שאלה: איך מברכים את ברכות השחר בבוקר חג השבועות: מה דין ברכות השחר למי שיהיה ער בכל הלילה של חג השבועות?
תשובה: א) בשאלת ברכת התורה בבוקר, לאחר לילה ללא שינה דנו הפוסקים ששאלה זו שנויה במחלוקת רבינו תם והרא"ש. בשולחן ערוך (או"ח סי' מז סעיף יא) הביא המחבר שתי דעות בדין מי שישן שנת קבע ביום אם חייב לברך ברכת התורה אחרי השינה. בבית יוסף שם ביאר שלדעת רבינו תם חייב לברך ברכת התורה בכל יום, כמו ברכות השחר שחייבים בכל יום, ואין הדבר תלוי בהפסק ובהיסח הדעת, לכן שנת קבע ביום אינה מחייבת ברכת התורה. שיטת הרא"ש היא שחייב לברך, כיוון ששנת קבע היא הפסק גמור, ואת הברכה מברכים לאחר כל פעם שמפסיקים בקיום המצוה, כמו בשינה. חדבריהם נראה שהניעור כל הלילה מחוייב לברך לשיטת רבינו תם, שהרי כל יום וחיובו המחודש, ולשיטת הרא"ש אינו מברך, כי לא הסיח דעתו מהתורה. ומכיוון שכתב השו"ע שנהגו כשיטת רבינו תם שלא לברך ברכת התורה אחרי שינת היום, ממילא חייבים לברך אותה בבוקר, גם אם לא ישן בלילה. ב) אך המגן אברהם שם (ס"ק יב) דייק מדברי השו"ע שאם ניעור בלילה אינו מברך בבוקר, ותמה הרי המחבר נקט כשיטת רבינו תם, ואם כן מדוע לא יברך. גם בהלכות חג השבועות (סי' תצד ס"ק א) כתב המגן אברהם שמי שהיה ער כל הלילה מחוייב לברך, כשיטת רבינו תם. אך הוסיף שאם אפשר ישמע את הברכה מאחר שישן, כדי לצאת ידי ספק. המשנה ברורה (שם ס"ק כח) הוסיף שאם אין לו ממי לשמוע את הברכה, יכון בברכת "אהבה רבה" ("אהבת עולם") שבתפילת שחרית לצאת ידי חובת ברכת התורה, וילמד פסוקים מיד אחרי תפילת שמונה עשרה, כדי להסמיך לימוד לברכה. ג) בחידושי הרעק"א שם כתב שבאמת ההלכה אינה כרבינו תם, אלא כדעת הרא"ש. אך בישן ביום לא מברכים משום החומרא של ברכה לבטלה, שחוששים שמא הלכה כר"ת (כך מבואר בבית יוסף בשם האגור). להלכה הציע הרעק"א שאם ישן בערב החג בשעות היום בודאי שחייב לברך בשבועות בבוקר, אף אם היה ער כל הלילה לפי כל הדעות. שהרי לדעת הרא"ש היה מחוייב לברך כבר לאחר שנת הצהריים, אלא שנהגו שלא לברך כשיטת רבינו תם אבל לאחר שעבר לילה גם לשיטת רבינו תם חייבים לברך, ואין חולק על חיוב זה.   ד) בשו"ת מחזה אברהם (להרא"מ שטיינברג מברודי, סי' לד) דן בשאלה האם יכול האדם להגביל את תוקף ברכותיו, וממילא יכול אדם לברך ברכת התורה בערב החג, ויתנה שהברכה מועילה רק עד בוקר חג השבועות, ואז יתחייב לברך גם לשיטת רבינו תם שמחוייב לברך בכל בוקר, וגם לשיטת הרא"ש למרות שלא הפסיק בשינה משעת הברכה הקודמת. דיונו הוא בספר תורה ישן שהיה בו חשש פסול, וקראו בו בבית כנסת זה. אחד המתפללים חשש שאם יעלו אותו לתורה והוא יברך, ברכתו תהא לבטלה, ורצה לכוון בבוקר בברכת "אשר בחר בנו" שאם ייקרא לעלות לתורה לא ייפטר על ידי הברכה שבירך בבוקר, רק עד הזמן שיקראו לו לתורה, וממילא יהיה מחוייב לברך את הברכה. בדבריו הביא את מחלוקת הב"ח והמגן אברהם (סי' תרלט ס"ק יז) האם יכול להגביל את הברכה שמברך על ישיבת הסוכה, שתועיל הברכה רק עד אכילתו השניה, או שהברכה חלה על כל היום, והסיק כדעת המגן אברהם שלא יכול אדם למעט מכוח הברכה, שבעצמותה יכולה לפטרו גם מעבר לזמן שקצב לה. (וכן הסכים בקרן לדוד או"ח סי' נט). ה) בשו"ת מנחת שלמה (להרש"ז אויערבך זצ"ל, ח"א סי' יח) דן בשאלה וכתב לחלק בין ברכות הנהנין, שאדם מברך על מה שקיבל מהקדוש ברוך הוא, ומכיוון שהברכה היא על דבר מסויים יכול האדם להגביל את תוקפה למעשה אחד, ואחר כך יברך על מעשה שני. ואינה דומה לברכת המצוה שאדם מודה לקדוש ברוך הוא על כך שקידשו במצוותיו, ואין שייכות ישירה בין הודאה זו לעצם קיום המצוה, לכן אינו יכול להגביל את תוקפה, אלא למה שתיקנו חכמים, כגון שמצוותה פעם ביום. מסקנתו היא שמכיוון שאסור ללמוד תורה קודם ברכת התורה, משמעות הדבר שברכה זו דומה לברכות הנהנין, שהן מתירות להנות, כגון: ברכה על פרי עץ מתירה לאכול אותו. ולכן יכול אדם להגביל את תוקף הברכה, שתפטור אותו עד יום המחרת, ובבוקר שאחר כך יברך שנית, אף אם לא ישן ולא הפסיק בין הברכה הקודמת לרגע זה. (ועיין שם שביאר מדוע אין זו ברכה לבטלה). ו) ראוי לציין שישנן שתי שיטות נוספות בסוגיא זו. בשער הכוונות להאר"י (דף א) סבר שעדיף לברך את הברכות בעצמו, ולא לשמוע מאחר. (וכן פסק שו"ע הרב בסידורו, ראה כף החיים סי' ט ס"ק ב, וסי' מז ס"ק כב). ובשו"ת ארץ צבי (סי' יט) נקט שאם אין לו ממי לשמוע יברך רק את ברכת "אשר בחר בנו", ראה שם טעמו.   ז) לכל הדעות, משעלה עמוד השחר אסור ללמוד עד שיברך או ישמע את ברכת התורה. (שו"ע שם). ואם ישן שנת עראי בליל החג, או שינת קבע לאחר עלות השחר, מברך ברכת התורה בבוקר לכל הדעות (שו"ע שם סעיף יב, משנה ברורה ס"ק כח, אשל אברהם שם, ארץ צבי שם). ח) את כל ברכות השחר מברך, גם מי שהיה ער, למעט ברכות "אלוקי נשמה", ו"המעביר שינה" שנחלקו הפוסקים בהם, וראוי שישמע מאחר לצאת ידי ספק.