LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: יש מצווה ליישב את הארץ?: הערה למאמר של הרב אליעזר מלמד בנושא: "פסק ההלכה בעניין סירוב פקודה": בפסק ההלכה הרב הרב כותב: "כי אתם עוברים את הירדן לבא לרשת את הארץ אשר ה' אלהיכם נותן לכם, וירשתם את הארץ וישבתם בה". וכפי שכתב הרמב"ן בהוספות למצוות עשה ד', שמצווה זו קיימת בכל הזמנים. וכן נפסק בשולחן ערוך חלק אבן העזר סימן ע"ה. בשו"ע חלק אבן העזר סימן ע"ה לא כתוב את ההלכה הנ"ל אלא הלכה אחרת שקשורה לארץ ישראל אבל עוסקת בנושא אחר ממצוות ישוב הארץ.
תשובה: העולה משו"ע אה"ע, שמצוות ישוב הארץ קיימת בכל הזמנים, כדעת הרמב"ן, ועל כן גם בעת הגלות יכול אדם לכוף את בן זוגו לעלות לארץ.
שאלה: למי אסור התער?: אני כהן ואיני מתגלח בתער כי אני יודע שאסור לנו. אני רוצה לדעת מהי הסיבה לאיסור זה?
תשובה: האיסור הוא לכלל ישראל ולא רק לכהנים כמפורש בפרשת קדושים. ומסביר ספר החינוך במצוה רנ"ג שכיון שכך דרכם של עובדי עבודה זרה, הרחיקה אותנו התורה ממעשיהם שלא נדמה להם ואף בדברים שאינם גוף העבודה זרה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אמירת "בריך הוא" בקדיש: האם צריך להגיד לאחר ".ויתעלה שמיה דקודשא בריך הוא" שבקדיש "בריך הוא" או "אמן"? האם יש הבדל בין העדות?
תשובה: הספרדים עונים אמן ואילו האשכנזים נוהגים לומר בריך הוא. הרב רואי מרגלית.
שאלה: להתפלל מול תמונות: האם צריך להעיר לאדם שבבית הכנסת התפלל שמונה עשרה מול ספרייה? בחלק מהספרים יש תמונה קטנה שנראית מבחוץ.
תשובה: אם הוא לא מתפלל מול התמונה אין צורך להעיר לו. אם הספריה משמשת גם כמקום תפילה מן הראוי להסתיר את התמונות.
שאלה: המחיצה הראוייה לחתונות: א. מה יעשה גבר אם אין הפרדה והוא מסוגל לרקוד בלי להסתכל לצד הנשים? ב. האם לנשים מותר לרקוד כאשר אין הפרדה, מצד "לא תתן מכשול"? ג. לכאורה מחיצת הנשים צריכה להיות סגורה מכל צדדיה, שהרי גברים רבים יושבים בשולחנות ומסתובבים ורואים את ריקודי הבנות? האם אני צודק?
תשובה: א. ראוי שלא ירקוד במקום שהוא יכול לראות נשים רוקדות אף אם הוא מנסה לא להסתכל. שיסתלק הצידה. ב. הנשים אמנם באו לשמח את הכלה, אבל גם יקפידו שלא לרקוד שלא להכשיל את הגברים. ג. קשה לקבוע חד משמעי לגבי מחיצה,יש מקומות שעושים מחיצה טובה יותר ויש טובה פחות אבל אם אפשר צריכים להקפיד שתהיה מחיצה כמו שצריך, שגברים לא יוכלו לראות נשים שרות או רוקדות.
שאלה: מספר האותיות בספר התורה: בגמרא כתוב שמספר הפסוקים בתורה הוא 5888 לפי המסורה, אבל לפי מה שכתוב בסוף כל חומש במקראות גדולות יש בכל התורה רק 5845 פסוקים. גם כתוב שם שבתהילים יש יותר מספר התורה בשמונה אותיות (5896 פסוקים) ובאמת יש רק 2527 פסוקים, וכתוב שבדברי הימים יש פחות 8 מס"ת (5880 פסוקים) ובאמת יש רק 1765 פסוקים. רציתי לדעת למה זה?
תשובה: זו שאלה כבדת משקל, לגבי הגמרא בקידושין בפרק ראשון, יש בתשובות חתם סופר חלק ו' התייחסות למספר האותיות, שאם נמצא בח פחות ממה שנספור, זאת אומרת שח התכוונו לפעמים שאות אחת משמעותה הרבה (אות גדולה, או בגימטריה), ונתנו לה מספר גבוה יותר מהמספר הפשוט שלה. אולי כך נכון גם לגבי מספר הפסוקים, ובכל מקרה הגמרא שם אינה לפי פשוטה.
שאלה: אמונה בארץ ישראל השלימה: איך מחזקים את הנחלשים באמונה בעקבות רצון ממשלתינו בפינוי גוש קטיף שלא יקרה בעזרת ה'?
תשובה: כל אדם המאמין צריך להאמין לא רק שכל מה שקורה נעשה על פי ד' אלא גם שהכל לטובה. וגם מהצרה הזו עתידים אנו לצאת לטובה. ובעיקבתא דמשיחא סדר הדברים הוא ממנה יושע, יש צרות ומהם באה הישועה. כך התהליך נמשך כבר מאה שנה מתוך הצרות באות הישועות. וכבר "הרב" כתב על כך במאמרו "שובו לבצרון" בספר מאמרי הראיה ב'.
שאלה: שניים מקרא ואחד תרגום בלילה: שמעתי שאי אפשר ללמוק פסוקי תורה או לומר תהילים לאחר השקיעה. האם מותר ללמוד שניים מקרא ואחד תרגום בשעות הערב? האם יש היתרים למי שעובד ואין לו זמנים אחרים ללמוד כי אם רק בערב?
תשובה: ביהושע נאמר "והגית בו יומם ולילה". ואין אדם למד אלא במקום שליבו חפץ. מבחינת ההלכה אין שום מגבלות על כך שאדם ילמד תורה בכל שעות הפנאי שלו. מקור השמועה ששמעת הוא במנהג המקובלים לחלק את זמנם כך שמקרא יילמד ביום ותושבע"פ בלילה, אך אין מנהגם זה - שהוא מידת חסידות מופלגת - מחייב אדם שאין לו אפשרות ללמוד מקרא אלא בלילה.
שאלה: מסעדה עם חסות טריפות: האם מותר לי לאכול חסה במסעדה בעלת תעודת כשרות של אותה העיר, בעוד שאני יודע שהחסה אינה של גוש קטיף, אולם מנקים אותה עלה עלה במים?
תשובה: דרישות הכשרות היום בכל הארץ הן שהחסה תגדל בשיטות שאין בהן חרקים. ייתכן שיש מקומות שעדיין משתשמים בחסה רגילה וסומכים על בדיקת המשגיח. אך בדיקה זו צריכה להיות יסודית. רק כשהבדיקה טובה ואמינה ניתן לאכול במקום.
שאלה: כדאי ללמוד מנחת חינוך?: האם כדאי וחשוב להשקיע זמן בשבוע (ואם כן - כמה בערך?) ללמוד מנחת חינוך? מצד אחד בלימוד ספר זה אפשר "להקיף את התורה בעיון", ומצד שני אין זה ספר ללימוד גמרא או הלכה למעשה.
תשובה: טוב להקדיש שעה וחצי בשבוע בחברותא, מי שלמד גמרא והוא 'בר-הכי', כי מי שעדיין לא למד גמרא זה יהיה קשה לו. אבל למי שיש רקע ובסיס לימודי, ראוי שיקבע, נאמר, בשבת, חברותא ויהיה לו היקף מזה, ויש בזה חריפות ובקיאות ביחד.
שאלה: אמן באמצע ברכת המזון: אצלינו בבית המזמן אומר את "הרחמן" שבברכת המזון בקול וכולם עונים אמן. האם כאשר לא סיימתי את כל הברכות אני יכול לענות אמן ל"הרחמן" שהמזמן אומר בקול, או שיש בעייה של הפסק?
תשובה: כל זמן שלא סיים את כל הברכות לא יענה לדברים אחרים, זה נחשב להפסקה.
שאלה: לטבול קוצצים?: האם חלקי מתכת חדשים של מיקסר או כל קוצץ אחר צריכים טבילה?
תשובה: כל מה שבא במגע ישירות עם האוכל טעון טבילה אם הוא מתוצרת חו"ל.
שאלה: מזמור תהלים אחר התפילה: במניין בו אני מתפלל נוהגים לומר לאחר כל תפילה מזמור תהלים (פסוק פסוק) כל הציבור יחדיו. במנחה ובמעריב נוצר מצב שאני מסיים תפילתי מאוחר וכאשר הציבור מגיע לאמירת המזמור אני נמצא לפני "עלינו לשבח" או אפילו לפני תחנון במנחה. שאלתי היא האם לסיים תפילתי או לומר יחד עם הציבור ואח"כ להמשיך בתפילתי?
תשובה: יש עדיפות לתפילת הציבור.
שאלה: צבע פסי הטלית: דגל ישראל עשוי משני פסי תכלת (ומגן דוד). מספרים כי הרעיון עלה מהטלית. שמעתי כי מאז שעשו את הדגל, הפסיקו לייצר טליתות עם פסי תכלת, ועושים פסים שחורים. האם לא ראוי לחזור לפסי תכלת דווקא?
תשובה: פסי התכלת בבגד הטלית זה לנוי וזה לא כל כך חשוב, לא מוזכר בהלכה צבע הפסים, יותר חשוב להטיל חוטי תכלת בטלית, היום שזכינו לחידושה של התכלת, כל מי שיכול שיחדש מצווה זו.
שאלה: פתרונות לאישה עגונה: האם ההלכה מוצאת פתרון לבעיית הנשים העגונות?
תשובה: הספרות ההלכתית בנושא זה היא העשירה ביותר. רבבות תשובות נכתבו בנושא זה.
שאלה: ללמוד או לעבוד?: אני לומד כיום בישיבה ושמח בלימוד התורה, אבל אינני מתאים להיות רב או מורה. האם נכון שאמשיך ללמוד בישיבה כמה שיותר שנים, ורק כשלא אוכל להסתפק במלגה שאקבל מהישיבה אצא לעבוד? ואולי עדיף שכבר עכשיו אצא מהישיבה ללימודים אקדמאים כדי לרכוש מקצוע מכובד ולהתפרנס מיגיע כפיי תוך קביעת עתים לתורה?
תשובה: ככלל, אסור לאדם לומר "אלמד תורה והציבור יפרנסני". ואף שמעלת לימוד התורה עליונה על כל המצוות, אסור להתפרנס מלימוד התורה. וכן מבואר במשנה במסכת אבות (ד, ה). בתחילה המשנה עוסקת בכוונה הראויה בלימוד התורה: "הלומד על מנת ללמד - מספיקין בידו ללמוד וללמד, והלומד על מנת לעשות - מספיקין בידו ללמוד ללמד ולשמור ולעשות", וממשיכה המשנה: "רבי צדוק אומר: אל תעשם עטרה להתגדל בהם (להתגאות בתורה), ולא קרדום לחפור בהם (להתפרנס מהתורה). וכך היה הלל אומר: ודאישתמש בתגא חלף (המשתמש בכתרה של תורה חולף מהעולם). הא למדת: כל הנהנה מדברי תורה נוטל חייו מן העולם".
שאלה: לפתוח מכתבים של אחרים: האם מותר לי לפתוח מכתבים של קרוב משפחה? האם זה חלק מ"חרם דרבינו גרשום"?
תשובה: וודאי שאסור, אבל זה למען שמירת ה לא שייך בזה "חרם דרבינו גרשום" כיוון שעברו אלף שנה מחרם זה.
שאלה: לתמוך במשאל עם?: האם עלינו לתמוך במשאל עם? הרי אם יהיה רוב בעד ההתנתקות ח"ו, יהיה עלינו לציית לו ודברים אלו נוגדים דברי תורה, לא?
תשובה: כוונתם של חלק מהתומכים ב"משאל עם" היא לעכב את הגזרה או לבטלה על ידי המשאל, אך הם לא רואים את עצמם חייבים לציית לו אם ח"ו הרוב יכריע לרעה כי התורה היא המחייבת ולא הרוב. מכל מקום מוטב שלא לדון בדבר שאנו מבקשים שלא יהיה. ועל כן אל נדון מה יהיה אם ח"ו יהיה רוב שלא כהתורה. נתפלל לה' ונקווה שהכל יתהפך לטובה.
שאלה: טומאת כהנים בשדה התעופה: לאחרונה ניתנה הוראה לעובדי השדה בנתב"ג לפרוק את ארונות המתים בטיסות נכנסות לפני חיבור השרוול למטוס משום חשש לטומאת אוהל של הנמצאים באולם שדה התעופה. הוראה זו ניתנה אך ורק לטיסות הנכנסות לארץ. מה צריכים הכהנים לעשות בטיסות יוצאות (כשיש ארון מתים והשרוול מחובר)? האם כהן צריך לברר לפני עליה למטוס שאין ארונות מתים במטוס?
תשובה: לגבי טיסות יוצאות: אני חושב שזה דבר נדיר שיהיה ארון בטיסות יוצאות מהארץ. לרוב לא כך, ולכן כהן לא חייב לבדוק. לגבי ארונות נכנסים זה אמנם יותר מצוי ובכל מקרה בשאלה זו ראוי קודם לברר את הנתונים והמציאות בשטח, דרך הנהלת שדה התעופה והרבנות שם כיוון שאינני מכיר את הנתונים. באופן כללי אם זה מצוי בוודאי שכהנים צריכים לבדוק זאת ואם זה פעם בכמה שבועות לא נראה שצריך.
שאלה: מכונת קפה אוטומטית: במקום העבודה שלי הציבו מכונה אוטומטית לשתיה חמה. ביררתי באיזה אבקות משתמשים ובאמת אין חשש של חלב עכו"ם והכשרות נראית טובה. האם עלי לחשוש לכך שבעבר השתמשו בחלב עכו"ם במכונה? האם עלי לחשוש שהשתמשו בה בשבת? האם יש צורך להכשיר אותה במידה והיה בה חלב עכו"ם או שימוש בשבת?
תשובה: מן הסתם הרתיחו את זה כבר כמה פעמים וזה עצמו מהווה פליטה של מה שנבלע בדפנות, לכן הכלי הגעיל את עצמו מהדברים הקודמים ואין לחשוש.
שאלה: בית הכסא בזמנינו: מובא בהלכה שכאשר יוצאים מבית הכסא, צריכים להמתין זמן מסויים, לפני עשיית דברים מסויימים, משום רוח רעה. האם דין זה נוהג גם כיום?
תשובה: יש אומרים שמכיון שבתי כיסא שלנו נקיים חלים עליהם דינים אחרים. מותר לקרוא ספרי חול בשירותים? מותר לדבר בבית הכסא? בית כסא פרסי - חומרא או קולא? להכניס כלי אוכל לשירותים.
שאלה: נסיעה בטרמפים עם אשה בלילה: האם מותר לנסוע בטרמפ עם אשה לבד בכבישי יש"ע ביום או בלילה? האם יש הבדל באיזה שעות בלילה?
תשובה: גם בכבישי יש"ע, בדרך ליישובים, בדרך כלל מידי פעם עוברת מכונית או רכב צבאי, ולכן אני חושב שמותר ולא צריך לחשוש לייחוד.
שאלה: נישואי גרושה לבן שאמו כהנת: האם ילדים לאם ממשפחת כהנים ולאב שאינו כהן נחשבים לכהנים? אני גרושה. האם אני יכולה להתחתן עם גבר שאמו בת לכהן ואביו לא כהן?
תשובה: כהונה נקבעת על פי מעמדו של האב, ולכן מי שאביו כהן נחשב גם הוא לכהן על פי דיני התורה (אלא אם כן אביו נשא אישה באיסור), אולם מי שאימו ממשפחת כהנים ואביו לא - אינו כהן ומותר בנשיאת גרושה. ר' אלעד גרוס.
שאלה: כדור לילד קטן בשבת: האם לילד בן 3.5 מותר לשחק בכדור בשבת או שיש בזה בעיה של מוקצה?
תשובה: כתב השש"כ בפרק ט"ז ס"ו אין לאסור משחקי כדור לילד להוציא משחק כדורגל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: נשים וצאצאים לא מלוים את המת: האם זה נכון שמנהג ירושלים הוא שאין כל יוצאי חלציו של המת מלוין אותו לקבורה וכן נשים לא מלוות? למה נוהגים כך?
תשובה: מנהג ירושלים שאין יוצאי חלציו של המת מלוין אותו והסיבה היא שלא יתלוו אליו (מלבד ילדיו שנבראו מכח טיפות הזרע שלו) גם החיצונים והכוחות הרעים שנבראו מטיפות הזרע שיצאו ממנו לבטלה ויקטרגו עליו בשעת מיתתו, שאלה צועקים ובוכים וכנגדם גם אלו יצעקו ויבכו על אביהם שמת. יש מנהג שנשים לא מלוות וזה לא רק מנהג ירושלים אלא אף מנהג של כמה מקומות אחרים (לדוגמא מנהג עדת תימן שאין נשים מלוות כלל). הסיבות הן מפני הצניעות - שקשה להפריד בין גברים לנשים וכן נשים באות בלבוש לא צנוע. וכן כיוון שיש הרבה נשים שנמצאות בתקופת נדתן או בתקופת הריון, שעל פי הקבלה לא צריכות להיות בקרבת מת או בית קברות, ואם הן לא יבואו ונשים אחרות כן, אנשים ירגישו בהן שלא באו מסיבה זו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: פירות שגידלתי בחצר: האם פירות שאני אוכל בחצרי יש להם דין של שדה שפטורות ממעשרות או שיש להם דין של בית? שמעתי שיש בזה מחלוקת.
תשובה: לגבי בית כתב הרמב"ם (הל' מעשר פ"א ה"י) שהנוטע בבית חייב במעשר מדרבנן כדין תאנה בחצר. הראב"ד חולק וסובר שבבית פטור, ולעומת זאת בחצר רק אם מיועדת לנטיעה או לזריעה דינה כשדה ורק במקרה זה חייב.וראה עוד רמב"ם הל' מעשר פ"ד הי"ד. ראה עוד כרם ציון אוצר התרומות, הלכות פסוקות, ירושלים תשל"ח, עמ' נה: א. חצר שנזרעת רובה - לדעת הרמב"ם קובעת למעשר ולדעת הראב"ד אינה קובעת כדין שדה. ב. חצר שניטעת רובה לכו"ע קובעת, שכן נטיעה אינה מפקיעה מדין יישוב ואינה הופכת את החצר לשדה. ג. אם נעדרה רובה והנטיעה היא רק לנוי החצר, אינה קובעת. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: עניה עם החזן: אחרי קדיש שאחרי ישתבח יש קטע שהחזן אומר משהו והקהל עונים משהו אחר, מהקורה במצב שאני מפגר אחריו מה לעשות? להגיד עם כולם ולחזור אח"כ על מה שדילגתי?או לא להיגד עם כולם?
תשובה: אם לא הספקת לומר "ישתבח" תענה "ברוך ה' המבורך לעולם ועד" ואח"כ תחזור להשלים "ישתבח" ותתצטרף לקהל. ואם אתה יודע שהקהל מתפלל לאט, ותוכל לומר עוד כמה פרקים מפסוקי דזמרה, תוכל לאומרם ואח"כ תאמר "ישתבח" ותשלים את ברכות קריאת שמע ובלבד שתספיק להתחיל עמידה יחד עם הציבור.
שאלה: שמירת נגיעה: יש כאלה שאומרים שהם לא שומרים נגיעה, האם זה מותר?
תשובה: אסור מהתורה לגעת באשה בין פנויה בין נשואה (שאינה אשתו כמובן) כמבואר ביו"ד סימן קפ"ג. הרב רואי מרגלית.
שאלה: איך עושים תשובה מעשית?: אדם שבצעירותו גנב כסף ממשפחתו ומקופת צדקה ר"ל וכן ראה מראות לא צנועים וכעת ברוך ה חזר בתשובה ורוצה לדעת כיצד יכפר על מה שעשה? הוא כל הזמן חושב על מה שעשה ומגיע לרפיון. כיצד עליו לנהוג?
תשובה: בממון יש להחזיר את הכסף למי שגנב ממנו (יש לתת סכום עד שיצא מכלל ספק), ואם מתבייש יכול להחזיר בלא ידיעתם. לגבי צניעות, כיוון שזה בין אדם למקום יש לעשות ווידוי כמבואר בהלכות תשובה לרמב"ם, ניחם על הרעה וכו'. יש לפרט את החטא בשפתיים ויאמר בתחנון ולא יחכה ליום הכיפורים. ראוי שיפרט החטא הואיל וזה בינו לבין קונו. ומי שרוצה לשוב מן השמים הקב"ה מקבל שבים. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: צניעות ב"בשבע" - המשך: בזמנו היה מי ששאל את הרב על תמונות של נשים בעיתון בשבע. מאז נכנסו תמונות של גוף שלם של אשה וכן היה עידוד לגיוס בנות לצבא שמנוגד לדעת התורה. בשולחן ערוך כתוב שצריך להתרחק מן הנשים מאוד מאוד ויש ציבור לא קטן שמשתדל לעמוד בגדרים מחמירים אלו ולכן עד היום לא הכניס עיתון לביתו. היום ב"ה כשיש עיתון כמו "בשבע" ההרגשה היא שניתן לקרוא בו ללא חשש, אך כשפותחים אותו מגלים בפנים צילומים של נשים העומדות בפוזות חושניות ומאופרות שמשרות רוח לא צנועה וכל הנראה ישנם שנכשלים בזה.
תשובה: אתה צודק בקשר לפרסומת על גיוס בנות. לעניין השני, יש ללכת בקו האמצע, יש רגישים מאוד ויש שאינם רגישים כל כך. ובעניין זה צריכים העורכים להיות עירנים לתגובות הקוראים וללכת לפי קו האמצע של הצנועים. קו האמצע הוא הקובע את ההלכה בנושא זה, כי הנוהג המקובל בין שומרי המצוות נחשב כצנוע ומה שמעבר אליו נחשב כלא צנוע, כפי שמבואר כיוצא בזה לגבי הלכות כיסוי הגוף, בשו"ע או"ח עה, א. מוכרים טלוויזיות ב"בשבע"??? איך להתייחס לפרסומת של מימד בעיתון "בשבע"?
שאלה: ערלה בעץ שנכרת: עץ בוגר שכרתו אותו עד גזעו קרוב לאדמה וצמח בשנית והניב פירות. האם צריך למנות שוב שנות ערלה. האם יש הבדל אם נקצץ טפח או שלושה טפחים קרוב לאדמה?
תשובה: השיעור הקובע לגובה הגזע הוא טפח (10 ס"מ) ולא 3 טפחים, ראה רמב"ם בל' מע"ש פ"י הי"ג, הי"ט. לכן, לכתחילה בוודאי שמי שכורת עץ או מבצע הרכבה חדשה (שינטוע) צריך לעשות כן למעלה מטפח. אך אם כבר נכרת העץ כל זמן שנשאר חתיכה של גזע אפשר להקל בזה ואין חובה למנות שנות ערלה מחדש. ראה בדברי הגרח"ז גרוסברג, נטע הילולים עמ' מד שערי צבי ס"ק קיד, קכח. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: מציאה באשפה: מישהו שזרק משהו מסויים לאשפה כי לא היה לו כח להפריד בין הפסולת לדבר הטוב. אני הפרדתי ולקחתי את הדבר הטוב. האם יש לו זכות לתבוע את זה ממני? האם כשממון של מישהו הולך להיזרק לאשפה ובעליו יודע מזה ומתעצל לקחת אותו, יש לי זכות לקחת את זה בלי לשאול את בעל הממון ובלי ידיעתו?
תשובה: כתוב בתלמוד במסכת בבא מציעא שאם אדם מוצא דבר באשפה העשויה להפנות, מותר לו לקחת. ובימינו, אם אדם זרק חפץ למכולה של זבל שהמועצה או העירייה עתידה לפנות, מן הסתם הפקיר אותו כי ידע שיקחו ויפנו את זה ומי שמצא זכה בדבר וזה שלו.
שאלה: להמשיך להזכיר חולים ב"רפאנו"?: עד כמה צריך להתפלל על אנשים שתולים פתקי רפואה על לוח המודעות בבית הכנסת? כמה זמן ציך לומר עליהם "מי שברך" בשבת? הרי יכול להיות שהם כבר הבריאו (או לחילופין ח"ו מתו).
תשובה: ביחס למתפלל יזכיר פעם פעמיים ובע"ה כבר חל שיפור לטובה. ביחס לגבאי, מן הסתם לכל גבאי יש סדר מסויים, שהרי אחרת אם יקרא את כל רשימות החולים המצטברות יש בכך טירחא דציבורא. אם אין לו סדר, יהיה הסדר כך - יזכיר באותה שבת ואם לא יבקשו שוב, יש להניח שחל שיפור במצבו של החולה.
שאלה: התיבה של נח הולכת?: לפני כמה זמן דיברתי עם אדם לא דתי שנמצא בשלבי התחזקות. במהלך השיחה הוא שאל אותי האם אני יודעת מדוע בפרשת נח כתוב "ותלך התיבה על פני המים" ולא "ותצוף" או "ותשוט" או מילה אחרת שמתאימה. רציתי לדעת באמת מה התשובה כדי שאוכל לענות לו ולעצמי על כך.
תשובה: מדרש רבה מתייחס לזה וכותב שלא הכוונה שהלכה ממש אלא שטה על פני המים כאילו יש לה קורות מתחתיה והיא מחליקה עליהם בקלות. צריך לדעת שהרבה פעמים בתנ"ך יש לשון הילוך לגבי מים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: נוסח התפילה לזוג מעורב: אני ממוצא אשכנזי ובעלי ממוצא ספרדי. כשנישאנו לפני 20 שנה קיבלתי על עצמי את ההנהגות וההלכות הספרדיות. גם את נוסח התפילה וברכת המזון. לאחרונה אני מרגישה צורך לחזור לנוסח האשכנזי. האם מותר לי אחרי כל כך הרבה שנים לחזור לנוסח הקודם? האם עלי לעשות התרת נדרים?
תשובה: מקובל שאשה כשנשאת נוהגת לפי מנהגי עדת בעלה ולא צריכה על כך התרת נדרים, כך מובא בשו"ת באגרות משה. אבל במה שנוגע רק אליה, כנוסח ברכת המזון והתפילה, מה איכפת לבעל שתנהג כמנהג בית אביה? אמנם ביחס לילדים צריכה להקפיד שינהגו כמו הבעל. לגבי נוסח התפילה זהו נושא יותר קל כי יש בתשובות מהרשד"ם שאפשר להתפלל בכל נוסח. לכן, אם קשה לה, אזי יכולה לחזור למנהג בית אביה, אבל לכתחילה לא הייתי אומר לעשות זאת.
שאלה: עצה לבחורה שנפרדה: איך מתגברים על פרידה ולב שבור? הכל נסב על העובדה שלאחר 3 חודשים שיצאנו ולאחר מריבה טיפשית הבחור (בן 29) החליט פתאום שהוא רוצה להיפרד. בינתיים אני שבורה. אני יודעת ומבינה שהכל מאיתו יתברך וזהו מבחן של אמונה אבל זה כואב. בגלל הכאב איני יכולה לצאת עם אף אחד כי הכל טרי ויש בי אמונה ותקווה שאולי הוא יחזור וישוב והכל יהיה טוב. זה נראה לך הגיוני או ש אלו דמיונות שווא ואחיזה לא מציאותית? רבי דוד אבוחצירה אמר שזה זיווג אמת וזיווג מוצלח. מה עלי לעשות?
תשובה: ראשית אני מאחל לך שתמצאי את הזיווג המתאים לך בקרוב. אני מבין לכאבך. נראה לי שכדאי להמתין איזה זמן עד שתרגעי והלב יהיה פנוי ומוכן לצאת עם בחור אחר. זה טבעי שקשה להשתחרר מקשר כזה ארוך בבת אחת, אך לא כדאי לתלות תקוות שהבחור יחזור אם הוא לא עשה זאת עד עכשיו. אני רואה שאת חזקה באמונה ויודעת שהכל מאתו ית' והכל לטובה. גם אמותינו שרה ורבקה ורחל סבלו יסורים ימים רבים. ליסורים יש תפקיד למרק ולהעלות למעלה עליונה. ועל כן דבר גדול הוא לקבל את היסורים בשמחה. אם הוא יצור קשר תבקשי ממנו שילך לשאול את רבי דוד אבו חצירא ויקבל ממנו עצה. אני שוב מברך אותך שתזכי לבנות את ביתך בקרוב לטובה ולברכה יחד עם כל הבנות והבנים המחכים לבנות את ביתם.
שאלה: לינת אבל בבית אחר: אחותי נפטרה והיא היתה חיה בדירה של חדר אחד. אנחנו עשרה אחים ואחיות ולאחותי יש ארבעה ילדים. שאלתי האם מותר להיות כל היום בבית הנפטר ובלילה לחזור כל אחד לביתו?
תשובה: אפשרי ללכת בסוף היום וכן לחזור בבוקר מוקדם, אך אין להסתובב במשך היום בחוץ בפני אנשים אלא יושבים שבעה כל היום. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הסגרת יהודי למדינה זרה: האם מותר למדינת ישראל להסגיר אזרח ישראלי למדינה זרה שהוגש בה כנגדו כתב אישום? לפעמים הסכם ההסגרה קובע כי אם האזרח יורשע הוא יחזור לרצות את העונש בארץ. האם אז הדבר יהיה מותר?
תשובה: ידועה ההלכה שאסור למסור אדם מישראל לנוכרים ולכן לכאורה אין מקום להסכם הסגרה וגם אם הוא יוחזר לרצות את עונשו בארץ יש איסור במסירתו לערכאות. אלא שלצערנו גם בארץ השיפוט כידוע אינו תורני, ואם כן אין אולי נפקא מינא היכן ישפטו אותו. עם זאת בהסכם הסגרה הדדי לא רק אנו מוסרים לאחרים, במקביל גם אחרים מוסרים לנו פושעים שברחו מהארץ ולכן דווקא יש מקום לדון בצורך בהסכם הסגרה. לשם כך יש צורך שהדבר יידון בין ת"ח גדולים ומשפטנים בכירים.
שאלה: משפטי חיבה לפני האירוסין: האם ישנה בעיה לומר רגשי חיבה אחד כלפי השני לפני האירוסין?
תשובה: גם אחרי האירוסין עד החתונה יש לרסן את הבעת רגשי החיבה.
שאלה: ברכת חלה ועוגה: לאחרונה התחלתי לאפות עוגות וחלות. ברצוני לברר דבר שלא ברור לי. מה קובע אם המאפה מוגדר כ"מזונות" או כ"המוציא"?
תשובה: לפי השו"ע בסימן קס"ח אם הבצק נילוש במי פירות, סוכר, שמן וכדו  אם מורגש טעמם אפילו אם הם מעטים מברך במ"מ. ולפי הרמ"א רק אם יש רוב מי פירות וכו  ביחס למים (מ"ב: שע"י זה מורגש טעמם הרבה מאוד עד שיהיו הם העיקר וטעם העיסה טפל) מברך במ"מ. כמובן שאם קובע סעודה עליהם (320 גרם), בכל מקרה נוטל ידים ומברך המוציא וברכת המזון לכולי עלמא. יוצא כיום שאם כתוב על לחמניה שברכתה במ"מ זה ודאי לספרדים, אך לאשכנזים פעמים שברכתה המוציא. אותו רעיון קיים בחלה או עוגה שתלוי בהרכבו של הבצק ובטעמו ע"פ המחלוקת הנ"ל. ואם אדם קובע סעודה על חלה או עוגה שברכתה מזונות נוטל ידיים ומברך המוציא. גם בחלה או עוגה כאשר יש ספק והמקרה גבולי, עדיף לאוכלם בתוך סעודת לחם. הרב רואי מרגלית
שאלה: צאת הכוכבים לפי רבינו תם: היות והטעם של רבינו תם לגבי המחלוקת מתי צאת הכוכבים הוא שהשמש עושה פרסה וחוזרת מעל הרקיע ולכן השקיעה נהיית יותר ארוכה. והיום אנו רואים שהמציאות היא כמו יתר חכמי העולם שחלקו על ר"ת שהשמש עושה סיבוב שלם. איזה טעם יש עוד להחמיר כמוהו, גם אם השו"ע פסק כמותו?
תשובה: וודאי שאין טעמו כפי שהשואל מציג. טעמו הוא שמה שמוזכר צאת הכוכבים פ' שקיעת כל האור, שיהיה חשוך לגמרי, והוא משווה את זה לעמוד השחר שצריך כדי הילוך פרסה (כשעה ורבע) ביניהם. לפי הגאונים די שנראים שלושה כוכבים בינוניים אף שלא חשוך לגמרי (וזה 18 דקות או 24 דקות אחרי השקיעה). להלכה לא פוסקים כמו ר"ת למרות שהמחבר הביא את דעתו בהלכות שבת, הגר"א הכריע שהעיקר כמו שיטת הגאונים, שמשקיעת הגלגל מתחיל בין השמשות וכדי הילוך מיל אחרי השקיעה זהו צאת הכוכבים. יש שתי שיטות מה זה הילוך מיל - 18 דק' או יותר מ-20 דק', שבת יוצאת 35 דק' אחרי השקיעה כי מוסיפים מחול על הקודש. יש כאלה שמחמירים כמו שיטת ר"ת, הגר"א אומר שבארץ ישראל וודאי לא צריך לחשוש לשיטת ר"ת, אולי בחו"ל.
שאלה: האם המתפלל יכול למחול על ד  אמותיו?: האם ארבע אמות שיש להרחיק מן המתפלל הוא דבר שניתן למחול עליו? לפעמים כאשר אתה יודע שמישהו מחכה לך שתסיים זה מוציא מהריכוז ולכן כבר עדיף שלא יחכה אלא יעבור לפני או יפסע לתוך ארבע אמותיי? למה לא חייבים לחכות למי שהתפלל במעבר?
תשובה: דין זה אינו בר מחילה. המתפלל במעבר שונה, הוא עשה שלא כהוגן לכן אין להתחשב בו.
שאלה: לשון הרע בין חברים: אני בת 16. לפעמים אני יושבת עם כמה חברות שצוחקות על מישהי ואני לא יוצאת אבל גם לא צוחקת זה ר? ולפעמים אני לא מצליחה להתאפק (כי זה באמת מצחיק), אבל אחר כך אני מתחרטת. מה עושים? אפילו קורה שאני זאת שמצחיקה, אבל אני משתדלת להשתיק את הצוחקות אחר כך.
תשובה: כיון שאת משתדלת להיות ר את הולכת בדרך נכונה. הכלל הוא "מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך". אם את לא היית רוצה שיצחקו עליך שלו בפניך אל תעשי זאת לחברתך. ואם חברות יושבות וצוחקות על בנות אחרות, אפשר לומר בעדינות, אני מבקשת שעלי לא תצחקו שלא בפני, כי זה מאד לא נעים. ואפשר להוסיף מה שאנחנו לא רוצות שיעשו לנו אל נעשה לאחרים. עליך לדעת שלשנות הרגלים זה לא קל, אבל אם כל הזמן שואפים לתקן, לאט לאט מתקדמים.
שאלה: איסור נגיעה בבן דוד: איסור נגיעה בבני המין השני ידוע לכל. אבקש לדעת האם האיסור חל גם על בני משפחה כגון דודים ובניהם? אשמח גם לקבל מקורות לעניין.
תשובה: נגיעה של חיבה, שהוא נהנה בה, אסורה בכל אשה חוץ מאשתו כמובן. באמא ובסבתא, בבת ובנכדה - מותר. לגבי שאר קרובות הואיל ואין בזה הרהור עבירה רק הבעת חיבה ללא רגשות שליליים, מצד עיקר הדין מותר ואין בזה איסור דאורייתא של נגיעה, אבל כותב הרמב"ם (בפרק כ' מהלכות איסורי ביאה) שזה מגונה ולא ראוי לגעת, לנשק או לחבק שאר קרובות, כדודה, אחות ובנות דודות. לכן כל מי שיש בו יראת שמים אמיתית לא ייגע, (לסיכום, לפי הרמב"ם נגיעה שיש בה רגש היא איסור תורה ושאין בה זה פחות מאיסור דרבנן ולא ראוי). סיפרו לי שבצרפת מקובל כשבני משפחה נפגשים שמתנשקים וכו', מי שלמד תורה שיתחמק מסיטואציה כזאת.
שאלה: שילוב פסוקים ביצירת אמנות: במסגרת פרויקט באמנות רציתי ליצור פסל של עץ ולכסות את כולו בפסוקים שמדברים על ארבעת לשונות הגאולה. האם מותר לי לצלם את הקטע מהתנ"ך ולהדביק על הפסל? האם מותר לי לכתוב את המילים בכתב שלי? האם יש הבדל בענין בין פסוקים מהתורה או מהנביאים?
תשובה: אין הבדל בין פסוקי תורה לנביאים וכן לא בין צילום ובין כתב יד. צריך ששם ה' שבפסוק יודבק וישמר במקום מכובד שלא ייזרק בביזיון ללא כבוד. חפץ של אומנות מן הסתם יעמוד במקום משומר ולכן אני חושב שיהיה מותר ולא צריך לחשוש.
שאלה: מורה לבנים בכיתה ד : אני לומדת במכללה ועושה עבודה מעשית בבית ספר לילדים בעלי פיגור קל עד בנוני. בכיתה יש לי ילדים ערבים. האם מותר לי ללמד אותם? האם מותר ללמדם תורה? הילדים בכיתה ד - מותר לי לגעת בהם? לפעמים צריך כדי לעזור להם להתקדם. בתןדה מראש.
תשובה: מותר ללמד ילדים שאינם יהודים, אך לא ללמד אותם תורה. מותר לגעת בהם כדי לעזור להם.
שאלה: ניקיון בית מדרש - ביטול תורה?: אני לומד בבית מדרש קטן בו יושבים כמה בחורים ולומדים. כיוון שאין כסף להחזיק מנקה קבוע, בית המדרש מלוכלך עד מאוד, מה גם שנכנסים לשם בשעות הלילה צעירים (חניכי בני עקיבא) ומלכלכים מאוד. חלק מהלומדים מסרב לקחת חלק בניקיון בית המדרש בטענה שיש בכך ביטול תורה. אני טוען עליהם, שחובה לנקות כי יש חשש חילול ה. מה דעת כבוד הרבנים על ההיבט ההלכתי של ביטול תורה כדי לכבד קצת את רצפת בית המדרש? האומנם יש מקורות הלכתיים לכאן או לכאן?
תשובה: בית מדרש צריך להיות נקי וכל מי שמשתמש בו צריך להיות שותף לניקיונו. זכות גדולה לנקות בית מדרש ואין בזה גדר של ביטול תורה. פעם שמעתי מהרב נריה זצ"ל שהמנקה את בית המדרש מקיים "הווה מתאבק בעפר רגליהם של חכמים". אני ממליץ לך אם אתה יכול תהיה אתה לדוגמא ותנקה את בית המדרש וממך ילמדו הצעירים, אם לא מייד אז לאחר זמן. איזהו מכובד זה המכבד את בית המדרש. המכבד את בית המדרש הרי זה מכבד את התורה.
שאלה: קריאת שם לפני הלידה: אני צריכה בעז"ה ללדת בן בעוד כחודש. לפני כחודש נפטר סבא שלי ובבית הקברות בהלוויה הבטחתי לאימי ולסבתי שאקרא את שם בני על שמו של הסבא. אח"כ דיברתי עם בעלי והחלטנו לא לקרוא לו באותו שם. כיצד עלי לנהוג? האם יש בהבטחה משום נדר?
תשובה: זה לא ממש נדר, אבל אדם שמבטיח בייחוד למשפחה, שבשבילם זה דבר חשוב. אבל אם היא לא רוצה לקרוא, שיקראו לילד שני שמות גם את השם הזה וגם עוד שם ולמעשה יכולה להשתמש בשם השני שהיא מחבבת, אבל להפר הבטחה זה לא ראוי ביחוד בנסיבות כאלה.