LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אפשר להתחיל ללמוד בגיל 27?: ברצוני זמן רב ללמוד בישיבה ולהחכים בתורה בצורה רצינית אך לא עשיתי זאת. האם בגיל 27 אפשר ללכת ללמוד בישיבה בעודי רווק, בשלב זה לא עובד, אך מאוד רוצה להחכים בתורה?
תשובה: בתלמוד מוזכר שרבי עקיבא התחיל ללמוד תורה בגיל 40 - הגיל אינו קובע וכל הרוצה לעמול בתורה "קדוש" ייאמר לו ובעז"ה תהיה לך סיעתא דשמיא במציאת זיווג. כל זה אמור בהנחה שהלימוד בישיבה אינו פוגע לך במציאת עבודה או במציאת שידוך אך במקרה שהלימוד אכן מתנגש בעניינים חשובים אלו עליך להתייעץ עם רב שמכיר אותך באופן אישי.
שאלה: כיבוס בחול המועד: האם מותר לכבס בגדים בחול המועד?
תשובה: אסור.
שאלה: הטבלת כלי חד פעמי: לפי מה שידוע לי, כלי שמוגדר כחד פעמי (כגון תבניות, צלחות) אין צורך להטבילם לפני השימוש אבל מותר להישתמש בהם רק פעם אחת. האם אכן כך הדבר? או שברגע שהכלי החד פעמי מעצם היותו כך אינו כלי קבוע, ומן הסתם יזרק לאחר מספר פעמים, ולכן נוכל להשתמש בכלי מספר פעמים ללא טבילה?
תשובה: גם אם אדם החליט להשתמש בו כמה פעמים, עדיין הוא נחשב כלי חד פעמי, ואינו צריך טבילה.
שאלה: ברכות שונות על מאכלים: כאשר אני אוכלת ארוחה מלאה הכוללת ירקות, אורז, סלטים, פסטה, אבל בלי לחם. מה עלי לברך? האם על השתיה אני צריכה לברך בנפרד?
תשובה: אם דעתך על כל המאכלים והשתיה, מברכים סוג אחד של ברכה על כל כמה מינים. לדוגמא: ברכה אחת "מזונות" על האורז והפסטה וברכה אחת "שהכל" על הבשר והשתיה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אישה נושאת נשק?: אשה שהיא מורה ברובע בירושלים, והיא גרה באיזור שאיננו מסוכן בירושלים, ובבוקר היא מגיע לרובע דרך שער שכם וכל השוק הערבי בשטח. האם מותר לה לשאת נשק או שהיא חייבת לנסוע בתחבורה כדי שלא תצטרך לשאת נשק?
תשובה: נראה לי שאם תרצה ללכת דרך שער שכם מותר לה לשאת נשק, אמנם לא תראה אותו כלפי חוץ, הן מצד הצניעות והן מצד הביטחון. לתשובת הרב דוד חי הכהן.
שאלה: תשבץ בחול המועד: האם מותר לפתור תשבץ בחול המועד? ואם כן - האם צריך לכתוב בשינוי?
תשובה: אם אין לאדם מה לעשות וזהו שעשועו היחיד מותר לכתוב כי בלי כתיבה אדם אינו יכול לזכור את כל התשבץ בעל פה ודין כתיבה זו ככל כתיבה לזיכרון שיש למעט בה ולכתוב בשינוי.
שאלה: הריגת הרודף - עונש או הצלה?: קראתי כי ההיתר להרוג הרודף מבוסס על שני יסודות: הצלת הנרדף וענישת הרודף. אולם, מן המקורות שקראתי הסקתי כי ההיתר מבוסס על הצלת הנרדף בלבד (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, פרק ח, דף עג, א. מרגליות הים לסנהדרין, סנהדרין עג, א, אות ו. תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, פרק ח, דף עב, ב.). אם כן, מדוע כתוב כי ההיתר מבוסס גם על רעיון העונש?
תשובה: אכן הדין בבסיסו הוא בעצם מניעת הפשע, אך התיחד דין זה שבעצם אין משפט על הפשע, אלא ברגע ביצוע העבירה יש מניעה וממילא המניעה עצמה תוצאתה היא עונש לפושע שפוגעים בו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כשרות מסטיק אורביט: האם מסטיקי אורביט נתונים להשגחתכם? אם כן, בכשרות רגילה או מהדרין? ובכלל, איך להתייחס למוצר עם הכשר של רב לא מוכר בתוספת המילים:" באישור הרבנות הראשית לישראל?"
תשובה: מסטיק "אורביט" המיובאים ע"י חברת ריגלי ישראל הינם ברמת כשרות מהדרין בהשגחת הרב ליכטנשטיין (KF) ובאישור הרה"ר לישראל. בעבר אמנם היו מס' בעיות עם מוצר זה אך לאור הרעש הציבורי סביב העניין ערכה החברה(ריגלי) מס' שינויים במרכיבי המוצר וכיום הינו בכשרות מהדרין. מוצרים הנושאים שמות של רבנים בחו"ל בתוספת ציון "באישור הרה"ר לישראל" ניתן לבדוק את טיב הכשרות במחלקת היבוא הארצית בטל': 02-5313137 8
שאלה: מי שטעם בשר צריך להמתין 6 שעות? : האם אפשר לטעום מאכל בשרי ולא לבלוע אותו, ובכך להשאר חלביים ולא להמתין שש שעות?
תשובה: אם לעס את הבשר, נעשה בשרי וצריך להמתין שש שעות עד אכילת חלב, מפני שיש שני טעמים לאיסור, א' מפני שעיכול הבשר אורך שש שעות, ב' מפני שיש חשש שמא נשאר בשיניו, ואחר שש שעות טעם אותן חתיכות מתקלקל או מתפוגג עד שאין לחוש להן. אבל אם רק טעם את הבשר בלא ללועסו ובלא לבולעו, אינו נעשה בשרי. אמנם אם ירצה מיד לאכול חלב, יצטרך להדיח את פיו מטעם הבשר. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: לימוד מקצועות חול בחוה"מ: האם מותר ללמוד מקצועות חול בחוה"מ (מבלי לכתוב, רק לקרוא ולשנן) כאשר ללומד אין שום הנאה מהדבר (ואולי אף להפך) אך הוא צריך להספיק ללמוד את אותו חומר מיד לאחר החג? הכוונה למקצועות כגון אנגלית (שינון מילים וקריאת קטעים באנגלית).
תשובה: אמנם עדיף לעסוק בחוה"מ בתורה אך מי שבלאו הכי לא יעסוק בתורה רשאי ללמוד לימודי חול
שאלה: אטבי כביסה בשבת: האם אטבים של כביסה נחשבים ככלי שמלאכתו לאיסור?
תשובה: אם משתמשים באטבים למטרה מותרת (לא תליית כביסה) הדבר מותר משום טלטול כלי שמלאכתו לאיסור לצורך גופו ומקומו.
שאלה: כוס שבורה - מוקצה?: האם שבריה של כוס שנשברה בשבת הם מוקצה? ומחמת מה?
תשובה: שברים שאינם ראויים לשימוש הם מוקצה דלא חזי למידי ומכיון שהכוס נשברה בשבת הם גם נולד. אולם אם יש חשש לנזק אפשר לטאטא אותם. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: בחירה במועמד דתי לא מתאים: בבחירות המקומיות, יש מועמד דתי בישוב שאולי מסוגל לזכות בראשות המועצה. אני מכיר את המועמד היטב, ולדעתי (על בסיס התנהגות שהייתי עד לה) הוא איננו ראוי להיות שליח של ציבור דתי. כפתרון, אני נוטה ל"שב ואל תעשה", זאת אומרת להצביע עבור רשימה דתית ולא להצביע עבור מועמד לראשות המועצה. הטענה הנגדית היא שאם מועמד חילוני יעלה, הוא עלול להזיק לאינטרסים של הציבור הדתי. איך עלי לנהוג?
תשובה: חובה להצביע עבור מועמד שישמור על החינוך הדתי יקים מקוואות יסייע ללימוד תורה יצמצם את חילול השבת ואת איטליזי התועבה וכו'
שאלה: ציחצוח שיניים בשבת ע"י משחה: האם יש טעם לאסור ציחצוח שיניים בשבת ע"י משחה בלבד ללא מברשת שיניים מטעם ממרח שהוא תולדה של ממחק. הרי ידוע שהפועלה נחשבת על שם סופה וסוף הפועלה במשחה היא הקצף?
תשובה: יהודי אשכנז אכן מחמירים בכך, ולכן הם צריכים להשתמש במי פה ולא במשחת שיניים.
שאלה: לחיצת יד לאחות שהתחתנה: אחותי התחתנה. האם אני ואחי רשאים ללחוץ את ידה?
תשובה: כן.
שאלה: למה לחיות?: מה עונים למי ששואל אותי למה לחיות?
תשובה: המשנה במסכת אבות אומרת "על כורחך אתה נולד". מכאן אתה למד שהשאלה היא איננה למה לחיות, אלא זוהי עובדה מוגמרת שהאדם לא יכול לשלוט עליה. ולכן אנו צריכים להתרכז בשאלה "מהי המטרה שלי בחיים?". ואכן בשאלה זו אומרים אנו בתפילת שמונה עשרה של יום הכיפורים "אלוקי, עד שלא נוצרתי איני כדאי", ופרושו שהאדם לא נוצר ונברא בלי שהקב"ה מייעד לו מטרה ותפקיד, שהאדם אמור למלא ולהשלים פרט כלשהוא שחסר בעולם. ולכן יוצא שכל חייו של האדם הם כלי למלא את שליחותו ורצונו של הקב"ה, ואת הרצון הזה האדם מגלה דרך לימוד התורה ושאלות לרבותיו. הרב משה אליה.
שאלה: תפירות של ס"ת שנפרמו: באמצע קריאת התורה מצאנו שבמקום אחד רוב התפירות שמחברות את היריעות נפרמו, ונותרו כארבע תפירות. בפועל המשכנו לקרוא בתורה, והעולים גם ברכו על עלייתם. השאלה האם נהגנו נכון, או שהיה צריך להוציא ספר אחר ולהמשיך לקרוא בו.
תשובה: תפירות ס"ת הם חיוב מהלכה למשה מסיני. וכיוון שהדין שנוי במחלוקת, ויש אומרים שרק אם רוב היריעה נשארה תפורה הספר כשר, ובספק אי אפשר לברך, ממילא הייתם צריכים להוציא ספר אחר, כדי שיוכלו לברך עליו בלא ספקות. אולם בדיעבד אחר שכבר קראתם בו, יש לכם על מי לסמוך. וזה סיכום הדעות: בשו"ע יו"ד רעח, ג, סובר שאם נותרו חמש תפירות הספר כשר. הט"ז שם ס"ק ב' חולק וסובר שצריך שרוב היריעה תשאר תפורה, אבל פחות, אפילו אם נותרו חמש תפירות פסול, והסכים לדעתו הבני יונה, כמובא בפת"ש ס"ק ד. והש"ך בנקודות הכסף מקל אפילו אם נותרו שתי תפירות ובלבד שיהיו תפירות קיימות. וסובר שאולי גם השו"ע מסכים לכך.
שאלה: תפילין שנפלו: נפלו לי תפילין של יד על הארץ, האם עלי לצום?
תשובה: נהגו להתענות יום אחד על שארעה לו תקלה כזו של ביזוי תפילין (מ"א מד, ה  מ"ב מ, ג  יבי"א ב, כח). וטוב שיתענה מיד למחרת, ויקבל על עצמו להתענות במנחה של אותו יום. ואפשר גם לדחות את התענית ליום שני או חמישי הקרובים. וכיום שאנשים מתקשים יותר לצום, והצום עלול לפגוע בלימודם או עבודתם, נוהגים לפדות את התענית בצדקה. ויש לתת סכום שהיה מוכן לשלם כדי לפטור עצמו מהתענית.
שאלה: שימוש במלחייה בשבת: האם מותר להשתמש במילחייה שיש בה מלח ואורז, ואולי החורים של המילחייה נחשבים ככלי של סינון, והדבר אסור משום בורר?
תשובה: אף שחורי המלחייה קטנים, ורק המלח יוצא דרכם, מותר להשתמש בה בשבת, מפני שאין היא נחשבת כלי שנועד לברירה אלא כלי שנועד לפזר את המלח במינון מסוים, והראייה, שגם אם לא היו במלח גרגירי אורז היו משתמשים במלחייה. (ואמנם בשש"כ ג, ס, כתב שטוב שלא להשתמש במילחייה, בתיקונים ומילואים להערה קכה, כתב הגרשז"א להקל. וכ"כ באיל משולש פ"ז מא, ובילקוט יוסף שיט, מ).
שאלה: הוצאת בצלים מסלט: אדם ששונא בצלים ונתנו לו בשבת סלט עם בצל, האם הוא יכול להוציא את הבצלים?
תשובה: אסור לו להוציא מהסלט את חתיכות הבצל, מפני שהבצל נחשב אצלו כפסולת, והוצאת הפסולת מתוך האוכל אסורה בשבת מהתורה, ואפילו אם הוא מתכוון מיד לאכול את הסלט הנותר. לפיכך אם הוא רוצה לאכול מהסלט, יאכל את מה שהוא אוהב וישאיר את חתיכות הבצל בצלחת. ישנו עוד פתרון, שאם יש שם חבר שמוכן לאכול את הבצלים שבסלט שלו, מותר לו להוציא את חתיכות הבצל וליתנם לחבר כדי שיאכלם לאלתר, שבאופן זה גם הבצלים נחשבים כאוכל, ומותר להפרידם כדי לאוכלם מיד. (ע' שש"כ ג, כג). להמשך הדיון בנושא.
שאלה: הוצאת פטריות בשבת ממרק: בהמשך לשאלה הקודמת, מי ששונא לאכול פטריות במרק, ונתנו לו מרק עם מעט פטריות, האם הוא יכול להוציא את הפטריות עם קצת מרק, וכך לא יוציא רק את הפטריות.
תשובה: אסור לו להוציא את הפטריות. וזה שיוציא עם הפטריות מעט מרק אינו מועיל, כי עדיין ברור שעיקר כוונתו להוציא את הפסולת. (וכך מובא בשם הגרש"ז אוירבאך שו"ש שיט, מג, שש"כ ג, הערה לט). (אמנם אם יוציא הרבה מאוד מרק עם הפטריות, עד שיהיה למה שהוציא ערך של מרק בפני עצמו, נראה שמותר, אבל בדרך כלל זה לא מעשי). ושוב, אם חברו אוהב פטריות ומוכן לאכול אותם, מותר הוציא את הפטריות מתוך הקערה שלו ולהעבירם לקערתו של חברו כדי שיאכלם מיד, שבאופן זה גם הפטריות נחשבות כאוכל. ומותר להפרידם כדי לאוכלם מיד.
שאלה: פדיון בכורות בניתוח קיסרי: בכור שנולד בניתוח קיסרי האם צריכים לערוך לו פדיון בכורות, ומה הדין אם נסתייעו בלידה בוואקום או שעל ידי מספריים הרחיבו את מקום יציאת הוולד?
תשובה: אם נולד בניתוח קיסרי, כיוון שלא יצא דרך פתח הרחם אין פודים אותו, מפני שהפדיון הוא ל"פטר רחם" היינו לפותח הרחם, והוא לא יצא דרך פתח הרחם. וגם את הנולד אחריו אין פודים למרות שנולד כדרכו. אם יצא דרך פתח הרחם, חייב בפדיון, למרות שנעזרו בוואקום. ואפילו אם הרחיבו את הפתח, כיוון שסוף כל סוף יצא דרך פתח הרחם, חייב בפדיון, ומברך על הפדיון. וכך כתב בשו"ת הר צבי (יו"ד רמח).
שאלה: שברי כוס בשבת - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא שברי כוס בשבת. למה אי אפשר להתייחס לשברי הכוס כגרף של רעי?
תשובה: גרף של רעי הוא רק במקום בו אדם מקפיד על נקיונו. כמו"כ יש לסלק את שברי הכוס במקום בו עלול מישהו להיפצע. אולם השאלה התיחסה לשברי הכוס עצמם ללא התחשבות במקום מסוים.
שאלה: אבטחה בשבת - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא מאבטח בשבת רציתי לשאול למה אסור לאבטח מקום שמחלל שבת כגון מגרש כדורגל? וכי אסור להציל יהודי שמחלל שבת אם יש התראות (ותמיד יש) לפיגועים?
תשובה: אכן יהודי הנמצא בסכנה יש להצילו. אולם לעודד ולתת גושפנקא לכתחילה לחילול שבת יש כאן חילול ה' וסיוע לדבר עברה.
שאלה: להזדרז לסיים שמונה עשרה כדי להספיק קדושה?: האם עלי להזדרז ולגמור את תפילת שמונה עשרה שלי כדי להספיק לגמור כאשר החזן מתחיל את חזרת הש"ץ?
תשובה: עיין סי' קט שיש לגמור לפני קדושה. אולם עיין בביאור הלכה שם שהמאריך בתפילה אינו חייב להזדרז ולסיים לפני קדושה. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: לימוד תורה לגויים: לתפילות בקהילת נירובי בירת קניה מצטרפים אנשי המקום שאינם יהודים ומקווים להתגייר בבוא היום והם מתפללים עם טליתות, זאת למרות שנאמר להם שהם צריכים לקיים רק את שבע מצוות בני נח (בנושא זה נעשה מאמץ לתקן ולמנוע מהם את העיטוף). כן נמסרת להם ספרות קודש לעיון. האם יש מניעה הלכתית להעביר ספרות תורנית לגויים?
תשובה: עקרונית גוי המעוניין לקיים מצוה לשם שמים וכהכנה לגיורו רשאי לעשות כן. אולם עיטוף בטלית בביהכנ"ס עלול לגרום להכשלה שמא יתיחסו אליהם כאל יהודים לכל דבר. לכן יש להדריכם לקיים מצוות אחרות ולא זו. אין ללמד גוי תורה אך לשם גיור מותר וכמו כן אין למנוע ממנו עיון בספרי יהדות.
שאלה: הסרת תווית הדבוקה לחלה בשבת: האם יש חשש בורר להסיר תווית הדבוקה לחלה בשבת?
תשובה: מותר להסיר אותה יחד עם מעט מקליפת החלה הדבוקה לה, שאז הוא לא נחשב כמוציא הפסולת מתוך האוכל, אלא מוציא אוכל ופסולת ביחד. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: אוכל שנקנה ללא תעודת הכשר: מה דינו של אוכל שנקנה ברשת כשרה (סבארו), ידוע שהמוצרים נעשים במקום מרכזי עם השגחה, האוכל נקנה כבר ולאחר מכן התברר שלמקום אין תעודת הכשר כי הוא פתוח בשבת. האם מותר להחזיר את האוכל כמות שהוא למוכר למנוע בל תשחית, או שמא האוכל בחזקת אינו כשר ולכן אין בעיה לזרקו. האם מותר לקבל כסף חזרה תמורתו?האם בדיעבד לאחר שנקנה מותר לאכלו בצינעה?
תשובה: אם יודעים בוודאות שהאוכל הזה כשר מותר בדיעבד לאכול אותו אך עדיף להחזיר אותו ולקבל את הכסף בחזרה וזאת על מנת שלא לסייע בידי עוברי עבירה. אם האוכל ספק כשר אין להחזירו.
שאלה: ארוח בבית שלא שומרים בו כשרות: מה אפשר לאכול בבית שידוע שלא שומר על כשרות כלל ואפילו טרף. באילו כלים אפשר להשתמש? האם התנור, שידוע שלא משתמשים בו מלבד לאפיית לחם, נקרא כשר? מדובר בבית של אחד הצדדים מבני הזוג שבו אנחנו מתארחים בתדירות יחסית גבוהה.
תשובה: תנור שלא משתמשים אלא לאפיית לחם ובלחם אין מערבים חומרים אסורים התנור כשר אמנם אם אופים כמות גדולה של עיסה שיש בה למעלה מקילו ומאתיים גרם קמח יש להפריש חלה מהלחם. מן הראוי שיהיו לכם כלים מיוחדים לכם כאשר אתם באים ולא בכל פעם להתדיין באיזה כלי מותר להשתמש ובאיזה אסור.
שאלה: יש לשון הרע בעיתונים?: לפי מה שקראתי בחפץ חיים, כל ההיתר לספר לשון הרע שכבר מפורסם הוא בתנאי שהמטרה שלך אינה לשם הרחבת התפוצה. 1. האם כשאני רואה לשון-הרע בעתון מסויים מותר לי לומר למישהו: "שמעת שככה כתוב בעיתון זה וזה?" 2. האם עיתונים מותר להם לכתוב לשון הרע שכבר התפרסם? 3. האם מותר לי לתת למישהו את כל הכתבות המדברות עליו (תמורת ת ), אפילו כשזה זה כולל לשון הרע?
תשובה: 1. אין לדבר לשון הרע אף אם הדבר מפורסם אלא אם כן יש צורך שהשומע ידע את הדבר. 2. ההיתר של עתונאים לפרסם דברי לשון הרע הוא רק אם הדבר מביא תועלת כגון המפרסמים את החנפים או לגלות את החסרונות של בעלי הדעות הרעות על מנת להתרחק מהם. 3. מותר אם זה על מנת שיוכל להגיב ולהסביר את עצמו, או ללמוד איך לתקן את עצמו.
שאלה: שימוש בכלים שלא הוטבלו: אני רווקה בת 28 הגרה בבית הוריי ונמצאת בתהליך התשובה כבר שנתיים לערך. יש לנו כיורים נפרדים וכלים נפרדים לבשר וחלב אך הם לא הוטבלו. הוריי שומרי מסורת. מה עליי לעשות בסוגיה זו ולמה זה כ"כ חשוב להטביל אותם? סליחה על הבורות אבל "לא הביישן למד".
תשובה: כלים העשויים ממתכת או זכוכית צריך להטביל ואין צריך להטביל כלים העשויים מעץ או פלסטיק או חרסינה. כמו כן צריך להטביל רק כלים שהיו בבעלות גויים כדי להעבירם לקדושת ישראל. כלים שנעשו במפעל ששייך ליהודים ולא היו בבעלות גויים אין צריך להטביל. סדר ההטבלה: לוקחים את הכלים הטעונים טבילה למקוה או לים או לנהר ומכניסים את הכלים למים (אפשר להשתמש בסל רשת). אם קשה לך לקחת את כל הכלים הטעונים טבילה קחי תחילה את הסכו"ם ואת הכוסות ואחר כך את השאר. אני מתאר לעצמי שאת מקבלת הדרכה בדרך התשובה. אני מניח שכל מי שיש לך קשר איתו ישמח לעזור לך בחפץ לב לבצע את הדבר. ואולם אם אין לך יכולת לקבל עזרה אנא פני לאתר שלנו בשנית ואנו נשתדל למצוא מי שיסייע לך.
שאלה: קביעת נוסח התפילה בבית הכנסת: האם על קהילה להכריע מהו נוסח התפילה, או שמא רשאי הציבור לאפשר לכל אחד לעבור לפני התיבה בנוסח שלו? האם ציבור רשאי ליצור נוסח "משולב" משלו (לדוגמא: מתפללים נוסח ספרד אך פותחים ב"מזמור שיר חנוכת הבית" או לחילופין מתפללים נוסח אשכנז אך אומרים י"ג מידות כל יום)?
תשובה: רצוי לקבוע מנהג אחד עפ"י רוב המתפללים, אולם לא כל קהילה מסוגלת לכך או משום שהיא עדיין לא התגבשה או בגלל בית ולכן כל ש"ץ מתפלל לפי מנהגו. עם זאת יש הצדקה לשמירת מסגרת אחידה של התפילה בעיקר בשבתות וחגים ולהתחיל תמיד ב"הודו" או ב"מזמור שיר חנוכת." וכן תוספת של י"ג מידות כל יום.
שאלה: מחשבות והשפעתן: ראיתי בפירוש הטובי חיים לתנא דבי אליהו זוטא (פרק טו עמוד עד) שהוא אומר שכל מה שהאדם חושב שיקרה לו לא קורה בסוף. האם צריך לחשוש לזה? האם אם באים למשל לראיון עבודה, לא טוב לחשוב על מקום עבודה שמוצא חן, איך יהיה נעים לעבוד שם, כי זה יכשיל את הקבלה לשם? ואיך אפשר להמנע ממחשבות כאלו, אם רוצים משהו מאד?
תשובה: איני מכיר את הדעה הזו. אולי הכוונה שאדם לא יתלה תקוות במחשבתו באופן שאחר כך אם לא יתמלאו צפיותיו זה יגרום לו לאכזבה.
שאלה: הכשרת כלים: מה דין תבנית אפייה בשרית שבטעות הדיחו אותה במטלית חלבית? האם וכיצד ניתן להכשירה? האם וכיצד ניתן להכשיר ספלי קרמיקה המשמשים למשקאות חלביים שסובנו בטעות במטלית בשרית? האם וכיצד ניתן להכשיר ווק (מחבת טפלון) ששימש לבישול מאכלי בשר בלבד, אבל סובן במטלית חלבית? כל הכלים הנ"ל אינם בשימוש כבר למעלה משמונה חודשים.
תשובה: אם ההדחה נעשתה במים שאין היד סולדת בהם, היינו במים שיכולת להניח בהם את ידיך ולשפשף את הכלים, אין חשש, מפני שהכלים בולעים רק בחום שהיד סולדת בו. ולכן גם אם טעית והידחת בטעות במטלית חלבית כלי בשרי או להפך, הכלים לא נטרפו, ורק צריך לראות שלא נשאר עליהם שאריות מהמטלית, ומותר להשתמש בהם. גם אם ישנו ספק מסוים שמא המים היו בחום שהיד סולדת בהם, אם המטלית היתה עם סבון, הרי שלמרות שהיא חלבית, הטעם שבה פגום, ושוב אין היא אוסרת את הכלים שניקו בעזרתה.
שאלה: שניים מקרא ואחד תרגום: האם יש מצווה לחנך קטן לשניים מקרא ואחד תרגום?
תשובה: מצוות חינוך היא לפי רמתו של הילד. העיקר לחנך את הבן שילמד היטב את כל מה שמלמדים אותו המחנכים שלו במקום שהוא לומד ולעזור לו להצליח בלימודיו. את מצוות שנים מקרא וכו' אפשר לדחות עד שהוא יגיע לכך מעצמו.
שאלה: כשרות ליקר דרמבויי: האם ליקר דרמבויי כשר? (זה ליקר המיוצר על בסיס ויסקי ותוספות).
תשובה: בדרך כלל וויסקי הינו כשר משום שהוא עשוי משעורים שזה מיני דגן - ואין אפילו חשש בישול נוכרי. אך צריך לבדוק שאין בזה יין או חומרים אחרים שיש בהם חשש לחוסר כשרות.
שאלה: בשרי וחלבי בתנור אחד: יש לי תנור מסוג פאר עם שני תאים. כמה זמן אני צריכה לחכות באפיה של בשר וחלב בתאים השונים. או האם אפשר לאפות באותו תא בשר וחלב אחרי המתנה של 24 שעות?
תשובה: גם בתנור עם תא אחד לא צריך לחכות 24 שעות בין בשרי לחלבי אלא מספיק להפעילו לכמה דקות על החום הכי גבוה וכבר אפשר לאפות בו את המאפה השני. להמשך תשובת הרב בנושא. לתשובת הרב יוסף דהאן שליט"א.
שאלה: איך נותנים כשרות לירקות נגועים?: מקובל לומר שקיימת בירקות עלים (שאינן מגידול מיוחד)נגיעות גדולה של חרקים, המחייבת בדיקה. כיצד ניתן להסביר שקיימים מוצרים רבים, כגון ברוקולי קפוא, סלט כרוב, ירקות מצוננים ועוד שאינם מבוססים על ירקות מגידול מיוחד ובכל זאת מקבלים הכשר של הרבנות? שטיפה מועילה, אולי, לכרוב, אך האם היא מועילה לברוקולי ולכרובית?
תשובה: אכן סוגית הכרובית והברוקולי נדונה לפני מס' שנים באגף הכשרות הארצי. מתלונות של אזרחים ואף בדיקות מעבדה שנערכו בעבר במוצרים קפואים של מס' חברות אשר שיווקו מוצר זה בכשרות רגילה, גילו שאכן שכיחות החרקים ותולעים קיימת בברוקולי וכרובית וישנה בעיה קשה של חוסר יכולת לנקותם מחרקים אפילו ע"י שטיפה חזקה כפי שנהוג להסתפק ברמת הכשרות הרגילה. כידוע, כיום קיימות מס' חברות אשר עוסקות בגידול עלי ירק ללא חרקים למהדרין, כל אחת לפי כבודה ומעלתה, ובתוכם הכרובית והברוקולי. המחיר הגבוה של מוצרים אלו מצד אחד והדרישה הגבוהה לכך (בעיקר במלונות ומסעדות) בכשרות רגילה חייבה את הרבנות למצוא פתרון הולם ומניח את הדעת. לצורך כך זומנו לישיבה באגף הכשרות 3 החברות המובילות בארץ למוצרים קפואים בתחום זה וישבו על המדוכה. החברות טענו כי אין הן יכולות לגדל מוצר זה בחממות כדוגמת החברות הידועות בכשרות למהדרין הואיל והעלות גבוהה במיוחד, דבר המשליך על עלות המוצר, מלבד זאת שקהל היעד המדובר שונה וגדול פי כמה. הוחלט כי יעשה נסיון חדש בו ימשיכו אמנם לגדל מוצרים אלו בשטח פתוח אך הגידול יהיה מפוקח ע"י אגרונום ואנשי שטח וזאת בתנאי מזג אויר הולמים אשר יתריעו כבר בשלבי הגידול השונים על המצאות חרקים וכו' וינסו להאבק בהם ע"י תכשירים שונים. כל זאת יעשה תחת מעקב של מעבדת פיקוח על עלי ירק. חלקה אשר תימצא לאחר כל הליווי החקלאי כי יש בה לא יותר מ 10  נגיעות תאושר להכנס למפעלים לצורך עיבוד ושיווק וזאת רק לאחר שהגידול עובר שטיפה בבריכות מיוחדות (מעין ג'קוזי). לאחר כל התהליך תערך בדיקה מדגמית ע"י מעבדה ובמידה וימצא כי המוצר נקי יאושר לשיווק. תהליך זה אמנם אינו הרמטי אך הוחלט כי בכשרות רגילה יאשרו זאת. החברות שקיבלו על עצמם לעבוד לפי קרטריון זה הינן: פרי הגליל, מילוטל, וסנפרוסט. יתכן וישנן חברות אחרות אשר אין אנו מודעים אליהן.
שאלה: אריזות ועטיפות - מוקצה בשבת?: מה דינן של אריזות מעשה ידי אדם כגון עטיפות של סוכריות, של ארטיקים וכו? האם הן מוקצה?
תשובה: הגרש"ז אוירבך כותב שאריזות ריקות הן מוקצה, ולכן אם מסיים שקית חלב ישאיר מעט חלב, ע"מ שיוכל לקחתה לפח האשפה. או שסיימה סמוך לפח האשפה ויוכל לזורקה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כתובה בנוסח ישראלי: מותר לכתוב את הכתובה בעברית ולא בארמית? אם מדובר ב"הסכם", לא עדיף ששני הצדדים יוכלו לקרוא את זה בשפה שלהם (לשון הקודש)?
תשובה: אכן היה רצוי לכתוב את הכתובה בשפה מובנת אולם יש מונחים בארמית שעדיין אין להם תרגום עברי מדויק, כגון "אנא אפלח" שאין לה תרגום עברי מדויק וכן עוד כהנה. מלבד זאת השפה הארמית היא שפה כמעט רשמית בעם ישראל. כל יודע ספר מכיר אותה. מונחים משפטיים רבים בעולם המשפט לקוחים ממנה, כגון שעבוד, נכסי דלא ניידי ועוד. לידיעתך, גם המילים אבא ואמא, סבא וסבתא, בר מצוה ועוד הן ארמיות. יש רבנויות שתרגמו את הכתובה לעברית והתרגום מודפס בצד המקור הארמי, אולם המסמך המחייב הוא הארמי. ויש רבנים המתרגמים את הכתובה לעברית מתחת לחופה. גם אתה יכול לבחור באחת מדרכים אלו.
שאלה: ההבדל בין כשרות רגילה למהדרין לעניין תרו"מ: מה הוא ההבדל בן כשרות רגילה למהדרין בעניני "תרומות ומעשרות"?
תשובה: באופן כללי ניתן לומר שיש 2 נקודות מבדילות בתחום זה בעניין תרומות ומעשרות אך הדבר משתנה לעיתים בין הרבנויות השונות בהתאם לצורך וכדאי להתייעץ עם הרב המכשיר בעניין זה. ולשאלתך, 1. בכשרות רגילה נעזרים לעיתים בהיתר ההלכתי של שימוש ב"ברירה" ע"י המשגיח. 2. היקף נוכחות ההשגחה בבית העסק גבוהה יותר ברמת הכשרות למהדרין. הדבר גם משתנה בהתאם לאיפיון בית העסק כגון: חנות רגילה לפירות וירקות, משווקים,ייצרנים ומפעלים וכו'.
שאלה: נטילת ידים בשירותים ציבוריים: האם מותר ליטול ידים בשרותים ציבורים בהם יש אסלות למים? מה הדין אם השירותים נמצאים בחדר אחר (ללא דלת)? במקום שאין נטלה, האם פתיחת וסגירת הברז מועילה לנטילה?
תשובה: אם המקום נקי ואין ריחות רעים, לדעת החזו"א אפשר ליטול שם ידים. וק"ו בחדר סמוך, אף על פי שאין דלת מפרידה בין המקומות. לרחצת ידים אחרי שירותים אין צורך מעיקר הדין בנטילה, ודי לשטוף את הידים במים זורמים מהברז. לאוכל יש צורך בנטילה.
שאלה: קריאת שמע בזמנה לנשים: אני יודעת שאשה אינה חייבת בקריאת שמע בזמנה. רציתי לדעת אם אשה מחליטה כן להקפיד אך קשה לה לקום בזמן, האם יש הגיון בכך שתקום, תאמר קריאת שמע עם הפרשיה הראשונה, תחזור לישון ואח"כ (כמובן לפני חצות) תקום ותתפלל תפילת שחרית?
תשובה: אישה רשאית לקבל על עצמה לקיים מצוות עשה שהזמן גרמן כמו גבר, אולם עצתי לה לקבל על עצמה בלי נדר. אישה שקיבלה על עצמה לקרוא ק"ש בזמנה יכולה לנהוג כמו שהצעת. אלא שזמן תפילת שחרית הוא עד 4 שעות (אלא א"כ אותה אישה נוהגת להתפלל רק תפילה אחת ביום וא"כ אינה חייבת בשחרית דווקא). לדעת המשנ"ב על אישה להתפלל שתי תפילות ביום - שחרית ומנחה בזמנן. ולדעתו אין טעם בכך שאישה תחמיר בק"ש בזמנה יותר מתפילה בזמנה.
שאלה: חלבי ובשרי במדיח כלים: האם מותר להדיח כלים בשריים וחלביים בו זמנית במדיח כאשר ישנה פעולת שטיפה מקדימה במים קרים עם סבון במדיח עצמו?
תשובה: אין להדיח כלים חלביים ובשריים בו זמנית גם כאשר הכלים עברו ניקוי יסודי. בזה אחר זה התנאים להדחת כלים חלביים ובשריים באותו מדיח הם: א. רשתות נפרדות לכל סוג. ב. מסננות נפרדות. ג. ניקוי והגעלת סרק של המדיח עצמו בין חלב לבשר ולהפך. יש לציין שבענין זה אין הבדל בין אשכנזים לספרדים. אומנם בעניין נ"ט בר נ"ט יש הבדל מסוים בין הספרדים לאשכנזים והוא נוגע גם למכשיר ההדחה, אך באשר לשימוש במכונה למעשה ההוראות זהות לכולם. לתשובת הרב יוסף דהאן.
שאלה: שסע בחצאית לצורך נוחות ההליכה: האם מותר שיהיה שסע קטן בחצאית על מנת שתהיה אפשרות ללכת בה בצורה נוחה?
תשובה: שסע קטן מתחת לברך שאינו מבליט חלקים מהרגל אינו אסור. להדרכת הרב בנושאים אלו. דין מכנסי שרוואל: תשובת הרב אליעזר מלמד. תשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: עצומה למען שמים פתוחים: האם לדעת הרב ראוי לחתום על העצומה למען "שמיים פתוחים"- שכל אחד יוכל יוכל להפעיל ערוץ תקשורת? והרי יתכן שגם גורמים לא רצויים יוכלו לנצל חוק זה?
תשובה: ודאי שצריך לחתום. והאמת היא שיש כבר "שמים פתוחים" בתקשורת הכתובה. כל אדם יכול לקום בבוקר ולהקים עתון (בתנאי שיעמוד בכמה תנאים שוליים וזניחים), וכך צריך שיהיה גם בתקשורת המשודרת. אמנם צריך להיות פיקוח על תדרים וכל אדם יצטרך לשלם כדי לקבל תדר, פיקוח על מיקום הנחת המשדרים, גביית אגרה שנתית ועמלות על הכנסות מפרסום, אך כל אדם יוכל להקים רשת תקשורת, וממילא אם רשת לא תצליח היא תפול, ואם יהיה לה מאזינים, זו תהיה ההוכחה כי היא אכן מצדיקה את עצמה. וכמו שאין אנו פוחדים מגורמים לא רצויים בתקשורת הכתובה, אין מה לחשוש מכך גם בתקשורת המשודרת ואפשר להתמודד אידיאולוגית וחוקית בגורמים אלו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הורים וילדים בחתונת גרוש וגרושה: האם יש מניע הלכתי כי הורי גרוש וגרושה ו או ילדי גרוש וגרושה, המתחתנים, יהיו נוכחים במהלך החופה ו או הסעודה?
תשובה: אין כל מניעה שההורים או הילדים ישתתפו בחתונה הדבר תלוי בהרגשה שלהם ושל המתחתנים. יש כאלה שמעונינים להשתתף ויש שלא נוח להם. כל מקרה שונה מחברו. יש לתת לכל אחד לנהוג לפי הרגשתו.
שאלה: אשה שמגיעה באמצע התפילה: אשה שמגיעה בשבת בזמן קריאת התורה מהם סדרי העדיפויות לפיהם היא צריכה לנהוג בתפילתה?
תשובה: לכל הדעות נשים פטורות מקריאת התורה בימי חול, אולם בשבת, לדעת בעל המגן אברהם (רפב, ו), נשים חייבות לשמוע את קריאת התורה. אמנם רוב הפוסקים חולקים עליו, וכן הלכה שנשים פטורות מקריאת התורה בשבת. אלא שאם יש להן אפשרות לשומעה, טוב שישמעו ויש להן בזה מצווה. אלא שנראה שאם עדיין לא אמרה את ברכות השחר, וקראה פסוק ראשון של שמע, והתפללה עמידה של שחרית, מוטב שתקדים להתפלל את מה שהיא מחויבת בו, ואח"כ תשמע את מה שנשאר מקריאת התורה. לתשובת הרב רואי מרגלית. האם גברים חייבים בקריאת התורה?