LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: טבעות נישואין בירושה: לקראת חתונתי, סבתי הציעה לתת לי ולחתני את טבעות הנישואין אשר היו שייכות לסבא רבה וסבתא רבתה שלי. אני יודעת שהטבעת צריכה להיות שייכת לחתן אבל זו לא תהיה בעיה אם הוא יקנה אותה מסבתא שלי בסכום סמלי, נכון? עיקר שאלתי זה דווקא לגבי העובדה שאלה אינן טבעות חדשות והיו שייכות לאנשים שנפטרו. האם יש בעיה הלכתית מבחינת בעיות אנרגטיות שיכולות לעבור מהטבעות הישנות אלינו או שזו סתם אמונה תפלה?
תשובה: אין שום בעיה שהסבתא תקנה לחתן את הטבעת בסכום סמלי ואז הטבעת נהפכת להיות רכושו של החתן. אין שום בעיה הלכתית לקדש בטבעת שהייתה שייכת בעבר לאדם שנפטר, זו אמונה טפלה. הרב ניר אביב
שאלה: דברים האסורים משום שכחה : א. מהם הדברים שח גזרו שאסורים משום שכחה? ב. האם הדברים האלה ממש אסורים, או שזו עצה טובה? ג. האם גם לאשה אסורים דברים אלה, או רק לאיש שמצווה בלימוד תורה?
תשובה: א. במסכת הוריות (יג:) מובא: חמישה דברים משכחים את הלימוד: האוכל ממה שאוכל עכבר וממה שאוכל חתול, והאוכל לב של בהמה, והרגיל בזיתים, והשותה מים של שיורי רחיצה, והרוחץ רגליו זו על גבי זו ויש אומרים אף המניח כלי תחת מראשותיו. ומלבד דברים אלו מובא בספרים שישנם עוד דברים הגורמים לידי שכחה ונמנה כאן רק חלק מהם: לבישת שני מלבושים ביחד, לבישת בגד הפוך, המחליף מנעל של שמאל בימין, הלובש בגד מהופך, התופר בגדיו כשהוא לבוש בהם, הלובש שני בגדים ביחד, המנגב ידיו בבגדיו והמניח ספר פתוח ויוצא. ב. בדברים אלו צריך להיזהר ממש ואינם רק בגדר עצה טובה גרידא. ג. עיקר השכחה הוא שכחת התורה, ולכן נראה לי שאין אשה מחוייבת להקפיד כ"כ בדברים אלו.
שאלה: שייט בחוה"מ סוכות: 1. האם אפשר לסעוד בחוה"מ סוכות על אניה? 2. האם יש טעם לפגם איסור לצאת לשייט בחוה"מ?
תשובה: סוכה על אניה כשרה. החג מיועד לקדושה ולהתרוממות רוחנית. בחג עולים לרגל. זה עניינו של החג. לעסוק בתורה, ולהתרומם בקדושה, ולא לצאת מהארץ. אלא אדרבא לעלות לרגל. ואף שאין לנו בית המקדש מכל מקום זה ענינו של החג.
שאלה: אוכל חם במיקרוגל: אנחנו מחחמים במיקרוגל דברים חלביים בלי כיסוי, ודברים בשריים עם כיסוי עליהם. אם כשהוצאתי את האוכל הבשרי אחרי החימום הצלחת שכסתה אותו נפלה (כשהאוכל עדיין היה בתוך המיקרוגל), מה אני צריך לעשות?
תשובה: בדיעבד בזה אחר זה אין לחשוש ומותר.
שאלה: מקור ליום הדין: אם תוכל להראות לי מקורות ליום הדין, ולכך שיש ביום הכיפורים חתימה בספרים ודברים הקשורים, אודה לך מאוד. תבורך מפי עליון.
תשובה: התורה מדברת על יום הכיפורים כיום דין בספר ויקרא פרק ט"ז. ובפסוק ל' אומרת: "כי ביום הזה יכפר עליכם לטהר אתכם מכל חטאתיכם לפני ה' תטהרו". ואומר הרמב"ם (הלכות תשובה פרק ב, הלכה ז): יום הכפורים הוא זמן תשובה לכל ליחיד ולרבים והוא קץ מחילה וסליחה לישראל, לפיכך חייבים הכל לעשות תשובה ולהתודות ביום הכפורים, ומצות וידוי יום הכפורים שיתחיל מערב היום קודם שיאכל שמא יחנק בסעודה קודם שי ואע"פ שה קודם שיאכל חוזר ומ בלילי יום הכפורים ערבית וחוזר ומ בשחרית ובמוסף ובמנחה ובנעילה, והיכן מ יחיד אחר תפלתו, ושליח צבור באמצע תפלתו רביעית. וכן סיכמו באנציקלופדיה תלמודית (כרך כב, יום הכפורים  טור תכ ): יוה"כ נאמר בו: "כי ביום הזה יכפר עליכם לטהר אתכם מכל חטאתיכם, שהיום עצמו מכפר, ואפילו בזמן הזה שאין בית המקדש קיים ואין שם קרבנות ואין שעיר-המשתלח. עבירות שיוה"כ מכפר עליהן הרי הן נמחקות לגמרי ואינן נזכרות לעולם, ולאחר שעבר יוה"כ שוב אינו צריך לנהוג בתיקוני התשובה שנאמרו לעובר עבירות אלו. וכן עבודת בית המקדש והקרבנות שמקריבים ביוה"כ, הרי אלו מכפרים. ובערך ודוי (אנציקלופדיה תלמודית כרך יא, ודוי  טור תיב ): יום הכפורים הוא זמן תשובה לכל יחיד ולרבים, והוא קץ מחילה וסליחה לישראל, לפיכך חייבים הכל לעשות תשובה ולהתודות ביום הכפורים. וכתבו גאונים שחייב כל בן ישראל להתודות ביום הכפורים, שנאמר כי ביום הזה יכפר וגו', ומצינו שכפרה זו וידוי דברים הוא, שכן שנינו וכפר בעדו ובעד ביתו, בכפרת דברים הכתוב מדבר. ווידוי זה מן התורה הוא, שאין עיצומו של יום מכפר כי אם לשבים, והוידוי היינו תשובה. וכן בארו אחרונים, שכיון שיום הכפורים הוא יום סליחה וכפרה, כמו שכתוב כי ביום הזה יכפר, לפיכך צריך כל אדם שי על חטאיו, כי כך מצינו חובת וידוי בכל קרבנות הבאים לכפר, וכמו שעשה כהן גדול ביום הכפורים שה בעדו ובעד כל ישראל. ויש מהראשונים שכתב שהעובר על זה ולא ה על חטאיו ביום הכפורים, שהוא יום קבוע מעולם לסליחה ולכפרה, ביטל מצות עשה של וידוי. ויש מהראשונים שכתבו שתולדה למצות וידוי הכהן הגדול על הפר והשעיר ציוו חכמים שכל ישראל בין איש ובין אשה יתודו ביום הכפורים. עניין הספרים מופיע בגמרא (ראש השנה טז, ב) ושם מוזכר שהם נפתחים בראש השנה ודינם של הבינוניים נחתם ביום כיפור. "א"ר כרוספדאי א"ר יוחנן שלשה ספרים נפתחין בר"ה אחד של רשעים גמורין ואחד של צדיקים גמורין ואחד של בינוניים צדיקים גמורין נכתבין ונחתמין לאלתר לחיים רשעים גמורין נכתבין ונחתמין לאלתר למיתה בינוניים תלויין ועומדין מר"ה ועד יוה"כ זכו נכתבין לחיים לא זכו נכתבין למיתה א"ר אבין מאי קרא (תהלים סט, כט) ימחו מספר חיים ועם צדיקים אל יכתבו ימחו מספר זה ספרן של רשעים גמורין חיים זה ספרן של צדיקים ועם צדיקים אל יכתבו זה ספרן של בינוניים ר"נ בר יצחק אמר מהכא (שמות לב, לב) ואם אין מחני נא מספרך אשר כתבת מחני נא זה ספרן של רשעים מספרך זה ספרן של צדיקים אשר כתבת זה ספרן של בינוניים".
שאלה: צניעות אצל הגבר: יש לי כמה שאלות שקשורות בצינעות שצריכה להיות אצל הגבר. 1. כשאני הולך עם חברים לים, מותר לשחות עם בוקסר? 2. לפעמים אנחנו מצטלמים בים. מותר לאישה לראות את התמונות שאנחנו בלי חולצה ועם בוקסר?
תשובה: אם רגילים להשתמש בבוקסר בים מותר. אם לא רגילים, אזי עם חברים מותר. אבל שנשים לא יסתכלו בתמונות.
שאלה: מניין בשיחת וידאו: האם היום במערכת של שיחת ועידה של וידאו, האם לא ניתן יהיה לקיים מניין כיון שלמעט השמיעה כמו הרדיו יש גם ראייה,והרי זה נחשב כחלק גלובלי אחד?
תשובה: לא, כיון שהמנין חייב להיות תחת קורת גג אחד או במקום אחד, אפילו מחיצה באמצע המנין לא מועילה במקרים מסויימים לצרף את כולם למנין אחד.
שאלה: כללי פסיקה: יש כללי פסיקה לפי אומר ההלכה, כמו "ר יהודה ור יוסי- הלכה כר יוסי". למה לא יכול להיות שפעם אחת ר יהודה צדק?
תשובה: יכול להיות, ואמנם יש חריגים יוצאי דופן, אלא שבאופן כללי קבעו ח שגברא זה ראוי לסמוך עליו והלכה כמותו, כמו שקבעו ש"יחיד ורבים הלכה כרבים" וגם בזה יש יוצאי דופן, וכן שהלכה כבית הלל וכו'.
שאלה: מתארח אצל אחרים: כ הרמב"ם (הל מאכלות אסורות פי"א הל כ"ו) שמי שמתארח אצל בעה"ב בכל מקום וזמן, לא צריך לשאול על האוכל שלו, אלא מספיק שידע שהוא יהודי. אם בעה"ב הוחזק שלא מקפיד על כשרות, אסור להתארח אצלו ולאכול אצלו. א. האם זה למעשה בימינו? אם אני מגיע למשפחה דתית שאיננה תורנית, אני יכול לאכול בלי חשש, או שלא? ב. האם אסור להתארח אצל משפחה שאיננה שומרת תורה ומצוות?
תשובה: הרמב"ם עוסק בסיטואציה שונה שבה סתם אדם מישראל שמר כשרות. המצב היום שונה, משפחה שאינה שומרת שבת בדרך כלל גם אינה שומרת כשרות כהלכה ואין לאכול אצלה. במשפחה שומרת כשרות מותר לאכול ואין לחשוד בה, הדבר פוגע בה. אם אתה מחמיר בנושא מסוים אתה יכול להימנע מלאוכלו מבלי לעורר תשומת לב.
שאלה: טיפים למעביר שיעור: זיכני השי"ת ולפני בנ"ע אנחנו עושים שיעור לימוד לבנים. קהל היעד הוא מהחניכים הצעירים ועד למדריכים. הלימוד מתנהל ע"י קריאה מדפים שאני מלקט (הלכה, סיפורים וכל מיני דברים קטנים ודברי חיזוק מהזוה"ק). יש לרב עצות לגבי ארגון השיעור שימשיך באופן קבוע ולא שיהיה חודש חודשיים, ואז יתרופף ויעלם? (בהתחלה הגיעו כל שבת כ-10 ועכשיו מגיעים כ-5).
תשובה: השיעור יתמיד אם הלומדים ירגישו שהוא תורם להם, שהם מקבלים ממנו משהו שהם לא מקבלים במקום אחר. ולכן העצה היא להקפיד על ההכנה של השיעור ולהשתדל שהשיעור יעסוק בנושאים שהשומעים עסוקים בהם והם מעניינים אותם. אולם לא צריך להיבהל שמעט באים, גם במעט לומדים אפשר להגיע לדברים יפים וטובים, והעיקר לעשות לשם שמים.
שאלה: תכלת בציצית: הרב פסק לקשור תכלת כפסיקת הרמב"ם וכמנהג יהודי תימן,האם מותר לי להוסיף קשר תחתון אחרי החוליות? הבנתי שהרב אמר לקשור קשר עליון למרות שהרמב"ם לא מחייב כך אז האם יהיה מותר לי אחרי הכריכה האחרונה בלבן להוסיף קשר תחתון ככה שהפתילים יהיו מחולקים לשני צדדים של 4 ו4?
תשובה: אין בעיה להוסיף קשר.
שאלה: כל הפניות לימין: כתוב בגמרא כמה מקומות שכל פניות שאתה פונה לא יהיו אלא לימין או דרך ימין. מה באים ח להגיד לנו, למה זה חשוב שנשים לב כל פעם בפניה שימין יותר חשוב?
תשובה: אנו רוצים לבטא שגם בהנהגתו הפשוטה ובמעשים הארציים של האדם עושים מעשים המצביעים על ערכים. ביהדות הימין חשובה יותר מהשמאל מכיון שהיא הפועלת והשמאל היא המקבלת. ולכן בכל מעשה, כמו: ברחיצת ידים או רגלים, בשירותים, כשמתלבשים, בנעילת נעלים וכדומה, מקדימים את הימין, וכך הערכים הגדולים מוצאים את החשבתם גם בחיי היום יום שלנו.
שאלה: הצגת דמויות מן התנ"ך: האם מותר להציג דמויות המופיעות בתנ"ך, וסיפורים תנכ"ים או שאסור לגלם דמויות כאלו. כגון הצגה על מגילת אסתר או רות? האם יש בעיה חינוכית בזה?
תשובה: אני חושב שעדיף לתת לילד לפתח את הדימיון שלו על דמויות התנ"ך ולכן עדיף לא לעשות ציורים על התנ"ך, אבל בהצגת מגילת אסתר וכדומה אינני רואה בעיה.
שאלה: התחייבות למשכיר : התחייבנו למשכיר להמשך השכירות למס חודשים ובסכום מסוים בעל פה ועכשיו אנו מתחרטים. האם יש אפשרות לחזור בנו או שזה מחייב אותנו בבחינת "מי שפרע"?
תשובה: כל עוד לא נעשה קנין על המשך השכירות אתם יכולים לחזור בכם, אך על כגון זה אמרו חכמים שכל החוזר בו הרי הוא ממחוסרי אמנה ואין רוח חכמים נוחה הימנו (שו"ע חו"מ סימן רד סעיף ז, ובספר "דיני ממונות" לרב עזרא בצרי שליט"א חלק ב' פרק א' סעיף ג' פירט את חומרת האיסור עי"ש). במידה ונעשה קנין על המשך השכירות, כגון שגרתם כבר בבית בימים שלאחר סיום החוזה הראשון, פעולה זו מהוה קנין ואחריה אינכם יכולים לחזור (שו"ע חו"מ סימן שיב). הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: תביעת פיצויים: אני עובד בחברת אבטחה ובקרוב עוזב האם מותר לתבוע ממנה: 1.פיצויי פיטורין. 2. סכומים שהצטברו שהיו אמורים לשלם לי על כל שעת עבודה (כמו תוספת אש"ל) במהלך התקופה. 3. חובות בגין חגים,תוספת ותק שלא שולמה מס פעמים. 4. פיצויי הלנת שכר. האם יש בעייה של ריבית או בעיות אחרות בחלק מהדרישות? יש לציין שהדרךהיחידה לקבל את הסכומים היא ע"י עו"ד שיקבע את סכומי התביעה בהתאם לחוק ולא ע"פ ההלכה.
תשובה: מותר לך לתבוע את כל המגיע על פי חוק, שכן נקוט בידינו כלל שבדיני הפועלים "הכל כמנהג המדינה." (בבא מציעא פרק ח') ופירושם של דברים הוא שכל התחייבות והסכם בין הצדדים נעשתה כמקובל במקום. לאור הנ"ל ברור שאין שום בעיה שאת התביעה ירכז עורך דין המכיר את פרטי החוק. אולם יש לציין שאת התביעה יש לבצע בבית דין רבני ולא בבית משפט, שכן ההתדיינות בפני בית המשפט כמוה כדין איסור פניה לערכאות. (אא"כ מדובר בחברה גדולה ומוכרת שברור לכל שלא תופיע בבית הדין, שאז ניתן להקל ולפנות ישירות לבית המשפט). ביחס לתביעת הריבית קיים איסור, ואף שבקנס על איחור אין איסור ריבית משום שהוא באופן חד פעמי, אך הקנסות הנהוגים היום הם גדלים והולכים מחודש לחודש, ובאופן כזה קיים איסור אף בדרך קנס. (יורה דעה סימן קע"ז)  ואף שקנסות אלו הם מנהג המדינה אין מועיל המנהג נגד דין התורה, כמבואר במקומות רבים.  הרב חננאל פאטשינו
שאלה: נתק בין אחים: שואלת אני כאם חד הורית שבעלי נפטר ממחלה קשה לפני כ- 25 שנים. כתוצאה מזה בני הבכור הפך חרדי קיצוני, וכיום שלושתם נשואים, כאשר האחד חרדי קיצוני, השני גרוש ונשוי בשנית בנישואי אשרם, והצעיר נשוי לגרושה, אגב אנחנו כוהנים. האם הדת מחייבת נתק בין אחים, במקרה כזה,כי בני הבכור מסרב לפגוש ככלל את גיסותיו, והדבר מכאיב לי ולשניים מאוד, האם לדת אין רחמים היא כה נוקשה וחסרת רחמים והתחשבות???
תשובה: אני מאד מבין את כאבך כאימא. יש מקרים בהם היחידים נושאים בעול של ערך מקודש שיש בעם ישראל. למשל יש דין שאישה נשואה שזינתה בנה שנולד מכך הוא ממזר. ממזר אסור לו להתחתן עם בת ישראל שאינה ממזרת. מה הוא אשם. מדוע הוא סובל. אולם אנו כל כך רוצים לחזק את התא המשפחתי ולגרום לקדושת ושמירת המשפחה שבשביל זה לפעמים גם היחידים משלמים מחיר. הממזר נאסר לבוא בקהל בכדי להחדיר את הערך המקודש של קדושת המשפחה הישראלית. כך גם בנוגע לאיסור גרושה לכהן. בנך החרדי רוצה לשמר את קדושת הכהונה. אחד מן ביטויים לקדושה של הכהונה זה ההלכות המיוחדות שיש לכוהנים בנוגע לנשים שמותר לו לשאת. בנך אינו יכול לקבל את חילול קדושת הכהונה. הוא מבטא זאת באי הסכמתו להכיר בגיסותיו. אין טעם להתווכח איתו. הוא לא עושה זאת בשמחה. הוא גם סובל מכך. אולם אין לו ברירה הוא נושא על כתפיו את הערך של קדושת הכהונה וערך שמירת ההלכה היהודית. באמת זהו סבל גדול אולם לפעמים בשביל ערכים שאנו מאמינים בהם אנו מוכנים לסבול. אני מתפלל יחד עימך שתזכי לראות את משפחתך מתאחדת בצורה שלא תסתור את ערכי ההלכה והתורה.
שאלה: ספר לימוד הלכה: ממה הרב ממליץ ללמוד הלכה: משנה ברורה, קיצור שולחן ערוך או פניני הלכה?
תשובה: אם אתה יכול ללמוד משנה ברורה, עדיף שתלמד ממנו הלכה.
שאלה: כאשר לא עבר מנקב באוטובוס: לפני זמן מה נסעתי באוטובוס בו משלמים למנקב שעובר במהלך הנסיעה (הנהג לא הסכים לקבל את הת ). המנקב כנראה עלה בסוף הנסיעה ואני ירדתי לפני כן ולכן לא שילמתי. התקשרתי לחברה והם ביקשו לשלם בנסיעה הבאה שאסע באוטובוס שלהם (סופרבוס). לא יוצא לי להשתמש בשירותי החברה, זה נדיר מאוד, ניסיתי להסביר זאת להם אך הם עמדו בשלהם שבפעם הבאה שאסע בסופרבוס, אשלם. (כמו כן,יתכן שאעלה על קו אחר בו המחיר שונה). לחברתי יש כרטיסיה שלהם, אני יכולה לבקש שתנקב בעבורי ואני אחזיר לה את הסכום. מה עלי לעשות במקרה זה?
תשובה: באופן עקרוני הרעיון שלך הוא רעיון טוב, אך צריך לבדוק האם המחיר ששילמה חברתך על ניקוב בכרטיסיה הוא שווה למחיר הנסיעה החד פעמית שאת חייבת לסופרבוס. כלומר, בדרך כלל מי שקונה כרטיסיה משלם מחיר זול יותר ולכן מחיר ניקוב בודד הוא זול יותר מהמחיר הרגיל שאת חייבת עבור נסיעה בודדה. אם אכן כך הם הדברים, אז צריך למצוא פיתרון אחר, ועלייך לעשות כדבריהם שבפעם הבאה שתיסעי באוטובוס שלהם תכיני את סכום הכסף המדוייק שאת חייבת להם, ותתני אותו יחד עם הת של אותה נסיעה. ואל תדאגי על כך שיעבור זמן רב עד שתסעי שוב בחברה שלהם, משום שהם מחלו לך על הזמן הזה. על מנת למנוע שיכחה, מומלץ לרשום את החוב על פתק למזכרת כולל המחיר המדוייק. הרב ניר אביב
שאלה: לימוד תורה או ירושת ארץ ישראל?: אני לומד בישיבה ורציתי לשאול, מה עדיף לימוד תורה או ירושת ארץ ישראל? הרי יש היום הרבה מקומות בארץ ישראל ששולטים בהם גויים ומצווה זו של ירושת הארץ ושלא נעזבה ביד זולתנו מן האומות או לשממה היא מצווה שאינה יכולה להיעשות ביד אחרים, כמו שרואים שלמרות שיש יהודים שמתעסקים במצווה הזו יש עוד הרבה מה לעשות ועוד הרבה שטחים שגויים שולטים בהם, ועוד ידוע שזו מצווה שמתחייב בה כל אחד ממנו, כמו שכתב הרמב"ן.
תשובה: צריך לעשות שילוב. זה כמו שאדם יאמר שהוא יאכל רק ויטמין זה, הרי הגוף צריך מכל הויטמנים ומינרלים! בחור צריך לבנות את האישיות שלו ובלי תורה יהיה ריק, ולכן צריך להקדיש זמן ללימוד תורה וזמן ליישוב הארץ - "מזה ומזה אל תנח ידך". לימוד התורה בגלל חשיבותו נותן לאדם את התוכן האמיתי בחיים ואת השאיפות והידיעה מה לעשות בימי חייו, אחרת יגאל את הארץ אבל לא ידע איך להתנהג. אלא צריך לשלב, לדוגמא אם אדם גר באחת ה"ג'בלאות" ולא בעיר המיושבת ומקדיש את זמנו ללימוד תורה - מקיים גם וגם.
שאלה: תאונה ודיני ברכת הגומל: אתמול לצערי עברנו תאונת דרכים לא פשוטה בגולן. עד מתי מותר לי לומר הגומל, האם מותר בשבת? יש לציין שאני לא מרגישה טוב וקשה לי לצאת מהבית. כמו כן, מה בדבר צניעות? לא ממש נעים לי שכל הגברים יקשיבו וישמעו אותי.
תשובה: אפשר לברך הגומל בכל עת ועדיף להקדים כמה שאפשר, ואין בזה חוסר צניעות שזה חלק מן המצוה שישמעו עשרה ויענו אמן.
שאלה: מי יכול להיות כהן בבית הכנסת: היי, רציתי לדעת מי יכול להיות כהן ולמה?
תשובה: כהן הוא מי שאביו כהן וסבו כהן ואין שום פסול במשפחה. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: כיבוד הורים: אני גר ביישוב שקט מאוד ואין הרבה תנועה בכבישים. אימי דורשת ממני לחבוש קסדה בכל פעם שאני רוכב באופניים בכל מקום שהוא, אבל אני חושב שבתוך תחומי היישוב, אין צורך בקסדה, ואני מקפיד לחבוש קסדה כאשר אני רוכב מחוץ ליישוב ובמקומות אחרים. אימי אומרת שאני חייב בגלל שזה החוק, ומשום שזה מסוכן. אני כלל לא חושב שזה מסוכן וישנם ילדים קטנים רבים הרוכבים ביישוב ללא קסדה. ובאשר לחוק - א"א לקיים כל חוק עד הסוף - מה גם שהמדינה לא אוכפת חוק זה כלל. אימי אומרת שבכל מקרה אני חייב לשמוע לה מצד כיבוד הורים. פעמים רבות אני נמנע מלרכב בגלל זה לגמרי וזה גורם לי צער. האם אני חייב להקשיב לאימי בכל מקרה? (הגיוני שלא אעמוד בכך או שלא אסע יותר ביישוב)
תשובה: מדוע לא תלבש קסדה רק בשביל לשמח את האמא גם אם לדעתך זה מיותר. אני מבין שרוב החברים לא חובשים קסדה ולכן זה קשה לך. אך אם אתה לא מצליח לשכנע את אמך שאין סכנה ברכיבה על האופניים בישוב בלי קסדה כי אתה נוסע בזהירות יש בעיה בזה.
שאלה: הלל מזורז בר"ח: 1. האם "שייך" לומר הלל בציבור במהירות וללא שירה כלל? האם אין עניין לפחות פעם בחודש לשבח את ה בצורה יותר מכובדת מאשר קצב התפילה הרגיל שלנו? (מדובר על מניין מאוחר ולא על מניין מוקדם של אנשים הממהרים לעבודתם). 2. האם מותר לאדם לשמש כש"ץ במטרה לסיים מהר את התפילה למטרותיו הפרטיות, בעוד שרוב הציבור רוצה להתפלל לאט יותר?
תשובה: כמובן, לכתחילה יש לומר הלל בשמחה ובמתינות אלא אם כן יש סיבה שמכרחת למהר. ש"ץ צריך להיות באמת שליח של הציבור ולהתפלל לפי רצונם של הרוב שהוא מתפלל בשליחותם.
שאלה: נגיעות חרקים בנבטים: האם יש נגיעות בנבטים, אם כן, איך מנקים?
תשובה: בד"כ, במה שגדל מהגרעין אין חרקים, כדאי לשטוף שמא הגיע אבל בד"כ הכל נקי. לגבי הגרעין עצמו, השאלה האם החברה בדקה את הגרעין לפני הנבטתו. ועל כן, אם לא נבדק קודם צריך לבדוק לפני השמוש (כגון: שעועית, חומוס וכו'). אפשר כמו כן להוריד את הגרעינים ולאכול רק את הירק שגדל מהגרעין. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הכנה מקודש לחול באיסוף זבל: האם מותר לאסוף בקבוקים למחזור (פקדון, שיש להם ערך כספי) מהשולחן בנפרד מהזבל על מנת לשולחם למחזור לאחר השבת, האם אין בזה הכנה מקודש לחול?
תשובה: בלאו הכי אתה מוריד את הבקבוקים מהשולחן כפינוי זבל, ולכן מותר למרות שאתה שם אותם במקום מסוים.
שאלה: מה מברכים על משה בתיבה: אם מכינים משה בתיבה שלא מבצק עלים אלא מבצק פריך (שברכתו בנפרד המוציא) מה מברכים על זה, האם הבצק עיקר או שמא הנקניק?
תשובה: לענ"ד נראה, שעיקר הוא הנקניק בפנים אלא שרוצים שיוכלו להחזיק את הנקניק. כמו בגלידה בגביע שאדם האוכל זאת עיקר כוונתו היא לגלידה אלא שהיות ואינו יכול לאחוז אותה בידים הוא משתמש בגביע. ולכן, למרות שהגביע או העטיפה מקמח מברכים על הפנים שהכל ופוטרים גם את הגביע שהרי הם משמשים רק ככלי. בניגוד למקרה, כגון: עוגה שאפויה מבצק ויש בה כמה סנטימטרים של פירות, שבו יברכו מזונות ויפטרו את הכל, למרות שכמות הקמח קטנה יותר אבל מאחר ויש לו חשיבות מברכים עליו. אבל אינני מכיר את המציאות וזה הכלל לפיו יש לפסוק.
שאלה: שינוי נוסח תפלה בבית הכנסת: בית הכנסת בו אני מתפלל קיים משנת 1933 ומתפללים בו בנוסח אשכנז. כיום מנסים לשנות את נוסח בית הכנסת. האם הדבר אפשרי? כמו כן, מי שמתפלל בנוסח שונה מנוסח התפלה בבית הכנסת, האם תפילתו במניין?
תשובה: הנכון שנוסח התפילה יהיה כפי רוב המתפללים ואם יש רוב ברור שורצה לשנות אפשר לשנות. מי שמתפלל בנוסח שונה תפילתו במניין עיקר התפילה אינו שונה ההבדלים המעטים אינם עושים את התפילות שונות. והעיקר להמנע ממחלוקות על נוסחאות ולהיות מאוחדים בעבודת ד' וללכת אחרי הרוב בעניני הציבור.
שאלה: שאלה לגבי עמלק: נתקלתי בשאלה הבאה ואינני יודע אם יש לה תשובה, שכן כל הטיעונים נכונים ובמיוחד א. האם נכונים דבריי? מהו ההיגד הלא נכון (!) באשר לנימוק (!) לצו להשמדת מחיית עמלק? א. עבד עבודה זרה. ב. נלחם בשיטות פסולות. ג. נלחם לראשונה בעם ישראל בצאתו ממצרים.
תשובה: בנוגע לכך שעמלק עבד עבודה זרה אין לכך מקור. התורה מדגישה את רשעותו במלחמתו כנגד ישראל. התורה אינה מזכירה את העבודה זרה כשיקול למחות את זכרו.
שאלה: חזן חוזר בתשובה: אני נדרש לשמש כחזן באחת הקהילות ליום כיפור, אך עברי איננו נקי. עד לפני 13 שנה עברתי עבירות ביד רמה, גם כאלה שעונשם כרת, אני לא תינוק שנשבה. האם אני יכול לשמש היום כחזן ליום כיפור, מה לגבי ימי חול? אם אפשר לפרט איזה עבירות מונעות איסור עולמים לשמש כש"ץ גם לבעל תשובה.
תשובה: אם אתה בעל תשובה, כלומר: אתה מתחרט על החטאים ומקבל עליך מכאן ולהבא לא לשוב לחטוא ומתוודה, הרי אתה בעל תשובה ויכול להיות שליח ציבור. כמובן, כגודל התשובה ועומקה כך אתה נעשה יותר ראוי להיות שליח צבור. גם על חטאים חמורים אפשר לשוב. אמנם, כגודל החטא כן גם צריכה להיות התשובה. ובעיקר אם אתה הולך להיות שליח ציבור ביום היותר גדול, יום הכיפורים, עליך להעמיק את התשובה מעומק הלב ולהרבות מצות וצדקה ולימוד תורה כדי שתמלא את השליחות באמונה.
שאלה: שימוש בכיור אחד ומדיח: 1. אנו עוברים ב"ה לדירה שיש בה כיור אחד. האם ניתן להשתמש בכיור לכלים חלביים ובמדיח לכלים בשריים או שיש עניין להשתמש בשני כיורים מופרדים? 2. ואם רוצים להשתמש במדיח לכלים משני הסוגים, איך ניתן לעשות זאת? 3. האם יש עניין להשתמש גם בכלים פרווה - ואם כן, היכן ניתן לרחוץ אותם (עם החלבי או עם הבשרי)?
תשובה: 1. אין עניין דווקא בשני כיורים. בכיור אחד יש בעיה להשתמש מאחר ולא שמים את שני סוגי הכלים ביחד ולא ניתן לשטוף כלי עם חלב מעל כלי בשרי ולהפך. פיתרון של מדיח הוא טוב אולם לא על כל כלי משתמשים במדיח. יש להשתמש בכל פעם בסוג אחר של כלים ולנקות אותו ביניהם. רצוי להשתמש ברשת בתחתית הכיור, אחת לבשרי ואחרת לחלבי. 2. אין להדיח כלים חלביים ובשריים בו זמנית גם כאשר הכלים עברו ניקוי יסודי. בזה אחר זה התנאים להדחת כלים חלביים ובשריים באותו מדיח הם: א. רשתות נפרדות לכל סוג. ב. מסננות נפרדות. ג. ניקוי והגעלת סרק של המדיח עצמו בין חלב לבשר ולהפך. (מפי הרה"ג יעקב אריאל) 3. אין חובה להשתמש בכלים פרווה אולם יש בזה נוחות לגבי דברים שרוצים שישארו פרווה. יש להדיח אותם בנפרד.
שאלה: נטילת ידיים: מהם שניים עשר העניינים שאחריהם יש לנטול ידיים?
תשובה: עייני בשולחן ערוך אורח חיים, סימן ד סעיף יח. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: הבית היהודי: האם מקוה שיש בו רק אוצר השקה מן הצד ללא אוצר זריעה כשר לטבילת נשים? מה הדין לענין טבילת כלים?
תשובה: הוא כשר לטבילת נשים רק בשעת הדחק. לכתחילה ראוי שיהיו שני אוצרות זריעה והשקה.
שאלה: מטבע של מעשר שני: יש בידי מספר מטבעות של חילול מעשר שני ואינני זוכר כמה פעמים חיללתי בהם וכן אם עברו ביעור או לא. האם ניתן: א.להבא לחלל על כפית סוכר ו"לעקוף" את ענין המטבעות. ב. לחלל את מה שיש כרגע במטבעות על סוכר. ג.האם ניתן לחלל על מטבעות של בן משפחה אחר המנוי על קרן מעשרות?
תשובה: העצה הפשוטה ביותר היא להיות מנוי בבית האוצר (086847325), שם מטפלים בנושא זה ומוריד לך את טרחת החילולים והביעור. לגבי העבר, כדאי לחלל את המעשר שני שבמטבע על פרוטה ורבע במטבע אחרת וליצור מטבע חדשה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קריאה בשם שני: האם יש עניין כלשהו בנתינת שם שני גם אם כנראה לא נשתמש בו בפועל. אשמח לדעת במה קריאת השם חשובה, בעצם הנתינה או השימוש היומיומי בשם עצמו? ומה זה "עוזר" לנפטר כשקוראים על שמו?
תשובה: אם לא משתמשים אינני יודע אם זה עוזר. בדרך כלל קוראים על שם נפטר משום כבודם, אבל אם אינכם עומדים להשתמש לא נראה כדאי. מוזכר בהלכה שאם קראו לילד בשני שמות וכשגדל נשתקע שם אחד אז לא כותבים את השם שאינו בשימוש לא בגט ולא בכתובה ולא קוראים לו בו כשעולה לתורה.
שאלה: דברים האסורים משום שכחה - הבהרות: ראיתי ששאלו את הרב שאלה לגבי הדברים שאסורים משום שכחה. יש לי שאלות לגבי כמה מהדברים שאינם ברורים לי. הרב כתב שמובא במסכת הוריות שאסור "האוכל ממה שאוכל עכבר וממה שאוכל חתול" - כלומר, אוכל שנאכל קודם לכן על ידי בעל חיים או אוכל שראוי להיאכל על ידי בעל חיים זה? "ויש אומרים אף המניח כלי תחת מראשותיו" - האם שינה על כרית נחשבת לאסורה לפי מאמר זה או נניח שבטיול שוכבים על האדמה ומניחים תיק וכד מתחת לראש על מנת לנוח? "ומלבד דברים אלו מובא בספרים שישנם עוד דברים הגורמים לידי שכחה ונמנה כאן רק חלק מהם: לבישת שני מלבושים ביחד, לבישת בגד הפוך, המחליף מנעל של שמאל בימין, הלובש בגד מהופך" - מה הכוונה בלבישת שני מלבושים ביחד? ומה ההבדל בין בגד הפוך לבגד מהופך?
תשובה: עקרונית אין איסור לאכול מאוכל שנאכל קודם על ידי בעלי חיים. ולגבי כרית, הכוונה במניח כלי תחת מראשותיו הכוונה לבגדיו ולכן אין שום בעיה בכרית. גם בטיול טוב לא לישון על בגדיו מחמת שכחה.
שאלה: משה רבינו נכנס לארץ?!: ידוע שמשה נענש שלא להיכנס לארץ. אבל משה הוריש את מלכי עבר הירדן ונתן לגד, ראובן ולחצי המנשי את עבר הירדן המזרחי (ואזור הגולן) שזה חלק מא"י. אז איך זה מסתדר עם העניין שהוא לא נכנס לארץ?
תשובה: משה רבינו לא זכה לעבור את הירדן ונשאר באיזור נחלת בני גד וראובן (ונקבר בנחלת גד), אך הדור לא זכה שיעבור לעבר הירדן המערבי שהוא יותר עיקר קדושת הארץ. משה רצה להנהיג במדרגה שנקראת בחכמה הפנימית "מוליך לימין משה תפארת עוזמו" והעם לא רצו אלא התלוננו "למה העליתונו מארץ מצרים" - כלומר, רוממת אותנו למדרגה כזאת שאיננו יכולים לעמוד במתח הפנימי שבה, ורצו לנהוג בדרך הטבע, אבל אילו היה הדור ראוי ומשה היה נכנס לארץ לא היתה שום גלות. לגבי עבר הירדן המזרחי - אם היינו זוכים לשחרר חלקים מירדן כמו עירבי, פלג', ג'רש וכדומה ודאי שהיתה מצווה להתיישב שם (אמנם לא כמו ירושלים) כי זה חלק מארץ ישראל למרות שלא מביאים משם ביכורים. הנצי"ב אומר שאם בני גד ובני ראובן לא היו מבקשים את עבר הירדן המזרחי היה משה מושיב את בני ישראל בצד המערבי מכיוון ששם עיקר הקדושה ואת הצד המזרחי מייעד למטעים, מרעה, פלחה וכדומה אך ודאי שלא היה מחפש פרטנר ומפקירו.
שאלה: ברכות לפני הסעודה: האם בשבת מותר קודם ליטול ידיים עם ברכה,לקדש ומיד לברך המוציא?
תשובה: יש על זה דיון בגמרא, וזהו מנהג יהודי אשכנז - מערב אירופה (גרמניה) ע"פ המהר"ם מרוטנברג ואין בזה הפסק כי הקידוש הוא מההכנות לסעודה (חוץ מליל הסדר שיש הפסקה גדולה מאוד), אך רוב הקהילות לא עשו כך.
שאלה: חזרה בתשובה: יש לי בעייה. מספר שנים שאני חוטא בחטא מסוים. האם בחודש אלול בלבד אוכל לחזור בתשובה? האם יתכפר לי על כל השנים?
תשובה: אם אתה חוזר בתשובה מעומק הלב ורוצה לא להכשל יותר, אתה בעל תשובה. הכפרה על החטא תהיה על ידי שתוסיף מצוות ולימוד תורה וככל שתוסיף כן תגדל הכפרה. חזק ואמץ בהצלחה.
שאלה: לשנות שעון שבת: האם מותר להקדים את הדלקתו של מכשיר חשמלי המחובר לשעון שבת ע"י שינויים בשעון שבת? האם מותר לחבר לשעון שבת כשכל הלחצנים על מצב כבוי ובשבת להחליט ולסדר את השעון (כמובן שלא לגרום להדלקה מיידית)
תשובה: יש אומרים שמותר בשעה שמנותק, אפשר לסמוך על כך לצורך גדול. אבל לא לתכנן כך לכתחילה.
שאלה: תאריכי אזכרה: אבי נפטר ב- יא בתשרי תשסט. אנו נוהגים כמנהג הספרדים ומעוניינים לערוך אזכרה גם בחודש ה 11. שאלותי הן: 1 מהו התאריך שעלינו לקיים את האזכרה של החודש ה 11? האם אזכרה זו כוללת סעודה? 2 מהו התאריך שעלינו לקיים את האזכרה של השנה לפטירתו? זאת בשים לב לכך שאבי נפטר למעשה במוצאי יום הכיפורים. האם נהוג לערוך סעודה באזכרה של השנה? אם כן, מתי יש לערוך אותה? אודה באם תשובתכם תכלול התייחסות גם לתאריכים הלועזיים.
תשובה: א. את האזכרה של ה- 11 חודש תערכו ב-יא אלול, והמנהג לעשות סעודה גדולה באזכרה זו. ב. ביום השנה לפטירת האב יש לקיים את האזכרה בי"א תשרי, אין חובה לעשות את האזכרה במוצאי כיפור ממש אלא תעשו אותה ביום י"א ביום קודם שקיעת החמה. ואין צורך לעשות באזכרה זו סעודה גדולה אלא מחלקים ברכיות ולומדים לע"נ המנוח. לשמחתי איני משתמש בתאריכים לועזיים. בקלות אתה יכול לפתוח לוח שנה ולהמיר את התאריכים לתאריך לועזי.