LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תכונות חומץ תפוחים: יש לי אלרגיה מסוימת שגורמת לי לליחה בלתי רגילה באופן יומיומי. שמעתי שחומץ תפוחים מונע ליחה. קניתי אותו ואין לי הוראות איך מתי ומה הכמות אותה אני צריכה לשתות. כמו כן ראיתי שאפשר למצוא תשובות לזה במסכת עבודה זרה מ, ב. אין לי את המסכת הזו בבית. האם אוכל לקבל עזרתך?
תשובה: בגמרא אין הוראות כמה ואיך לשתות. הגמרא מזכירה זאת רק בשביל לומר האם יין תפוחים של גוי מותר או אסור בשתיה.
שאלה: שיעור כזית בחרירי אוויר: כמלמד תלמידים ספרדים הלכות ברכות הסתפקתי האם במדידת שיעור כזית אין להתחשב כלל בחרירי האוויר, ולדוגמא יש לדחוס ולמעוך מאפה בורקס כדי לבדוק שיעורו? מה הגדרים ביחס להתחשבות בחרירי אויר?
תשובה: חורים ניכרים לעין אין מצטרפים אבל במקום לדחוס אפשר לסמוך על המשקל ולברך ברכה אחרונה.
שאלה: ויתור על תפילה במניין בבסיס צבאי: אני לומד בבסיס צבאי באזור המרכז. בית הכנסת בבסיס הוא כארבע דקות הליכה מכיתתנו ועד עכשו הייתי הולך לשם להתפלל מנחה, למרות שבאופן עקרוני יש מנין בכיתת הלימודים. הדבר מטריח אותי, אבל ח אמרו: כל מי שיש לו בית הכנסת בעירו ואינו נכנס שם להתפלל נקרא שכן רע, ולא עוד אלא שגורם גלות לו ולבניו. לפעמים במהלך ההליכה לבית הכנסת אני נתקל בחיילות שנמצאות בבסיס וגם בהליכה אני מזיע. נשארתי יום אחד להתפלל בכיתה, וראיתי שהמניין אינו בטוח, אך היה לי יותר ישוב הדעת להתפלל בכיתה וגם הרוחתי את זמן ההליכה. האם מותר לי להשאר להתפלל בכיתה כשיש סיכון לתפילת יחיד?
תשובה: מותר לך להתפלל בכיתה ולא תיקרא שכן רע.
שאלה: תפילת ערבית בצאת שבת: 1) האם מותר להתחיל תפילת ערבית של מוצאי שבת 5 דקות לפני צאת שבת? 2) האם אפשר לסיים תפילת ערבית של צאת שבת בצאת השבת?
תשובה: זמן צאת שבת בלוח הוא לפי השיטה שמחמירה בזמן בין השמשות. מאחר וזה דאורייתא מחמירים. לגבי תפילה פוסקים את השיטות היותר מקילות. לכן מצד ההלכה ניתן להתפלל לפני זמן צאת שבת אולם עדיף שלא לעשות כן בכדי שלא יווצר מצב שיחשבו בבית או אנשים שרואים שכבר מתפללים שיצאה שבת ויתחילו לעשות מלאכה.
שאלה: הכנת סלט בשבת: 1. לגבי חיתוך סלט ירקות בשבת: בפלפל- האם מותר קודם להוציא את כל הגרעינים החוצה ורק אז לחתוך את הפלפל? במלפפון- מותר קודם לחתוך את 2 הקצוות הלא רצויים ולזרוק ורק אז לחתוך את המלפפון עצמו? עגבניה- אני נוהגת לחתוך את העגבניה לקוביות ואז נשארת לי קוביה של החיבור לשורש ואותה אני מפרידה וזורקת. האם זה בורר? אם אחתוך את הקוביה של השורש יותר גדולה כך שיהיה מצורף חלק טוב של עגבניה זה יהיה מותר? 2. האם מותר לסחוט לימון לתוך הסלט אך לשים יד מתחת ללימון כך שהגרעינים יפלו לתוך היד ולא לתוך הסלט? 3. במקרה ששכחתי לחתוך נייר כסף לפני שבת, האם מותר לי לחתוך בשינוי כדי לא להשאיר את האוכל ללא כיסוי?
תשובה: 1. מותר לחתוך את הירקות הנזכרים, כיוון שביחד עם החלק הגרוע מוציאים גם קצת מהחלק הטוב ולכן זה לא נחשב בורר. 2. מותר לסחוט לימון לתוך הסלט ולשים את היד לקלוט את הגרעינים, יש להשתמש דווקא ביד ולא במסננת וכדו'. 3. אסור, זה יוצר כלי. אפשר לכסות עם צלחת או משהו אחר.
שאלה: לממן טיפול שיניים ממעשר כספים: האם מותר לממן את הדברים הבאים ממעשר כספים: 1. טיפול שיניים לבתי בת 15. 2. כן מימון טלפונים לחייל ולבתי בת ה 15. 3. עזרה לבתי במימון הגן לילד.
תשובה: 1. לא. 2. לא. 3. כן.
שאלה: האם תפילה בישיבה נחשבת?: אני סטודנטית ונוסעת כל בוקר מוקדם ללימודים, כך שאני מתפללת תפילת שחרית באוטובוס, וכן תפילת עמידה בישיבה. אני ספרדיה, האם זה נחשב לתפילה אחת ביום שאותה אני חייבת או שאני צריכה לקבל על עצמי עוד תפילה?
תשובה: לכתחילה יש להתפלל תפילת עמידה בעמידה אך בדיעבד, כשאין בררה אחרת, גם תפילה בישיבה נחשבת תפילה. ועדיף שתפילה אחת ביום תתפללי כפי שצריך דהיינו בעמידה.
שאלה: בן לאמא שהמירה דתה: יש לי חבר שאמו לפני לידתו המירה את דתה. ואביו אינו יהודי. כיום שעברו השנים הבחור מעוניין להתחתן עם יהודייה כשרה לכל עניין ודבר. האם הוא נחשב כיהודי, שהרי יהודי לעולם לא חדל להיות יהודי?
תשובה: הוא נחשב יהודי לכל דבר. אמנם אם אימו תרצה לחזור ליהדות, הרמ"א כותב שהיא צריכה לעשות טבילה לשם קבלת מצוות אבל זה רק חומרא, מצד הדין היא והוא יהודים.
שאלה: מכון ואן ליר והרבנים: לאחרונה התפרסמה כתבה אודות הכשרה לרבנים במכון ואן ליר הכוללת מלגה בסך 1000 ש"ח. בכתבה הובאו חילוקי דעות בנוגע להשתתפות בתוכנית. אני כיהודי פשוט חש בושה כי רבנים לומדי התורה זקוקים למכון חילוני מובהק לשם הכרות עם תרבות המערב. וכי אין ביכולת הרבנים ללמוד את הסוגיה ממקורות ראשונים בכוח כושר הלימוד שלהם? האם אין חילול השם בכך שרב בישראל מודה כי לשם הכרת המציאות הוא נזקק למכון מסוג זה. סך הכל אין זו תרבות רחוקה וכמעט כל רב בישראל מכיר את התרבות הזו מתוך חייו שלו, בייחוד בציבור הדתי לאומי. האם אין ביכולת הרבנים למנות אחד מהם לעשות מחקר מתוך התורה ועל פי התורה למען כלל הרבנים? מדוע נזקקים אלו שאמורים להנהיג אותנו לשותפות עם חילונים בתחומי הדעת? ואסיים את שאלתי - זעקתי - מה ניתן ליהודי פשוט לעשות על מנת שתופיע מנהיגות התורה בטהרתה ללא חשש שיתוף?
תשובה: אתה צודק.
שאלה: נוסח הברכה "אשר קדשנו במצוותיו": למה מברכים "ברוך אתה ה אלוהינו מלך העולם אשר קדשנו במצוותיו." ולא במצוותיך? אנחנו מתפללים בגוף שני ולא שלישי.
תשובה: רבי דוד אבודרהם שואל שאלה זו בספרו "אבודרהם" ועונה שתי תשובות לכך. תשובת אבן הירחי העונה שכשמזכיר את ה' צריך להרגיש כעומד נגדו שנאמר שויתי ה' לנגדי תמיד, ואילו כשאומר "מלך העולם" הריהו מביע את המרחק שבינו לבין הקב"ה שהוא מלך העולם ואם כן אינו כעומד נגדו, ולכן מכאן עובד ללשון נסתר. ובשם הריב"א עונה שהקב"ה נגלה מצד מעשיו אותם אנו רואים אך נסתר מצד עצמו ומצד אלוקותו, ולכן אנו משלבים גם לשון נוכח וגם לשון נסתר. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: עשיית מצווה ללא הבנה: 1) אם אדם עושה מצווה כלשהי למטרה מסויימת (עולם הבא, אריכות ימים,פרנסה,ילדים וכו ). לדוגמא: צדקה. אדם נותן צדקה בלי ידיעה למטרת מה, אלה במחשבה לזה שהצדקה הזאת תציל אותו ממות, האם הדבר אנוכי? כי הוא בעצם עושה זאת לעצמו בלבד ולא בטוח שהדבר עוזר למישהו אולי אפילו מקלקל. דוגמא 2: אדם השונא את הוריו מכל סיבה שהיא ועדיין מכבד אותם בכח לשם ה"עולם הבא" שלו. האם הדבר אנוכי? אולי הדבר טוב להתחלה? 2) אדם עשה מעשה מסויים ואינו מודע שזאת מצווה מהתורה חכמים. לדוגמא: אדם המניח תפילין ולא מודע בכלל עשיית מצווה ללא הבנה בסיסית (שזוהי מצווה) זה "מספיק". לסיכום: האם עצם העשייה ללא ההבנה זה מספק? האם עשיית מצוות לשם "תמורה" זה "מספיק"?
תשובה: אדם העושה מצווה לצורך עולם הבא, יש לו זכות של קיום המצווה, אולם ודאי שאין זו הדרגה הגבוהה של קיום המצווה, וכפי שנאמר במסכת אבות "אל תהיו כעבדים המשמשים על מנת לקבל פרס", ולכן כפי שכתבת ודאי שזה דבר טוב, אלא שיש לאדם לשאוף להתעלות ולקיים את המצוות בצורה טובה יותר (וכל אדם צריך להכיר את מדרגתו ולא לקפוץ מהר מידי אלא לעלות בהדרגה, ומתוך שלא לשמה יבוא לשמה). יש להעיר שהגמרא אומרת שיהודי הנותן צדקה על מנת שיבריא בנו ודאי לא עושה זאת רק בשביל כך אלא הוא גם שמח ורוצה לתת צדקה, ואף אם חלילה לא יבריא בנו הוא לא יצטער על כך שנתן. עשיית מצווה ללא ידיעה כלל שזו מצווה אינה מספיקה וודאי שאינה ראויה, ונחלקו חכמינו אם יצא ידי חובת המצווה או שכלל לא יצא, ולהלכה פסק השו"ע (סימן ס סע' ד) שלא יצא. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: מיסי בית הכנסת ממעשר כספים: האם הת החודשי לביה"כ יכול להיות מכספי המעשר? ומה לגבי הת לכסאות שמורים בחגים? ומה נהוג לגבי התרומה בעליה לתורה, הוצאות אלו יכולות להחשב כחלק מהמעשר?
תשובה: תשלומי חובה לא ניתן לנכות ממעשר כספים. תרומות אפשר.
שאלה: ת על אבידה: בצאתי לטיול בחו"ל נתבקשתי על ידי חבר לקנות עבורו בדיוטי פרי חבילת סיגריות הכוללת 5 חפיסות. חפיסה אחת לקחתי עמי במזוודה ואת 4 הנותרות לקחתי מהדיוטי פרי בשובי לארץ, אך לצערי שכחתי את החבילה (עם 4 החפיסות) על עגלת המזוודות והיא הלכה לאיבוד. לדעתי, אני הוא זה שצריך לשאת בהוצאות הקנייה (ורק את עלות החפיסה הבודדת שקיבל החבר - הוא ישלם), אך החבר עומד על כך שמכיוון שהוא ביקש לקנות לו את הסיגריות - עליו לשלם עבור כל החבילה - כל חמש החפיסות, כולל אלה שהלכו לאיבוד. אשמח לדעת מה דעתו של הרב.
תשובה: לכאורה, יש לך מעמד של שומר חינם ולכן החבר באמת צריך לשלם לך על כל הסיגריות.
שאלה: צריבת שירים בודדים להשמעה בכיתה: אני מחנכת כיתה בבי ס יסודי, חשבתי לערוך לבנות קבלת שבת מדי יום שישי ולהשמיע להם כמה שירי שבת. בכוונתי לאסוף כשמונה שירים של זמרים שונים ולהכין מהם דיסק לשימוש הכיתה בלבד. אם אין בכוונתי לקנות שמונה דיסקים של שמונה יוצרים שונים, האם אפשר לצרוב את השירים?(מדובר בשיר אחד מכל דיסק)
תשובה: לצרוב מהאינטרנט מאתרים שיש להם רשיון.
שאלה: ישיבת אורח בבית כנסת: התארחתי לשבת בצימר בישוב דתי. כשבאתי לבית הכנסת הוא היה ריק וישבנו בספסל האחורי(אני וחמי וילדי-4 מקומות). במשך התפילה בית הכנסת התמלא עד אפס מקום וחלק עמדו. סביר להניח שישבנו במקום של תושבים קבועים. אני לא מכיר אף אחד מהישוב. האם מותר לי להסתמך על הכנסת האורחים של הישוב ולשבת או שאנו צריכים לקום ולעמוד עד שיציעו לנו לשבת או שלא?
תשובה: לכאורה, נראה שעדיף לעמוד ולשאול את הגבאים היכן יש מקום פנוי.
שאלה: תרומות ומעשרות בקטיף משפחתי: בקרנו בנוב בגולן בפעילות משפחתית של קטיף פירות. במסגרת הפעילות נוסעים ברכבת, מקבלים הסברים וכו ובשלב מסוים המבקרים יורדים וקוטפים שזיפים. תוך כדי הקטיף מותר לאכול חופשי כמה שרוצים מהשזיפים. ומחלקים לקוטפים קופסא שבה ממלאים שזיפים ולבסוף משלמים עבור כל קופסא 15 ש"ח. בסוף בתחילת הפעילות משלמים גם עבור הפעילות, ההסברים וכו. 1. האם מותר לאכול מהשזיפים תוך כדי הקטיף למרות שעדיין לא הופרשו תרומות ומעשרות? 2. האם יש הבדל בין אם אוכל מהקופסא או שקוטף מהעץ ומיד אוכל? 3. מה בדיוק נחשב לאכילת ארעי? 4. האם לא היה כאן בעצם גמר מלאכה על דעת למכור בשוק? נציין, שבסמוך נמצא בית אריזה. ואם הפירות לא נקטפים ע"י המבקרים בפעילות, הם עוד עוברים תהליך של רחיצה ומיון.
תשובה: אכילת ארעי היא אם קוטפים כל פעם פרי אחד מהעץ ואוכלים אותו. אך אם מצרפים יותר מפרי אחד, בידיים או בקופסא, זה נחשב קביעות וצריך להפריש גם בתוך השדה.
שאלה: ג לטין העשוי מבקר וכשר פרווה: קניתי ג'לטין טהור של חברת ויליגר בהשגחת בד"ץ לונדון ובאישור הרבנות הראשית לישראל. כתוב כי כשר פרווה לפסח ולכל ימות השנה, אבל כתוב גם שזה מבקר משחיטה כשרה. איך יתכן שזה עשוי מבקר וכשר פרווה?
תשובה: כיון שהג'לטין מיוצר מהעצמות ולא מהבשר פסקו המקילים שאין בזה איסור בשר בחלב. כי האיסור הוא על הבשר ולא על העצם. אמנם אם יש מח בעצם יש בזה איסור בשר בחלב.
שאלה: מנהגי כתובה אשכנזית על חתן ספרדי: האם חתן ספרדי יכול לחתום על כתובה אשכנזית ולהיפך? האם יש משמעות מבחינת התנהלות טקס הקידושין? הרב המקדש (צריך להיות מהעדה של הכתובה שנבחרה)? סדר החופה וכו? האם מהלך חיי הנישואין והחובות על בני הזוג משתנות? חרם דרבנו גרשום הרי במילא נהוג גם לספרדים, הלא כן? לעניין תוספת הכתובה, האם באשכנזית המשמעות שהחתן מתחייב רק למאתיים זקוקים? מה המקסימום שיחילו עליו בגירושין? ואילו בספרדית, אם התחייב בתוספת ל 1.8 מיליון האם יחוב? האין זו הפרזה?
תשובה: שאלת שאלות רבות בעניין חופה, ואני מציע לך לעיין בספרי הנקרא הלכה שלמה שעוסק כולו בהלכות חופה וקידושין. ובכל זאת אענה על חלק משאלותך. טוב שלחתן ספרדי תהיה כתובה ספרדית ולחתן אשכנזי כתובה אשכנזית, שיש מעט הבדלים בין הכתובות. ויש גם הבדלים בין העדות השונות במהלך החופה, כגון: שבועה חמורה בתקיעת כף וכדו'. חרם דרבנו גרשום אמנם לא נוהג אצל הספרדים אך אין נ"מ בזה בזמננו שכל חתן מקבל על עצמו שלא לשאת אשה על אשתו, וזה גם חוק המדינה ותקנת הרבנות הראשית, שלא לשאת יותר מאשה אחת. גם אם כותבים בתוספת כתובה סכום גדול מאוד, החתן מקבל על עצמו סכום זה, אלא שבפועל כשבאים ח"ו להתגרש מגיעים לפשרה על הסכום הנ"ל, אך ללא פשרות החתן מקבל על עצמו מה שכתב בכתובה.
שאלה: לזכות בכסף לפני ראש השנה: אם בראש השנה נקצבים מזונותיו של כל אחד, האם יש צורך למלא פיס, לוטו, טוטו וכדומה הרי אם אני אמור לקבל סכום כסף גדול אז הקב"ה יכול למצוא דרך להעביר את הכסף אלי? אני ממלא לוטו בסביבות 7 שנים עם אותם מספרים בשיתוף עם אבי. האם יכול להיות שאבי לא זוכה בגלל שלי לא מגיע לזכות או ההיפך?
תשובה: הביטחון לא סותר את ההשתדלות. אולם רצוי שההשתדלות שלנו תהיה השתדלות הגיונית שגם על פי דרך הטבע מוגדרת עסק טוב וגם דבר שמביא להתפתחות העולם. הרב קוק מסביר שחלק ממה שברא הקב"ה בעולם צורך שבני אדם יצטרכו לעבוד משום שהצורך להתפרנס גורם לקידום והתפתחות העולם. לכן ראוי לעבוד בעבודות שמועילות לעולם. באופן כללי, אני נגד הימורים או תחרויות שללא עבודה אדם יזכה בכסף. כסף שבא ללא השקעה ועבודה אין בו ברכה. לכן עדיף שלא להיזקק ללוטו וכד'. אולם אין לאסור זאת ואם זה עושה לאדם שמחה בחיים וצד שנוטע בו הרגשה שהוא השתדל שהקב"ה יתן לו מתנות אני לא מתנגד לכך. העיקר שכל פעולה שלנו תביא לתיקון הנפש שלנו או לתיקון וקידום העולם. מה שאתם לא זוכים זה משום שרוב הסיכויים הם שלא זוכים ולא צריך לחפש סיבות שקשורות לזכויות שלכם. הזכויות שלכם לא צריכות להתגלות דרך הלוטו בדווקא. עדיך שזה יתגלה דרך הצלחה בעבודה שאתם משקיעים ומצליחים בה.
שאלה: נפילת אפיים לנשים: האם נשים נופלות אפיים (כמובן אם יש ס"ת בחדר וכו )?
תשובה: כן.
שאלה: גילוח לנשים: האם יש העדפה לאשה הרוצה להתגלח במקומות השיער להתגלח עם מכונת גילוח על פני סכין, שהרי ידוע שגילוח בסכין עלול מאוד לגרום לפציעה?
תשובה: שתעדיף מה שנוח לה.
שאלה: מכירת מצוות בשבת: האם יש בעייתיות במכירה פומבית של מצוות בשבת וחג כפי שרוב בתי הכנסת נוהגים? (אשמח לציון דעות שונות ומקורות). האם זה נחשב מסחר בשבת? האם עדיף להימנע מכך? כמו כן, יוצא שרק בעל ממון רב יכול לזכות במצווה ולאנשים מעוטי יכולת אין סיכוי לקבל מצווה זו. מה גם שאנשים מעוטי יכולת מרגישים נבוכים ואף בושה שאינם קונים.
תשובה: בגמ' במסכת כתובות (ח.) דרשו ח "ממצוא חפציך" - חפציך אסורים אבל חצפי שמים מותרים. ומטעם זה התירו לפסוק צדקה לעניים בשבת ולחשב חשבונות של מצוה וכדו', ומטעם זה נראה שמותר למכור את העליות לס"ת בשבת כיון שכל ההכנסות הולכים לדברים שבקדושה ולצורך בית הכנסת וקיומו. ועיין בשו"ת יחוה דעת למרן הרב עובדיה יוסף שליט"א ח"ה (סי' כ"ה) שהרחיב בזה. ומ"מ טוב יעשו בתי כנסת, שהגבאי לא ימכור את כל העליות אלא חלק מהעליות יעלה לפי שיקול דעתו ואז יוכל להעלות לס"ת גם את אלה שאין ידם משגת לקנות, ובייחוד בבתי כנסיות שמגיעים לסכומים גדולים.
שאלה: כספי ערבות לענין צדקה: חתמתי ערבות לפני כמה שנים למשפחה קשת יום שקבלה דירה בשכירות מהמדינה. למשפחה אין כסף לשלם את השכירות ומתוקף היותי ערב, משלם אני את השכירות שלהם. האם הכספים שאני משלם מתוקף היותי ערב, נחשבים לצדקה ואני יכול לתת אותם ממעשר הכספים שלי או בגלל שאני ערב, ויש לי מחוייבות לשלם את השכירות, אין זה נחשב לצדקה?
תשובה: אם הפרשת כספים למעשר אינך יכול לשלם בהם את החיובים שלך. אך אינך צריך להפריש כספים למעשר באותם חודשים בהם אתה משלם את השכירות שלו.
שאלה: עונש אדם הראשון: למה נענשנו בעונש בגלל האדם הראשון?
תשובה: כולנו בני האדם הראשון, וחטאו פגם אותו, ואנו ירשנו את אותו הפגם. האדם יכול להוליד רק את מה שיש בו, ועל כן ירשנו את החסרון שנוצר על ידי חטאו, והתפקיד של כל הדורות הוא לתקון את החסרון שנגרם על ידי החטא. כלומר, אין זה עונש. אך ההסבר היותר עמוק הוא שכך נברא העולם לכתחילה באופן בלתי שלם, ותפקיד בני האדם להשלים את העולם על ידי מעשיהם הטובים עד שהעולם יגיע לשלמותו.
שאלה: הגדרת ריח רע המונע אמירת דברים שבקדושה: האם ריח רע העולה מנעליים, ריח של שום שנודף בחדר וכד - נחשבים כריח רע שאי אפשר לומר בסביבה בה מתפשט הריח דברים שבקדושה או שמדובר דווקא בצואה, אשפה, ביוב וכו?
תשובה: אם אנשים סובלים מהריח, אז אין לומר דברים שבקדושה.
שאלה: מזוזה במשרד ארעי: אני עובד באתר בנין. האם במכולת המשרד הנמצאת באתר ולא ישנים בה בלילה יש לשים מזוזה?
תשובה: כיון שנמצאים שם במשך כל היום צריך לקבוע מזוזה, ומה גם שגם מקום עבודה צריך שמירה.
שאלה: האם הקנין תקף?: ראובן גמר בדעתו (במחשבה) להקנות קרקע לשמעון בלי להודיעו. בא שמעון וביצע אחת מפעולת קניין בקרקע ללא שידע שראובן חשב על ההקנאה. האם הקנין תקף? נפק"מ, האם ראובן יכול לחזור בו?
תשובה: אם מדובר על קנין שגם המקנה שותף בו, כגון: קבלת כסף, הקנין תקף. אולם אם מדובר על חזקה שהקונה עושה לא מהני משום שצריך המקנה לומר לו לך חזק וקני ודברים שבלב אינם דברים.
שאלה: תפקיד הבעל בפרנסת הבית: אני נשוי כשנתיים אב לשתיים. בן 25. מה עושים. א. אם בעל מחליט שרוצה לעבוד יותר כי יש קשיים בפרנסה, אך אשתו לא מסכימה לבכך וכועסת שמגיע מאוחר. ב. האם עקב ריבוי הוצאות החיים, ההשתדלות צריכה להיות בהתאם, או שמא בהשתדלות מועטה יוצאים ידי חובה וה נותן את ברכתו? ג. כיצד נדע אם אנו חיים בלוקסוס מיותר? (אם הרב יכול לפרט בערך במספרים כמה ראוי לזוג עם שני ילדים להוציא בחודש)
תשובה: א. אם האישה מבינה את המשמעות של מיעוט עבודה ושל נכונות להוריד מרמת החיים אפשר ללכת איתה. אולם אם היא לא מבינה את המשמעות של מיעוט הכנסות כדאי ללכת ליועץ של אירגון פעמונים שיסביר לכם את המשמעות ואת הדרך להגיע לאיזון תקציבי. ב. צריך להשתמש בכסף שיש ולא לקחת הלוואות. הלוואה לוקחים רק כעזרה ראשונה למצבים שאינם צפויים. אדם ירא שמים צריך להשתדל להנות מיגיע כפיו. ודאי שצריך לבטוח בה'. צורת הבטחון שה' יזמין לך עבודה שתצליח להכניס לכם הכנסות כפי ההוצאות שלכם. ה' מברך את מעשה ידינו. אין כוונה בתורה שאדם יתבטל ממלאכה וה' יברך אותו בדרך נס. כך בכל אופן לפי רוב הדעות אצל חכמי ישראל. ג. תבדקו אם אתם באיזון תקציבי, כלומר, האם ההוצאות שלכם הם מרובות על ההכנסות. כל הוצאה שיש לכם במשך שלשה חודשים תרשמו, וכן תרשמו כל הכנסה שאתם מקבלים. אם הפער בין ההוצאות להכנסות גדול צריך או להגדיל את ההכנסות או לצמצם את ההוצאות. קשה לומר כמה הוצאות רגילות של משפחה. תלוי במקום המגורים בעלות הדיור ובעלות החינוך. בממוצע 7 אלפים שקל.
שאלה: השבת פלאפון שהונח בצד: לפני כשנה וחצי, כשבננו היה בן כ-15, הוא לקח ממקום בו היתה קבוצת לומדים פלאפון שהונח בצד. רק לאחר כמה חודשים הוא ספר לנו על כך. זה היה פלאפון טוקמן. פרסמנו בישיבה והודענו למזכירות - אולם לא הצלחנו לאתר את הבעלים. הפלאפון ברשותנו ואיננו יודעים כיצד להשיבו ומה לעשות עימו? וכן, כיצד תהיה לבננו תקנה למעשהו?
תשובה: בדרך כלל ניתן לאתר את הבעלים ע"י הטענת המכשיר, ואז להתקשר לטלפון אחר ולראות את המספר המזוהה. כאשר ידוע מספר המכשיר, ניתן לגשת לחברת הפלפון, להסביר את הבעיה והם יזהו את הבעלים. אם הדבר אפשרי, יעשה כן על מנת לקיים מצות השבת הגזילה באופן מלא. (א) אם לא ניתן לברר בדרך זו, אפשר לרשום את תיאור המכשיר והשווי הנוכחי שלו, כמשומש, (בשקלים, מטבע יציב) ולהניח הדף במקום משתמר, על מנת שאם יבואו הבעלים יוכלו לתת סימנים ולקבל מה שמגיע להם ואח"כ אפשר להשתמש במכשיר (ב). הבן צריך לחזור בתשובה שלימה בדרך המקובלת של עזיבת החטא, חרטה, ווידוי וקבלה לעתיד, כמש"כ הרמב"ם בהלכות תשובה (ב,ב.) הרחבה: (א) שו"ע (חו"מ שסז, א) כתב שגזלן אינו מחוייב לרדוף אחר הנגזל כדי להשיב להם הגזילה, אלא הנגזל יבא לקחת החפץ מהגזלן. רמ"א הוסיף שמ"מ עליו ליידע את הנגזל שהוא זה שגזל, ע"מ שידעו לבא אליו. בטעם הפטור מלרדוף אחר הבעלים נחלקו אחרונים. סמ"ע (סק"ב) ונתיבות (עו, י) כתבו שמעיקר הדין צריך היה לטרוח, אלא שמשום תקנת השבים פטרוהו. לכן, כתב הנתיבות שאם בא לצאת ידי שמיים   חייב לטרוח ולהשיב הגזילה למקום הבעלים. הש"ך (סק"א-ב) לעו"ז מעיקר הדין פטור מלטרוח, ולכן אין חיוב כזה אפי' בא לצאת ידי שמיים. א"כ ברור שחייבים לברר מי הבעלים, רק נחלקו לגבי שלב הטירחה של ההשבה עצמה. לפי הרב נבנצל שליט"א, לקמן, אם ימצא הנגזל צריך להשיב לו את המכשיר עצמו, ולהסבר השני לקמן, יהיה צורך להשיב רק את דמיו אף כשימצא הנגזל. (ב) כמו דין אבידה, עיין חו"מ רסז' כא': " מצא תפילין שם דמיהן ומניחן עליו מיד אם ירצה, שדבר מצוי הוא לקנות בכל שעה". ואע"פ שהש"ך למד ברמב"ם שזהו היתר דווקא בדבר מצווה, מ"מ המנהג לפסוק כלשון השו"ע שבכל דבר הנמצא בשוק בקלות קיים הדין הזה.(עי' ספר השבת אבידה כהלכתה פרק ו,סעיף א' בשם הגרי"ש אלישיב שליט"א ועוד). הרב נבנצל אמר שיש לדמות גזלן שרוצה להשיב הגזילה, למוצא אבידה שיוכל לשום שוויו ולהשתמש בו כשמצוי בשוק. ויש מקום לשאול על השוואה זו, שהרי כתבו הרמב"ן וריטב"א (ב"מ כט:) עוד, שדווקא למוצא אבידה התירו שימוש בדמי האבידה שמכר מפני תיקון העולם, ע"מ שאנשים לא ימנעו מנטילת חפצים אבודים, ולכן אמרו שלאחר שמותר למכור יוכל המוצא להשתמש כשמצוי בשוק, אך קשה לומר שתקנו כן גם לגזלן. אך בנדון שלפנינו ניתן להתיר השימוש במכשיר מצד דיני גזילה.בשו"ע ( שנג, ג) נפסק שלאחר יאוש ושינוי רשות, אין צורך שהקונה מהגזלן ישיב הגזילה אלא קנה אותה לגמרי. ופה,היה יאוש, מן הסתם לאחר כמה חודשים, אצל הבן, ואח"כ שינוי רשות כאשר המכשיר עבר להורים ובעצם העביר להם את האחריות עליו, וההורים קנו את המכשיר ביאוש ושינוי רשות ושייך להם. ולפי"ז אף כשימצא הנגזל אינם צריכים להשיב לו המכשיר עצמו, ורק הבן יצטרך לשלם דמיו. הרב חזקי גנץ
שאלה: טבילת מחבת חשמלי: האם צריך לטבול מחבת חשמלי שלא יוצר בארץ? ואם כן אז כיצד ניתן לעשות זאת מבלי לפגוע בו?
תשובה: אם בעלי המפעל היו גויים יש להטביל את המחבת. בדרך כלל ניתן להטביל מכשירים חשמליים ולשים אותם יומיים בשמש לפני השימוש הראשוני. אם את חוששת שהמכשיר יתקלקל. ניתן לתת אותו לאומן יהודי שיפרק אותו פירוק משמעותי וירכיב חזרה.
שאלה: ברייתת פטום הקטורת ולוח השנה העברי: הברייתא של פיטום הקטורת נאמרת בתפילת שחרית. לפי הברייתא היו 368 מנים, 365 מנים כמניין ימות החמה: מנה לכל יום פרס בשחרית ופרס בין הערבים. חשבון זה אינו תואם את הלוח העברי, שהרי בשנה פשוטה חסרה יש 353 ימים, בשנה פשוטה וכסדרה יש 354 ימים ובשנה פשוטה ושלמה יש 355 ימים. בשנה מעוברת וחסרה מניין הימים הוא 383, בשנה מעוברת וכסדרה יש 384 ימים ובשנה מעוברת ושלמה יש 385 ימים. כיצד הדברים מתיישבים?
תשובה: החישוב נעשה על פי שנת השמש.
שאלה: לשם יחוד שלפני הנחת תפילין: האם אדם שאמר לשם יחוד לפני הנחת תפילין נחשב לו שכבר כיוון את הכוונות שצריך לכוון בהנחת התפילין או שצריך גם לכוון אותן בזמן ההנחה או אחריה? אם כן, אפילו אם אמר את נוסח הלשם יחוד כשבאותו זמן חשב על דברים אחרים עדיין נחשב שכבר כיוון את הכוונות שצריך לכוון בהנחת התפילין? בבקשה להתייחס לכל פרט בשאלה-לא לענות תשובה כללית אלא תשובה מתאימה לכל שאלה כאן.
תשובה: ההנחה נגררת אחרי מה שאמר קודם ולכן אם התכוון למה שאמר זה מועיל גם להנחה, אולם אם לא התכוון כשאמר את הדברים אז זה לא נחשב שום דבר.
שאלה: נאמנות אישה בימינו: אני למדתי בפרי מגדים, ביורה דעה סימן א, שבכל דבר שמצריך התאמצות אישה לא נאמנת, ולכן היא לא יכולה להכין את סכין השחיטה. הוא מביא ראיה מהתוספות בפסחים שאישה נאמנת על בדיקת חמץ כי זה מדרבנן אבל אם זה היה מדאורייתא היא לא הייתה נאמנת בגלל שהיא מתעצלת. לכאורה זה ממש סותר את מה שאני רואה מהנשים סביבי, הן הרבה יותר חרוצות מהגברים בבדיקת חמץ. האם יכול להיות שהמציאות השתנתה?
תשובה: יכול להיות שהמציאות השתנתה. אגב המאירי מפרש שבגלל שהם עצלניות אז הם מתאמצות יותר מן הגברים.
שאלה: תרומות ומעשרות בהוצאות גדולות: אני נשואה 3 ילדים קטנים. הגדול בן 4 שנים. יש לנו הוראת קבע לכל מיני עמותות כתרומת מעשר, בסך 800 ש"ח לחודש. אני גרה בשכירות וההוצאות החודשיות מאוד גבוהות עבור גנים לילדים ודיור. האם זה נכון שעלי לתרום סכום כזה בגין מצוות מעשר? אבקש תשובה מאחר ויש לי חילוקי דעות עם בעלי לגבי ביטולם. שאלה זו עקב עליית מחירי שכר הדירה. אבקש תשובה מהירה.
תשובה: מעשר כספים הינו מנהג. זהו מנהג ראוי ולכן כל מי שיש לו יכולת לתת מעשר זה ראוי שיתן. מי שהוצאותיו השוטפות גדולות ואינו מבזבז כספים על מותרות פטור ממעשר זה. ראוי שבכל זאת יתן כסף לצדקה באופן קבוע אבל אינו חייב ב10. אם אתם נכנסים למינוס בגלל המעשר, וודאי שאין לתת. אי אפשר לתת צדקה על חשבון כסף שלא קיים. ניתן להחשיב הוצאות לימוד תורה וחינוך של הילדים בחשבון המעשר, בעיקר אם הכוונה לתיגבור לימודי קודש כתלמוד תורה וכד'. החשוב ביותר הוא לשמור על בית ולא לריב בגלל הוצאות אלו. אולי כדאי שתפנו לרב ותפרטו לפניו את ההכנסות וההוצאות שלכם, כולל ההוצאות לצדקה, והוא יאמר לכם מה נחשב כהוצאה לגבי מעשר כספים.
שאלה: הסרת שיער לגבר בבית השחי: האם מותר לגבר לבצע דילול בלייזר בבית השחי? הדבר מתבצע באופן כזה שמגלחים עם סכין את כל השיער בבית השחי ולאחר מכן מבצעים את הטיפול בלייזר בבית השחי, מיד לאחר הטיפול איזור בית השחי חלק, לאחר תקופה השיער בבית השחי צומח אך בצורה דלילה יותר, האם הדבר מותר?
תשובה: גם אם אין סכנה או אפשרות פגיעה מהניתוח בכל זאת יש כאן שאלה של "בגד אשה". אסור לגבר לבצע פעולה כזאת אם זאת דרכן של נשים ולא של גברים. אם מדובר במקום שכל הגברים עושים כך או שהוא מקובל לגברים יש להתיר. אם יש סכנה בניתוח יש להמנע אלא אם מדובר באדם שכל כך מתבייש משיער כזה שהוא מתבייש לצאת מביתו אז יש לשקול מה ההשלכות הרפואיות של הניתוח.
שאלה: מי היה רב ירמיה: על האתר המושקע. ברצוני לדעת, מי היה רב ירמיה. הבנתי שהוא היה תלמיד שהקשה על רבותיו. אשמח ללמוד איך התייחסו אליו רבותיו. אודה לכם אם תשיבו לי, זה לצורך חינוכי.
תשובה: ר' ירמיה היה אחד מהאמוראים החשובים שהיה בבבל ואח"כ עלה לארץ ישראל. ישנן מימרות רבות המובאות בשמו בתלמוד. ר' ירמיה היה נוהג לשאול ולברר בדקדקנות מרובה על פרטים ושיעורים מדוייקם של כל מיני הלכו, ובעקבות כך פעם אחת הוציאוהו מבית המדרש, לפי שגרם לטירחה מרובה בכל לשאר בני הישיבה, והם סברו שאין להשקיע זמן מוגזם בכך אלא עדיף במקום זאת להתקדם וללמוד עניינים נוספים (בבא בתרא כג ע"ב וברש"י שם. עייני הסבר נוסף בתוס' שם). אמנם בהמשך המסכת (דף קסה ע"ב) מסופר שכעבור זמן נסתפקו בשאלה מסויימת ונזקקו לשאול את ר' ירמיה, ובעקבות זאת החזירוהו לבית המדרש. אגב, לגבי השאלה החינוכית בענין קושיות על רבנים, הכל תלוי בגישה. ניתן ורצוי לשאול את הרבנים, ואף להביא בפניהם קושיות על דברים שאמרו, אך בתנאי שהדבר נעשה מתוך רצון כנה לברר ומתוך אמונת חכמים, ולא מתוך מחשבה שמן הסתם דברינו צודקים ואילו הרב טועה, וודאי שלא מתוך רצון להתנצח ולנגח. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שירי זמרים דתיים לשעבר: מה צריך להיות היחס אל זמר דתי שנהיה חילוני? מה לגבי שיריו, בזמן שהיה דתי? מה לגבי שיריו כעת? שיריו פסולים למפרע מכיוון שהפך לחילוני?
תשובה: אם בהיותו ירא שמים היה מתוקן, שיריו לא נפסלים.
שאלה: נגיעה בזיעת הפנים בשעת התפילה: אני מזיע הרבה וקורה שבשעת התפילה אני מנגב את הזיעה מהפנים בידי, האם יש בכך בעיה מבחינת הצורך בנקיות הידים בשעת התפילה?
תשובה: אין בכך כל בעיה הלכתית, דבשלחן ערוך (או"ח סימן ד סעיף כא) כתב שצריך ליזהר בתפילה או באכילה שלא ליגע בשוק וירך ובמקומות המכוסים באדם לפי שיש שם מלמולי זיעה (מלמולי זיעה פירוש זוהמא כעין שעורים קטנים) וכן שלא לחכך בראשו, אבל מקומות המגולים בראשו ובפניו ובמקום המגולה שבזרועותיו אין להקפיד. ובמ"ב (שם ס"ק נב) מציין לעיין ביו"ד סימן קי"ו דצריך ליזהר מזיעה, דכל זיעה סם המות חוץ מזיעת הפנים, וסימן לדבר "בזיעת אפיך תאכל לחם". הרב משה לייב הלברשטט