LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: גירושים בעיקבות מחלה: בני חלה כשנה לאחר נישואיו. אישתו רוצה גט בגלל מחלתו ובגלל שהיתה תקופה שבה הוא לא תפקד בגלל מחלתו. האם אישה נוטשת בעל בעת מחלתו במקום לתמוך בו? בני ואישתו ושתי בנותיהם התינוקות משתייכים לקהילה חרדית. אישתו פוחדת שיחלה שוב ולא מוכנה לקבל סיכון ואומרת שחוששת שהבנות תגדלנה עם אבא חולה. מה ניתן לעשות? איך אפשר לשכנע אותה לנסות שוב לחיות יחד?
תשובה: זה לא בא מהראש אלא מן הלב. אתם כמשפחה רק יכולים להטיב עימה להראות לה פנים מאירות לתמוך בהם וכך אולי הלב ישמח גם בבעלה. תחפשו את מי שיכול להשפיע עליה ולדבר אל ליבה כגון קרוב משפחה או רב או חברה שלה. נישואין לא יכולים להמשך בכוח. נישואין זה רק עם יש רצון. צריך לשבור את הראש כיצד ליצור לה רצון. אל תתיאשו. בהצלחה.
שאלה: מצות ישוב הארץ: יהודי שגר בארץ ישראל במקום שאינו תחת שילטון המדינה, האם מקים בזה מצות וירישתם אותה וישבתם בה (שמוזכר בהלכה שמדובר בשילטון מדיני)? וכן יהודי שגר בחו"ל וקונה בית בארץ האם מקים מצות ישוב הארץ מדאורייתא?
תשובה: יהודי שגר בארץ ישראל, אפילו אם אין שם שלטון ישראל מקיים מצוה. ולכן גם בתקופת התורכים והבריטים היתה חובה ומצוה לגור בארץ ישראל, אף-על-פי שלא היתה תחת שלטון ישראל. והקונה דירה בארץ ישראל אינו מקיים מצות ישוב הארץ אם אינו גר בארץ, אבל ודאי שאם הוא קונה קרקע מערבי או מאינו יהודי הוא עושה דבר גדול, אף-על-פי שאינו גר שם.
שאלה: הורים שלא מחזיקים מגדולי הדור: אבי שיחיה צופה לעיתים מאוד קרובות במהדורת החדשות בטלוויזיה. הדבר מאוד משפיע על דעתו בתחומים שונים. לא מזמן פרסמו כי הרב מרדכי אליהו שליט"א מחזיק בדעה מסוימת בענין כלשהו הקשור ל"התנתקות", ולאחר מכן פרסמו כי הרב שינה את דעתו בענין ופסק אחרת וג ו. מאז המקרה הזה, אבי טוען כי הוא לא מעריך את הרב שליט"א כבעבר, והוא אף אומר כי איש לא קבע שזהו גדול הדור חס ו (צר לי כי איני יודעת בדיוק את פרטי המקרה. סבורני שאף אבי לא זוכר את הפרטים. העיקר הוא התוצאה, שהיא חוסר ההערכה כלפי גדול הדור). אמי שתחיה, שהיא בעד ה"התנתקות" שמעה כי הרב שפירא שליט"א בעד סירוב פקודה, ומאז גם היא טוענת כי אין הוא גדול הדור חס ו בקיצור, הורי כבר לא "מחזיקים" מגדולי הדור. ענין זה גורם לי צער רב. כיצד יכולה אני להוכיח להורי כי הרבנים האמורים הם גדולי הדור? מי קובע בעצם מיהו גדול הדור? כיצד אפשר להחזיר את כבודם בעיני הורי, אם האידיאולוגיה של אמי מנוגדת לחלוטין לפסיקת גדול הדור? חשוב לציין כי הורי שומרי תורה ומצוות ויראי שמים, ואני מעריכה אותם מאוד.
תשובה: חבל מאד שאנשים מושפעים מהטלביזיה שמציגה את המציאות בצורה מסולפת במגמה להשפיע לכיוון החילוני השמאלני של שדרני הטלביזיה. אין לי ספק שמי שישמע את דברי הרבנים מפיהם יווכח בצידקתם. איני יודע אם בכוחך לשנות את דעת הוריך אך מה שעליך לעשות להתחזק בדרכך ולא להיות מושפעת מכלי התקשורת ובעזרת ד' במשך הזמן גם הוריך יבינו מה נכון ומה טוב לישראל.
שאלה: כתיבת צוואה שלא כהלכה: במסגרת עבודתו של עו"ד בחו"ל נתבקש לכתוב צוואה ליהודי שאינו שומר תו"מ בו הוא מבקש לתרום את גופו למדע או לבקש שינתקו אותו ממכשירי ההחייאה באם יגיע לידי כך. האם רשאי העו"ד לשתף פעולה או יש בזה משום מסייע לדבר עבירה או איסור אחר? בוודאי אם יסרב ימצא היהודי עו"ד אחר.
תשובה: יש בכך סיוע לדבר עברה ועליו להימנע מכך.
שאלה: דוכן מעייני הישועה בקיץ: אני פעיל בדוכן של מעייני הישועה בעירי, רציתי לשאול את הרב האם מותר בתקופה זו של השנה שלא כל בנות ישראל מתלבשות צנוע לעמוד בדוכן ולחלק נרות ולהניח תפילין או שזה אסור משום שמירת העינים והאפשרות שאני יוכל ללמוד תורה בזמן הזה?
תשובה: אם אתה מרגיש שהעמידה שלך ברחוב גורמת להביט שלא כהוגן עליך להמנע מזה. אם אתה עוסק במצווה ואינך נמשך להביט אתה יכול להמשיך פעם בשבוע כשעתיים בתנאי שאתה רואה שהדוכן אכן פועל ומצדיק את עצמו.
שאלה: שאלות שונות בהלכה: 1)האם מי שביה"כ רחוק מביתו יותר מחצי שעה הליכה ברגיל ואין לו מכונית פטור מתפילת ציבור אפילו זמן רב אם הוא נקלע לאזור מגורים כזה? 2)על איזה צלחות וסכו"ם מברכים שהחיינו?האם אין לחשוש לברכה לבטלה על דבר כזה שהוא לא אולי חפץ מיוחד? 3)האם זה נכון שמותר לשקר אפילו שקר גמור לאדם שמזמין אותי לחתונה מעורבת ואין לי שקר לבן שמשתמע לשני אופנים? 4)האם מותר לתלמיד ישיבה לענות שאלות בהלכה לחברו ששואלו בתוך תחום הישיבה שראש הישיבה נמצא שם או שיש בזה מורה לפני הלכה רבו אפילו שראש הישיבה נמצא לא מולו אלא בתחום הישיבה ואפילו מחוץ לישיבה אבל בעיר עצמה של הישיבה?
תשובה: 1. זמן הליכה הפוטר ממניין הוא 4 מילין שהם 72 דקות ולכן חייב בתפילה במניין. 2. לא נהגו לברך על צלחת וסכו"ם כיוון שאין שמחה מיוחדת בקנייתם. 3. אין צורך במקרה כזה לשקר שקר גמור, ניתן להתחמק בדרכים שונות מהליכה לחתונה, או לצאת מהמקום לאחר החופה. 4. התלמיד צריך לבקש רשות מרבו שיתיר לו להשיב בתחומי הישיבה. הרב חיים כץ.
שאלה: שאלות בהלכה: 1)רשום במסכת שבת שאין מעצבין את הקטן ואין מחזירין את השבר ונחלקו חכמים אם יש בונה בגוף האדם, האם לדעת מי שאומר שיש בונה בגוף האדם זה איסור דרבנן או דאורייתא?וכן מה להלכה האם זה דאורייתא או דרבנן? 2)האם מותר לאבל על הוריו לתת לחבריו מתנות לאחר השבעה בתור חסד? ראיתי פעם איסור אך מעניין אותי להבין מדוע והאם לכו"ע אסור? לקבל מתנות כל 12 חודש זה ברור אך מדוע יש איסור לתת לאחר השבעה? 3)האם מותר לאבל על הוריו אחר השבעה ללכת עם 3-4 חברים לבית קפה או מסעדה כדי להרגע קצת? אין שם מוזיקה שמחה וזה מפגש סתם בשביל להרגע ולא חגיגה
תשובה: 1. דעת רש"י שבהפסת מורסה, מכיוון שעושה לה פה זהו איסור בונה, מכאן שיש בונה בגוף האדם, הוכחת רש"י היא מהפסוק "ויבן את הצלע", והביטוי שם הוא "חייב", שמשמעותו חיוב דאורייתא. 2. אין לאבל איסור לקבל מתנות, אך אין נותנים לאבל מתנות כל זמן שיש איסור לשאול בשלומו, כי נתינת מתנה חשובה כשאילת 3. בגשר החיים מובא שבית קפה נכלל בגדר סעודת מריעות האסורה, ובתוך ה 30 ודאי שיש להחמיר בכך. (בגשר החיים מחמיר אפילו לשתות בחבורה שלא בבית קפה). הרב חיים כץ.
שאלה: חלב ובשר באותו מקרר: אנו שני שותפים בדירה שכורה ליד הישיבה. איך אפשר להסתדר צמחוני לצד אוכל גם בשרי יחד? האם עטיפת הבשר בניילון מספיקה? (כמובן כלים שונים) מדפים שונים? מדבקות? ימליץ לנו הרב כיצד עלינו לנהוג. האם שימוש במיקרו-גל להפשרת חימום בשר, הופכת אותו ל בשרי? נושא דומה: אם אוכל אורז שבושל מסיר בחזקת בשרי, והוא לא חם, האורז, האם עליי להמתין שש שעות עד לשתיית קפה עם חלב? האם יש הבדל בהלכה בין העדות?
תשובה: כדי לא לגרום לבלבול בין בשרי לצמחוני כדאי שכל אחד ישתמש בכלים שלו בלבד ושיהיה הבדל בסוג הכלי ואם יש אפשרות למדף לכל אחד במקרר עדיף. כאשר מחממים דבר בשרי או חלבי במיקרו-גל צריך לכסות את הכלי ואז אפשר להשתמש אחר כך לכל דבר. מאכל פרווה אפשר לחמם בלי כיסוי. לגבי מאכל שהוא בחזקת בשרי לכל הדעות לא צריך להמתין בכלל רק לאכול איתו חלבי בזה יש הבדל בין ספרדים לאשכנזים. הרב יאיר פרייליך.
שאלה: פרסום הטעיה של חברה: אני משווק של מיצים שנחשבים טבעיים במאה אחוזים. לפני כשבועיים אמר לי סוכן השיווק של החברה שהמיצים האלה הם לא באמת טבעיים במאה אחוז אלא מבוססים על רכז ומוכנסים לתוכם חומרים משמרים שלא מפורסמים על גבי המוצר. אינני יודע אם האיש דובר אמת. מהחברה טענו שהוא היה מועמד לפיטורין ולכן אמר זאת, אך הוא המשיך לטעון זאת בפני גם לאחר שאיום הפיטורין הוסר. אינני יודע למי להאמין. חשבתי לנסות להתקשר לתוכנית טלויזיה שעושה תחקירים על עסקים וכדו ובודקת את הגינותם וישרותם. החשש שלי הוא שבמידה ובאמת החברה משקרת אנשים רבים יאבדו את עבודתם, משווקים, מחסנאים, ועוד רבים. מצד אחד אולי מוכרים מוצר שקרי ומאידך פרנסתם של רבים תלויה בכך. איך לנהוג?
תשובה: אם אכן החברה משקרת אין הצדקה להמשך קיומה. אך ייתכן שהמושג "טבעי" הוא מונח מקובל בלשון לדבר קרוב לטבע ואינו טבעי ב100  לכן צריך לברר היטב מה מקובל.
שאלה: אי התחזקות מול בית: האם יש לשמור את הנישואין ועל הבית בכל מחיר גם זה דורש מצידי הרפיה בדת ואי התחזקות?
תשובה: למען בית נכון לוותר על הידורים. אבל אי אפשר לוותר על עיקרי מצוות. אך הוויתור צריך להיות מתוך כוונה להתאזר בסבלנות, עד שהצד השני יבין את החשיבות של ההתחזקות במצווות, וכמה זה תורם לחיי המשפחה, וכמה זה מבטיח את הבריאות והנאמנות זה לזה. ואז שניכם יחד תתחזקו בקיום המצוות ותמלאו את הבית בתוכן עמוק ומאושר.
שאלה: לא רוצה לתת לאישה גט: מהם העילות בגינם גבר יכול שלא לתת גט לאשתו? בגין אלו עילות האישה יכולה לדרוש גירושין על פי ההלכה היהודית מבעלה? מהם הפתרונות ההלכתיים לאשה שבעלה מסרב לתת לה גט?
תשובה: ישנן סיבות לא מעטות שגורמות לבעל להיות מחוייב מן הדין לגרש את אישתו, כגון: מי שאינו זן את אישתו כראוי או שהוא מונע ממנה תשמיש בעונתה, או שנולד בו ריח רע מאוד מפיו או שהוא מכה את אישתו ועוד. הדברים מפורטים בש"ס ובפוסקים, אבן העזר סימן קנ"ד. אם אין הבעל מחוייב על פי דין לגרש את אישתו, לא כופין אותו לגרש, אך אם הדיינים החליטו שהוא מחוייב על פי דין לגרש את אישתו, אכן - הוא חייב לעשות זאת וזהו הדבר הכי טוב לו ולמשפחתו, כיוון ששמיעה לתלמידי חכמים היא הבסיס ההלכתי שעליו אנו נשענים. אכן, הדיינים יכולים לגזור גזירות על המסרבים לגרש את נשותיהם - שלא ימולו את בניהם, שלא יקברו את בניהם ובימינו אף אין מחדשים להם את רישיון הנהיגה והדרכון ולעיתים אף מגיעים למאסר. לכן - יש לשמוע לדיינים ולקיים את החלטתם ובעז"ה הדבר יהיה לטוב.
שאלה: הסתמכות על תעודת כשרות: שמעתי טענה שלא מספיק להסתמך על תעודת כשרות המצויה בחנות אלא שיש צורך לברר שאין זיופים או לקנות בחנות מוכרת בלבד. האם זה נכון או שההלכה מחייבת רק לראות תעודה (וכמובן אם שומעים על חנות שמזייפת לא קונים בה)?
תשובה: עד אחד נאמן באיסורים, ואם יש תעודה שהמקום כשר מצד הדין מדוע לחשוד שיש זיוף, וגם אין לדבר סוף. וכן יש בזה גם סיבוך של זיוף שיכול להיות עבירה פלילית. אכן במציאות ישנם זיופים ולכן יש לבדוק תאריך ומקוריות התעודה. הרב אברהם פרל
שאלה: נטילה במים פגומים: האם גם מי שנטל ידיו בשם ומלכות במים שנעשו בהם מלאכה צריך לחזור ליטול ידיו בשם ומלכות? או שכאן לא, בגלל שרשום שאם יש ספק אם עשו בהם מלאכה יכול לכתחילה ליטול בשם ומלכות בהם?
תשובה: אם ודאי שנעשתה בהם מלאכה, המים פסולים לנטילה וצריך לחזור וליטול.
שאלה: לנגוע בגב שלי בבוקר: האם אסור לפני נטילת ידיים בבוקר לגעת גם בחלקים בגוף כמו רגליים וגב שאין בהם פתחים לגוף?
תשובה: אין איסור לנגוע בגוף.
שאלה: סיכה כשתיה?!: לא הבנתי מדוע יש מחמירים שאם יש סיכה כשתיה אסור למרוח קרם ידיים ללחות, הרי זה נפסל מאכילת כלב?
תשובה: כאשר אנו למדים שסיכה כשתיה, זה לא רק כדי לאסור את הסיכה, אלא כדי לומר שסיכה היא שימוש חשוב ממש כמו שתיה, וכאשר הנאות הגוף כשתיה נאסרות, גם הסיכה נאסרת שהרי הגוף נהנה ממנה הנאה חשובה כהנאת השתיה. הבדיקה אם הדבר ראוי למאכל כלב או לא היא כדי לראות אם ניתן לעשות שימוש, אפילו בזוי, של הנאה, אולם דבר שאינו נאכל לכלבים אבל הוא מאכל אדם בוודאי שיאסר וכן לעניין הסיכה. ר' אלעד גרוס.
שאלה: להתרחץ בשמן: האם שמן עשוי חמץ שלא נפסל מאכילת כלב יש איסור לסוך בו בפסח מצד איסור הנאה מחמץ מהתורה?
תשובה: כן יש איסור לסוך בו.
שאלה: היחס בין אמונה למציאות: בתקופה האחרונה בה עברנו את אסון ההתנתקות ראינו אנשים שלמרות הכל המשיכו ל האמין ולזרוע לקנות בית בנצרים ועוד. שאלתי היא כיצד מהלך פרטי או ציבורי זה מסתדר עם הצורך לנהוג לפי המציאות והנהגת התורה לא לתרום יותר מחומש, לצאת למלחמה, לזרוע ולקצור ובקיצור לא לסמוך על הנס?
תשובה: איננו נביאים ולא בני נביאים. איננו יודעים מה יהיה. אנו יודעים דבר אחד: כל עוד אפשר לקיים מצות ישוב הארץ מקיימים אותה וה' הטוב בעיניו יעשה. זהו הבטחון האמיתי, כפי שכותב החזון איש: "איני מכתיב לה' מה טוב בעיני, אני סומך עליו שהוא יודע מה טוב בעיניו וכל גזרה שהוא יגזור אקבל עלי". כל עוד יש סיכוי כל שהוא שהגזרה תתבטל ונוכל להמשיך את המצווה עלינו חובתנו להמשיך בה. האלטרנטיבה היא שהחקלאים ישבו באפס מעשה ייבשו את החממות ויתמקחו על פיצויים. כמי שהיה שותף לקרן מאמין וזורע לא השתעשעתי באשליות. הייתי ריאליסט מפוכח. ועם זאת קיויתי עד הרגע האחרון ועד בכלל שחורבן כזה לא יקרה. שמישהו בכל זאת יתעשת ברגע האחרון ויעצור את המעשה הנורא הזה (הרי דובר על ארבע פעימות.). לא הייתה כאן שום הסתמכות על הנס. רצינו שהנס יקרה. אך ידענו גם ידענו שהאסון עלול להתרגש. ובכל זאת סברנו שגם כשהחרב מונחת על הצואר הקרבן לא מפסיק לנשום. הוא רוצה לחיות ויחיה עד שהחרב תנתק את פתיל חייו. לא הוא עשה זאת. יהודי לא נוטש את ארצו וממשיך לזרוע גם כאשר מקבלי ההחלטה הנוראה החליטו אחרת. בכך הוא מביע את מחאתו והתנגדותו להחלטה הלא-מוסרית הזו. הוא לא יהיה שותף לה אפילו לא באופן פסיבי. וכי מה רצית שחקלאים יעשו, שישבו בחיבוק ידים ויראו במו עיניהם את כל עמלם יורד לטמיון? או שמא יפה עשו שעבדו וזרעו (וחלק הספיק לקטוף גם אחרי שהתחיל הגירוש) עד הרגע האחרון? אשרי העם שככה לו. אשרי העם שה' א-להיו ואינו נרתע ואינו מרים ידים ואינו מתיאש. בזכות אמונתם של גבורי כוח אלו מובטח כאן המשך קיומנו ועתידנו. עם זאת אמרתי במפורש לאנשים לא לסכן את כל רכושם, אלא רק חלק קטן ממנו. לתשובת הרב אליעזר מלמד. כסף של מעשר ל"מאמין וזורע". מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: קריעה על חורבן גוש קטיף: כתוב בשולחן ערוך שהרואה ערי יהודה בחורבנן צריך לקרוע. נראה שקריעה רק באובדן השלטון ולא בחורבן הבתים, לפי זה אינני מבין מדוע קרעו שם בזמן הפנוי? האם ראיה של החורבן בטלוויזיה מחייב קריעה או רק מראה עניים בשטח?
תשובה: הרי גלוי וידוע לכל העולם שפינוי גוש קטיף משמעותו מסירתו לידי זרים. צה"ל עדיין נמצא שם רק כדי להעביר את המקום ריק והרוס לערבים. תחושתו של תושב שעקר את המזוזה מביתו הייתה שבכך נמסר המקום לאחרים לכן כדין עשה מי שקרע במעמד זה. ראיה בטלוויזיה או בעתון נחשבת כראיה ממש לענין זה. לתשובת הרב דב ליאור. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: גומיות לשיניים בשבת: האם יש בעיה לשים ולהוריד גומיות שמחוברות לקוביות שבשיניים בשבת?
תשובה: הדבר מותר. הרב חיים כץ
שאלה: ספרדי המתפלל במנין אשכנזי: כאשר אני מתפלל במניין אשכנזי שלא אומרים בו תפילה לדוד אלא ישר שיר של יום מתי עלי להשלים את התפילה לדוד? בסוף או שעלי לומר במקום בלי להתחשב בהתקדמות החזן?
תשובה: תוכל לומר לפי בחירתך או לומר "תפילה לדוד" בקצב שלך ואח"כ שיר של יום. או לומר שיר של יום עם הש"צ בלי צורך להשלים את "תפילה לדוד", שאין לה מקום אחרי שיר של יום. ברור ששיר של יום הוא העיקר בחלק זה של התפילה, לכן אם תוכל לומר זאת עם הציבור ולדלג על תפילה לדוד יש בזה קצת עדיפות, אך אם הדבר יגרום לך עגמת נפש, תאמר על הסדר כפי שהזכרתי.
שאלה: טלפון לשעת חרום בבית הכנסת: בבית הכנסת שלנו קרה אסון של דום לב בעת שיעור קודם התפילה. הנהלת בית הכנסת לא השכילה להעמיד טלפון בין כותליה לשעת חירום. האם יש מקום על פי הלכה לחייב את הנהלת בית הכנסת להעמיד טלפון לשע"ח, לחילופין האם מותר לי כמתפלל לשאת עימי סלולורי כבוי בשקית הטלית לשע"ח ולו משום שאיני סומך על הנהלת בית הכנסת?
תשובה: נראה לי שהאסון הנורא שארע הוא חריג ביותר ואין סבירות שדבר כזה יקרה לעתים קרובות חלילה, אלא א"כ אתם ביכנ"ס גדול ובו אחוז גבוה של קשישים וחולים. לכן לא נראה שיש לחייב טלפון צמוד לביהכנ"ס או למתפללים.
שאלה: אשמת ההנהגה והרבנים בפינוי גוש קטיף: רציתי לשאול את כבוד הרב, עקב האשמותיך לחיילי צה"ל. האם הממסד הרבני שהוליך שולל את מתיישבי גוש קטיף וצפון השומרון, בכך שהם צריכים להשליח את כל יהבם על ישועת הקב"ה ולא להתכונן לפינוי, אם יחל חס ו בסופו של דבר חלק גדול מההנהגה הרבנית חזר לביתו ומי שנשאר ללא רכוש ובית הם אותם מסכנים, שסליחה על הביטוי "רכבתם עליהם"? ובכלל הנוהג של חלק מהציבור והרבנים לדבר בשם הקב"ה? האם פועל יוצא מזה שהיה פינוי - הרי שזהו רצונו של הקב"ה!?
תשובה: אתה מדבר על הממסד הרבני בכללותו ואיני יודע למי אתה מתכוון. האם לרבני הגוש האם לרבנים אחרים. על כל פנים אני מניח שיש לאותם רבנים תשובות. כאשר אני באתי לכפר דרום כחודש לפני הגרוש שאלתי את הרב של המקום האם אין בזה סיכון לתושבים שאינם באים לידי הסכם עם המנהלת. כי יש אנשים שהפסד ממוני גדול עלול לפגוע בהם מאד. והרב השיב לי, כי כל מי שמנסה לבוא לידי הסכם נוכח שאין טעם להדבר אתם. ואין מה להפסיד אם לא באים לידי הסכם. ושוב שאלתי את הרב אבל אולי מן הנכון בכל זאת להערך ולארוז דברים חשובים ולא להשאיר את הכל כך. וגם צריכים להיות מוכנים לאפשרות הגרועה ח"ו. והתשובה שקבלתי שמדברים על כך ומודעים לכך האנשים מביאים הכל בחשבון אך יחד עם זה מקווים ומתפללים לישועת ד'. אותי התשובה של הרב סיפקה. ומאז יותר לא שאלתי ויחד כולנו התפללנו לביטול הגזרה וציפינו לישועת ד' וקווינו אל ד'. כי מדריכה אותנו התורה אפי חרב חדה מונחת על צוארו של אדם אל יתיאש מן הרחמים. וכעת שבאה הרעה אף על פי כן לא טעינו שבקשנו והתפללנו למרות שלא נתקיימו בקשותינו אלא אנו מאמינים שהכל לטובה.
שאלה: לומר "ראשית צמיחת גאולתנו"?: בבית הכנסת שלנו הוחלט לאחר ההתנתקות להפסיק לומר בתפילה ל המדינה "ראשית צמיחת גאולתנו". והחליטו להשמיט מילים אלה של הברכה. היו כמה אנשים שהתנגדו לכך, אבל הרב והגבאים החליטו כי יש לשנות לאור המצב. 1) האם מותר לשנות תפילות בכלל? 2) האם לאור המצב וההתנתקות, ומן הסתם התנתקויות נוספות שיהיו ל"ע, האם המדינה עדיין בגדר ראשית צמיחת גאולתנו? 3) אם הפסק הוא להמשיך לומר ראשית צמיחת גאולתנו, כיצד יש להעביר זאת אל הרב מבלי לפגוע בכבודו? ואם אין לומר ראשית צמיחת גאולתנו מדוע אין פסק גורף וברור לכך?
תשובה: 1.תפילות שנקבעו על ידי אנשי כנסת הגדולה אין לשנות. אבל תפילה שנקבעה על ידי חכמים בזמן הזה המביעה את הבקשות הדרושות לתקופה הזאת מותר לשנותה בהתאם למציאות. אם בלב אנו מבקשים שתקום ממשלה טובה זה גם מה שאנו צריכים לבקש בתפילה. ולא להתפלל על מה שאין אנו מעונינים בו דהיינו לברך את הממשלה הכושלת. 2. יש להבחין בין המדינה לבין הממשלה המדינה היא מציאות קיימת של שלטון יהודי ולא נכרי בארץ ישראל ואליה באים ומתקבצים היהודים מכל העולם. וקיבוץ גליות וישוב הארץ וגם מרכז התורה חזר להיות בארץ ישראל וזה בגלל הקמת המדינה שפתחה את השער לעליה לארץ ישראל. וכל זה בוודאי יש להגדיר כאתחלתה דגאולה. ואולם היחס לממשלה תלוי במעשיה ממשלה באה וחולפת כאשר היא ממלאה את יעודה אנו מברכים אותה וכאשר היא בוגדת ביעודה אנו מגנים אותה. 3. אנו שינינו את הנוסח ובמקום המילים שלח אורך ואמיתך לראשיה וכו' אנו אומרים "והעמד בראשה אנשי חיל יראי אלקים אנשי אמת שונאי בצע." ונראה כי בנוסח זה נמשיך כי הוא מתאים גם אם תהיה ממשלה טובה.
שאלה: בעלי חיים ימיים: מה ההגדרה ההלכתית של פירות ים, שרץ או דג טמא?
תשובה: כל בע"ח ימי שאין לו סנפיר וקשקשת אסור באכילה.
שאלה: מחויבות לרב מסוים בשאלה: האם מותר לשאול כמה רבנים את אותה השאלה? האם צריך להגיד לרב ששואלים גם אחרים? האם ניתן לעשות חקר בנושא מסוים אצל כמה רבנים לקבל את מגוון הדעות? האם ואיך ניתן לדון להתווכח לערער לא לקבל את התשובה? האם רשאי אדם לבחור בקו שונה מהקו שנקט הרב הנשאל? האם השואל מחויב לקבל ולבצע את התשובה?
תשובה: מותר לשאול כמה רבנים את אותה השאלה, רק צריך להגיד לרב ששאלה זו כבר נשאלה לרב אחר. אני גם חושב שזכות השואל לברר אצל הרב מהם המקורות עליהם מסתמך הרב בפסיקתו. וראוי שאדם יקבע לו רב אחד שנאמן אצלו, וילך על-פי פסיקתו של רב אחד בקביעות.
שאלה: היחס למדינה ולמגרשים יהודים בשמה: הגזרה הנוראה שנתרגשה עלינו בחורבן יישובי גוש קטיף גרמה לזעזוע שעבר לאורך כל חוט השדרה של העם. תהיות התעוררו ושאלות נשאלו לגבי התייחסותינו, החל מהיחס אל המדינה כ"ראשית צמיחת גאולתינו", דרך היחס אל גופי ואנשי ציבור שסייעו לגרש יהודים מביתם, המשך באנשי התקשורת ושולחיהם שחלקם הגדול "רקד על הדם" וכלה בתלמידי חכמים ואנשים תורניים שהביעו דעות שאינן מתישבות בקנה עם אמונותינו.
תשובה: בוודאי שיש לחזק את הציבור שלא יתייאש מהקשיים, הן הקשיים הלאומיים והן הקשיים הפרטיים של כל אחד ואחת. לכן ראוי לענות לכל חלק של השאלה בצורה מפורטת וממצה לאמיתה של תורה: שאלת השאלות היא היחס אל המדינה המתבטא באמירת "תפילה ל המדינה". שאלה נוספת היא היחס למנהלת ההתנתקות ואנשי התקשורת. יש לברר גם את היחס אל הציבור החילוני בכללו. אולם, הבירור היסודי והנוקב ביותר צריך להיעשות לגבי היחס לרבנים שטועים לדעתינו בדבר הלכה והשאלה האם בכלל יש לשמוע ולהשמיע את דעתם. מה ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש? דרכי התחזקות לאחר גירוש וייאוש.
שאלה: מה ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?: הגזרה הנוראה שנתרגשה עלינו בחורבן יישובי גוש קטיף גרמה לזעזוע שעבר לאורך כל חוט השדרה של העם. תהיות התעוררו ושאלות נשאלו לגבי דרכי פעולותינו, החל מתפילות וקביעת ימי צום על הגזירה, דרך הפגנות וחסימות כבישים, וכלה בשאלת סירוב הפקודה ומידת הכח שיש להפעיל בזמן אמת. כמו כן נוצר צורך לברר אם ראוי לשתף ילדים ובחורי ישיבה בפינוי וכן שאלת צניעות הבנות.
תשובה: בוודאי שיש לחזק את הציבור שלא יתייאש מהקשיים, הן הקשיים הלאומיים והן הקשיים הפרטיים של כל אחד ואחת. לכן ראוי לענות לכל חלק של השאלה בצורה מפורטת וממצה לאמיתה של תורה: הרבנים נדרשו לשאלות הציבור: ישנו סוג של פעילות מבורך ומועיל בוודאי של תפילות המוניות וקביעת ימי צום על הגזירה. אמנם, רבים הרגישו צורך לעשות השתדלות מעשית כגון הליכה להפגנות ועצרות מחאה. לגבי חסימות הכבישים, היו רבנים שהתירו ואף תמכו במעשה והיו כאלו שהתנגדו. באתר אף ניתנו שיעורים בנושא. הפסיקה הנוקבת ביותר התייחסה לחיוב סירוב הפקודה לחיילים ואנשי כוחות הביטחון. מכל מקום, על כולם הוסכם שאין להפעיל כח אקטיבי מכל סוג שהוא וההתנגדות תהיה פאסיבית בלבד. סוג נוסף של עשיה (נסתרת) היה על ידי העמדת עובדות על דיוקן וחיזוק הציבור מול סילופי התקשורת שהתגייסה למבצע הגירוש המכוער. גם שאלות פרטיות רבות התעוררו: האם בחורי ישיבה צריכים להשתתף בפעילות? כיצד יש להכין את הילדים למאבק, מחשש שייפגעו ממראות הפינוי? כמובן שגם נושא צניעות הבנות בחסימות ובהפגנות עלה. כמו כן ניתנה תשובה לשאלה מה לעשות כשההורים מתנגדים לפעילות הילדים. אולם השאלות הכואבות ביותר הגיעו מן המגורשים עצמם ששאלו אם בשעת פינוי עדיף להתבצר או לשבת ללמוד תורה והאם יש לקבל את כספי הפיצויים. היחס למדינה ולמגרשים יהודים בשמה. דרכי התחזקות לאחר גירוש וייאוש.
שאלה: דרכי התחזקות לאחר גירוש וייאוש: הגזרה הנוראה שנתרגשה עלינו בחורבן יישובי גוש קטיף גרמה לזעזוע שעבר לאורך כל חוט השדרה של העם. תהיות התעוררו ושאלות נשאלו לגבי ההתמודדות עם החורבן הנורא. הרי התפללנו כ"כ הרבה, ובכל זאת לא קרה הנס. יש כאלו שאף התחילו להרהר אחרי מידותיו של הקב"ה על שככה עשה לנו. הכעס והכאב גרמו לתסיסת רגשות שליליים כלפי מוסדות המדינה והצבא - האם עלינו לסלוח להם? ואיך בכלל נוכל להמשיך ולשרת בצבא שכל כך בגד בנו?
תשובה: בוודאי שיש לחזק את הציבור שלא יתייאש מהקשיים, הן הקשיים הלאומיים והן הקשיים הפרטיים של כל אחד ואחת. לכן ראוי לענות לכל חלק של השאלה בצורה מפורטת וממצה לאמיתה של תורה: ראשית יש לדעת שאנו נמצאים במצב של הסתר פנים. אמנם - גם בתוך החושך ישנן נקודות חיוביות שמוכרחים לזכור בכל מצב. על כל פנים, תמיד חייבים לזכור שבעצם ה' לא חייב לנו כלום ומותר לו לומר לנו "לא"! לא נפלנו!! וגם אם נראה שכן - מוכרחים לזכור שאנחנו יותר חזקים מכל הנפילות ו"שבע ייפול צדיק וקם". הקריעה שקרעו תושבים רבים בזמן עזיבתם את המקום מסמלת יותר מכל את האמונה שממשיכה לפעם בנו גם ובעיקר בעיתות מצוקה. בכל אופן, אין שום חיוב לסלוח לחיילים שהחריבו למתיישבים את ביתם ובוודאי שלא לשולחיהם ששלחו אחרים לעשות מלאכה בזויה זו. החיילים המגרשים צריכים לעשות חשבון נפש נוקב ביותר על מעשיהם הרעים אל מול האמונה הצרופה שעמדה מולם בליבותיהם של המתיישבים האמיצים. כמו כן צריך להבין את הכאב של הציבור שתוהה עכשיו האם כדאי להמשיך ולהתנדב לקורסי קצינים ולמסגרות מובחרות אחרות בצבא שפגע בהם כל כך. היחס למדינה ולמגרשים יהודים בשמה. מה ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: כללי הבית יוסף: 1. מנהג שכתוב בטור, לא מצוין בבית יוסף ולא כתוב שולחן ערוך ומובא ברמ"א - זה מנהג מחייב? 2. מנהג שכתוב בטור ובבית יוסף ולא כתוב שולחן ערוך ומובא ברמ"א - זה מנהג מחייב? 3. מנהג הכתוב בבית יוסף ולא בשולחן,לא בטור ולא ברמ"א - מה דינו?
תשובה: 1. מחייב את האשכנזים. 2. מחייב את האשכנזים. 3. לא מחייב כלל.
שאלה: הכשרת ירק (עלי פטרוזיליה, חסה, סלרי שמיר): שמעתי שצריך לשים ירק במי חומץ או מי מלח (הרי פעם לא היו ירקות "גוש קטיף" וכך היו מכשירים את הירק). 1. לכמה זמן לשים 2. כמה מלח (או כמה חומץ) ולאיזה כמות מים?
תשובה: צריך שהמים בהם שרויים העלים יהיו מלוחים שלא יוכלו לשתות אותם מרוב מלח, ולהשהות ל-10 דקות.
שאלה: לנקות קורי עכביש בשבת: האם בשבת מותר לנקות קורי עכביש, ובפרט מארון הקודש?
תשובה: קורי עכביש הם מוקצה אך במקום מכובד דינם כמוקצה מחמת מיאוס שמותר להסירם משום הכבוד. מ"מ נראה לי שקורים אלו לא נוצרו בשבת אלא זמן רב לפני כן כתוצאה מהזנחה ואם כל השבוע ניתן היה לסובלם מדוע בשבת דווקא ינקום? לכן נראה שבבית פרטי אין להסירם בשבת אך בביכנ"ס משום כבוד המקום יש מקום להתיר אך יש להעיר לאחראים על הניקוי שיימנעו להבא מהזנחה.
שאלה: חלבי אחרי "בחזקת בשרי": האם מותר לאכול מאכלים חלביים לאחר שאכלתי תבשיל שבושל בכלי בשרי נקי שאינו בן יומו (עברו מס ימים לאחר שבושל בו תבשיל בשרי) או שעלי לחכות 6 שעות?
תשובה: אין צורך לחכות 6 שעות במקרה כזה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חשבון נפש : האם יש לראות בהתנתקות מידת הדין שנמתחה עלינו בעקבות כך שנציגינו חברו למפלגת שינוי שפגעה בתקציבי התורה בבחינת ותקע כף ירך יעקוב ובעקבות כך שרון שהיה תומך ההתנחליות פתאום במהלך מוזר ביצע מה שמפלגות השמאל לא העיזו,לנתק יהודים מאדמתם?
תשובה: איני יודע לחשב חשבונות של מקום יש אומרים שזה בגלל כניסת האגודה לממשלה שנתנה הכשר להתנתקות. אך אני איני יודע על מה עשה ד' לנו את הדבר הזה אך ברור שצריך לעשות חשבון נפש ולתקן כל הנהגה רעה. ואחד מהדברים שש לתקן הוא שהמפלגות הדתיות יעבדו יחד לכבוד שמים.
שאלה: באיזו טבעת לקדש בנישואין שניים?: התגרשתי לפני כשנתיים, וב"ה אני עומדת להינשא בשנית בקרוב. שמעתי משכן כי אישה גרושה, בעלה צריך לקדשה בטבעת כסף? האם יש בכך ממש? ואם כן אנא הסבירו לי מדוע ופרטו באיזו טבעת מדובר?
תשובה: לפי תורת הנגלה אין בזה שום דבר, והוא יכול לקדש אותך בטבעת רגילה.
שאלה: להעיר לאימא: האם ראוי להגיד לאמא שלא שמה כיסוי ראש שאני חושבת שמנהגה לא נכון? שהשאלה היא על הערה בצורה מכובדת.
תשובה: אם יש סבירות שהאמא תקבל את עצתך יש מקום לזה. אך בכל זאת צריך לחשוב היטב איך לומר לה. ומה דעת אביך על כך אולי יותר טוב לדבר מקודם איתו. ואולי כדאי לומר לה שכסוי ראש יכול מאד להלום אותה. זה גם יותר מתאים וגם יותר נכון.
שאלה: הכשרת ווק: רציתי לשאול לגבי הגעלת ווק (מחבת גדולה) שהוקפצו בו (בושלו) חתיכות של חזה עוף בעבר (פעם אחת), ובטעות טיגנתי בו חמאה ובצל. כמובן שהשלכתי את הבצל לאשפה ואת הווק שטפתי בינתיים רק במים וסבון. שאלתי היא כיצד אוכל להגעילו להכשירו ולהחזירו לשימוש למאכלים בשריים?
תשובה: אם טיגון החמאה והבצל היה עם נוזלים-הכשרו בהגעלה. ואם הטיגון היה ללא נוזלים-הכשרו בליבון.
שאלה: כמה פעמים לחלל על מטבע?: כמה פעמיים אני צריך לחולל על מטבע בכדי לקיים תרומות ומעשרות. מה אני עושה אחר כך למטבע?
תשובה: שווי הפרוטה כיום הוא כ- 3 אגו' על כן אדם יכול להפריש לפי ערך המטבע שברשותו, כגון על שקל יכול לפדות כ 30 פעם. אין מספר הפרשות וחילולים מינימלי, אלא אדם יכול להפריש מספר פעמים עד שתמלא המטבע ברשותו, ולאחר מכן יוכל לפדות מטעה זו על פרוטה אחרת ולהתחיל לחלל על פרוטה במטבע חדשה. הרוצה לחסוך לעצמו את הטיפול עם המטבע יכול לפנות לבית האוצר שליד מכון התורה והארץ, (אנו מקווים שתוך שבוע יוכלו להצטרף גם מנויים חדשים) ולהצטרף למנויים שבית האוצר מחזיק בעבורם מטבע. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מוצר שנשכח בחנות: אני עובד בחנות למוצרי מטבח, וקורה שלקוחות שוכחים מוצר למשך שבועות וחודשים ולא מתקשרים או מבררים. מה הדין של מוצרים אלו, לשמור אותם או שאפשר לזרוק או להשתמש בהם? מה צריך לעשות איתם?
תשובה: אם זה ברור שיותר לא יבואו לקחת, כגון שזה נמצא אצלכם שבוע ימים או יותר, המוצר הזה נחשב כהפקר.