LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: היחס לתפילה לעומת קריאת שמע: הלכות הלבוש בתפילה מחמירות הרבה יותר מהלכות הלבוש בקריאת שמע. כיצד ניתן להסביר שהיחס למצווה דאורייתא קל יותר מהיחס לתקנת כנסת הגדולה? מלבד זאת קריאת שמע היא קבלת עול מלכות שמים הקודמת לכל. כיצד ניתן להבין את הקולות הלכתיות ביחס אליה?
תשובה: יש לנו כלל בהלכה שאסור לאדם לומר דבר שבקדושה אם הוא לא לבוש בצורה מכובדת וזה נלמד מהפסוק "ולא ייראה בך ערוות דבר". אך ח מחלקים את התפילה ואומרים שבתפילת שמונה עשרה האדם צריך להתפלל "כעומד לפני המלך" - בלבוש מכובד, אף על פי שדברים אחרים שבקדושה (אפילו מדאורייתא) האדם פחות צריך להקפיד על הלבוש. משום שהתפילה לא מחולקת לפי דרגות הציווי (דאורייתא ודרבנן) אלא לפי המעמד, ומעמד תפילת שמונה עשרה הינו המעמד שדורש הכי הרבה כבוד (אף על פי שהוא מדרבנן), והא מעמד "כעומד לפני המלך". לדוגמא: אדם שנמצא בים, אם רוצה לברך, צריך לכסות ראשו ויכול לברך, ואפילו אם רוצה לקרות קריאת שמע (מדאורייתא), שיש בה קבלת עול מלכות שמים, ייחוד השם ואהבתו, יכסה ראשו ויקרא, אך אם הגיע צאת הכוכבים ורוצה להתפלל, חייב להתלבש ולהתפלל בצורה מכובדת (אפילו שזה רק מדרבנן) כ"עומד לפני מלך".
שאלה: תמונות מהחתונה: בתי התגרשה שנה וחצי אחרי החתונה ללא ילדים. את הכתובה החזירה לרבנות על פי הנחייה של הרב. מה צריך לעשות עם כל התמונות והסרט מהחתונה? המדובר בתמונות משותפות ותמונות לא משותפות של הבת ככלה לבד, עם המשפחה ועם חברות ותמונות של משפחתי ללא החתן והכלה. האם מותר לזרוק את התמונות? מה עושים ואיך נוהגים במקרים כאלו?
תשובה: אין כאן בעיה הלכתית והכל תלוי ברצונה. אם ברצונה להשאיר את התמונות תשאיר ויכולה גם לזורקם. הכי חשוב, שמה שידריך אותה, מה יעזור לה יותר לסגור את הפרק הזה בחיים ולהתחיל פרק חדש, האם להשאיר הכל ופשוט להתעלם מכל מה שהיה עם כל הכאב והצער, או להשמיד את הכל ורק כך יהיה לה קל יותר לפתוח בחיים חדשים ולהתרכז בעז"ה בלהקים משפחה חדשה. הכל תלוי באישיותה ואיך היא מתייחסת לדברים. ואת תיעצי לה לפי מה שאת מכירה אותה. ובעז"ה נאחל לה שהשאלה הזו כבר לא תהיה רלוונטית, ושיישמעו בביתכם בשורות טובות. הרב חיים כץ.
שאלה: קידש אותי בחור בטעות: אני היום בת 28,כאשר הייתי בת 21 עבדתי באולם שמחות ואחד הבחורים לקח את הטבעת שלי ואמר "לי הרי את מקודשת לי". היו אנשים סביבנו אך הם לא ראו ולא שמעו. אני נלחצתי מאוד, רצתי אל משגיח הכשרות שהיה שם והוא אמר לי שעדים צריכים לשמוע ולראות כאשר גבר עושה דבר כזה. כאשר ראיתי חדשות ושמעתי שילד בגיל ה-15 עשה לאחת הבנות את אותו הדבר והרב אמר שייתכן ובעתיד הילד אשר יוולד לה מגבר אחר יהיה ממזר נלחצתי כולי. היום אני יוצאת עם בחור והפחד שלי שאם אתחתן, ילדי יהיו ממזרים. אבקש את עזרתכם ותשובתכם המהירה. מחשבה זו לא יוצאת לי מהראש.
תשובה: אם באמת אף אחד לא ראה את נתינת הטבעת לך ולא שמע שהוא אמר לך את המילים הרי את מקודשת וגם זה היה בניגוד לרצונך אם כך אין כל חשש בדבר.
שאלה: חימום ביצים בשבת: כיצד מחממים ביצים קשות שהיו כל הלילה במקרר בשבת בבוקר? האם מותר לשים אותן בסיר ולמלא מים מהברז ואז לשים על הפלטה?
תשובה: מורת לחממן על ידי הנחתן על הפלטה בהפסק קדרה. אין להוסיף להן מים קרים.
שאלה: עבודה במקום שלא שומר שבת: האם מותר ביום חול לעבוד במקום שלא שומר שבת? המדובר הוא בעבודה חד פעמית ולא לצורך פרנסת משפחה. האם בשבת זה גם אסור?
תשובה: אם העבודה ביום החול אינה תורמת כלום לעבודת השבת, (למשל נהג משאית וכו'), הוא יכול לעבוד ביום החול, אך אם העבודה ביום החול היא עבודה שמתמשכת לתוך השבת (על ידי עובדים אחרים) אסור. וכמובן שבשבת אסור לעבוד בעבודה שגורמת   מגדילה את חילול השבת.
שאלה: שבע ברכות כשאין פנים חדשות: מה עושים במידה שבסעודת "שבע ברכות" אין "פנים חדשות". האם אומרים את הברכות או רק חלק?
תשובה: אם אין פנים חדשות אין אומרים שבע ברכות אלא רק ברכת "אשר ברא" (שו"ע אה"ע סב, ז).
שאלה: מה הקשר בין רופא חולים למחיה המתים?: רציתי לדעת מדוע שניה בברכת עמידה העוסקת בתחיית המתים כתוב "סומך נופלים ורופא חולים." שהרי אלה אינם עוסקים בתחיית המתים.
תשובה: גם סמיכת נופלים היא מעין תחיית המתים, שאדם נחלש ושוב חזר לבריאות וחיים. וכמו ירידת גשמים, שהארץ כבר היתה יבשה ושוב בזכות הגשם התעוררה לחיים.
שאלה: מקרר עם נורה בשבת: התארחתי בשבת אצל חבר. במקרר אצלו כשפותחים את הדלת נדלקת נורה. האם מותר לי לאכול דברים שהוצאו מהמקרר בשבת. יש לציין שהחבר מודע לבעיה ופשוט שכח לסדר זאת לפני השבת ובשבילו הוא מוציא את האוכל בכל מקרה.
תשובה: מותר לאכול את המאכלים הואיל ולא נעשה בהם עצמם איסור, שכן האיסור הוא בפתיחת הדלת ולא במאכלים. בנוסף לכך גם המעשה נעשה לשם פתיחת הדלת ולא לשם הדלקת הנורה, והרי זה פסיק רישא. והנאתו היא רק מהמאכלים ולא מדליקת הנורה, נמצא שלא נהנה ממלאכת שבת. אבל זה שפתח את הדלת עשה איסור.
שאלה: מים אחרונים עם מים מינרליים: לאחרונה פשט המנהג בשמחות ליטול מים אחרונים עם מים מינרליים ואפילו לפתוח בקבוק חדש לצורך כך וללא כל חסכון. האם זה נאה? האין בזה חשש של בל תשחית? האם לקום בהפגנתיות ולגשת לברז מים קרוב?
תשובה: אכן, צדקת בהערתך ואף התורה חסה על ממונם של ישראל, ורק במקרה שאין מים אחרים בנמצא (או במקרה של טורח גדול), אפשר ליטול במים מינרלים.
שאלה: פינג פונג בשבת: האם מותר לשחק פינג פונג בשבת?
תשובה: אין לאסור משחקי כדור בשבת (וזאת רק לילדים קטנים), להוציא משחק כדורגל אפילו מחוץ לבית והוא הדין לגבי משחק טניס השולחן (פינג פונג) (שמירת שבת כהלכתה פרק ט"ז). הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב דב ליאור. האם הכדור הוא מוקצה? המשחקים המותרים - מובחרים?
שאלה: ספרי פרופ  ישעיהו ליבוביץ : האם ספריו של פרופ לייבוביץ בנושאים תורניים כגון: שמונה פרקים להרמב"ם, שיחות על פרשת השבוע, נבואה ומועדי ישראל הינם ספרים שאפשר להתייחס אליהם בקריאתם כאל לימוד תורה ופירושיה או שמא קריאתם אינה אלא קריאה בעלמא כספרים אקדמאים אחרים? אשמח לשמוע מהי עמדת רבני התורה ביחס לדעותיו של הפרופ ומהו בסיס הוויכוח בינו לבין "דעת תורה"?
תשובה: את ספרי פרופ' לייבוביץ' יש לקרוא מתוך בקורת עמוקה. מי שאין לו כלים להתמודד עם רעיונותיו שייעזר בבני סמכא שיראתם קודמת לחוכמתם או שיימנע מלקרוא בהם. לא אחת הוא מפרש את הרמב"ם וגדולי ישראל אחרים בצורה מסולפת ומסיק מסקנות לא נכונות מדבריהם. חלק מעקרי האמונה אינם מקובלים עליו. לשונו בוטה ופעמים דמגוגית. יחסו לפוסקי ההלכה אינו מכובד, בלשון המעטה והוא גרם נזק גדול לסמכותה של ההלכה בימינו. אי לכך אין אפשרות להעמיד אותו בשורה אחת עם מפרשי התורה. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: תרומות ומעשרות לעציץ בבית: יש בביתי אדניות עם עשבי טיבול ובצל, האם צריך להפריש גם כשאינם מחוברים לקרקע (כי הם באדנית)?
תשובה: גם עציץ שאינו נקוב חייב בתרומות ומעשרות. לתשובה דומה של מכון התורה והארץ.
שאלה: כלאים בעצי פרי: האם יש בעיה של כלאים כששותלים עצי פרי בערבוביא?
תשובה: האיסור לזרוע יחד בכלאיים קיים בכלאי זרעים, דהיינו צמחים חד-שנתיים יחד, או בכלאי הכרם קרי, צמחים חד-שנתיים עם גפן. בעצים האיסור הוא ההרכבה בלבד, ולכן אין איסור לטעת עצים קרובים האחד מהשני (מלבד הבעיה המקצועית הקשורה באפשרות הגידול ולא באיסור). אין גם איסור לזרוע צמחים חד-שנתיים ליד עצי פרי. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: צובע במשחת שיניים: בעניין התשובה על צובע במשחת שיניים. במשחת שיניים מסוג זברה יש מתקן צבע בתוך השפופרת, קרוב לפיה, הצובע את המשחה הלבנה בפסים אדומים עם צאתה מהשפופרת. במילים אחרות - המשחה נשמרת בשפופרת ללא צבע והיא נצבעת רק בדרכה החוצה מהשפופרת. לאור זאת חוזרת השאלה האם השימוש במשחה זו מותר בשבת?
תשובה: כיון שלמשתמש אין צורך בצביעה, אנו נכנסים למחלוקת אחרונים בפסיק רישא שלא איכפת ליה באיסור דרבנן, ולכן לכאורה יש להימנע מכך, ולספרדים יש יותר מקום להקל. כל מה שכתבנו לא מתייחס לעצם השאלה האם מותר להשתמש במשחת שיניים בשבת לצחצוח השיניים. הרב חיים כץ.
שאלה: נישואין עם גר צדק: איך יכול להיות שגוי יכול להצטרף לעם ישראל ולהקרא יהודי לכל דבר אם סגולת הנשמה הישראלית טבועה בנו מהלידה, תלויה בנשמת הורינו היהודים ואינה יכולה להשתנות גם אם חס וחלילה לא נקיים מצוות? אני יוצאת עם גר צדק כבר כחודש ולמרות שאנו מסתדרים וטוב לנו - אני מפחדת קצת מאפשרות של "שיירי נשמה גויית".
תשובה: הלכתית, אין כמעט שום הבדל בין יהודי מבטן ומלידה לבין גר צדק, והתורה אפילו מגדילה את האזהרה על אונאת הגר, וצריך להזהר בכבודו שהרי הוא עזב כל מה שהיה לו וקיבל עליו עול תורה ומצוות. אך, לפי החוכמה הפנימית שורש נשמתם של ישראל גבוה משורש נשמתו של הגר. ולכן בפועל, אין לחשוש מלהתחתן עם גר, אלא אם כן את מרגישה הרגשות מסטיות לא טובות לגבי הענין. האם הגרים נחותים בעם ישראל?
שאלה: תפילת הדרך בשבת וחג?: אם מתקיימים התנאים לכך, האם יש לומר את תפילת הדרך גם בשבת וחג?
תשובה: כן, למשל כאשר אדם מסיע חולה לבית החולים בשבת, עליו לומר תפילת הדרך.
שאלה: יהושע בן נון בחיריק ולא בסגול?: למה אומרים יהושע בן נון (בחיריק) ולא בן נון (בסגול)?
תשובה: שאלת שאלה יפה, ואף הרמב"ן שאל את אותה השאלה, ודייק שבן נון (בחיריק), מרמז על הבינה, ויש לכך סיבות עמוקות.
שאלה: סרוס חיה חולה: חיה שיש לה גידול סרטני באשכים והאפשרויות הן או לכרות את האשכים או להמית את החיה, האם מותר לוטרינר יהודי לסרס? ומה הדין כאשר כבר מסורס הזכר הזה ע"י שמנותק צינור הזרע?
תשובה: סרוס אסור מהתורה וגם כאשר הבהמה כבר מסורסת אסור לסרסה סרוס נוסף. צער בעלי חיים אינו מתיר איסור מהתורה. לכן הפתרון הוא למסור לגוי שימסור לגוי אחר שיסרס את החיה. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: העברה מיד ליד בציבור: האם ישנה דעה שניתן לפסוק כמוה, שבזמן שבני זוג אסורים (חוץ מאחרי החתונה ואחרי הלידה, שאז ידוע לכל שהם אסורים), מותר להם להעביר חפצים, כשהם בציבור, מאחד לשני (מצד שלא נעים, צניעות, גדול כבוד הבריות. וכדו )?
תשובה: אסור לאיש להעביר חפץ לאשתו כשהיא נדה, שמא יבוא לגעת בה. כשבני הזוג בחוץ הם צריכים לתכנן מראש שלא יבואו למצב שצריכים להעביר מאחד לשני כי אז יש חשש שהאשה תתבייש מאחרים, והחכם עיניו בראשו. כשאין ברירה והאשה תתבייש, כמו לשים טבעת על הכלה כשהיא נדה, יש מתירים לעשות כן כשהם מקפידים יתר על המדה שלא יגעו אחד בשני.
שאלה: הצמדת מנחה לערבית: הרב כותב בספרו פניני הלכה על תפילה שהצמדת מנחה לערבית לפני צאת הכוכבים "הוא מנהג שסותר את עצמו.". מנחה שייכת ליום הקודם וערבית זה יום חדש. אז את המנחה של היום החדש צריך להתפלל לפני פלג המנחה כדי שלא יהיה סתירה באותו יום. אך איזה סתירה יש בימים נפרדים? העיקר שבכל יום אתה נוהג לפי שיטה מסוימת (למרות שבודאי עדיף להתפלל לפי שיטה אחת באופן קבוע). אני צודק?
תשובה: עיין בפניני הלכה תפילה כה, ו, 5, שלדעת הרא"ה והמאירי, בכל יום צריך אדם לילך כשיטה אחת, ר' יהודה או חכמים, אבל מותר לבחור בכל יום שיטה אחרת. ולדעת תר"י, הרשב"א והרא"ש, אדם צריך לבחור לנהוג כדעה אחת ולא להחליפה מעת לעת. וזאת משום שאם הוא סובר שהלכה כר' יהודה אזי עליו לנהוג כמותו תמיד, ואם הוא סובר שהלכה כחכמים שינהג כמותם. כי זה שלא הכריעו הלכה כמי אינו אומר ששתי הדעות יכולות להסתדר ביחד, ואם כן צריך כל אדם להחליט כאיזה שיטה הוא בוחר ללכת באופן קבוע. למעשה נפסק בשו"ע רלג, א, ומ"ב ו, יא, וכה"ח ט, יב, שלכתחילה אין להחליף השיטה, גם בימים שונים, ובשעת הצורך אפשר להחליף (וע' מ"ב רסז, ג).
שאלה: הכשר לפאה: אנחנו מאז שעלינו לארץ - דתיים, ציוניים בעלי עם כיפה סרוגה, אני מאז החתונה הלכתי עם כובע, אוכלים את כל ההכשרים מלבד הבשר (הרב אורבאך או רבנות ירושלים אם יש) אבל יש המון קטעים שבעלי וגם אני לא כל כך מקבלים: כמו כל השיגעון עם ההכשרים, היחס השלילי לרבנות הראשית, לסוכנות היהודית ולציונות. עכשיו - יש לי בעיה: רציתי לקנות פאה וללכת לפעמים איתה וביום יום עם הכובע, אני לא חושבת שחייבים ללכת עם פאה, סתם רציתי בשביל היופי ולגוון קצת. הבעיה שיש עכשיו רשימות והכשרים על הפאות שאינן מהודו אבל הכשרות של שארית ישראל. אני אוכלת שארית ישראל אני רוצה להיות ר מבחינת כולם. האם זה אפשרי במדינה שלנו? בקיצור איזו פאה אני קונה?
תשובה: עליכם לקיים את המשנה: עשה לך רב! אחרת תמשיכו להתבלבל. בהתייעצות עם רב אחד שתקבלו עליכם יהיה עליכם להחליט במה אתם מהדרים ובמה אתם נוהגים כעיקר הדין. רצונכם להדר בבשר דווקא מקובל, אולם מאי שנא הרב אוירבאך מהרב ורנר והרב דרורי והרב אריאל? כל אלו שווים בהידורם. אם אתם סומכים בכשרות הבשר על רב מסויים אתם יכולים לסמוך עליו גם בכשרות הפאה.
שאלה: חינוך לערכים - הכיצד?: כיצד ניתן למדוד ולהעריך ערכים? כיצד אוכל לדעת למשל אם הפנמת הערך של כיבוד הורים שלמדנו, אכן נלמד ע"י התלמיד? המורות מלמדות ערכים, אבל זה לא כמו מבחן שאפשר לבדוק ידע, אז איך בוחנים אותם בכל זאת כדי לדעת אם הערך הזה קיים אצלם?
תשובה: אחר סדרת שעורים על כבוד הורים לאחר ימים מספר אפשר לשאול בכיתה האם משהו השתנה בהתנהגות אל ההורים כתוצאה מהשיעורים האם ההרגשה בלב השתנתה וכך אפשר לדעת אם התלמידים הפנימו את הדברים.
שאלה: יהרג ואל יעבור?: תמיד חינכו אותנו שיש עבירות שהן בגדר של "יהרג ובל יעבור". רציתי להבין בנושא העריות (כי זה יותר מורכב), על מה צריך לההרג ולא לעבור? מדובר רק על משכב, על נגיעה בנידה? האם זה כולל את כל הגדרים והסייגים שעשו לעריות כגון שירה וריקוד נשים?
תשובה: יש בזה מחלוקת ראשונים, בעלי התוספות סוברים שמה שנאמר איסור ע"ז (או עריות), זה דווקא בע"ז עצמה אך על "אביזרייהו דעריות", לא צריך להיהרג ולא לעבור. אך חלק מהראשונים חולקים על זה, וכך פוסק השולחן ערוך, שלאו דעבודה זרה (או עריות), כולל בכל עניניו - ואפילו בענין של ייהרג ולא יעבור, את אביזרייהו דעבודה זרה. לדוגמא: אם יכריחו את האדם לנשק אחת מהעריות שבתורה, הוא צריך להיהרג ולא לנשק. (לדעת השולחן ערוך). וכל זה מדובר כאשר זה דרך תאווה, אך אם מכריחים אדם לנשק את אחותו, מותר לו לנשקה משום שזה לא דרך תאווה.
שאלה: הנחת שני זוגות תפילין: לסוברים כי צריך להניח שני זוגות תפילין (רש"י ור"ת) - אין מניעה להניחם ביחד, ולא מצינו שנאסר בבל תוסיף. לסוברים כי איטר יד, צריך להניח גם על יד שמאל ככל אדם (שיטת המקובלים ולא כאן המקום להאריך בזה), נפסק כי יניח לאחר שיסיר תש"י מיד ימין, ואין היתר להניח בבת אחת משום בל תוסיף. מדוע במקרה אחד מותר בבת אחת ובמקרה השני לא ראינו שנוהגים כן?
תשובה: כאשר מדובר בתפילין של רש"י או ר"ת, להלכה אחד מהם פסול, ואין עוברים עליו בבל תוסיף, הואיל ואין מתכוונים לקיים בו מצווה. אולם כאשר הוא מניח על יד שמאל וימין, שני הזוגות כשרים, וכיוון שנצטוונו להניח על יד אחת, כאשר הוא מניח כדי לקיים מצוותו בשני הידיים יש חשש בל תוסיף. ולכל הפחות הוא נראה כעובר על בל תוסיף.
שאלה: פסיקה כשהאשה אשכנזיה והבעל ספרדי: אני אשכנזיה ובעלי ספרדי. האם רב שהוא פוסק הלכתי בתחום מראות דמים צריך לפסוק לי לפי מנהג אשכנז או שמא יוכל לבחור ולפסוק לי לפי מנהג ספרד? האם הדבר נתון לבחירתו? האם הדבר נתון לבחירתי (כלומר, לבקש שיפסקו לי לפי מנהג זה או אחר)? בדרך הטבילה, למשל, אני נוהגת כמנהג אשכנז ומברכת בתוך המים, אבל את תפילת 18 ואת ברכת המזון אני נוהגת לומר לפי נוסח ספרד- כי הדברים שגורים ורגילים בפי.
תשובה: במראות דמים לא ידוע לי על הבדל בין העדות השונות. המחלוקות - אם ישנן - חוצות את כל העדות. צריך לפנות לרב המומחה בנושא ולא משנה מאיזו עדה הוא. בדרך כלל האישה מקבלת את מנהגי בעלה. הדבר נוגע בעיקר לתיפקוד המשפחתי כגון שבת, כשרות, טהרה וכדו' אך דברים אישיים כגון בתפילות וברכות רשאית האישה להמשיך את מנהגי בית אביה כי הן שגורות בפיה יותר אלא א"כ התרגלה אחרת. ובאשר לחינוך הילדים יש לחנכם לפי מנהג האב.
שאלה: חברה מעורבת, השפעה ותורה: אני גרה ביישוב שבו החברה מעורבת, ואני יודעת שיש בכך בעיה הלכתית. אני נמצאת כעת בקונפליקט תמידי כי מצד אחד מאוד אכפת לי מדעת התורה ומצד שני החברה הסובבת אותי חשובה לי. אני רוצה לתרום, ולא יכולה להסתגר ולעמוד מרחוק. אם כל אחד שחש קצת יותר דתי יתרחק מחברה זו, לא יהיה בכלל מקור השפעה עליה! אני יודעת את חשיבות ההלכה אך גם לעם ישראל יש חשיבות רבה לא?
תשובה: אם את יכולה לתרום ולחזק את החברה מבלי שאת מושפעת ממנה רשאית את לעשות זאת ותבורכי על כך. אך עליך היות ערנית שאכן כך הדבר שהקשר אם החברה לא מזיז אותך מדרכך. אני מניח שאין הקשר עם החברה מחייב לעבור על אף הלכה.
שאלה: קשר בין אב לבנו: יש לי אבא מאד מאד ביקורתי, הוא כל הזמן מעביר ביקורות לאחרים אבל הוא בעצמו לא מסוגל לקבל הערות. הוא לא מקבל את המושג "ביקורת בונה", אין דבר כזה. הבעייה אצל אבא שלי שהוא מעיר לי על דברים שהוא בעצמם לא ר אתם, הוא מתנהג בקטע הזה בהרבה צביעות, שכבוד הרב יבין אני כותב את הדברים האלו בצער גדול, אני בד"כ משתדל לא להתחצף לאבא שלי, אבל בגלל שאני סופג הערות כל היום אני לא מסוגל תמיד להתאפק ו"מחזיר" לו, אני מראה לו איך בדיוק בדברים שהוא מעיר לי הוא עצמו לא ר, והוא מתעצבן עלי שאני מתחצף אליו. המצב לא יכול להימשך ככה ואני פשוט חסר אונים, ניסיתי כבר הכל, כל הזמן יש מריבות בינינו. מה עוד אני יכול לעשות?
תשובה: אתה עומד בניסיון לא קל אבל אם תדע לעמוד בו זה יהיה דבר גדול מאד. איני יודע מה הסיבה שאביך מתנהג כך אך יתכן שהתנהגות זו נובעת מקשיים שיש לו. על כן אתה צריך לא להפגע כל כך מהערותיו ולקבל את הערות הנכונות שלו בסבלנות ולהגיד לו שאתה תשתדל לתקן אותם. ואם הוא בעצמו לא ר באותם הדברים על תעיר לו על כך. ואם הוא מעיר לך הערות לא נכונות גם עליהם תאמר שאתה תעשה מאמץ להיות יותר טוב. אני יודע שאני מציע לך דרך מאד קשה ואתה בחור צעיר ואולי זה למעלה מכחך אך אם תצליח אפילו בחלק מהפעמים לנהוג כך האוירה תשתפר לאט לאט והערות יתמעטו.
שאלה: אפשר לייבם פעמיים?: האם אשה מיובמת שנפטר היבם מחויבת ביבום נוסף? האם זה משנה אם היו לה ילדים מהיבם או לא?
תשובה: אשה שהתיבמה, ונפטר היבם, אם אין לה ילדים, היא נופלת לייבום לשאר האחים  אך אם יש לה ילדים, אז פקעה ממנה חובת הייבום, ועכשיו היא אסורה לשאר האחים מדין אשת אח.
שאלה: מצוות ישוב הארץ - כל רגע?: ראיתי שרב גדול אחד התבטא ואמר שעולה לארץ בכדי שיוכל לקיים מצוות ישוב הארץ ובכל רגע ורגע תתוסף לו מצוה. האם אכן יש יסוד לכך שמקיימים את המצווה בכל דקה ודקה? למה דוקא דקה? אולי כל יום נרשמת המצווה? אולי רק פעם אחת בחיים כשבאים לגור כאן? האם מקיימים את המצווה רק כשבונים בית או נוטעים אילן וכדומה, או שגם אם סתם גרים כאן? מה אם בחור ישיבה בא לכאן לתקופה של שנה או שנתיים ללמוד. האם באותו זמן מקיים את המצווה? ומה עם תייר שבא לכאן לטיול של שבוע? האם באותו השבוע נחשב שמקיים את המצווה?
תשובה: מצות ישוב ארץ ישראל היא מצוה נמשכת וכל זמן שמקיימים אותה הרי היא הולכת וגדלה וכן הדבר בכל מצוה כעין זו כגון מצות תפילין ככל שאדם ימשיך להניח אותם כך המצוה גודלת. גם עצם המגורים בארץ ישראל הם מצוה. אך שלמות המצוה היא כשמתפרנסים בעבודה איזו שהיא. ומצוה מיוחדת לנטוע נטיעות כמו שאומר המדרש בפרשת קדושים על הפסוק "וכי תבואו אל הארץ ונטעתם" וגו'.
שאלה: הנחת תפילין לפני בר-מצווה: אם תאריך בר המצווה יוצא בשבת, האם מותר לבחור להניח תפילין כבר ביום חמישי?
תשובה: מותר להניח תפילין לפני בר המצווה, ויהודי אשכנז אף נוהגים שחתן הבר מצווה מניח תפילין חודש לפני יום הולדתו השלוש עשרה.
שאלה: מכירת בית כנסת: אנו ציבור מתפללים קטן (15 אנשים) בבית כנסת בחולון במבנה שנתרם לפני שנים רבות לתנועת המפד"ל. השנה היתה אמורה להיות שנת היובל לקיום המניין בבית הכנסת. אך במקום מכתב ברכה הופתענו לקבל מתנועת המפד"ל הודעה על כך שבית הכנסת עומד להיסגר ולהימכר לקבלן! האם (מבחינה הלכתית וחוקית) יש לתנועה את הזכות לעשות זאת? האם יש משהו שאנו יכולים לעשות על מנת להעביר את רוע הגזרה?
תשובה: אם המפד"ל הם בעלי בית הכנסת, צריך לברר עם האחראים, בתור מה הביאו את בית הכנסת, אם בתורת השאלה לתקופה זמנית, אז מותר להם למוכרו לקבלן, אך אם הם הקדישו את זה בתור בית כנסת, הם לא יכולים להוציא אותו מקדושתו. תשתדלו לבטל גזירה זו, ויהי רצון שתהא ברכה במעשה ידיכם.
שאלה: הלוח העברי לא מוזכר בתורה!: בהמשך לשיעור שניתן על ידי הרב בנושא הלוח העברי רציתי לומר שהלוח אינו מן התורה. אין בתנ"ך שום איזכור לתאריך עיברי, למרות שמניין שטרות אמנם התקיים מאז אלכסנדר מוקדון במשך 1300 שנה.
תשובה: זה לא משנה מאמתי אנו מוצאים איזכור ללוח העברי. תאריך עברי יש בו קידוש ד' שכן אנו מונים בו לבריאת העולם על ידי הקב"ה ולעומת זה התאריך האחר יש בו חילול ד' שמונים בו לאותו איש שחידש עבודה זרה. מלבד זאת, ככל הנראה הספירה נעשתה מיום שפסקה הנבואה ואין לה שום קשר לעלייתו של אלכסנדר מוקדון לשלטון, אלא שכיוון שזה יצא חופף אמרו לו שזה לכבודו כדי לרצות אותו (ראה ברכות הקדמתו של ניסים גאון בטור השמאלי בשליש העליון).
שאלה: כלי פרווה שניתזה עליו טיפה: האם כלי פרווה שניתזה עליו טיפה רותחת מבפנים יהפך להיות כמו ממין הטיפה או ישאר פרווה?
תשובה: הכלי יהפך למין הטיפה.
שאלה: החזרת גרושה: האם כהן רשאי להחזיר גרושתו?
תשובה: כהן אסור לישא גרושה, אף אם היא גרושתו שלו. זו הסיבה שמקשים מעט על מתן גיטין לכהנים, לפני שהם בטוחים לחלוטין שזהו רצונם. ר' אלעד גרוס.
שאלה: לפנות לרב עם תארים?: האם צריך או רצוי לכתוב את שם הרב ותאריו כשמתחילים לכתוב לו?
תשובה: פנייה לרב אינה נופלת מפנייה לכל אדם נושא תואר, אם לא יותר, ולכן מן הראוי לפנות אליו בתארו "הרב". אין צורך בתארים נוספים.
שאלה: י"ג מידות ביחיד: אם התפללתי לאט והציבור המשיך ואני אח"כ הגעתי לתחנון והציבור אחרי תחנון, האם מותר לי להגיד 13 מידות?
תשובה: אם אתה לא אומר ביחד עם הציבור באותו זמן יש לקוראם כקורא בתורה בטעמים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שמונה עשרה או הוצאת ספר תורה?: אם התפללתי לאט והציבור המשיך ואני לפני תפלת 18 והציבור הגיע להוצאת ס"ת, האם עלי להפסיק ולהתחיל אם את הציבור את ברכות הוצאת ספר תורה ("בריך שמיה" וכדו )?
תשובה: אין מפסיקין בקריאת שמע וברכותיה לאמירת הקטעים של הוצאת ס"ת או לענות ל"ברכו" של העולים לתורה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שיטת רבדים: מהי שיטת רבדים, ומה הביקורת הנשמעת כלפיה?
תשובה: לא התעמקתי דיי בשיטת רבדים ובמבט ראשון נראה לי שעצם העיסוק ברבדים עלול להסיח את דעת הלומד מהעיקר, דהיינו הסברות של התנאים והאמוראים, של המקשן והתרצן, ובמקום זה הדעת תהיה נתונה לשאלה הצדדית מי אמר ומתי אמר. מה גם שנושאים משניים אלו משוערים בלבד ואין ערובה שאכן אנו יכולים לדעת בודאות מי אמר ומתי אמר. עוד בנושא זה ניתן למצוא באתר בשיעוריהם של הרב ש. יוסף וייצן והרב משה חביב ובשיעוריהם של הרב שמואל אריאל והרב יעקב נגן, וכן בתשובת הרב דב ליאור בנושא.
שאלה: ניגוב ידים במתקן רוח: האם יוצאים לידי חובה כש"מנגבים" ידים בעזרת מתקן המוציא רוח? האם הדבר שונה אם הייבוש נעשה ע"י לחיצה בכפתור לבין הנחת הידיים תחת המתקן?
תשובה: העיקר שהמים שעל הידיים יתיבשו, ואין קדושה מיוחדת בניגוב במגבת דווקא, ולכן יוצא ידי חובה במתקן כזה שמוציא רוח.
שאלה: להכשיר את המטבח בין רבנות לבד"ץ: גיסי אוכל בכשרות הרב לנדאו ובקש מאיתנו להחליף את כלי הבישול (כשרות הרבנות). האם כשרות הרבנות לא כשרה מספיק? האם תוכל להאיר אותי בנושא, מה עדיף ואיך לנהוג?
תשובה: אפילו מי שמחמיר ומהדר לאכול רק כשרות הרב לנדאו, ולא אוכל כשרות "רבנות", אין ראוי להחמיר על הכלים שאכלו בהם אוכל כשר בהשגחת הרבנות. זו חומרה שלא במקומה.
שאלה: כדאי לנסוע בכביש 6 ביום חול?: האם מותר לנסוע בכביש 6 ביום חול? הרי הם גובים אגרה על נסיעה בשבת. האם אין כאן מסייע לעוברי עבירה?
תשובה: מותר ליסוע בכביש 6 ביום חול, משום שזה לא גורם לחילול שבת שהרי האגרה שמחייבים בשבת אינה קשורה לאגרה שמחיבים ביום חול. ומכיוון שאלו פעולות נפרדות לגמרי, אין כאן מסייע לעוברי עבירה.
שאלה: אל חי וקיים תמיד.: ראיתי שתי גרסאות: 1. "אל חי וקיים, תמיד ימלוך עלינו.". 2. "אל חי וקיים תמיד, ימלוך עלינו.". הגרסה הראשונה היא הנפוצה והמקובלת, אולם יש הטוענים שהגרסה השניה דווקא היא הנכונה מבחינת הלשון העברית ומבחינת הגרסה המקורית. מה נכון?
תשובה: קשה להכריע בזה. כנראה שיש בזה פשוט שתי גירסאות, כמו שיש כאלו שאומרים "אל חי העולמים" ויש כאלו שאומרים "אל חי העולמים", או שבברכת בורא נפשות יש האומרים "על כל מה שברא להחיות." ויש הגורסים "על כל מה שבראת.". אני לא חושב שיש אפשרות להכריע בדברים הללו. לגבי ברכת "שהכל", למשל, יש כאלו שגורסים ".שהכל נהיה בדברו" ויש כאלו שגורסים ".שהכל נהיה בדברו" וכתב על זה בעל התניא בשולחן ערוך שלו שלשתי השיטות יש על מי לסמוך וניתן לנהוג ככל אחת מהן. אם אנחנו רואים שיש שתי גירסאות, מן הסתם פירושו של דבר שלכל גירסה יש רבדים עמוקים שהיא מסתמכת עליהם ואני סבור שאנחנו לא יכולים להכריע בזה.
שאלה: גוגו של מישמש עורלה: האם מותר לזרוק מישמש שהוא עורלה ולהשתמש בגוגו למשחק?
תשובה: אסור משום שהגמ' דורשת מפסוק: וערלתם ערלתו את פריו", גם את הטפל לפריו, דהיינו: שומר הפרי, ולכן גם קטיפת הפרי ואפילו הגרעין הנחשבים כשומר לפרי שלא יתקלקל ולא ייבש אסורים בהנאה. דינם של פירות ערלה וכל הנלוה עליהם בשריפה. הרב חיים כץ.
שאלה: ממתי להפריד?: מאיזה גיל חובה על פי ההלכה להפריד בין בנים לבנות?
תשובה: צריך להפריד בין בנים לבנות כבר מגיל חינוך (5-6).
שאלה: עסקים עם מי שלא משלם מיסים - המשך: הרב כתב שחובת הדיווח על מיסים לא מוטלת על הקונה או השכיר ולכן מותר לקנות מאדם שלא משלם מיסים וכן מותר לעבוד אצלו. רציתי לשאול אם אין בזה חשש לפני עיוור או מסייע לעובר עבירה והשתתפות עימו?
תשובה: נכון שזו לא מידת חסידות לקנות או לעבוד אצל אדם שלא משלם מיסים, אך מכיוון שחוקי המדינה בענין תשלומי המיסים חלים עליו בלבד והמדינה לא הטילה שום אחריות על הקונה העובד, לכן אין בזה שום חשש עבירה.
שאלה: ארץ ישראל או עם ישראל?: מה יותר חשוב, יישוב ארץ ישראל או עם ישראל מאוחד?
תשובה: שני אלו תלויים אחד בשני "מי כעמך ישראל גוי אחד בארץ" האחדות בעם ישראל קשורה בארץ ישראל. בלי הארץ אין עם ישראל אחד ורק עם הארץ יכול עם ישראל להיות אחד ואם תשים לב תראה שאלו שנלחמים על שלמות הארץ הם אלה שחשובה להם האחדות בעם ישראל ביותר. על כן צריך לשאוף לשניהם כאחד לשלמות הארץ ולאחדות העם.
שאלה: הגרים נחותים בעם ישראל?: א. האם נישואין עם גר צדק נחשבים לנישואין מדרגה שניה? למה לגיורת אסור להתחתן עם כהן? ב. האם הגר חייב לשנות את תאריך יום ההולדת שלו לתאריך הגיור? ג. האם הוריו הגוייים של הגר נקראים סבא וסבתא של ילדי הגר?
תשובה: א. אומנם אסור לגיורת להתחתן עם כהן אך זה לא מראה על נחיתות הגר, פשוט הכהן מוגבל מהתורה מלהתחתן עם חלק מבנות מישראל ולכן גם אסור לו להתחתן עם גרושה וכו'. ולהיפך, התורה שיבחה את מי שעזב את כל מה שהיה לו והצטרף לעם ישראל לקבל עליו עול תורה ומצוות, ולכן היא הזהירה על אונאת הגר, ומי שמצערו עובר על איסור לצער יהודי מישראל וכן עובר על עוד כמה איסורים מיוחדים שיוחדו לציעור הגרים. ב. לא, תאריך הלידה של הגר הוא היום בו הוא נולד (העברי כמובן), אך שייך מאוד לרשום ולציין את תאריך הגיור ולחגוג אותו כפי שחוגגים יום הולדת. ג. מבחינה הלכתית הורי הגר לא קשורים אל הגר, וממילא אין הם נקראים סבא וסבתא של הנכד, אך מבחינה אנושית הם בהחלט קשורים אליו, והרמב"ם אף כותב שגר חייב בכבוד הוריו הביולוגיים. האם לגר צדק יש נשמה יהודית?
שאלה: חלב אלפקה לבעיות מעיים: נודע לי כי חלב אלפקה עוזר למחלת הקוליטיס שהיא מחלת מעיים וכן לסכרת. האם מותר לשתות חלב אלפקה למרות שאינו כשר כדאי שיסיע לי להקלה במחלת הקוליטיס? אני נוטלת תרופות באופן קבוע.
תשובה: האלפקה אינה כשרה ולכן חלבה אסור מהתורה. גם לחולה אסור לשתות אותו. חולה מסוכן שזו תרופתו היחידה לדעת רופאים מדיציניים (לא "רופאים" אחרים) בני סמכא יפנה לרב להתייעץ אתו.
שאלה: מזיגת שתיה לגבר נשוי: לפני מספר ימים הצעתי למכר בעבודה כוס קולה. הוא סרב בטענה שאסורה מזיגת משקה לגבר נשוי על ידי אישה שאינה אשתו. האם זה נכון? אם כן, מהו מקור העניין?
תשובה: הדברים אמורים רק בין איש לאשתו בזמן איסורה. ייתכן שהוא מעדיף שאיסור זה יחול גם על אישה אחרת כהידור מצוה.
שאלה: הדרכות לחשבון נפש: האם כדאי לכתוב יומן אישי כחלק מחשבון הנפש שאדם אמור לעשות?
תשובה: יש ערך רב לחשבון נפש לעיתים מזומנות ויש ערך לכתיבת הדברים שיהיו לנגד עיני הכותב אך חשוב לכתוב לא רק את הנפילות והכשלונות אלא גם את ההצלחות ולזכור שמידה טובה גדולה.