה מספר טלפון להתקשרות למקרה תקלה. האם מותר היה לי לקחת את החטיף ולאכול אותו עד לבירור העניין? אם אני לא מצליח להשיג את החברה, מה עליי לעשות?
תשובה: מותר לקחת את החטיף השני שיצא שהרי הוא הפקר אם אתה לא תקח - יקח אחר. מכיוון שהטרחה להשיב לחברה את החטיף יותר יקרה מערך החטיף אין צורך לטרוח ולהשיב, ועל כן מותר.
שאלה: רצח רבין : מה יחסנו לגבי רצח רבין? בעצם, למה היה אסור לרצוח אותו? הרי הוא היה מוכן למסור שטחים ולהפקיר את התושבים ואת ביטחוננו??!! וכיצד אמור להיות יחסנו לגבי הרוצח?
תשובה: איני מבין את שאלתך. וכי מותר לרצוח אדם בגלל עמדה שנקט, גם אם היא מוטעית בעיניך? לכל היותר יכולת לתובעו לדין על מעשיו וכידוע אין לנו כיום בי"ד שיכול לדון דיני נפשות. אך גם כאשר היה בי"ד כזה האם הוא יכול להוציא להורג אדם על דבר שלא הוגדר מעולם כעברה המחייבת מיתה ובפרט ללא עדים והתראה? איני מבין אפוא מה אתה שח! הרוצח הוא רוצח ועונשו חמור פי כמה כי רצח ראש ממשלה בישראל (ראה את פרשת דוד ושאול). עם זאת מותר לך לחשוב שרבין טעה בשיקוליו ובהחלטותיו.
שאלה: הברכה על פופקורן: ברצוני לשאול מה מברכים על פופקורן?
תשובה: ברכת הפופקורן היא לכתחילה אדמה שהרי אין כאן מעיכה וטחינה, ועל כן ברכתו היא כמהות הירק שהרי לא נתבטל עצם צורתו על ידי מעשה, אלא יש כאן ניפוח באויר חם, ועל כן ברכתו אדמה, אמנם המברך שהכל לא הפסיד, אבל לכתחילה יש לברך ברכה מבוררת, ועיין דברי האגרו"מ הובא במקור הברכה (עמ' סא אותב), ועיין באגרו"מ אה"ע (סי' קיד). נאמנה, הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: עלייה לקבר בראש חודש: יש לי חבר ששאלני האם מותר לעלות לקבר בראש חודש או שראש חודש נחשב ליום טוב שאסור בעליה?
תשובה: ראוי להימנע מלעלות לבית הקברות בראש חודש
שאלה: כוונה בסיסית בקריאת שמע: א. האם אדם שכל חייו לא כיון מאומה בק"ש לא יצא יד"ח מצווה דאורייתא זו? ב. מה הכוונה הבסיסית ביותר הנדרשת בק"ש? ג. אדם שפיספס מילה (בכוונת פירוש המילות) - האם מחוייב לחזור ולקרוא?
תשובה: א. אכן הוא לא יצא, אם כי יש לשער שהוא בכל זאת חשב על כך שה' אחד ואולי ניתן לראות במחשבה זו כוונה. ב.להאמין שה' אחד. לדעת הרמב"ם אמונה פרושה שכנוע. ג. אם לא כיון בפסוק הראשון שבו עיקר האמונה לא יצא. ביתר הפרשה - יצא. מה יעשה מי שמכוון לאט?
שאלה: מאמר חב"ד באינטרנט: באמרותיו של הרבי מלובויטש שמתפרסמות באתר ערוץ 7 היה כתוב: "רחמנא לצלן כל מי שאומר אתחלתא דגאולה". מדוע?
תשובה: אנו אמונים על דרכו של מו"ר הרב צבי יהודה שמוכיח בהוכחות ברורות כי אנו בתקופה של אתחלת דגאולה וכמה מגדולי הדור הקודם הגדירו את תקופתינו כתקופת אתחלתא דגאולה. מקורות לזה נמצאים בספר "לנתיבות ישראל" בכמה מאמרים שם ובמיוחד במאמר "לברורה של הליכת גאולתנו".
שאלה: שלוש התזות בנטילת ידיים: מדוע בנטילת ידיים שופכים את המים שלוש פעמים דווקא על כל יד? ומדוע עושים זאת יד לאחר יד (ולא שלוש יד אחת ואז שלוש יד שנייה)? ב
תשובה: כשאדם ישן הכרתו אינה פעילה. וללא הכרה הוא לא אדם. הוא דומה למת. מת מטמא ורוח רעה שורה עליו, כי הוא גוף ללא נשמה. יקיצתו של הישן משנתו וחזרתו לחיים מחייבת טהרה. חזרתו לחיי הכרה מלאים מחייבת סילוק הרוח הרעה.כי עליו לחיות שוב חיי רוח השולטת בגוף. הוא דומה ליוצא מבית הקברות. וגם שם הנוהג דומה - נטילת ידים לסירוגין 3 פעמים.
שאלה: בדיקות גנטיות: מה דעת הרב בעניין בדיקות גנטיות לקראת נישואין: האם מומלץ, רצוי או שאפשר לוותר? האם בעקבות התוצאות כדאי לחשוב פעמיים על המשך הקשר למרות שאוהבים את בן הזוג?!
תשובה: אמנם החשש הוא רחוק מאוד ואין צריך לחוש לו אבל בכל זאת מי שרוצה להיות בטוח יותר מדוע לא לעשות את הבדיקות. במידה שכבר נוצר קשר רציני בין בני הזוג והם רוצים להנשא זה לזו עליהם להביא בחשבון את הקשיים העלולים להווצר ולהחליט אם בכוחם לעמוד בהם. כדאי להתייעץ עם בעלי נסיון כדי לדעת בפני מה עומדים ולשקול את הדברים בצורה נכונה.
שאלה: מניות בחברות שמחללות שבת: לגבי מניות בחברות תקשורת ישראליות כמו בזק או טלפון סלולרי, כאשר רוב הלקוחות הם יהודים, ורוב השותפים בעלי המניות הם יהודים. האם בעל המניה אינו שותף בעסק שמחלל שבת ונהנה מרווחי החברה ממכירות הנעשות בשבת ליהודים?
תשובה: שאלה חמורה שאלת. גם אם החברה הייתה של נוכרים, אם הרווחים באים בחלקם מחילול שבת של יהודים אסור ליהנות מאותם רווחים. כמו"כ אסור ליהנות מפעילות החברה בשבת גם אם כל לקוחותיה נוכרים. במקרה האחרון יש בהלכה הצעת פתרון ע"י חלוקת הרווחים בין השותפים. היהודים יהנו מרווחי ימות החול והגוייים בתמורה ייהנו מרווחי השבת. יש מקום להעתיק פתרון כזה גם לחברה שלקוחותיה יהודים. אולם לשם כך יש לערוך חוזה מתאים. לתשובת הרב בנוגע למניות בחברות בחו"ל.
שאלה: תפילה בנסיעה: הדרך מביתי למקום העבודה ארוכה ועליי לצאת די מוקדם. בד"כ אני לא מספיקה להתפלל לפני כן. מה ההנחיות לתפילה בנסיעה? מה לגבי הפסקות בין הקטעים (לצורך מעבר בין רכבים וכו )? האם זה ר להתפלל כך?
תשובה: את תפילת שמונה עשרה שהיא עיקר חיוב התפילה לנשים נכון להתפלל בבית או במקום העבודה, ולא בדרך. ומ"מ עדיף להתפלל בדרך מאשר לא להתפלל כלל. צריך לכוון את התפילה בדרך כך שלא להפסיק ולעבור מרכב לרכב בשעת ק"ש וברכותיה ובוודאי לא בשמונה עשרה. לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א.
שאלה: ערך הלכתי למדינת ישראל: לפי הבנתי את המפרשים על המילים "ממלכת כהנים וגוי קדוש". ע"פ ענ"ד תפקידו של עם ישראל הוא להיות אור לגויים והדרך לעשות זאת היא ע"י הקמת מדינה שתפעל ע"פ דרך ה ותונהג ע"פ דרך ה, אך לא משמע בדברי המפרשים שמדובר על מדינה לעם ישראל. לא מצאתי באף מקור לפני ספרות תקופתינו את הערך של הקמת מדינה (למעט המהר"ל שמדבר על הצורך במדינה פשוט בגלל ההגיון, נצח ישראל). הייתי שמח במידה והרב יוכל להסביר את הקמת המדינה לא בגלל סיבות חיצוניות.
תשובה: לשון התורה "ואתם תהיו לי ממלכת כהנים.". משמעות המילה ממלכה - מדינה, וארץ ישראל היא מקום הממלכה של עם ישראל. מדינה היא כלי להגשמת המטרות של עם ישראל כמו ארון לספר תורה שאי אפשר בלעדיו. אי אפשר למלא באופן גדול ושלם את התפקיד של ממלכת כהנים וגוי קדוש בלי מסגרת מדינית ממלכתית והדבר כ"כ פשוט שאין צורך להביא לזה מקורות. כך היה בזמן דוד המלך, המשיך בזמן שלמה ואילך ולכך אנו מצפים ומייחלים, שנזכה למלכות בית דוד ולמלך המשיח שינהיג את מלכות ישראל ומלכות זו מדינה.
שאלה: אכילה אצל הורים חילונים: האם מותר לבן (נשוי) לסעוד אצל הוריו שאינם שומרי כשרות אך טוענים שיש להם כלים כשרים נפרדים עבור בנם ורק בהם הוכנה הארוחה, כמובן ש בית כרוך בכך?
תשובה: אם הוא בטוח בנאמנותם ויודע שאינם מערימים עליו אפשר להקל.
שאלה: איסטניס באבלות: 1.לגבי ההלכה שאיסטניס מותר ברחיצה בשבעה, רציתי לשאול מי מקרי איסטניס? האם מי שלעולם מתקלח מידי יום חוק בל יעבור ומרגיש חוסר נעימות גדולה לישון ללא רחיצה נחשב איסטניס? 2. עד כמה ניתן להקל ברחיצה ערב שבת שתוך השבעה?
תשובה: 1. אכן, זה גדר איסטניס ומ"מ יש לצמצם הרחיצה מהרגלו גם בתדירות וגם בכמות. 2. אפשר להקל ברחיצה בפושרין בכל המקומות המזיעים ובכל מקום שמרגיש שאינו נקי.
שאלה: אתרוג ממעשר כספים: האם מותר לקנות אתרוג מן המעשר?
תשובה: אין להשתמש בכספי מעשר לצורך מצוה שאדם חייב לקיימה מכספו. לפיכך אין לקנות אתרוג מכספי מעשר. אם יש אתרוג מהודר שמחירו יותר משליש מאתרוג רגיל מותר לנכות את היתרה מעל השליש מכספי מעשר. מיהו עדיף להשתמש בכספים אלו לצרכי עניים, ועניים הלומדים תורה מעל כולם. תמיכה בישיבות וכוללים עדיפה אפוא.
שאלה: מזגן בשבת: בביתי קיים מיזוג מרכזי. האם מותר לשנות בשבת את הטמפרטורה כאשר המזגן פועל? האם מותר לשנות בין קירור חימום למצב של מאוורר בשבת?
תשובה: אינני מכיר את דרך העבודה של המזגן, אבל לפי הנראה לי שינוי טמפרטורה גורם לשינוי בהספקה החשמלית וממילא יש בזה איסור כהבערת חשמל או כיבויו לכל דבר. הוא הדין ואולי חמור יותר להעביר מקירור או חימום למצב של מאוורר שכאן בודאי יש כיבוי של מערכת המיזוג. ועל כן נראה שאין לגעת בשבת בכפתורי הפיקוד של המזגן.