LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קרי בליל יום כיפור: הרב! לצערי בליל יום הכיפורים השנה יצא לי קרי לילה. דבר זה די מלחיץ אותי לאור דברי הגמרא בסוף יומא האומרת שמי שרואה קרי ביום כיפור צריך לדאוג כל השנה. הייתי רוצה לומר שמדובר כאן על אגדת ח ועל כן אין להבים אותה כפשוטה, אך סו"ס השו"ע פוסק דברים אלו.וכן יש לציין שאני בן 22. א"כ, רציתי לשאול קודם כל - האם יש מקום ללחץ והפחד שלי? וחוץ מזה, האם יש משהו ספציפי שעלי לעשות? מראש!!
תשובה: יש קצת מקום לחשש. התיקון לזה להוסיף לימוד תורה כל יום ולהשתדל לעשות הרבה טובות לאנשים.(כמובן אם אפשר גם צדקה) ובע"ה תזכה לשנים רבות.
שאלה: העברת עצים עם האדמה: ביתי גובל בגינה ציבורית לפני כשבועיים שתלו 2 עצי נוי בגינה הציבורית סמוך וקרוב לביתי-עצים אלו חוסמים את האור דיברתי עם הערייה בכדי שיזיזו את העצים כ 2 מטר הרחק מביתי שאלתי הינה: האם מותר להזיז את העצים אם השורשים והאדמה כ 2 מטר למרות השמיטה האם יהיה אפשר לתת לגוי להעביר את העצים בכבוד רב
תשובה: וברכת ד' אין להזיז כעת אלא לאחר השמיטה. חג שמח בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: האם עדיף לתרום לאברך כולל שלומד ועובד את המעשרות: כיום אני תורם לכמה עמותות סכום של בערך 500 שקל בחודש. שאלתי היא. אני יודע בוודאות שאני תורם לעמותות שעושות חייל. ולא עמותות שמרפדים כסאות. אך יחד עם זאת. עד שהכסף מגיע לנזקק הסופי מתקזז ממנו לא קצת. (יתכן שבצדק). אך ברצוני שכל הכסף אותו אני תורם יגיע ליעודו הסופי. בלי שיקוזז ממנו כלום. 1. האם לא כדי פשוט להעביר מדי חודש בחודשו. את הכסף ישירות לאברך תורה שלומד בכולל. ומחזיק משק בית. (בקושי רב). 2. האם ניתן להעביר את הכסף להורים שזקוקים לו שגם כן האבא הוא אברך שלומד בכולל יום יום. ומחזיק משק בית. (בקושי רב).
תשובה: מעיקר הדין הכסף הנותר שלכם ואתם יכולים לעשות בו כרצונכם. אם רצונכם לעשות לפנים משורת הדין עדיף לא לעשות באופן שרירותי אלא באופן הגיוני, כגון להחזיר את הכסף לאחרונים שנתנו או למי שנתן סכום רב וכדומה. פירוט הדברים: בשו"ע חושן משפט סימן רנ"ג סעיף ו' כתב "עני שגבו לו להשלים לו די מחסורו והותיר על מה שצריך המותר שלו" בטעם הדין יש אומרים משום שאי אפשר לצמצם דהיינו אי אפשר לגבות בדיוק את הסכום הדרוש וממילא התורמים תרמו על דעת שאם יהיה עודף הוא ישאר של הנותן (כך כתב התקלין חדתין שקלים ז'. וכעין זה בערוך השולחן רנ"ג סעיף י"ג וכן נראה דעת הרא"ש בתשובותיו כלל ל"ב סעיף ו') ברשב"א בתשובה (חלק ב' סימן נ"ה) נראה שהטעם שכיוון שלא יודעים כמה יצטרך הכל נגבה לצורך המצווה וכבר זכה במעות גם אם בסוף לא יצטרך. לפי דברי הרשב"א יש מקום לומר שאם סכום הגביה היה ידוע מראש צריך להחזיר. לתוספת עיון עיין משניות שקלים פרק ב' משניות ג' וד'. הרב זרח כהן
שאלה: מפטיר בשבת שובה: מיהו שליח ציבור ראוי לקרוא את מפטיר בשבת שובה? אשמח לקבל הפניה למקורות.
תשובה: לשואל, ראשית אציין שבהלכות בית הכנסת יש לנהוג על פי הכרעת רב המקום ותו לא, ואני עונה לשם הרחבת הידע או למקום שאין בו רב. ב'מטה אפרים' (סי' תרב סעיף מ) כתב שיש לקרוא להפטרה זו "איש חשוב", וכנראה הטעם לכך הוא שהקריאה "שובה ישראל" היא כעין תוכחה לציבור, שראוי שתיאמר על ידי אחד מזקני העדה, כשם שבתענית בוחרים את זקן העיר לומר דברי כיבושין (תענית פ"ב מ"א). על פי זה נהגו בקהילות שונות שרב המקום קורא הפטרה זו. אך בספר קדום יותר, 'מטה משה' (מאת רבי משה מת, תלמיד המהרש"ל, סימן תתלג), נאמר רק ש"נוהגים שאין נער אומר אותה הפטרה" (וכן במשנה ברורה סי' תרב סקי"א), והכוונה לילד קטן שאינו בר מצווה (כך הבינו המגן אברהם סי' רפב סקי"ב ומשנה ברורה שם סקכ"ג, וכן בשערי אפרים סי' ט ס"ג), אבל מי שהגיע למצוות ראוי לקרוא הפטרה זו (שו"ת יד אפרים סי' יג  אך בסידור היעב"ץ דף שלו: "ואין מניחין לנער להפטיר בה אם לא במנין שכולן נערים" מבואר שהבין שגם נער שהגיע למצוות לא יפטיר). ואם זוהי שבת בר המצווה שלו - יש לו זכות קדימה על פני תלמיד חכם (יד אפרים, שם). כמו כן, כשיש בדבר צורך מפני דרכי מותר שהקטן יהיה מפטיר בכל הפטרה חוץ מפרשת זכור ופרה (כך מתבאר בשערי אפרים הנ"ל).
שאלה: שמן זית ללא זיופים: רציתי לשאול אני מעוניין להקפיד שאשתי תדליק נרות בשמן זית זך מהודר ואני יודע שיש בזה המון זיופים האם ניתן לקבל רשימה של חברות שביידוע שאצלם זה זך ואמיתי?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רשימה חלקית נכון להיום תשרי תשע"ה: ארץ גשור, אשוש מהיוגב, גלאון פרג, הרי הגולן ארץ זית ושמן מאליעד, זיתא, יבנה, בני דרום, משק אחיה שילה, יד מרדכי, שמן המאה מדגניה א, שמן שאן. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שמן אפרסמון - הבורא שמן ערב: בס ד להרה ג דב ליאור שליט א, התעורר בי חשק לברך הבורא שמן ערב על שמן אפרסמון כפי שמופיע בגמרא (ברכות מג.) ובפוסקים (שע אוח סי רטז ס ד). התגליתי לפרסומיו של פרופ זהר עמר (תחומין כרך יז וכח ועוד) מבר אילן שמזהה את הצמח עם מה שנקרא כיום מור הגלעדי. הוא מבסס את זיהויו על הסכמה כללית בין הראשונים (רמבם בהל כלי המקדש, רש י, רמב ן, הרס ג על התורה ועוד) שמזהים את האפרסמון עם מה שנקרא בערבית בלסאם, או בלסאן. לפי פרופ עמר, התייחסות עם שם זה לעץ האפרסמון בכתבי הקודש נמשך עד לפני 300 שנה בערך. למרות זאת, אצל הערבים ותעודות בוטניות למיניהם המשיכו להתייחס לצמח עם השם הזה מהתקופה העתיקה עד ימינו. אני כרגע עושה מאמצים רבים לנסות למצא מסורת מפי ישראל על ידי יהודי תימן או אתיופיה איפה שהצמח גדל בר עד היום באיזורים מסוימים ואני מקווה שהמאמצים יולידו פירות. במידה ולא צריך מסורת רציפה מפי ישראל כדי לאמת זיהוי, האם הזיהוי של פרופ עמר עונה על הדרישות כדי לברך על שמן מור הגלעדי בשם ובמלכות? בהודאה רבה, ובאיחול לגמר חתימה טובה,
תשובה: אני לא ראיתי את המחקר הזה, אבל אני חושב שאפשר לסמוך על המחקרים שלו, הוא אדם אמין ואפשר לסמוך עליו. חוץ מזה יש לזה ריח טוב, אז למה שלא תברך את הברכה הזו?!
שאלה: הזמנת אורחים לארוחה בשבת: הוריו של בעלי חילונים וגרים בעירנו. האם מותר לנו להזמינם אלינו לארוחת שבת בצהריים כשברור לחלוטין שהם יגיעו ברכב? (הם אינם הולכים ברגל כמעט אף פעם). יש לציין שהדרך מעט ארוכה (30-35 דקות) אך אנו הולכים אותה מידיי פעם והיא אינה קשה ומותרת עפ"י ההלכה. אין שום סיכוי שהם יסכימו להתארח לכל השבת ולישון אצלנו. ב ו
תשובה: אפשר להזמין רק לליל שבת כשיש אפשרות להלין את האורחים ויש סיכוי שהקירוב יקרבם לתורה ומצוות
שאלה: סוכה ששלושת דפנותיה לבוד: הרב, סוכה ששלושת דפנותיה לבוד (קרשים רצועות עבות) האם כשרה: 1) לכתחילה בדיעבד 2) האם נדרש להוסיף דופן? אם כן: - מה שיעורו המינימאלי? - האם ניתן לעשותו מלבוד או נדרש "קשיח מלא" וחג שמח
תשובה: המגן אברהם והמשנה ברורה (תרל ס"ק ז) פוסקים שאם שלושת הדפנות עשויות רק מלבוד פסול, ורק במקרה שיש ארבעה דפנות כשר, אם כולן עשויות מלבוד (והחזון איש חולק ופוסל אף בכך). יש להעיר שבמקרה המצוי שמעבר ללבוד יש גם יריעות בד אלא שהן מתנדנדות ברוח ולכן מוסיפים את חוטי הלבוד, כשר אף בשלוש דפנות. בברכת חג שמח!
שאלה: מתי מותר לעבור על ההלכה?: באילו מקרים ומצבים מותר לעבור על דברי ההלכה? למשל, האם מטעמי פיקוח נפש מותר לי לאכול משהו שאינו כשר?
תשובה: מפני פיקוח נפש מותר לעבור על כל המצוות מלבד עבודה זרה גילוי עריות ושפיכות דמים.
שאלה: שיער ארוך לגבר: האם לגבר מותר להאריך את שיער ראשו ואת ציפורניו?
תשובה: גידול שער ארוך לגברים מהווה חציצה בתפילין וכן אינו מאפשר להניח אותם במקומם המדויק. כמו כן קיימים עוד שני איסורים עצמיים בעצם הגידול השיער א. איסור "ולא ילבש גבר שמלת אשה". ב. "ובחקתיהם לא תלכו". בשולי הדברים, יש לחשוב לאחר השיקולים ההלכתיים מאלו מניעים נובעים מעשים כגון אלו. יתכן ואדם רוצה לגדל שיער כדי לאתגר את עצמו לראות כיצד מגיב לתגובות החברה, להראות לכולם שהוא שונה למרוד במוסכמות חברתיות וכדו' בכדי להתיר או לאסור יש לפנות לרב המכיר אותך באופן אישי ומודע לתכונות האופי שלך ואלו השפעות יהיו למעשים אלו עליך. בהצלחה. הרחבה השו"ע (או"ח סימן כ"ז סעיף ד') פוסק שיש בעיית חציצה בין בתפילין של ראש ובין בתפילין של יד, ועל כן לא יהיה דבר, שחוצץ בין התפילין לגוף. משנה ברורה (ס"ק טו) הביא בשם המחצית השקל "ורע עלי המעשה של אותן האנשים שמגדלין בלורותיהן מלבד כי הוא דרך שחץ וגאוה.יש בו איסור בהנחת תפילין דכיון דגדולין הרבה ליכא למימר בהו היינו רביתייהו וחוצצים" והוסיף המשנ"ב שמלבד בעיית החציצה קיימת בעיה שריבוי השערות גורמות שאי אפשר שהתפילין יהיו מהודקין ומונחין על מקומן כדין. גידול שער ארוך מאפיין נשים, ועל כן עקרונית יש בכך איסור של "לא ילבש" אסור לגבר ללבוש מלבושים מיוחדים לנשים, ובכלל האיסור הזה, גם התנהגויות המיוחדות לנשים. יתכן והדבר אסור מדאורייתא. כמובן הדברים שייכים גם לגבי גידול ציפורניים. הב"ח (יו"ד סי' קע"ח סע' ד') כתב שאסור לגדל שער ארוך כמו שנוהגים הגויים, "והוא שמגדלין השער לנוי וליופי כמו הבתולות דרך שחץ וגאוה אי נמי לשם עבודה זרה". גידול השער במקרה זה נאסר ולא ישתנה גם אם יהודים רבים ינהגו כמו הגויים.
שאלה: מותר להיות צמחוני?: האם מותר לאדם להיות צמחוני או טבעוני מסיבות מוסריות?
תשובה: ניתן להיות צמחוני או טבעוני מסיבות מוסריות אך יש לראות שאין שיבוש בערכים נוספים וחשובים בגלל צורת חיים זו. יתכן ואדם מוסרי לא יאכל בשר בהמה וכדו' אך לא יזהר שלא לאכול "בשר אדם" ( לדוגמא לדבר על אדם מסוים לשון הרע, להלבין את פניו וכו')
שאלה: נעל ספורט או שורש ביום כיפור: יש ברשותי נעלי ספורט וסנדלי שורש (בשניהם אין עור), ואני מתלבט איזה מהם עדיף ללבוש ביום כיפור? נעלי הספורט פחות נוחות לי אך הן נעל סגורה, והסנדלים נוחות יותר וזו נעל פתוחה.
תשובה: השו"ע (סי' תרי"ד סע' ב') פסק שאין איסור ללכת בנעליים וסנדלים שאינם מעור, ואע"פ כן מי שיכול להדר ולהסתפק בנעלי בית או נעלי בד שאינם מגינים באופן שלם על הרגל - טוב שינהג כך (מ"ב תריד, ה). הרחבה נחלקו הפוסקים בשאלה, האם מותר לנעול ביום הכיפורים נעליים שאינם עשויות מעור. לדעת רבים, רק נעליים מעור אסורות, אבל נעליים מחומרים אחרים, כגון גומי ופלסטיק מותרים, אפילו אם הן טובות כמו נעלי עור. (שו"ע סי' תרי"ד סע' ב') ויש אומרים שהאיסור אינו חל על עור בלבד, אלא כל נעל נוחה שההולכים בה אינם מרגישים את קושי הדרך אסורה ביום הכיפורים. ובזמן ח רק נעלי עור היו נחשבות טובות, אבל מחומרים אחרים לא היו עושים נעליים טובות, וממילא לא חל עליהם איסור. אבל גם אז אילו היו עושים נעליים טובות מחומר אחר, אף הן היו אסורות. (שו"ת פנים מאירות ח"ב ס' צ"ד, הגהות חת"ס לשו"ע הובאו דבריו גם בשער הציון ס"ק ה') לפי זה בנעלי בית שמרגישים בהם את קושי הקרקע מותר ללכת ביום הכיפורים, וכן בנעלי בד בעלי סוליה דקה, אבל אסור ללכת בנעלי התעמלות או בסנדלי שורש. למעשה, ההוראה המקובלת שאין איסור ללכת בנעליים וסנדלים שאינם מעור, ואע"פ כן מי שיכול להדר ולהסתפק בנעלי בית או נעלי בד שאינם מגינים באופן שלם על הרגל - טוב שכך יעשה (מ"ב סי' תריד, ס"ק ה', מקראי קודש לרב הררי פרק ח' הערה ז')
שאלה: מותר לנפח בלונים בשבת?: האם מותר לנפח בלונים בשבת?
תשובה: בשו"ת אור לציון (חלק ב פרק מב - דיני משחקים בשבת אות ד') כתב "אין לנפח כל סוג של כדור או בלון בשבת". אולם בשו"ת באר משה ח"ב (סי' כ') העלה להקל לנפח בלון בשבת,. וגם בספר שמירת שבת כהלכתה ח"א (פרק טז ס"ח) כתב שמותר לנפח כדורים בשבת, שאין הדרך לקושרם, והאויר נשמר בהם ע"י פקק מיוחד, או ע"י גומי וכדו'. שהרי אין בו טורח ואין בו אומנות וידע מקצועי. בספר אורחות שבת (פרק ח' סעיף ס"ט) הוסיף שאין לנפח בלון גומי בשבת בפעם הראשונה, ואם כבר ניפחו אותו פעם אחת מערב שבת, אם הרגילות לסגור את הבלון בגומי מותר, ואם הרגילות היא לקשור את הבלון, אין לנפחו מחשש שמא יקשור". כאמור גם המתירים כתבו שהסגירה תיעשה ע"י גומיה כדי שהקשירה תהיה ניתנת להסרה ולא מונחת באופן קבוע.
שאלה: אכילה ושתייה מאותם כלים: האם מותר למספר אנשים לשתות מאותה כוס בקבוק או לאכול מאותם כלים וסכו"ם?
תשובה: בהלכות מוסר ודרך ארץ בסעודה (שו"ע סימן ק"ע סע' ט"ז) נפסק "לא ישתה מהכוס ויתן לחבירו, מפני סכנת נפשות." ובאר המשנה ברורה ב משנה ברורה (ס"ק לז) אולי לחבירו מאוס לשתות ממה ששייר זה שיתכו שנתערב במשקה הרוק מפיו של הראשון, ואם ישתה יחלה, ובסוף דבריו ציין שמועיל קינוח מקום הנחת הפה או במים כששופך מהם מעט דרך אותו מקום ששתה משם חבירו. מכלל הדברים הללו למדנו שאין זה מנומס ואינו בכלל דרך ארץ.
שאלה: ק"ש שעל המיטה- מתחלקת?: רשום בסידור שלי שאם אדם הולך לישון לפני חצות הלילה עליו להגיד את ברכת המפיל עם שם ומלכות, אך אם הולך לישון לאחר חצות הלילה עליו להגיד אותה ללא שם ומלכות. לגבי תחנון של קריאת שמע שעל המיטה נאמר שאין אומרים תחנון במוצאי ימים שבהם אין אומרים תחנון עד חצות הלילה, אך מחצות הלילה כבר יש להגיד תחנון. השאלה שלי היא לגבי מוצאי ראש חודש, למשל, כשאני מתחיל לקרוא את נוסח התפילה של קריאת שמע שעל המיטה כמה דקות לפני חצות, וגולש עם שאר התפילה עד לאחר חצות. לפי שיטה זו עליי להגיד שם ומלכות בברכת המפיל, מכיוון שאמרתי אותה לפני חצות, אך האם עליי להגיד גם תחנון, מפני שהגעתי אליו לאחר חצות הלילה ועבר מוצאי ראש החודש?
תשובה: כל חלק של קריאת שמע (ברכת המפיל, תחנון, וכו') עומד לעצמו ועל כל חלק יש לפסוק בהתאם לזמן אמירתו. יום טוב
שאלה: שימוש בסבון בשבת: האם מותר לרחוץ ידיים עם סבון בשבת?
תשובה: מותר לרחוץ ידיים בסבון נוזלי (סבון סמיך שאם מניחים אותו על משטח יתפשט לצדדים נחשב כנוזלי). אבל בסבון קשה או סמיך   נוהגים להחמיר. (המשנה ברורה סי' שכו ס"ק ל' החמיר שלא להשתמש בסבון משום ממרח. וכן אסרו למעשה בשמירת שבת כהלכתה פרק יד סע' יח, ואור לציון ח"ב סי' לה אות ה') ואף הרב עובדיה כתב בהליכות עולם (ח"ד ע' קח) שטוב להחמיר וכן המנהג)
שאלה: נטילת ידיים לכיור עם כלים: האם מותר ליטול ידיים בכיור המטבח שנמצאים בתוכו כלים, ועל אותם הכלים ישפכו מי הנטילה?
תשובה: למים של נטילת ידים של שחרית ושל מים אחרונים יש טומאה, אך לשאר הנטילות לאוכל וכדו' אין טומאה. ומכל מקום מותר ליטול בכיור גם כאשר יש שם כלים מלוכלכים, מכיון שמקפידים לשוטפם אחר כך מהלכלוך. (הליכות שלמה פרק כ' הערה י"א בשם הגרש"ז אוירבך זצ"ל מתשובה בכת"י, שו"ת יביע אומר חלק ה' או"ח סימן ב)
שאלה: שימוש בשרי וחלבי במדיח כלים: האם מותר להשתמש במדיח כלים ולהכניס אליו כלים בשריים וחלביים בו-זמנית? ואם לא בו-זמנית, האם מותר לעשות זאת בסבבים, פעם אחת למלא אותו בכלים חלביים ולהפעיל את המדיח, ולאחר מכן למלא אותו בכלים בשריים ולהפעילו?
תשובה: השו"ע (צה, ג) פסק שאם הודחו קערות בשריות עם חלביות במים חמים שהיד סולדת בהם ובקערות היו שאריות אוכל או שומן   הכל נאסר אלא אם כן יש בכלי שמדיחים בו פי שישים מים מנפח הקערות. כמו כן, אם מדיחים כלי בשר אחר כלי חלב או להיפך, קיימת בעיה כיון שכשמכניסים את הכלים למדיח יש עליהם שייר אוכל (חלבי או בשרי) וכאשר המכונה שוטפת את הכלים במים חמים מאד   האוכל ניתז על גבי הדפנות, רשתות וכו  של המדיח והטעם נבלע במכונה, והיא נהפכת לחלבית או בשרית, ואח"כ כשבאים להדיח כלים הפוכים מהקודמים יש חשש שהטעם הבלוע במדיח יבלע לתוך הכלים ויאסרם. ולכן: א. רבו הפוסקים האוסרים להכניס למכונת השטיפה כלים חלביים ובשריים בעת ובעונה אחת. ישנה אפשרות להגיע בפעולות אלו לאיסורי תורה גם אם אינו מתכוון ולהטרפת הכלים. (אגרות משה, כשרות ושבת במטבח המודרני). יש שהתירו לשטוף כלי בשר אחר כלי חלב ולהיפך בתנאים הבאים: (ע"פ ספר הכשרות כהלכה) א. יש לנקות את המדיח מכל שיירי האוכל הנקלטים ברשתות והמסננים. ב. אם אפשר יש להחליף את הרשתות בין בשר לחלב. אם אי אפשר יש לשוטפם היטב. ג. יש לחכות 24 שעות בין בשר לחלב. ד. להפעיל ללא כלים רק עם סבון ומים חמים לפני השימוש. בשעת הדחק אפשר לנהוג על פי סעיפים א' ו-ד' בלבד.
שאלה: באיזה כלים אוכלים דגים?: באילו כלים יש לאכול דגים? בכלים בשריים או בכלים חלביים?
תשובה: ניתן לאכול דגים הן בכלים בשריים והן בכלים חלביים.
שאלה: יש מצווה למחזר?: האם פעולות המיחזור השונות שנעשות ברחבי הארץ הן טובות ויש להקפיד למחזר מוצרי נייר, פלסטיק, מתכת וכו?
תשובה: ניתן לעיין המאמרו של הרב יוסף גבריאל בקהופר המיחזור בהלכה בתחומין כרך טז עמ' 296 שם הוא מראה שקיימות כמה מצוות שניתן לקיים על ידי המיחזור ודן שם בצדדים התורניים של ענין זה.
שאלה: מותר לתרום איברים?: האם מותר לתרום איברים לאחר המוות? אם מותר, האם יש מוסד שאחראי על זה באופן כשר (כמו אד"י למשל)? ואם אכן כשר הדבר, האם יש איברים שאסור לתרום?
תשובה: תרומת אברים - על פי החלטת הרבנות הראשית מצוה לתרום איברים, ללא הבדל בין אבר זה לאחר. ניתן לתרום דרך 'אדי', אבל בחתימה על כרטיס 'בלבבי' יש ביטחון שהדברים ייעשו בפיקוח הלכתי מלא (ראה באתר 'בלבבי').
שאלה: תרומות ומעשרות מגינה פרטית: האם מותר לאכול פירות הגדלים על עצים בבית בעל גינה פרטית, והאם מותר לאכול ירקות שגדלו בגינה פרטית?
תשובה: פירות בגינה פרטית - אני לא בטוח שהבנתי את השאלה. בוודאי אסור לאכול ללא רשות מבעל העץ והגינה. אם השאלה היא האם צריך להפריש תרומות ומעשרות - אכן צריך, ללא הבדל בכמות הפירות שאוכלים, אלא אם כן אתה קוטף פרי אחד ואוכל אותו במקום ליד העץ בלי להיכנס הביתה ורק אחרי האכילה קוטף פרי נוסף, ואז זוהי "אכילת עראי" הפטורה מן התרומות והמעשרות.
שאלה: הברכה על עגבניית שרי: מה יש לברך על עגבניות שרי? כמה עגבניות שרי בערך יש לאכול בכדי לברך ברכה אחרונה?
תשובה: על עגבניות שרי יש לברך "בורא פרי האדמה". לגבי הכמות לברכה אחרונה, השיעור הוא "כזית". על פי דעה מקובלת בפסיקה, "כזית" הוא כ- 28 סמ"ק, שזה בערך שתי עגבניות שרי (בהנחה שהעגבניה כדורית והקוטר הוא 3 ס"מ  נפח כדור הוא כ- 52.33  מנפח קוביה החוסמת אותו, ולפי זה נפח כל עגבניה הוא 14 סמ"ק). ברם, מחקרים הלכתיים בשנים האחרונות העלו ששיעור "כזית" הוא כמו זית שלנו. יש לכך ראיות רבות ולענ"ד זהו עיקר הדין, ויש להתייחס לכך לפחות לחומרא. לפיכך, מי שאוכל עגבניית שרי אחת - רצוי שיאכל עוד אחת ליתר ביטחון ואז יברך, ואם אין בנמצא עגבניה נוספת - לענ"ד יש לברך (אם כי אציין שלמיטב ידיעתי זוהי דעה שעדיין לא מקובלת על רוב הפוסקים)
שאלה: צמחונות וטבעונות: מה עמדת ההלכה לגבי צמחונות וטבעונות? האם זה לא מוסרי לאכול חיה בגלל החשק שלנו לבשר או דגים, במיוחד שאנו עדים היום לתופעות רבות של התעללות בבעלי חיים בכדי שיהיו טעימים יותר לאכילה, כמו עופות וכו, והתעללות בתרנגולות, למשל, בכדי שיטילו ביצים בקצב רב יותר?
תשובה: צמחונות וטבעונות - התורה התירה לנו את בעלי החיים לאכילתנו, כפי שנאמר לנוח אחרי המבול: "כל רמש אשר הוא חי לכם יהיה לאכלה, כירק עשב נתתי לכם את כל" (בראשית ט, ג). וכך נאמר מאוחר יותר לעם ישראל: "בכל אות נפשך תאכל בשר" (דברים יב, כ). אכילת בעלי החיים הוגבלה, אמנם: לגויים נאסר "אבר מן החי", אכילה מבעל החיים בעודו חי, ואילו לישראל נאסרה גם אכילת הדם, "כי הדם הוא הנפש" (ומכאן הצורך למלוח את הבשר), ויש לכך ביטוי במצוות נוספות (שחיטה, כיסוי הדם, ועוד). אך העיקרון הבסיסי הוא שהדבר מותר. ולא רק שהוא מותר, אלא גם מצווה לעיתים: באכילת קרבנות, ובפרט קרבן פסח שחובה על כל ישראל לאכלו, וגם בשמחת יום טוב. יש יחידי סגולה שנהגו בצמחונות, או הורו שזוהי הציפיה לעתיד לבוא, מעין הנבואה בישעיהו (יא, ז): "ואריה כבקר יאכל תבן", כלומר, אפילו בעלי החיים הטורפים יפסיקו לטרוף (על כך ב'חזון הצמחונות וה ' מאת הראי"ה קוק זצ"ל). ברם, זוהי מדרגה מיוחדת שמתאימה למי שסולם הערכים שלו מיוצב כהלכה, בחיים שלמים של קדושה וטהרה מתוך הבנת ערכם האמיתי של חיי האדם, ללא טשטוש המדרגות בין האדם לבעלי החיים. כזה היה, למשל, "הרב הנזיר", הרב דוד כהן זצ"ל (אביו של הרב שאר ישוב הכהן שליט"א, רבה של חיפה), שהיה צמחוני וכל אורחותיו התאפיינו בעדינות אין קץ. רק מי שסולם הערכים התורני שלו בנוי כהלכה, חי חיי קודש ויחסו לבני אדם מתאפיין בעדינות יתירה, מתאים להנהגה מיוחדת כזו. לצורך השימוש בבעלי החיים הותר גם לגרום להם סבל מסוים, באופן מידתי המשקלל את מידת הסבל עם הצורך של בני האדם בסבל זה, ואסור להתאכזר לבעלי חיים ללא כל צורך (עיין בגמ' בעבודה זרה יח ע"ב ורש"י ד"ה קיניגון  שו"ת נודע ביהודה, מהדו"ת יו"ד סי' י). לכן, מגדלי התרנגולות צריכים למצוא את הדרך להתפרנס בכבוד תוך מזעור הפגיעה בתרנגולות, אבל אם זהו "הכרח שלא יגונה" - הוא מותר. אם יש מקרה ספציפי של התעללות מיותרת - אכן ראוי שלא ליהנות מפירותיה.
שאלה: 'קליקים' בשבת: האם מותר לעשות "קליקים" באצבעות הידיים והרגליים בשבת?
תשובה: ה'קליקים' באצבעות מותרים בשבת. אם היה מדובר על הזזה ממשית של העצמות היה מקום לדון על כך (עיין סי' שכח סמ"ז וסי' של ס"ט), אבל מדובר בסך הכל על שחרור גזים שנמצאים במפרקים.
שאלה: משקפיים חדשים בבין המצרים: האם מותר לקנות משקפי ראייה חדשים בימי בין המיצרים?
תשובה: מותר. כיון שקיימת מחלוקת בין הפוסקים אם לברך שהחיינו על משקפיים (שו"ת אבני ישפה סי' מ"א אות ט' - יש לברך, שו"ת מעשה ניסים ח"א סי' קי"ט, וכן הרב מאיר מאזוז - לא לברך) על כן ניתן לקנות, ולגבי ברכת שהחיינו אם אפשר ניתן לפטור על ידי ברכה על פרי חדש בשבתות של ימי בין המצרים.
שאלה: מותר ללמוד בלילה?: האם מותר ללמוד בערב, גם לפני חצות הלילה וגם לאחר חצות הלילה, את ספר הכוזרי וספרים נוספים, ולשמוע עליהם שיעורים?
תשובה: חשיבות גדולה יש ללמוד תורה בלילה (שו"ע סי' רל"ח ובמשנ"ב שם) ועל כן ניתן ללמוד בלילה את כל הספרים ואף לשמוע עליהם שיעורים.  לגבי לימוד תנ"ך בלילה - מובא בשער הציון (סימן רלח ס"ק א') שבבאר היטב כתב שאין לקרוא מקרא בלילה, ובפרי מגדים משמע שיכול לקרוא מקרא. ומסכם השער הציון "ונראה דאפילו להמחמירין לית בזה אסורא, אלא שלכתחלה יותר טוב ללמוד מקרא ביום". הנוהגים על פי האר"י מחמירים לגבי לימוד מקרא בלילה אך גם לדעתם לימוד עם פירוש מותר.
שאלה: עבודה בהקלדה בחול המועד: קיבלתי ממישהו כתבי יד של סיכומי סוגיות בש"ס ופוסקים ואני מקליד לו אותם על המחשב. אני מקבל כסף עבור ההקלדה, ורציתי לשאול אם יהיה מותר לי להמשיך לעבוד בחול המועד, או שעדיף להמשיך את העבודה רק לאחר חול המועד?
תשובה: לשואל, אין לעשות זאת בחול המועד. כשבוחנים באופן נקודתי את העבודה במחשב מסתבר שזוהי מלאכה מותרת: הכתב שעל גבי המסך אינו קבוע, ולכן אין בכתיבתו בשבת איסור דאורייתא, ולפיכך בחול המועד הדבר מותר (רמ"א תקמה,ז ושמירת שבת כהלכתה פרק סו,נה). אמנם בשמירת שבת כהלכתה שם (הערה ריא) החמיר במחשב יותר מאשר במחשבון כיס, משום שלדעת הרב אוירבך זצ"ל הזנת המחשב נחשבת כ"בונה". סברה זו שנויה במחלוקת, ושמעתי מהרב זלמן קורן שליט"א, שעסק רבות בשיטת הרב אוירבך בנושא החשמל, שהוא התכוון לאסור רק שמירה על דיסק שהופכת אותו למוצר מוגמר בעל ערך מסחרי, ולא מדובר על שימוש שגרתי בדיסק. מכל מקום, מי שעובד לפרנסתו תוך שימוש במחשב אסור לעבוד כרגיל במועד, כי זהו זלזול במועד ('מועדי הארץ' עמ' 37 ו'חול המועד כהלכתו' עמ' רכז הערה ריח).
שאלה: נטילת ידיים אחרי נגיעה בפח: האם צריך יש צורך בנטילת ידיים או שטיפתם אחרי שבן אדם מוצאי פח זבל או נוגע במקומות מסביבו (רהיטים) מלוכלכים? אחרי זה הוא מתכוות להתפלל או ללמוד תורה.
תשובה: אם מדובר בלכלוך שהאדם לא רגיל אליו או שהריח לא נעים וכד' יש לשטוף ידים לפני העיסוק בדברי תורה.
שאלה: המשך לשאלה של "קפץ החשמל" ביום טוב: על התשובה. יש לי כמה דברים שצריכים ביאור קל. א. האם הרמת החשמל שמפעילה את השעון שבת זה לא איסור דרבנן, הרי השעון מופעל ישירות ואין כאן גרמא? כמו כן בהרמת המפסק הראשי, מחובר לחשמל גם דברים שאינם קשורים כ"כ למלאכת אוכל נפש, כגון המיקרוגל, מכונת כביסה וכדומה שכאשר מרימים את המפסק, מפעיל גם מכשירים לא נחוצים. ב. לגבי סירוק השיער, הדגש שלי הוא האם מותר לומר לילדה בגיל 7 שתסרק עצמה כי זה מאוד מציק. הרב. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלות בענייני יום טוב"
תשובה: א. על ידי השימוש בשעון שבת שהפעלתו נחשבת לאיסור דרבנן, אנו "מרוויחים" את שיטת הט"ז הסובר שהבערה ביו"ט היא מדאורייתא (כגון: הבערת חויט להט וכדו') וכך אנו מוספים עוד איסור דרבנן לכל הפעולות שבצענו. (הרמת המפסק בשינוי, הדלקת האור על ידי גרמא(שעון שבת), הבערה הדלקת האור שלרוב הפוסקים היא איסור דרבנן). לגבי הדלקת מכשירים שאינם קשורים כ"כ למלאכת אוכל נפש, כגון המיקרוגל, וכדו' ביום טוב ניתן להקל ולא לנתקם לפני הרמת המפסק הראשי. ב. ההנחיות בהקשר לסירוק שייכות בין לאדם גדול מעל גיל מצוות ובין לילד צעיר מחמת לגיל מצוות. שנה טובה
שאלה: גובה המחיצה ביוה"כ בקיבוץ חילוני: אני תלמיד ישיבה תיכונית. ביוה"כ הלכתי עם חברים לקיבוץ חילוני כדי לקיים שם מניין ותפילות. מהו גובה המחיצה שהיה עלינו לעשות בין עזרת הגברים לעזרת הנשים? יש לציין שלחלק מאנשי הקיבוץ ישנה התנגדות ( אנטי ) למחיצה גבוהה מדי (ביוה"כ של שנה שעברה הקיבוץ לא אישר את קיום התפילות באולם נורמלי משום שלפני שנתיים המחיצה הייתה בגובה שאי אפשר לראות אלו את אלו.).
תשובה: צריך מחיצה לפחות בגובה מטר שמונים. אני יודע על מקום שהבחורים אמרו שאם לא יהיו מחיצות טובות הם לא יבואו. יש לעשות את הכל בדרכים כשרות.
שאלה: תיקון המידות למעשה: בס ד הרב, רציתי לשאול, איך אמורים לתקן את המידות? לדוגמא, נגיד אדם שיש לו את מידת הכעס, הרי לימוד תאורטי על הכעס לא באמת יעזור לו להתגבר, אז אם כן מה עליו לעשות? אדם שרוצה להקדיש שעה ביום לתיקון המידות, מה עליו לעשות בשעה הזו? מראש
תשובה: : אדם יקדיש זמן ללמוד המידה. לאחר מכן ילמד אלו מעשים הם הביטויים של המידה ואלו מעשים הם הביטויים שהם מתנגדים למידה זו. לאחר מכן בכל יום יבדוק את מעשיו האם במעשיו עשה מעשים שהם מחזקים את המידה שאותה רוצה לרכוש או שמתנגדים לה.
שאלה: ללכת בלי חולצה לגבר: ערב טוב, האם ישנו איסור לגבר להיות ללא חולצה בביתו או ברחוב או שזוהי הנהגה או חסידות וכדומה? ואם אפשר שהרב יביא מקורות לעיון
תשובה: לשואל, על פי פשט לשון הטור (או"ח סי' ב) והשולחן ערוך (שם ס"א ורמ"א שם סעיף ו ומשנה ברורה שם סק"א) חובה על כל אדם להיות לבוש בצניעות, ואין ללכת ברחוב ללא חולצה, וגם בביתו אין להסתובב כך ללא צורך. דברי הטור מבוססים על ספר היראה של רבנו יונה, כפי שציין הב"ח שם. אולם הרמב"ם (הלכות דעות פרק ה הלכה ו) כתב זאת כחובה לתלמידי חכמים בלבד: "צניעות גדולה נוהגים תלמידי חכמים בעצמן, לא יתבזו ולא יתגלו ראשן ולא גופן", ולדעתו לשאר בני אדם אין בכך איסור (פרי מגדים סי' ב משבצות זהב סק"א, והביא לכך ראיות מח ). וראה ברכי יוסף על סעיף ו שם, שהטור נקט בכמה עניינים שם לשון איסור על דברים שאינם אלא מידת חסידות. וראה בשולחן ערוך סי' נג סעיף יג: "פוחח, והוא מי שבגדו קרוע וזרועותיו מגולים, לא ירד לפני התיבה", וביאר המשנה ברורה: "וזרועותיו - וגם כתפיו. לפני התיבה - להעשות ש"ץ להתפלל, אבל פורס הוא על שמע לבד, וגם אינו קורא בתורה, שגנאי הוא", ומוכח שאין איסור ממש להיכנס כך אפילו לבית הכנסת (אם כי יתכן שבימינו, שהדבר נחשב מאוד לא מכובד, חזר הדבר להיות איסור גמור בבית הכנסת). ולשון שו"ת אגרות משה (יו"ד ח"ג סי' סח): "ענין צניעות באנשים לילך מלובשים כל הגוף אינו מאיסורים, אלא מעלה וזהירות להיות מלובש גם בסתר מטעם 'שויתי ה' לנגדי' ואף בבית הכסא לא יגלה עד שישב. ומדת הלבישה  כלומר, כ'מעלה וזהירות'  הוא כמנהג המקום, כגון אם הדרך לכסות הזרועות והשוקיים - צריך גם כשאין אנשים ללבוש כן, ואם הדרך לילך בזרועות מגולות  כלומר, בשרוולים קצרים - גם לפני אנשים אין צריך לכסותם אף למדת חסידות". למעשה, גם אם אין בזה איסור ממש, ברור מלשון השולחן ערוך שנכון להקפיד על כך לכל אדם, כדברי מחצית שקל (סי' ב סק"א): "אף על גב דבזמן הזה בעונותנו הרבים אין לנו דין תלמיד חכם, מכל מקום במילי דצניעות ראוי לכל אחד להתנהג במדת תלמיד חכם, דהא דין זה המבואר בשלחן ערוך פה לא ילבש חלוקו מיושב, הוא מה שהתפאר את עצמו בזה רבי יוסי.ואפילו הכי כתבו שיש לנו לנהוג כן". אלא שמכיוון שאין בזה איסור ניתן להקל כשיש בזה צורך גדול.
שאלה: חולצה עם שמות בנות: כב הרב, סבי וסבתי קנו חולצות בהם מודפסות שמות הנכדים והנכדות, האם יש בכך בעיה (שבן ילבש חולצה בה כתובות שמות של בנות וכן להיפך)? אם אסור, האם אוכל ללובשה רק לעיניהם של סבי וסבתי ע"מ שלא יצטערו מכך? וחג שמח.
תשובה: אין בעיה.