LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בשר בחלב בטעות: אכלנו בטעות איזשהו ממתק חלבי כשעה לאחר אכילת בשר. מה עלינו לעשות לכפרה? וכן מה הדין אם האכלנו אחרים?
תשובה: האיסור בזה הוא מדברי חכמים, מפני שמהתורה אסור לאכול בשר שבושל עם חלב, אבל אם אוכלים אותם ביחד בלא בישול, האיסור מדברי חכמים. ונהגו להחמיר שגם אחר אכילת בשר לא לאכול חלב. ותיקון טוב לזה, לקבוע לימוד של רבע שעה עד חצי שעה ביום למשך חודש בהלכות כשרות.
שאלה: חתונה בשנת אבל: האם לזוג שגרים יחד ורוצים להתחתן, מותר להתחתן חתונה רגילה הכוללת שמחה תוך שנת האבל על מות האב של בן הזוג או שעליהם לחכות עד סיום השנה?
תשובה: מותר לאבל על אביו ואמו בתוך שנתו לשאת אשה, וכן לבת אבלה להנשא. רק בתוך שלושים הימים הראשונים אין מתחתנים, ומי שלא קיים מצוות פרייה ורבייה, שאין לו עדיין בן ובת, מן הדין רשאי לישא אשה אפילו בתוך שלושים יום אחר מות אביו או אימו (שו"ע יו"ד שצב, א-ב).
שאלה: שקר לבן: ברצוני לדעת האם שקר לבן נחשב גם שקר ומהו בכלל הציווי על שקר?
תשובה: כל שקר אסור. אמנם כאשר מדובר בשקר שאין ממנו נזק, לעיתים לצורך ה או מניעת בושה התירוהו, אבל כאשר נגרם נזק מן השקר, בכל מקרה אסור לשקר. ועיין בפניני הלכה חלק ג' בהלכות אמירת אמת הלכות 13 והלאה, מתי מותר לשנות מן האמת.
שאלה: חנוכת הבית בחול המועד: האם מותר לערוך חנוכת הבית בחול המועד?
תשובה: מותר.
שאלה: נגיעה בכלב וחתול: האם מותר להרים ולגעת בחתול וכלב בשבת? האם צריכים ליטול ידיים אחר הנגיעה בהם?
תשובה: לעניין שבת - אסור להרים בעלי חיים בשבת אבל מותר לגעת בהם. חיית מחמד שרגילים תמיד להרים אותה, אף שלמעשה אין מורים להקל בזה, אין למחות ביד המיקל, שיתכן ועל פי האור זרוע הם אינם נחשבים מוקצה. לעניין נטילת ידיים - אם הם נקיים אין צורך ליטול ידיים אחר הנגיעה בהם. אמנם אם נגע בהם לפני התפילה, אף שנטל ידיים לפני שנגע בהם, צריך לחזור וליטול ידיים אחר שנגע בהם.
שאלה: רשעות לשמה - למה??: איך אפשר להבין את רוע לב האדם?? האם יש הסבר לדבר?? אני נתקל בתופעה מוזרה שאנשים פשוט מתעללים רגשית בחלשים מהם ואני לא מבין הכיצד?! ראיתי יהודי דתי שנראה כרב ליטאי שמתנהג מאוד לא יפה לאדם מוגבל בשכלו?
תשובה: שאלה זו פגומה, מפני שהיא ממקדת את הדוגמא לרוע לב האדם דווקא אצל יהודי דתי. יש המון דוגמאות לרוע חמור בהרבה אצל אנשים אחרים. כמדומה שבנתינת דוגמאות כאלה לרוע העולמי, יש משום נתינת יד לרוע להתפשט יותר ויותר, מפני שרק התורה היא תבלין ליצר הרע, והפוגע בכבוד התורה נותן לרע יותר כח להתפשט לעולם. אמנם ברור שגם לומדי תורה צריכים לתקן את מידותיהם ומעשיהם, אלא שהם ככלל מתוקנים בהרבה משאינם לומדי תורה.
שאלה: חלב-אם בפסח: יש לי משאבה ידנית של אוונט. האם ביכולתי להכשירה לפסח? אם כן, כיצד? והאם חלב שנשאב לפני פסח מותר לתינוק לשתות במהלך הפסח? אציין, כי התינוק שותה גם תחליפים, אך לפעמים זה יותר צורך שלי לשאוב את החלב.
תשובה: אין צורך להכשיר לפסח משאבה זו. כמו כן, מותר לתינוק לשתות חלב אם שנשאב לפני הפסח.
שאלה: משפחה או בעל?: מה לעשות במצב שהבעל לא אוהב את הורי אשתו, והאשה לא מצליחה לפשר ביניהם? (הם גם לא יודעים זאת) לצד מי עליה להיות שהרי אין היא יכולה להיות נגד הוריה שהוכיחו את אהבתם אליה במשך כל חייה, מה גם שהוא מחוייב בכבודם שזה גם כיבוד אשתו (בעיני לפחות)? מעורבים כאן רגשות רבים מידי לשני הצדדים, אך זה ללא ספק מערער את הזוגיות והביטחון והאמון בבן הזוג. בקיצור, מה הפיתרון? אציין שאנו נפגשים אחת לחודש.
תשובה: יש לחלק את התשובה לכמה שלבים. "ועזב איש את אביו ואת אימו ודבק באשתו והיו לבשר אחד", דרשו ח שכדי להיות בשר אחד יש לעזוב את המצב הקודם. ההסבר הוא: לא שצריך להתנתק ולפתח יחס שלילי, אבל יש להשקיע את מירב כוחות הנפש בבניית התא המשפחתי לעצמאותו, ביסוסו ועיצובו, ומתוך כך יוכלו לבנות ולחנך את ילדיהם בבריאות מתוך כבוד לדור הסבים והסבתות כדור המשך. על כן הדבר החשוב ביותר הוא לבנות עצמאות ולדאוג לרגישות תקשורת והדדיות בין בני הזוג בעצמם. ההורים בשלב זה, למרות שהם שותפים חשובים, אינם העיקר בבניית התא המשפחתי החדש. למשל - בשאלות חשובות צריך להיות לבעל חשוב מה אשתו תגיד, יותר מאשר אחרים - חשובים ככל שיהיו. אפשר כמובן לשמוע חוות דעת נוספות, אבל ההכרעה צריכה להיות בין בני הזוג בעצמם. כל תלותיות ושעבודהורסת את עצמאות הקשר ומתוך כך עלולה ליצור סדקים ביכולת להגיע ל"בשר אחד". לשאלתך - הבעל לא אוהב את הורי אשתו. מדוע? האם הם פוגעים בו? האם מקומו מאוים ובטחונו מתערער בקרבתם? הרבה פעמים הבעיה ניתנת לפיתרון ע"י חיזוק מעמדו של הבעל דווקא ע"י אישתו ואז ההורים נשמרים בכבודו ונסללת הדרך ליחסי קירבה ביניהם. הסברנו בהרחבה את חשיבות העמידה של האשה לצד בעלה ויש להוסיף שזוהי גם חובתה ההלכתית. בעלה קודם להוריה שכן היא חייבת בכבודו לפני כבודם. כמובן, יש להתאמץ להגיע לכך שזה לא יסתור, אבל ההכרעה צריכה להיות ברורה. האישה אינה צריכה להיות נגד הוריה, אלא בעד בעלה, וכשהם יראו שזו טובת ביתם ופגיעה בו היא פגיעה בה, הם יזדרזו להיות רגישים יותר. כמובן שאם הבעל לא מתנהג כראוי יש להעיר לו על כך, אבל לא תוך כדי ערעור מעמדו בעיניהם שרק יגרום למתח רב ויפגע מאוד ביחסים בין בני הזוג, כפי שכתבתי. אם ניתן לקיים שיחה גלויה ולהדגיש במודעות שני הצדדים את דפוסי ההתנהגות המפריעים זה לזה וודאי טוב, אך יש להדגיש קודם כל את ה והרעות בבית ואח"כ, כגוף אחד, בונים קשר בריא ולא תלותי אל ההורים. בברכת "האמת וה אהבו". הרב משה אליה.
שאלה: ברהמ"ז לאדם שהקיא: האם אדם שהקיא לאחר שאכל חייב בברכת המזון?
תשובה: אם הקיא את כל מה שאכל לא יברך, כי עיקרה של ברכת המזון נתקנה על הנאת מעיו, ובמקרה זה לא נהנה כלל.
שאלה: שמן קנולה לפסח: האם מותר להשתמש בשמן קנולה בפסח, למי שנוהג לא לאכול קטניות?
תשובה: מותר, שדינו כדין שמן סויה. ועיין עוד בתשובתנו 'קטניות לפסח'.
שאלה: קטניות לילדים: האם יש לחנך קטנים ולמנוע מהם לאכול קטניות בפסח?
תשובה: וודאי שגם בזה יש דין חינוך, ואם הגיע לגיל חינוך יש לחנכו, אלא שבקטנים ממש שלא הגיעו לחינוך ועיקר מזונם הוא מקטניות מוזכר בפוסקים מפורשות שמותר להאכילם ולא להחמיר עליהם, וצריך לייחד לכך כלי מיוחד.
שאלה: פאה נכרית: האם מותר לאשה ללכת בפאה נכרית?
תשובה: אם את שואלת לגופו של עניין, אז התשובה היא: שלדעתי ראוי שכל אשה יראת שמים אמיתית תלך עם כיסוי ראש ממש, כך גם כתב הרב עובדיה שליט"א וכן יצא כרוז ברוח זאת מת"ח בירושלים. אמנם, היו גדולים שהתירו (ערוך השולחן), אך לענ"ד היום כשהתעשייה של הפאות השתכללה ואי אפשר להבחין בין שיער טבעי ובין פיאה, הרי שזה הורס את כל גדרי הצניעות, ויכול להביא לזלזול בכיסוי ראש, שנשים יאמרו מה לי פיאה מה לי שער טבעי. ואף מובא ב'דברי חיים' לאדמו"ר מצאנז שאין לומר דבר שבקדושה כנגד פיאה, כי זה לא נחשב כלל לכיסוי. לכן, לדעתי, אשה צריכה ללכת עם כיסוי ראש של ממש, כובע או מטפחת לפי טעמה, וזהו כבודה וזהו אושרה.
שאלה: שער באשה: מהו השיעור שמותר לאשה לגלות משערות ראשה המבצבצים מתחת לכיסוי?
תשובה: לכתחילה יש להדר ולכסות הכל, ושערות בודדות שיוצאות אינם שום דבר. ואם נתגלה עד טפח (8 ס"מ) אין בעיה.
שאלה: והגדת לבנך: מהו השיעור המינימלי למצוות והגדת לבנך בליל הפסח?
תשובה: הדבר מבואר כבר במשנה, 'כל שלא אמר שלושה דברים אלו בפסח לא יצא ידי חובתו, ואלו הן: 'פסח מצה ומרור'. לכן אם אמרם בהבנתם ובטעמם יצא ידי חובתו מהתורה, שזהו עיקרה של המצווה, אך כמובן כל תוספת הסברה והבנה מוסיפה לקיום המצווה, וכל המרבה הרי זה משובח.
שאלה: כוס חמישי: מדוע אין בשתיית כוס חמישי בליל פסח הוספה על הכוסות?
תשובה: כי קבעוהו כרשות, כך משמע מהרי"ף והרמב"ם. שלא כדעת רשב"ם. וההסבר הוא: משום שהכוסות נתקנו כנגד ארבע לשונות של גאולה, והם שייכים לכל ישראל, אך הכוס החמישי תוקן כנגד 'והבאתי אתכם אל הארץ וידעתם כי אני ה'' שזו מדריגה שרק יחידים מסוגלים להגיע אליה, ולכן מי שחש כך יכול לשתות כוס חמישי.
שאלה: יין קדושת שביעית בפסח: האם מותר להטיף במהלך קריאת ההגדה (לדוגמא בעשרת המכות) מיין הקדוש בקדושת שביעית?
תשובה: מרן הראי"ה קוק זצ"ל מזכיר שאין להטיף מיין של שביעית כי זה נחשב להפסד פירות שביעית. לכן אני ממליץ להצטייד לכוס שני ביין שאינו של שביעית.
שאלה: מתנה לאבל: האם מותר לשלוח מתנה לאבל?
תשובה: אין לשלוח מתנות לאבל, על הוריו כל י"ב חודש ועל שאר קרובים כל שלושים יום, מפני שיש בזה גדר של שמחה.
שאלה: תרופות בפסח: האם מותר להשתמש בתרופות בפסח?
תשובה: כל הכדורים שאינם ראוים לאכילת רוב בני אדם (כלשון הרמב"ם) ומיוחדים רק לחולים, אין עליהם שם איסור חמץ, כי נותן טעם לפגם אסור רק מדרבנן ולכן לצורך חולה התירו. אם יש בהם טעם, והן טעימות לחיך, יש לבדוק ברכיבים שאין בהם חמץ ושיש עליהן הכשר לפסח.
שאלה: תכשירי קוסמטיקה בפסח: האם צריך הכשר לפסח לשפתון ולשאר תכשירי איפור וקוסמטיקה, ומה הדין במשחת שיניים?
תשובה: כל דבר שאינו ראוי לאכילת כלב, פוקע ממנו שם איסור חמץ, ולכן הוא מותר בשימוש, בהנאה, ואין צריך לומר שמותר בהשהייה, ואינו עובר עליו בבל יראה ובבל ימצא. אא"כ הוא אוכלו ובכך מגלה דעתו שלגביו מוצר זה חשוב אוכל ואז יש דין 'אחשביה' ומדרבנן זה אסור. אבל כל שימוש חיצוני מותר. כולל סיכה, כי לרוב הפוסקים דין זה של סיכה כשתיה אינו אלא לגבי יום כיפור ואיסור תרומה. לכן כל תכשירי קוסמטיקה לנשים, וה"ה תכשירי נקיון שלא ראוים לאכילת בעל חי מותרים בהנאה בפסח, (אף אם נניח שיש במרכיבים שלהם חמץ) ואפ' שפתון, היות ואין רצון וכוונה לבלוע אותו, אפ' אם תלקק אותו אין בזה דין 'אחשביה' ומותר בשימוש. וכן משחת שינים אין שום כוונה לבולעה בכוונה, ואם קטן יכוון לכך הרי שלקטן אין כח במחשבתו, ולכן גם בזה אין דין 'אחשביה'. וכמו שמוזכר בפוסקים שמותר לסופר לכתוב ולהשתמש בדיו שיש בו חמץ אף שלעיתים תוחבו בפיו ה"ה הדין דברים אלו מותרים. כל זה היות ופקע ממנו גדר חמץ ואין פה דין 'אחשביה'.
שאלה: חולה סכרת בארבע כוסות: כיצד חולה סכרת יקיים מצוות שתיית ארבע כוסות בפסח?
תשובה: יכול לצאת במשקה חשוב באותה מדינה, מה שנקרא 'חמר מדינה' כמו מיץ תפוזים או קוקה-קולה (דאייט).
שאלה: הכשרה לפסח של פלטת פה: האם וכיצד יש להכשיר פלטה ליישור שיניים בפסח?
תשובה: אם ניתן להוציאה מהפה יחמיר ויערה עליה מים רותחים. ואם לא אין צורך, משום שמעיקר הדין כשאין חום של רתיחה אין בליעה ופליטה של איסור, והוא הדין חום הרגיל בפה. ולכן כל השנה בין בשר לחלב אין צורך בכלום. רק שלכתחילה בפסח מחמירים.
שאלה: שמרים בפסח: האם מותר להשהות בבית בפסח שמרים של אפייה?
תשובה: כיון שבזמנינו הם אינם נעשים מדגן אין בהם איסור של בל יראה ובל ימצא בהשהייתם. וזה לא נאסר מדין 'שאור' משום שאינו עשוי מחמשת מיני דגן. בכל מקרה חייבים תווית "כשר לפסח" על גבי החבילה אם רוצים להשתמש.
שאלה: תערובות שאין בהם כזית: האם עוברים בבל יראה ובל ימצא בתערובות שאין בהם כזית?
תשובה: באסור לאו בל יראה ובל ימצא אין דין של חצי שיעור אסור מהתורה, וכלל זה לא נאמר אלא באיסורי אכילה, ולכן תערובות כאלו אינם צריכים מכירה או ביעור ומותר להשהותם בפסח.
שאלה: הסיבה בליל הסדר: מדוע יש חיוב בזמנינו להסב בפסח, הרי אין דרכינו בכך?
תשובה: אכן אחד מגדולי הראשונים, הראבי"ה כתב שבזמן הזה שאין דרכינו בכך אין צורך להסב (ועליו סמכו הנשים האשכנזיות שלא להסב), אך דעתו לא נתקבלה להלכה, משום שבלילה הזה אנחנו מדגימים היאך נהגו אבותינו בזמן הבית (וזו גם הסיבה שנוטלים ידיים לכרפס, דבר שטיבולו במשקה, אף שכל השנה אנו נוהגים כאותם הפוסקים שלא מצריכים בזמנינו כאשר כולם טמאים בכל מקרה, נטילה זו). הוא הדין בדין הסיבה, אנו מביעים את חרותינו באותה הדרך שהם הביעו.
שאלה: תחזוקה שוטפת בחול המועד: האם מותר לעבוד בעבודות נקיון רחובות, או חנויות בחול המועד?
תשובה: כל עבודת תחזוקה שוטפת שהיא לצורך רבים לצורך המועד מותרת. לכן מותר לנקות את הרחוב, ולסדר מכולת הפועלת לצורך המועד.
שאלה: קניות בחול המועד: האם מותר לערוך קניות לצורך המועד בחול המועד?
תשובה: כל קנייה שהיא לצורך המועד מותר, והוא הדין שמותר למוכר לפתוח את חנותו לצורך זה. אבל קניות שאינם לצורך המועד זה נכלל באיסור מסחר האסור בחול המועד.
שאלה: קנייה חדשה בספירת העומר: האם מותר לקנות בגדים חדשים בימי האבילות שבספירת העומר?
תשובה: אין איסור לברך 'שהחיינו' בימי ספירת העומר, לכן מותר לקנות דברים חדשים ובענין זה הם קלים מדיני האבילות של שלושת השבועות (גם הרמב"ם לא הזכיר אבילות זאת). אך במה שנהגו אבילות: בתספורת, נישואין ומוזיקה, אין להקל.
שאלה: הכשרת כיור לפסח?: כיצד יש להכשיר כיור לפסח?
תשובה: יש לערות עליו רותחים מכלי ראשון. ובנוסף לכך להחמיר ולתת מעמד, רשת הפרדה, על תחתית הכיור.
שאלה: שפתון בפסח: שפתון בארץ שיש לו הכשר לפסח, האם אפשר להשתמש בשפתון שנקנה בחו"ל ללא הכשר לפסח או שיש צורך לקנות דווקא שפתון עם הכשר לפסח?
תשובה: יש להקפיד לקנות שפתון עם כשרות לפסח.
שאלה: חוקי המדינה וההלכה: האם יש חובה לציית לחוקי המדינה? האם כאשר אני חותם על טופס שבו אני מצהיר משהו כלפי המדינה, האם אני מחוייב אליו? אם אני יודע שיש חוק, אני חייב למלא אותו?
תשובה: ככלל יש חובה לציית לחוקי המדינה. ושני טעמים לכך, א' דינא דמלכותא דינא. ב' תקנות הקהל מחייבות את הציבור, מפני שכך נהגו ואף כלל הציבור הסכים וקיבל על עצמו את תקנות הקהל. וכן מתבאר מדברי הרא"ש בתשובותיו כלל ו' סימן יט. ורק כאשר החוקים נוגדים את דיני התורה, הם בטלים, ואין לקיימם. אמנם לעיתים נראה שיש חוקים שנוגדים את דיני התורה, אבל באמת אינם נוגדים. ובכל מקרה של ספק בזה, יש לשאול שאלת חכם. ועיין בפניני הלכה ח"ב, מעמוד 258-266. כאשר חותמים על טופס שיש בו הצהרה, גם בלא קשר לחוקי המדינה אסור לשקר בו, מפני האיסורים השונים לשקר ולגנוב דעת. לסיום, במקרה מסוים של חוק ידוע, שרבים אינם מקיימים אותו, והוא נראה תמוה, אפשר לשאול שאלת חכם לגבי תוקפו.
שאלה: אלטרנטיבה לתקשורת: האם צריך לחזק את התקשורת הקיימת מבפנים, ולהוסיף לה חיזוק תורני, או להקים אלטרנטיבות שייתחרו בקיימות?
תשובה: לפי המצב המקולקל של אישי התקשורת בכלי התקשורת הגדולים, כמדומה שאין אפשרות להשפיע מבפנים. אדם הרוצה להתקדם שם חייב לעבור שורה של מנהלים, ממנהלים זוטרים האחראים על תוכניות מסוימות ועד מנהלים גדולים יותר. כדי להתקדם שם אדם חייב להיראות איש תקשורת רציני בעיני המנהלים, היינו שמאלני ומבקר חריף של היהדות והדתיים. כאשר אדם במשך שנים נמצא בסביבה כזו, אם הוא ישר הוא מפוטר או עוזב, ואם אינו ישר הוא מתחיל בחנופה, ואח"כ משכנע את עצמו שבאמת נכון יותר להיות שמאלני, וכך לא רק שלא הרווחנו דבר, אלא הפסדנו עוד יהודי שהיה יכול ללכת בדרך טובה וישרה ובמקום זאת קלקל את דרכיו. לכן הדרך כיום היא לפתח כלי תקשורת אלטרנטיביים, לפתחם ולחזקם עד שהם יהיו בעלי ההשפעה המרכזית בחברה.
שאלה: הוספת תפילה לרגל המצב: האם לרגל המצב הנוכחי יש מקום להוסיף בתקופה הקרובה את ה"תפילה לפני היציאה לקרב" המובאת כאן? ה צבאות א-הי ישראל יושב הכרובים אתה צויתנו בתורתך לאמר : שמע ישראל אתם קרבים היום למלחמה על איביכם אל ירך לבבכם אל תיראו ואל תחפזו ואל תערצו מפניהם כי ה א-היכם ההלך עמכם להלחם לכם עם איביכם להושיע אתכם ועתה הנה איביך יהמיון ומשנאיך נשאו ראש, על עמך יערימו סוד ויתיעצו על צפוניך, אמרו לכו ונכחידם מגוי ולא יזכר שם ישראל עוד. היה נא עם חילי צבא הגנה לישראל שלוחי עמך הקרבים היום למלחמה על אויבהם,חזקנו ואמצנו, ריבה את יריבנו לחם את לוחמנו, החזק מגן וצינה וקומה עזרתה לנו ופדנו למען חסדך. אל-הי,שיתמו כגלגל,כקש לפני רוח, כאש תבער יער,וכלהבה תלהט ערים. כן תרדפם בסערך ובסופתך תבהלם מלא פניהם קלון ויבקשו שמך ה יבשו ויבהלו עדי-עד ויחפרו ויאבדו. אנא ה הושיעה נא. אנה ה הצליחה נא. הבה לנו עזרת מצר, ושוא תשועת אדם. באלהים נעשה חיל והוא יבוס צרינו.
תשובה: זו תפילה שטוב שהחייל יאמרנה. ולגבי שאר הציבור, צריך רב המקום להחליט. אצלנו בהר ברכה לא אמרוה בשבת.
שאלה: לימוד תורה והתנדבות: אני מתלבט האם ללמוד כל היום תורה או שמא גם לשלב מדי פעם התנדבות במד"א?
תשובה: רצוי להתייעץ בזה עם רב שמכיר אותך, מפני שיש כאלה שהחלפת עיסוק מועילה לריכוזם בלימוד, ויש כאלה, והם הרוב, שעזיבת בית המדרש תפגע בלימודם. כמו כן יש לשקול עד כמה גדול הצורך להתנדב שם. ועיין בפניני הלכה ח"ד הלכות תלמוד תורה הלכה 6, שמבטלים תורה כדי לקיים מצווה שאין אחרים שיכולים לקיימה, ושם בהלכה 7, מבואר שפעמים שאף מצווה שאין אחר שיכול לקיימה תתבטל בפני לימוד תורה, כאשר עזיבת הלימוד עלולה לפגוע בעצם קיום מצוות ידיעת התורה.
שאלה: מהי כשרות "גלאט": רציתי לדעת במה נבדלת "גלאט" מכשרות ללא ביטוי זה?
תשובה: שאלתי ת"ח אחד מדוע אינו מקים מחלקת מהדרין בעירו וענה לי "כשאקים מחלקת מהדרין- אזי מהדרין תהיה בכשרות רגילה והכשרות שתיקרא רגילה לא תהיה כשרות כלל". חושבני שבעצם תשובתו ביאר היטב את הקושי ההבדל בין סוגי הכשרויות השונים. יודע אני שהדבר יראה קשה אולם ידידי, אלו פני הדברים. אשר על כן יש לבדוק את טיב כשרותו של כל מוצר ומוצר.
שאלה: אור כשדים בארץ?: האם עיר המוצא של עמנו, "אור כשדים" מופיעה תחת גבולות הארץ המובטחת על פי התורה? אם לא, מדוע?
תשובה: בספר בראשית פרק י"א פסוק ל"א נאמר שתרח ומשפחתו יצאו מאור כשדים ללכת לא"י והתישבו בדרך - בחרן. הרמב"ן בפירושו לתורה בראשית פרק י"א פסוק כ"ח - דן באריכות במקום הולדת אברהם, ומסיק שאברהם נולד בכותא - הנמצאת בין הפרת לבין החידקל. וא"כ מולדת אבותינו היתה מחוץ לגבולות הארץ, שכן הפרת הוא הגבול וכותא נמצאת מעבר לפרת (כותא - עיר בארץ ארם). המשפחה נדדה מכותא לאור כשדים, שנמצאת מערבה לפרת, שם נולד הרן - אחיו של אברהם ושם נעשה הנס הגדול לאברהם שניצל מכבשן האש (אור אש). משם נדדו לחרן ומשם לארץ ישראל. כדאי גם לעיין באטלס דעת מקרא בעמוד 66 שמביא שיטה אחרת בענין אור כשדים. על כל פנים - יש שטח מקודש של א"י - שגבולותיה הם הנהר פרת והנילוס  השטחים שמעבר למקום הזה אין להם קדושת א"י וגם אם רבותינו היו שם או נולדו שם - נחלתם הנצחית היא א"י בגבולותיה שבתנ"ך, מקום בריאת העולם ואדם. הרב חיים שטיינר
שאלה: ספירת העומר לנשים : רציתי לדעת האם יש בעיה שבנות יספרו את ספירת העומר עם ברכה?
תשובה: למנהג ספרדים אין הנשים סופרות מפני שהיא מצווה שהזמן גרמא (כמבואר בשו"ע תקפט, ו), ובנוסף לכך מפני דברי המקובלים שאמרו שנשים אינן שייכות בזה. למנהג האשכנזים יכולות נשים לברך על ספירת העומר. אלא שכיוון שנשים אינן בבית הכנסת בתפילת ערבית, יש חשש שתשכחנה איזה יום לספור, ובטעות תמשכנה אח"כ לספור ויהיה בזה ספק ברכה לבטלה. ולכן כמעט כל הנשים נהגו שלא לספור. אמנם מי שיודעת בעצמה שלא תשכח, ואם תשכח, תשים לב ששכחה, רשאית לספור (עיין מ"ב תפט, ה).
שאלה: חמץ לאחר הפסח: מה דינו של חמץ שעבר עליו הפסח?
תשובה: אחר הפסח יש להמתין מעט עד שניתן לשער שהרבנות קנתה את החמץ עבור כולם בחזרה, ואז אפשר להשתמש במוצרים שנמכרו. ויש מקומות שבית הדין מתנה עם הגוי, שכל חמץ שהיהודי יקח ממה שנמכר יהיה חייב לשלם לו עבורו, ועל ידי כך כשלוקח מן החמץ אינו גונב מהגוי, ומותר מיד בצאת הפסח לקחת מן החמץ (ספ"כ יא, כב). יש נוהגים להחמיר שלא לאכול מחמץ שנמכר, מפני שלדעת המחמירים המכירה אינה כדין, וממילא דינו כדין חמץ שעבר עליו הפסח שאסור באכילה והנאה. אבל למעשה אין צריך לחוש לזה, מפני שאיסור חמץ שעבר עליו הפסח מדברי חכמים, ובכל ספק בדברי חכמים הלכה כמיקל. וקל וחומר שכך ההלכה בדין שרק מעט מן הפוסקים מפקפקים בו ואילו דעת הפוסקים רובם ככולם להתיר. ויש מהגדולים שהיו מקפידים לאכול אחר הפסח מחמץ שנמכר, כדי להראות בזה שהמכירה נעשתה כדת וכדין. הקונה בחנות אחר הפסח צריך לבדוק אם יש למוכר תעודה שמכר את חמצו כדין, כדי שלא לקנות חמץ של יהודי שעבר עליו הפסח. ואם המוכר אינו שומר מצוות יש לדקדק בזה יותר, מפני שאם לא הבין את משמעות המכירה והמשיך למכור בחנותו חמץ בפסח, לדעת מקצת הפוסקים (שדי חמד, מהר"ם שיק) המכירה בטלה, וממילא כל החמץ שבחנותו אסור באכילה והנאה. ובמקרה כזה, לכתחילה יש לחוש לדעת המחמירים ולהמתין עד שתגיע לחנות סחורה שיוצרה אחר הפסח. אבל אם נתברר שבעל החנות מכר את חמצו כדין, ונזהר שלא יתקרבו בפסח אל החמץ המכור, מותר מיד לאחר הפסח לקנות אצלו חמץ (ספ"כ יא, יג, כג  ועיין פס"ת תמח, כ).
שאלה: זמן בין בשר לחלב בילדים: מאיזה גיל יש להקפיד על שמירת 6 שעות בין בשר לחלב? אצל משפחת בעלי נהגו מלידה להקפיד. האם יש בזה ממש? האם אנחנו מחויבים בזה גם שמדובר בתינוקות רכים?
תשובה: קטן, אפילו שהגיע לחינוך, שאכל מאכל בשר אפשר להקל לו לאכול אחר כך מאכלי חלב מבלי לשהות 6 שעות מאכילת הבשר, ואף לתת לו ולהאכילו בידיים מותר, מפני שיש צער לקטנים להמתין 6 שעות. כל זה כשאוכל מאכל חיוני לסעודה, אבל לחלק לתינוקות שהגיעו לחינוך ממתקים ושוקולד שיש בהם תערובות חלב - אין להתיר בתוך 6 שעות ממאכלי בשר, ואף לתינוק שאינו בר הבנה ראוי להחמיר בזה. מכל מקום בתינוק שאינו בר הבנה, אם לוקח לבד אין לעכב. שו"ת יביע אומר חלק ד' סימן י"ב.
שאלה: ספק חמץ שעבר עליו הפסח: אני מעונין לדעת האם יש חשש לשתות ממכונות השתיה האוטומטיות של חברת משקר מצד חמץ שעבר עליו הפסח או חשש למוצרים ללא השגחה לפסח.
תשובה: צריך בהחלט לבדוק היכן המכונות מונחות, והאם התבצעה שם מכירה כדת. על פי רוב, במקומות ציבוריים מתבצעת מכירה, לעיתים יש שם העתק של המכירה ולפעמים לא, בכל אופן רצוי לבדוק זאת. (לדוגמא, בבתי חולים מתבצעת מכירה, ואולם בקניונים לרוב לא מתבצעת מכירה).
שאלה: יישוב הארץ בזמן הגלות: האם מצוות ישוב הארץ שייכת בזמן הזה גם כאשר לדעתי עדיין אנו בגלות, ובנוסף לכך מאז שהתחילה הציונות, הגיעו אפיקורסים רבים לארץ הזאת וגרמו להתבוללות של אלפי ילדים של יהודים מאמינים. וכך כמדומה דעת הרבה מסטאמר?
תשובה: מצוות ישוב הארץ אינה תלויה בשאלה האם הזמן הזה נחשב גלות, סוף הגלות או אתחלתא דגאולה, וכפי שכתב הרמב"ן שמצוות ישוב הארץ נוהגת בכל הדורות. והסכימו לדבריו רוב ככל הפוסקים ראשונים ואחרונים. ומי שאינו עולה לארץ מבטל מצווה שעליה אמרו ח בספרי שהיא שקולה כנגד כל המצוות. בנוסף לכך, תהליך עזיבת הדת לצערנו התחולל בכל הארצות, והוא תלוי בעיקר בהתפשטות ההשכלה ואורחות החיים הליברליים, ולכן במערב אירופה הדבר ארע הרבה לפני העליה לארץ. ובמזרח אירופה ארע יחד עם תקופת העלייה. ותליית עזיבת הדת בעלייה לארץ היא עלילה מכוערת. זה שהיו אנשים רעים בארץ זה נכון, אבל לא פחות רעים היו בחו"ל, ולכן בכל מקרה היה טוב לעלות לארץ, שיחסית, אלו שעלו לארץ נשאר באחוזים הגבוהים ביותר דתיים.
שאלה: חמץ שנמכר לגוי - לאחר הפסח: האם ראוי להחמיר שלא לאכול אחר הפסח חמץ שנמכר לגוי?
תשובה: יש נוהגים להחמיר שלא לאכול מחמץ שנמכר, מפני שלדעת המחמירים המכירה אינה כדין, וממילא דינו כדין חמץ שעבר עליו הפסח שאסור באכילה והנאה. אבל למעשה אין צריך לחוש לזה, מפני שאיסור חמץ שעבר עליו הפסח מדברי חכמים, ובכל ספק בדברי חכמים הלכה כמיקל. וקל וחומר שכך ההלכה בדין שרק מעט מן הפוסקים מפקפקים בו ואילו דעת הפוסקים רובם ככולם להתיר (ועיין בפניני הלכה פסח הלכות מכירת חמץ הערות 1, 2). ויש מהגדולים שהיו מקפידים לאכול אחר הפסח מחמץ שנמכר, כדי להראות בזה שהמכירה נעשתה כדת וכדין.
שאלה: קניית חמץ לאחר הפסח: האם אפשר לסמוך על בעל חנות חילוני ולקנות אצלו חמץ אחר הפסח?
תשובה: הקונה בחנות אחר הפסח צריך לבדוק אם יש למוכר תעודה שמכר את חמצו כדין, כדי שלא לקנות חמץ של יהודי שעבר עליו הפסח. ואפילו אם הוא חילוני, אם אנו יודעים שהוא מכר את חמצו כדין, ונזהר שלא יתקרבו בפסח אל החמץ המכור, מותר מיד לאחר הפסח לקנות אצלו חמץ. אבל אם אין בידו תעודה, אסור לקנות אצלו חמץ אחר הפסח, זולת מוצרים שברור שיוצרו אחר הפסח. ואם המוכר אינו שומר מצוות, ויש לו תעודה שמכר את חמצו כדין, עדיין יש לדקדק האם נזהר שלא למכור חמץ בפסח, מפני שאם בעל החנות המשיך למכור חמץ למעוניינים בפסח, מתברר שלא הבין את משמעות המכירה, ואזי לדעת מקצת הפוסקים (שדי חמד, מהר"ם שיק) המכירה בטלה, וממילא כל החמץ שבחנותו אסור באכילה והנאה אחר הפסח. ובמקרה כזה, לכתחילה יש לחוש לדעת המחמירים ולהמתין עד שתגיע לחנות סחורה שיוצרה אחר הפסח.
שאלה: תועלת המבצע הצבאי הנוכחי: האם המבצע הצבאי הנוכחי הוא מועיל?
תשובה: במידה מסוימת הוא ודאי יועיל, וכל מחבל שחוסל או נתפס, כבר לא יוכל לבצע פיגוע. אבל למרבה הצער, מבצע כזה בלא תוכנית מדינית לא יוכל להביא לשקט. רק חזרה מוחלטת לשליטה על כל יש"ע תחזיר את השקט לגבולנו, וכל דבר שאינו כזה הוא טיפול זמני ומקומי שאינו מרפא את המחלה הנוראה שהסכמי אוסלו גרמו.
שאלה: מדידת כיפה על ראש בת בעת הסריגה: בת הסורגת כיפה, האם מותר לה בעת הסריגה למדוד את הכיפה על ראשה ועל פי זה להתקדם בסריגה או יש בזה משום לא תלבש כלי גבר?
תשובה: כיוון שאינה מכוונת לשם לבישה אלא רק לשם מדידה, ויש בזה צורך, והוא באקראי - מותר. וכפי שכתב הב"ח ביו"ד קפב, שרק כאשר הכוונה להתדמות למין השני ישנו איסור, ורוב הפוסקים סוברים כמותו.
שאלה: מוזיקה בימי ספירת העומר: מדברי הרב בספרו "פניני הלכה" לא הבנתי בדיוק את גדר איסור שמיעת מוזיקה (מרדיו או טייפ) בימי ספירת העומר. אבקש מהרב, אם אפשר, לפרט יותר לגבי: שירי קודש, שירי נשמה ושאר שירים שקטים, מוזיקה שמחה שלא נוהגים להשמיע בשמחות (כגון מוזיקה עברית). וכן, האם הדין משתנה לפי הרגשת השמחה הפרטית של האדם או לא? האם יש מקום להקל בדינים אלו בימים קשים כמו היום, שיש עניין גדול לעודד ולשמח בכדי להתחזק?
תשובה: שירים עצובים מותרים, ונראה שגם שירים בינונים שאין בהם עצב מיוחד וגם לא שמחה, אם נועדו להפגת מתח ושיעמום, ולא לצורך שמחה, שהם מותרים. ומנהג האיסור חל על שירים שמחים. ואין הבדל בין אם מדובר בשירים מפסוקים או שירים אחרים.
שאלה: ברכה על שוקולד: מדוע הרב פוסק שהברכה על שוקולד בורא פרי העץ?
תשובה: ישנה מחלוקת בין רש"י לרמב"ם בביאור שאלת הגמ' בברכות לח. 'טרימא מהו' ורוב הפוסקים פסקו כרמב"ם הסובר שאף אם פרי נתרסק לגמרי כמו רסק תפוחי עץ, או 'פירה' מתפוחי אדמה, כל עוד ניכר מהרסק מאיזה פרי הוא בא אזי ברכתו המיוחדת נשארת ויש לברך עליו בורא פרי העץ או האדמה ולא שהכל. קקאו גדל על עץ ומחמת מרירותו קשה לאוכלו כך ללא עיבוד, לכן עושים ממנו שוקולד. לכן זו נחשבת דרך אכילתו 'ואדעתא דהכי נטעי ליה', ודי בכך שמהצבע שלו ניכר שזה קקאו, וכיון שהוא העיקר בשוקולד אף שמעורבים בו דברים נוספים כחלב וסוכר, ברכתו נשארת בורא פרי העץ. לתשובה בנושא שתיית קפה וקקאו.
שאלה: כשרות  חלק  בעוף: : האם יש להקפיד ברכישת מוצרי עוף שיהיו ברמת כשרות המוגדרת "חלק"?
תשובה: אמנם ח בזמנם הצריכו רק בבהמה בדיקה של הריאות, כי היה זה מיעוט המצוי רק בבהמה, ובעופות כלל לא היה חשש. היום כשהעופות גדלים בתנאים אחרים, בלולים, בצורה מלאכותית, המציאות השתנתה ויש בעיות גם בריאות של עופות. לכן כל מי שמקפיד על "חלק" בבהמה צריך להקפיד על "חלק", דהיינו בדיקת הריאה, גם בעופות. זאת בנוסף לשאר הדברים שיש להקפיד, כמו בדיקת צומת הגידים.
שאלה: גידול כלבים לשעשוע: האם ראוי לגדל בבית או בחצר כלב לשעשוע?
תשובה: ח הסתייגו מגידול כלבים שלא למטרת שמירה ובטחון, כגון ביישובי ספר. בעיקר בגלל הסכנה שבכלב רע. אבל גם אם הוא אינו נושך כיון שהוא חיה טמאה, מסופר על אמו של החתם סופר שבקטנותו לא הראתה לו חיות טמאות כי זה פוגם בנפש הטהורה של הילד, לכן לא ראוי לקנות לילד כלב, רק עופות או ציפורים טהורות. (גם תוכי לפי ה'כוזרי' נחשב לציפור טהורה). לתשובת הרב רואי מרגלית.
שאלה: דוד שמש בשבת: האם מותר להשתמש במים חמים שהוחמו בשבת על ידי דוד שמש?
תשובה: יש על זה דיון באחרונים, ולפי כמה אחרונים כיון שהמים מתחממים מהשמש עצמה זה לא נחשב אפ' תולדות חמה, וכמו כן אין בזה בעיה של הטמנה, לכן מותר לרחוץ בהם ולהשתמש בהם בשבת.
שאלה: ברכת דיין האמת: האם כששמענו על פיגוע, ר"ל, היה עלינו לברך דיין האמת אף שאיננו קרובים או מכירים אישית את הנרצח?
תשובה: כיון שכל יהודי שנרצח על יהדותו קרוי 'קדוש' והיום כל מי שנרצח בין אם הוא חייל או אזרח הוא מת במלחמתנו על ארצינו, עבור כולנו, לכן הדבר נוגע לכל ישראל 'וכל ישראל יבכו את השריפה אשר שרף ה' וכלול ב'שמועות רעות' שיש להצדיק עליהם את הדין ולפחות היה צריך לומר 'דיין האמת' בלי ברכה, ואם הרגיש ממש את הכאב אזי היה יכול לברך גם בשם ומלכות. ויהי רצון שיאמר הקב"ה די לצרותינו ונזכה לגאולה שלימה.