LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מהו הידור בציצית?: כדי שהטלית תהיה הכי מהודרת שאפשר, מה עדיף שזירה עבה או שזירה דקה, ואילו עוד הידורים יש בטלית וציציות?
תשובה: עבה ודקה זה לא מהווה הידור בעצם החפץ. הידור זה שיהיה צבע נקי, שיהיה יפה ושיהיו ציציות מהודרות, ולא קרועה ומוחתמת. זה נקרא טלית נאה. לגבי בהמה יש עניין של בהמה שמינה ובהמה רזה. אך בבגד, אם הוא דק או עב, לא מצינו שיש בזה הידור (זה עניין של טעם).
שאלה: כיצד יש לסדר את הציצית?: האם יש לסדר את הציציות שהם יהיו על הצד האנכי בטלית ולא על הצד המאוזן (היותר קצר)?
תשובה: לכתחילה אכן ראוי לסדרן על הצד האנכי, אמנם בדיעבד אין בכך קפידא (שו"ע או"ח סי' י"א סע' טו  מג"א ומשנ"ב שם). הרב יאיר וסרטיל
שאלה: חבר לקח דיסקים ללא רשות: הסכמתי שחבר שלי יקח מה-MP3 שלי דיסק והוא לקח בלי רשותי עוד כמה דיסקים (הוא אמר לי שהוא לקח אבל אני לא הגבתי) הדיסק הזה היה מקורי ולפי דברי הרב ליאור הבנתי שזה פשע, מה אני אמור לעשות?
תשובה: אסור לאדם לסייע לגנב לגנוב ( שו"ע שנו-א ברמ"א) ולפי הט"ז אפי' בספק סיוע צריך להיזהר כאשר יש רגליים לדבר שהגנב רוצה לבצע גניבה. ואם סייע יש לעשות תשובה על כך. אבל לעניין חיוב כספי חייב דווקא אם סייע בדבר שלא היה הגנב יכול לגנוב לבד אז נחשב גם הוא גנב אבל אם סייע בדבר שיכול לגנוב לבד המסייע פטור (חו"מ ס' שמח- ו סמ"ע שם). ואדם שהראה מקום לגנב לרמ"א פטור מדין שליח לדבר עבירה ולש"ך פטור מדין גרמא (ס' שמח-ח). והנה יש לדון אם נתינת ה-mp3 להעתקה הוא כמו שמראה מקום לגנב שפטור או מכיוון שאמר לו שרוצה לגנוב הרי נתן לו פתח ודאיי לגנוב שחייב מדינא דגרמי כמו מוסר ביד אנס ישראל שודאי יגנוב (ס' שפח-ב). אומנם, הרי לא חיסרת מבעלי החברה של הדיסקים כלום אלא רק מנעת מהם רווחים שעכשיו אותו אדם לא יקנה את הדיסק והרי קיימא לן שהמבטל כיסו של חברו אין עליו אלא תרעומת (רא"ש ב"ק פ"ב ס"י וש"ך רצב ס"ק טו) ועל זה לא מתחייבים בנזקים. ולכן, מן הדין אתה פטור. הרב אבישי חבר טוב
שאלה: כיבוד הורים ועלייה לארץ: אם האבא חולה במחלה חשוכת מרפא ולכן הוא מתנגד לנסיעתה של בתו לארץ ישראל כדי ללמוד שנה במדרשה לבנות בירושלים ולאחר מכן ברצונה ללמוד רפואה בירושלים, מה ההלכה אומרת על כך? אם המשפחה מתגוררת בארץ ישראל והבת רוצה ללמוד רפואה בהונגריה ואביה חולה במחלה חשוכת מרפא, מה ההלכה אומרת על כך?
תשובה: א. רק אם האב זקוק לעזרתה הצמודה של הבת הוא רשאי להתנגד לעלייתה ארצה. ב. מדוע ללמוד בהונגריה ולא בארץ? רק אם לא קיבלו אותה בארץ היא רשאית לצאת לחו"ל אם האב לא זקוק לה כנ"ל.
שאלה: בעיות במציאת זיווג: השאלה הנשאלת היא בעניין אחי, בן ה-26, ובענייני, בת 24. אנו משפחה מסורתית-דתית כלומר שומרת שבת על כל הלכותיה משתדלים ומנסים גם בעיקר ל"ט אבות מלאכה. אחי מתפלל כל יום שלוש תפילות כולל תפילין בבוקר כולל קריאות בתורה בחול ובשבתות וחגים, הוא גם הולך פעמיים בשבוע לשיעורי תורה, אני מתפללת שחרית, אנו קוראים כל יום פרקי תהילים של אותו היום, עושים את כל הסגולות הידועות לנו בנושא זיווג (שיר השירים,פרשת הנשיאים,שירת הים, פרק שירה וכו ). אנו מחפשים את זיווגינו דרך שדכנים יות חברים ות וכו, אך משום מה אנו נתקלים בהרבה בעיות ועיכובים בדרך, בני בנות הזוג אינם קשורים לדת או אינם שומרים שבת וכו. ידוע לנו וברור כי מציאת הזיווג קשה כקריעת ים סוף אך עדיין אין אנו מבינים מדוע כל כך קשה לנו הדרך וגורמת לי ובעיקר לאחי להגיע למצב של ייאוש וחוסר תקווה? הרי אחרי הכל אנו די משתדלים להבדיל אלפי הבדלות מאנשים אחרים המופקרים מדת אך דרכם שלווה ומצליחה. אודה לרב על תשובה שתנחה אותנו ותגרום לנו להתעודד ולא ליפול בדרך.
תשובה: קשה זיווגם כקריעת ים סוף. הקושי בקריעת ים סוף נגע לקושי באמונה. כך גם בנושא של מציאות הזיווג יש קושי באמונה. אנו מאמינים שמה' אשה לאיש. ודאי שאנו צריכים לעשות השתדלות. אולם לא בגלל ההשתדלות שלנו אנו נמצא את זווגינו. הזיווג הוא כמו מציאה. כמו שמציאה באה בהיסח הדעת כך גם הזיווג שלנו. בעניין ההשתדלות, אני לא מכיר אתכם אישית כך שאיני יכול לעזור לכם לעשות את ההשתדלות טוב יותר. יתכן שכדאי שתלכו לרב או יועץ נישואין ותספרו לו על הדרך שאתם מחפשים זיווג, על המקרים שבהם היה לכם קשר ארוך, על איזה דברים כדאי לברר לפני שנפגשים וכו'. אם אין לכם אם מי לשוחח ולהיוועץ אוכל לעזור לכם. אם אתם גרים באזור ירושלים אז תוכלו גם לדבר איתי. בכל אופן לפעמים יש מצבים של יאוש ולחץ. מצב זה כשלעצמו יכול לגרום לאי הצלחה. האמונה ואי היאוש, השמחה ואי דחיקת השעה הם חשובים מאד בכדי להצליח. כל לחץ מרחיק את הישועה. מותר ואף ראוי בתפילה לשפוך את הלב ולבכות לפני בורא עולם. אולם רק בשעת התפלה. לאחר כל תפלה צריכים לצאת מלא שמחה וביטחון. אם כן, העיקרון הוא שאת כל הלחץ הקושי והבכי לנקז לזמן התפילה. לאחר התפילה צריכים להתמלא בשמחה וביטחון. אין לך מה לקנא במי שלא מקפיד על תורה ומצוות. הקושי של מי שאינו מאמין ליצור חיבור קבוע יציב שיחזיק מעמד לאורך שנים מתוך כבוד שמחה ואמונה הוא קשה יותר מאשר לאדם המאמין. כך שאולי את פוגשת כאלו שהם עתה מאושרים. אולם האושר הזה הינו אושר זמני וחולף שאינו בר קיימא. דווקא מתוך אמונה צניעות והתאפקות אנו מצליחים לבנות בתים שהאור נמצא בתוכם. אני מתפלל שהקב"ה יושיע אתכם ותראו ברכה ובמהרה תבשרו לנו בשורות טובות.
שאלה: העתקת עץ ודין רמת הגולן בשמיטה: האם מותר - ניתן - להעתיק ממקום למקום צמח, שיח, עץ? האם רמת הגולן נחשבת לארץ ישראל לענין שמיטה?
תשובה: א. רמת הגולן ברובה היא משטחי ארץ ישראל, בייחוד במקומות היישוב היהודים. ב. אין להעתיק בשנת השמיטה עצים שיחים וכדו' ממקום למקום. אמנם בספר השמיטה הביא להתיר אולם ההלכה היא להחמיר אלא אם כן יש צורך מיוחד, ואז צריך התייעצות נוספת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: רייקי ודרכי האמורי: האם רייקי הוא מדרכי האמורי, אם לא, אז לפי איזו שיטה ללכת ומי מה להיזהר?
תשובה: שימוש השמות מעורר קצת בעיה, יש חשש שיש בזה משהו הקשור לאליליות. אם חושבים לעשות אנרגיות, שיעשו אנרגיות, אך מדוע צריכים להשתמש עם ביטויים שאולי הם שמות אליליים. אם זה בלי שמות, לא נראה לי שיש בזה בעיה, הוא רק עושה תרגילים מסוימים.
שאלה: מעביד שלא שומר כשרות: במקום העבודה שהציעו לי, בו לא שומרים כשרות, אני צריכה מדי פעם לטעום מזון על מנת לבדוק את חומו. האם זה מותר או שעלי לסרב להצעה? אני לא אוכלת אותו ואני יכולה לירוק אותו החוצה לאחר הבדיקה.
תשובה: אם יש חשש שהאוכל לא כשר, תמנעי מכך, אף שתאלצי לוותר על העבודה.
שאלה: ללכת לרבנות שוב: האם יש איזה פעולה שצריך לעשות ברבנות אחרי שזוג התגרש ולאחר שנה חזרו להיות ביחד ושוב ניפרדו, האם צריך לעשות משהו?
תשובה: פעמים שצריך לעשות משהו והדבר צריך בירור בבית הדין הרבני האיזורי. למותר לציין שעל פי התורה כל קשרי אישות בין גבר לאישה נעשים רק במסגרת של נישואים, כדת משה וישראל. הרב יהודה אודסר
שאלה: חזרה בי מתרומה: כשהתחתנתי בצבא (הסדר) אשתי ואני שמנו בקופה כסף לתרומה צדקה לישיבה מתוך מחשבה שהיא כתובת ראויה לצדקה.זה בערך 300-400 ש"ח. יש לי חסכונות מהחתונה,אולם,בהתחשב בכך שאני ואשתי משלמים הכל וגם את הלימודים שלנו אנו מאוד צריכים כל אגורה.גם אשתי לא עובדת ויש לנו הילד, המלגה של הישיבה היא בערך חצי מההוצאות החודשיות שלנו. 1. האם אנו יכולים להשאיר את הכסף אצלנו ולהשתמש בו לצורכינו. 2. אם כן, האם אבי שגם הוא ההתכוון לתת סכום קטן לישיבה יכול לתת לי אותו במקום. 3.אם לא, אני לא מרגיש שלם לתת את הכסף לישיבה עצמה, האם אני יכול לתת אותו לעמותה אחרת. נ.ב לא נעים לי לשאול את זה את הראש ישיבה.
תשובה: האם מדובר בקופה הנושאת את שמה של הישיבה?
שאלה: סיום אותה מסכת כמה פעמים: גמרתי מסכת חגיגה וכל יום אני לומד בה שני דפים, ויוצא שתוך שבועיים אני גומר את אותה מסכת שוב. האם יש אפשרות לעשות כל פעם סיום מסכת, ואם כן, האם אני קורא את כל הדרן עלך עם קדיש או בלי?
תשובה: אתה יכול לעשות בכל פעם סיום, עם קדיש. בכל פעם שאדם זוכה לסיים, אומר את נוסח ה"סיום".
שאלה: עמידה לטרמפים במקום מסוכן: אני נוסע בטרמפים בעיקר באיזור בנימין והשומרון. ההורים שלי מרשים לי בעיקרון לנסוע בטרמפים, אבל לא אמרתי להם בדיוק איפה אני עומד. האם מותר לי לעמוד במקום שלכאורה מסוכן, אבל כל הזמן עוברים שם יהודים ויש משם הרבה טרמפים למקום קרוב שהוא בטוח, אבל אם ההורים שלי היו יודעים שאני עומד יכול להיות (לא בטוח) שהם לא יסכימו כי הוא מסוכן? נ.ב. המקום קרוב ממש לישוב יהודי.
תשובה: אם אינך חושש, ואתה חושב שזה מקום סמוך ובטוח, מותר לך. יכול להיות שלהורים, יש רגישות מיוחדת. אבל אם אתה נוקט באמצעי זהירות, ואתה יודע שזה מקום סביר, מותר. אבל ברור שצריך לנקוט באמצעי זהירות, ובמיוחד היום שהטרור נשא ראש.
שאלה: יציאה מהארץ לצורך לימודי חול: האם אפשר לצאת לחו"ל ללמוד (לא לימודי תורה) לתקופה של 4-5 שנים ולחזור? מהם המקורות ההלכתיים לכך?
תשובה: אם זה לצורך פרנסה, יהיה מותר.
שאלה: נוסח קבוע במניין בעבודה: כאשר קבוצת העובדים קובעים לעצמם מקום לתפילת מנחה, כדוגמת קלויז של פעם, והציבור שמגיע לתפילה הוא פחות או יותר קבוע מדי יום, אם אין מישהו עם חיוב וכל פעם עולה ש"ץ אחר, אזי הרבה פעמים לא מחליטים על נוסח מסוים (כגון, של רוב הציבור) אלא כל פעם זה נקבע לפי הש"ץ. ידוע לי שבבית הכנסת יש חיוב שיהיה נוסח אחד בלבד, האם אותו דין שייך גם במנין הנ"ל? כי המצב הנוכחי יוצר אי-הבנות, בסיום חזרת הש"ץ לוקח זמן להבין האם ישר לעשות נפילת אפיים או י"ג מידות.
תשובה: עליכם לא חל הכלל הזה. אתם יכולים לא לקבוע. יש ישובים כאלה, שלא קבעו נוסח קבוע, ולפעמים מתפללים אשכנז, לפעמים ספרד ולפעמים עדות המזרח, וזה נקבע לפי הש"ץ. כל זמן שלא קבעתם נוסח, תלכו לפי הש"ץ.
שאלה: הנוסח התימני: 1.מאיפה המקור של הניקוד התימני? 2.האם נוסח תימן (תפילה ומנהגים) הוא העתיק ביותר? 3.אני בן 16 וחצי וברצוני לשאול מה אני יכול לעשות בשביל לא להכנס לצה"ל. אני לא רוצה להכנס בגלל סיבות דתיות ומסיבות פוליטיות מכיוון ואני מהימין הקיצוני (רק בפוליטיקה, בענין האזרחים אני נטרלי אבל מנסה לקרב אותם לדת)?
תשובה: 1. ההבדל הוא לא בניקוד אלא בהגיה. אומנם שינוי ההגיה לעיתים גרם לשינויים קוסמטיים בניקוד. 2. יש מקום להניח כך, כיוון שבתימן, מפאת המרחק הגאוגרפי והתרבותי, הושפעו פחות מהשפעות זרות ורוחות הקידמה הגיעו באיחור, אם בכלל. כמו כן, גלות תימן החלה כבר מספר שנים קודם חורבן בית ראשון. 3. אם אדם הולך לישיבה גבוהה הוא פטור מן הצבא, כי תורתו אומנתו, כל עוד הוא לומד. הרב רואי מרגלית
שאלה: עדות המזרח והרב עובדיה: מה אני אמור לעשות שהרב עובדיה אומר שהוא רוצה שכל עדות המזרח הלכו לפי מרן, האם מנהגי תימן ושאר עדות המזרח בסכנה?
תשובה: כל עדה נוהגת לפי מנהגיה, יהודי תימן לפי מנהגי תימן, יהודי מרוקו, לפי מנהג מרוקו. אני לא חושב שכל הספרדים נוהגים כמרן. יש קהילות שקיבלו על עצמם כמה וכמה מנהגים של יהודי אשכנז. הדוגמא הקלאסית היא לגבי קטניות, יש ערים מסוימות שקיבלו על עצמם את החומרה להימנע מאכילת אורז. זה לא חד משמעי שכל יהודי ספרד הולכים לפי מרן. לכן אינני יודע אם זה מחייב את כל הספרדים ללכת רק לפי מרן.
שאלה: העסקת ערבי: במוסד שבו אני לומד מועסק ערבי מאחד מהכפרים הסמוכים. האם מותר להעסיקו מבחינה הלכתית, הרי כולנו מדברים בזמנים אלו על "עבודה עברית", והאם יש בזה איסור לא תחנם?
תשובה: אינני יודע אם יש בזה איסור לא תחונם. אך ודאי שאם יש אפשרות להעסיק יהודי, יש להעדיף אותו.
שאלה: קריאת שיר השירים כל יום: האם מותר לקרוא את שיר השירים כל יום או רק בשבת?
תשובה: שיר השירים מותר בקריאה בכל יום ולאו דוקא בשבת. ביום יום מומלץ מאוד גם לקרוא בספר תהילים. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: קריאת שמע שעל המיטה: אני יודע שכאשר קוראים קריאת שמע שעל המיטה אסור לדבר עד למחרת, ואם קורה שבן אדם מתעורר באמצע הלילה האם מותר לו לדבר או שאסור?
תשובה: לכתחילה אין לדבר לאחר שמברכים את ברכת המפיל ועד השינה כדי להסמיך את הברכה לשינה. אדם שברך לא הפסיד את הברכה ואינו מברך שוב. אדם שהתעורר בלילה מותר לו לדבר שהרי כבר ישן לאחר הברכה.
שאלה: השגחה בשנת שמיטה: כאשר אני קונה פירות וירקות בשנת שמיטה איך אני יכול לדעת שבעל החנות קנה אותם מנוכרי חוץ מזה שהוא שם שלט על החנות? (באזור שאני גר בו יש רק בעל חנות ירקות אחד ששם שלט ואין אצלו את כל מה שצריכים אצלנו בבית)
תשובה: שאלה זו היא בכל השנים כיצד הנך יודע שבעל החנות מביא פירות שאין בהם ערלה (האסורים מדין תורה) או שהפרישו תרומות ומעשרות כדין. אלא שיש לבדוק מי נותן את ההשגחה במקום והאם היא רצינית. שביעית בנוגע להשגחה היא ככל השנים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כתיבת שירים לזמר חילוני: האם מותר לכתוב שירים לזמר חילוני, כאשר הוא שר את השיר בשבתות וחגים, האם איני מסייע לו בחילול השבת הקדושה?
תשובה: כיוון שאינך יודע מתי הוא ישיר את השירים שאתה כותב לו, זה לא עניין שלך. כמו שמותר למכור למישהו רכב, גם אם יתכן שיסע איתו בשבת. אם ישיר את השירים דווקא בשבת או ייסע עם האוטו דווקא בשבת, זה דין אחר.
שאלה: הגדרת מזיק כגזלן: האם מזיק מוגדר כגזלן (למשל, פסול מדיני ממונות)? נא להבחין בין שוגג למזיד ובין משלם פיצוי ללא משלם פיצוי.
תשובה: לדעת המרדכי בשם ר' יקיר המזיק במזיד נפסל מהתורה לעדות, אפילו אם הזיק על מנת לשלם (הו"ד בב"ח חו"מ סי' לד סקי"ב), ולדעת המאירי הוא נפסל משום שנמצא ממון חבירו בידו והריהו כגזלן (הו"ד בשיטמ"ק ב"ק נו ע"א), ולפי טעם זה הפסול הוא רק אם אין בכוונתו להחזיר. ולדעת הרש"ל מזיק אינו נפסל כלל לעדות (ים של שלמה ב"ק פרק הכונס סימן ל). נחלקו בכך גם הקצות והנתיבות (בסימן לד סעיף ז), שלדעת הקצות אדם שחייב ממון (ואינו מחזירו) אך אינו מוגדר כגזלן אינו פסול לעדות, ואילו לדעת הנתיבות נפסל הואיל והוא מחמד ממון. לפי טעמו של המאירי הפסול קיים גם במזיק בשוגג כל עוד אין ברצונו לפרוע חובו, אולם טעמו של המרדכי מתייחס דוקא למזיק במזיד, ואין מכאן ראיה לגבי מזיק בשוגג. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שירים של מתנצר: האם מותר לשמוע שירים ששר יהודי ששמר תורה ומצוות לפני שהוא התנצר?
תשובה: השיר לא נאסר.
שאלה: תמונה בבית הכנסת: יש לנו בבית הכנסת תמונה של בית המקדש מעל ההיכל ויש חילוקי דעות בן המתפללים ורב בית הכנסת. קבענו (ועד בית הכנסת) שרב העיר יחליט אם התמונה ראויה או לא. רב העיר החליט שהתמונה על פי ההלכה ואין שום בעיה. למרות זאת, הרב וקומץ מתפללים לא מקבלים את קביעת הרב העיר מה עושים במקרה כזה?
תשובה: אם מתפללי בית הכנסת קיבלו על עצמם את הרב כרב בית הכנסת, והוא עומד בתוקף שלא להשאיר את התמונה, הוא המחליט, ואין זה משנה שרב העיר קבע שאין בעיה הלכתית.
שאלה: קידוש יין או מיץ ענבים: האם מותר להחזיר לבקבוק יין שעשה עליו קידוש או שעדיף לקדש על יין שהוא מיץ ענבים או מהול בחצי מיץ ענבים כדי שודאי יוכל לשתות את כולו ולא יצטרך לזרוק או להחזיר לבקבוק?
תשובה: מותר להחזיר לבקבוק בתנאי שיש רוב בבקבוק לעומת הכמות שבכוס. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: אם אני שומרת שבת אני יכולה לצאת?: התחלתי לפני מספר חודשים לשמור שבת. אני היחידה ששומרת שבת בבית ורציתי לדעת אם בזמן השישי-שבת מותר לי לצאת למקומות בילוי עם מוזיקה וכו"? כמובן, שאני לא נוסעת לא מפעילה חשמל והמקומות נמצאים קרוב אליי כך שאין לי בעיה ללכת לשם.
תשובה: זה נקרא הנאה מחילול שבת (אסור להנות גם מחילול שבת של אחרים), ואם את שומרת שבת, תימנעי מזה.
שאלה: מילות נימוס בתענית דיבור: האם בתענית דיבור מותר להגיד מילים כמו: בוקר טוב, להתראות ועוד מילים מסוג זה?
תשובה: הרעיון של תענית דיבור הוא בזה שלא מדברים בו כלל וכלל למעט דיבורי קודש של לימוד תורה ותפילה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: טעם השם "ברכה מעין שלוש": מדוע קרויה "ברכה מעין שלוש" בשם זה?
תשובה: משום שהיא מעין ברכת המזון שיש בה שלוש ברכות מן התורה (ויותר מאוחר תקנו חכמים ברכה נוספת בברכת המזון). בברכת מעין שלוש מופיעים שלושת העניינים שבברכות ברכת המזון, אולם כאן הם מובאים בקיצור בתוך ברכה אחת. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: אמירת קדיש על סבתא : ברצוני לשאול לגבי קדיש ע"י הנכדים. הסבתא זצ"ל נפטרה לפני 41 שנים, והיות ולא היה לה בנים אלא בת יחידה, אמרו נכדיה קדיש לעילוי נשמתה במשך 40 שנים. את הקדיש אמרו הנכדים כמנהג יהודי בבל, דהינו אם האזכרה חלה ביום שבת, אמרו קדיש במשך שבוע לפני האזכרה, החל מערב שבת שבוע לפני האזכרה עד יום האזכרה בשבת, דהיינו, אמרו קדיש במשך שבוע. במידה והאזכרה חלה באחד מימי השבוע, לדוגמא יום ג אמרו קדיש מערב שבת עד ליום האזכרה שחל ביום ג, וכך נהגו במשך 40 שנים. השנה אחד מהנכדים מסיבות השמורות עמו פנה אל רב שהנחה אותו שיש לומר קדיש אך ורק ביום האזכרה, ואין צורך לומר קדיש במשך כמה ימים. 1. מה עמדת ההלכה ונא להביא מקורות, ובפרט שהנכד הגדול הי"ו סבור שיש להמשיך ולהתמיד באמירת הקדיש במשך שבוע, כפי שחל השנה. היות והאזכרה היא בשבת יש לומר קדיש במשך שבוע לפני, דהיינו מתחילין בקדיש מקבלת שבת שבוע לפני - עד לשבת האזכרה. ולהמשיך במסורת ומנהג שנהגו במשך שנים רבות. 2. מנהג שנהגו במשך שנים רבות רבות.ארבעים שנה הפך לדין, והאם בכלל בגלל הנחיה שקבל אחד מנכדים רשאי לשנות ולקצר את הקדיש ליום אחד או להמשיך כאחיו ולומר את הקדיש כנכון וכיאה במשך כל השבוע. 3. האם רב יכול לשנות מנהג שנהגו במשך שנים רבות ובפרט שכל מה שעשו עשו לשם שמים, ומנהגם רצוי ונכון.
תשובה: עיקר החיוב הוא ביום הפטירה בלבד, אולם יש מנהגים שונים. האם המנהג שנהגתם הוא מנהג רווח בעדה או מנהג פרטי שהנהגתם בעצמכם? אם זהו מנהג פרטי שלכם אתם יוכלים להישאל עליו ולהתירו. אך אם הוא מנהג עדתכם עליכם לשמור עליו. הרב סובר כנראה שאין זה מנהג עדתי, אך צריכם לברר אצל חכמי העדה או כגון הגר"מ אליהו או הגר"ע יוסף. או בספר נתיבי עם של הרב עמרם אבורביע.
שאלה: הבאת בין איש לאשתו: פגשתי זוג חברים וקלטתי מתחים ביניהם. יש לכך גם רקע אובייקטיבי שידוע לי. יש בינינו דיבור פתוח למדי. האם, עד כמה ובאיזה אופן לנסות לעזור לתרום לפתרון הקשיים?
תשובה: לא מסרת פרטים מי אתה ומי הם. בכל אופן, תשתדל לעזור עד כמה שזה מביא תועלת. כל עוד שאתה מביא תועלת תפעל. ברגע שאין לך דרך להוסיף ולהביא תועלת תפרוש.
שאלה: יעוד הצדקה: התחייבתי לתרום סכום כסף ל צדקה. א. האם ישנו איזשהו סדר קדימויות בשאלה לאן ליעד את הכסף: אוכל לעניים, ישיבה גבוהה, תלמוד תורה, עזרה כספית לחולה, הקדשת ספרים לבית הכנסת, וכו. ב. האם לאחר שהתחייבתי עבור דבר מסוים אוכל להקדיש את התרומה גם לעילוי נשמת מישהו או לרפואתו של מישהו?
תשובה: א. הרמב"ם בסוף הלכות מתנות עניים מביא את הדירוג. לתמוך בלומדי תורה, זו הצדקה הגדולה ביותר. לאחר מכן, אנשים זקנים, משפחות ברוכות ילדים וחולים. קודם כל תתמוך במוסדות תורה או בתי כנסת. ב. כן.
שאלה: נהיגה נכונה מדאורייתא?: נהיגה היא עניין לא פשוט. אדם רגיל בדרך כלל לא יודע איך להחזיר את רכבו לנתיב הרצוי בזמן שהרכב מחליק, ורכב מחליק גם במהירות שמונים קמ"ש בכביש הרגיל. כלומר, יש נושאים שכל יהודי ששומר על עצמו ועל בני משפחתו ושאר האנשים ראוי שידע, ואם לא יודע, הסיכויים ליצור מצב מסוכן גבוהים יותר. קל וחומר במצב התקין של רכבו. למשל צמיגים שאינם תקינים או מחברה יפנית זולה או חברה מעזה, הסיכוי שיתפוצצו באמצע נסיעה רגילה במאה קמ"ש או תשעים קמ"ש גבוהים לאין ערוך! אדם שלא מודע לעניין זה או מודע, אך לא מתייחס ברצינות הראויה מסכן נפשות ממש! האם אדם שאינו יודע, את הבסיס המחייב לשמירה על הנפשות הסובבות אותו ואת עצמו אינו עובר על איסור, והאם הוא יהיה מחויב ללמוד את הדברים? האם יהיה מותר לו להכנס לרכב ולנהוג ללא ידיעה זו? ראוי להוסיף, שידיעה בתאוריה מה עושים בזמן החלקה (מחזירים הגה לצד השני) אינה מספיקה, וחובה לדעת ולהבין מעשית מה צריך לעשות כדי למנוע את ההחלקה.
תשובה: אתה צודק. כל נהג צריך להיות מיומן גם במצבים קשים. פנה נא למשרד התחבורה ותציע את הצעתך לחייב כל נהג לעבור מבחן בנהיגה במצבי חרום.
שאלה: קיזוז עצמי מנזקים שנגרמו : אל הרב חננאל פאטשינו: בהמשך לתשובתך אשר התפרסמה במשלוח של הבוקר. אני מבקש לשאל בקשר לרכבת. א. אני נוסע תכופות ברכבת, מבאר-שבע. כידוע, הרכבת מפצה נוסעים אם הרכבת אחרה ב-30 דקות או יותר, בכרטיס חדש. אבל אם הנסיעה מצריכה לעבור רכבת (למשל, החלפת רכבת בת"א ע"מ לעבור לרכבת להרצליה וכו ) קורה פעמים רבות שהרכבת מבאר-שבע מאחרת ב"רק" רבע שעה אבל בעקבות כך הקשר נפסד ואז ס"כ האיחור (להרצליה) יכול לעבור שעה. ב. בוודאי שיש כאן התחייבות היות שמכרו כרטיס אחד, מבאר-שבע להרצליה ולוח הזמנים הוא חלק מן ההתחייבות ברגע שהם הסכימו בכך בת בגין איחור כאחור. ג. בוודאי שיש כאן הפסד ממוני עקב האיחורים ההולכים ומצטברים של רכבות מתקשרות (היינו, לא "רק" הזמן שלי). ד. אין אפשרות פרקטית לדבר על "תביעה" כלשהי עקב הסכומים הקטנים של כל נסיעה פרטנית. ה. אי-היכולת "לגבות" את הנזק גורם לעידוד חוסר אחראות מצד החברת המספקת את השרות ומהווה נזק לציבור כולו כך שיש בכך משום "תיקון העולם" וכן משום "שרות לציבור". אם הרב בית-הדין פוסל קיזוז עצמי, גם לא ניתן לגבות בדרך אחרת וגם בכך מתרחב הנזק לכל העם (מיליוני נוסעים בשנה).
תשובה: בעקבות בירור ודיון מחודש: א. יש מקום לראות בלוח זמנים דבר מחייב היוצר התקשרות בין חברת ההסעה לנוסע, וממילא יש להטיל על החברה את כל החיובים הנובעים מכך. דהיינו בין לגבות מהחברה חיובים שמצד דין פועל והן חיובים שמצד דיני גרמי, לפי הכללים ההלכתיים שבכל אחד מדינים אלו. (היסוד לחיוב נובע מכך שהנוסע סומך את דעתו ומעשיו על פרסומי החברה, ובכל מצב כזה ההלכה מחייבת מדין גרמי או ערב, יעויין בשלוחן ערוך חו"מ סימן י"ד "מי שאמר לחבירו שילכו לדון במקום אחר, ואמר לך ואני אבוא אחריך, והלך והשני לא הלך אחריו, צריך לשלם לזה שהלך כל יציאותיו") אולם מכיוון שברור שפעמים הרבה יש חריגה מן הלו"ז, הרי שעל כל איחור שהוא בגדר הסביר לא חלה התחייבות מצד החברה שכן לא היתה דעת ההתחייבות על כך. ב. גם אם נאמר שאין התחייבות מצד הפרסום, או במקרים שהפרסום לא מחייב כנ"ל בסעיף א', הרי שאם בתי המשפט מחייבים במצב זה יש לראות את החברה כחייבת שכן היא התחייבה כלפי השלטונות להעמיד את האוטובוסים או את הרכבות ולהתחייב בכל החיובים שמצד החוק ובית המשפט, שכן ידוע, לצערינו, שהחברה לא תתדיין אלא בבתי המשפט ולא בבית הדין. התחייבות זו של החברה חלה אף ללא מעשה קניין, הן מצד קניין סיטומתא והן מצד ההתחייבויות בדברים ציבוריים החלים בלא קניין. (ראה סוף סימן קמ"ט סעיף, וכן בסימן ר"א) ג. עם כל זאת אין להתיר ולנסוע ללא ת גם אם הנוסע חושב שמגיע לו פצויים מן החברה, שכן אף אם הוא חושב שאכן מגיע לו פצוי מי אומר שאכן למעשה במקרה שלו בית הדין, או לפחות בית המשפט, יחייבו. (מפני שיתכן והיה לחברה אונס או כל דבר הפוטר באותו מקרה של איחור.) מה עוד שכל פעולה כזו יש בה משום מימוש הדין של "עביד איניש דינא לנפשיה", ודין זה נאמר רק כאשר יש לתובע יכולת הוכחה לנזקיו בבית הדין כפי שנפסק בחו"מ סימן ד', ועל הנוסע לבחון היטב האם ראיותיו קבילות בבית הדין, והאם מה שמחשיב לנזק אכן נקרא נזק. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: לישון במאחזים: א. האם יש היתר לנסוע לשבות עמי, אם לא בטוח שיהיה מניין לערבית ובטוח לא יהיה מניין לשחרית? ב.האם מותר לשון שם בלילה אם אין במקום נשק?
תשובה: א. אם חשוב שאותם הבחורים יהיו שם לצורך המאבק על ארץ ישראל, יהיה מותר, כיון שהעוסק במצווה פטור מן המצווה. ב. צריך איזושהי שמירה. היום להיות ללא נשק שמירה באיזשהו מקום סתם, זה סיכון גדול מדי. או לפחות שתהיה לכם תצפית, ויהיה לכם קשר עם קצין הביטחון באיזור, שתוכלו להזעיק עזרה בעת הצורך.
שאלה: מטרת השיעבוד במצרים: מה היתה מטרת השיעבוד במצרים זמן כה רב? (קשה לומר שעבדו כל כך הרבה זמן בשביל "רכוש גדול").
תשובה: העינוי במצרים גרם לזכך את עם ישראל כדי שיהיו ראויים להיות עם ה' ולקבל את התורה. הדבר דומה לצורף הרוצה להוציא כסף מזוכך מתוך המתכת, עליו לצרפה באור ורק כך הוא יכול להוציא את כל הסיגים מהכסף (עיין אור החיים הקדוש בשמות פרק א פסוק יב). לכך שעם ישראל יצאו ברכוש גדול, ישנה משמעות נוספת מעבר לפשט הכתובים שעם ישראל יצאו בממון רב. משמעות זו היא שעם ישראל יצאו ברכוש רוחני גדול, הם ליקטו את כל ניצוצות הקדושה שהיו במצרים עד שעשאוה כמצולה שאין בה דגים. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: טילטול ברה"ר: האם במקום שאין עירוב או המחמיר לא לטלטל יש מקום יותר להקל ולטלטל עגלת תינוק משום שהעגלה גבוהה מעשרה טפחים ונקרא שהוא אגוד במקום פטור וכמבואר בגמרא שבת דף ח ויתן בעגלה כל מה שרוצה כיוון שאגד כלי שמא אגד כמבואר בשבת צב?
תשובה: אין מקום להקל בכך למי שמחמיר בטילטול. כל הדין של אגוד במקום פטור הוא נפקא מיניה לחיוב חטאת בשוגג או סקילה במזיד. ועוד שבדרך כלל המקום של התינוק הוא נמוך מעשרה טפחים ואם יש תינוק בעגלה כל העגלה בטלה אליו, והוא לא נמצא במקום פטור. הרב חיים כץ
שאלה: חלוקת מעשר כספים: מידי חודש מבקש ממני בני להעביר אלי את דמי המעשר ממשכורתו. את סכום המעשר אני מחלקת בין תלמידי בביגוד, הנעלה ואף בקניית אוכל (אני עובדת כמורה במקום שיש בו המון משפחות מעוטות יכולת עם מצב כלכלי קשה, הורים גרושים ועוד). האם אפשר שאת כספי המעשר להעביר גם להכנסת כלה או טיול שנתי לתלמיד? כמו כן, האם מכספי המעשר שלי ושל בני ניתן לשלם את הארנונה מים וביוב למועצה?
תשובה: גם הכנסת כלה ענייה צורך סידור ראשוני וכן דמי טיול לתלמיד עני נחשבים לצדקה. באשר לת מס וארנונה לא ברורה שאלתך. של מי?
שאלה: עניין כל דכפין הנאמר בפסח: בפסח אנחנו אומרים כל דכפין ייתי וייכול, כלומר: שכל עני יבוא ויאכל שזה ברור, אבל למה אנחנו אומרים דווקא בפסח את כל דכפין ולא בחג סוכות, שגם חג סוכות זה חג של אורחים ושל אושפיזין וכו?
תשובה: בוודאי שיש לארח כל השנה עניים ואורחים ובמיוחד בחגים. ומסופר על רב הונא שבכל ארוחה ביום היה מזמין אורחים לסעוד עימו. בתחילת ההגדה אומרים "כל דיכפין" באופן מיוחד משום שזה עניינו של ליל הסדר. בליל הסדר בתקופת המקדש היו יושבים חבורות גדולות של אנשים ועורכים את הסדר ומי שלא היה לו אפשרות לעשות סדר בפני עצמו היו מזמינים אותו, ולפי זה היו אומרים כך לפני השחיטה של קורבן פסח. כמו כן, יש מסבירים שנוסח זה היה נאמר במצרים ואנו רק מצטטים את הדברים שנאמרו בזמן יציאת מצרים. כמו כן, יש מסבירים שבגלל ההוצאות הגדולות של ליל הסדר ופסח יש יותר עניין להזמין עניים. ואפשר גם לומר בפשטות, שבליל הסדר שיש סדר מיוחד תיקנו לומר ואילו בשאר החגים לא תיקנו כי אין נוסח קבוע באותו יום. והעולה מכל האמור, שהחובה להזמין אורחים קיימת בכל השנה.
שאלה: עניית אמן על ברכה באמצע שיעור תורה: האם מותר לענות אמן למי שמברך בקול על שתיה באמצע שיעור תורה (מדובר בכולל מבוגרים שנוהגים לאכול ולשתות באמצע השיעור)?
תשובה: אם עניית אמן מפריעה ללומדים ומשבשת להם את רצף הלימוד, יש כלל שהעוסק במצווה (לימוד תורה) פטור מן המצווה. ואם זה לא מפריע לרצף, אפשר לענות אמן כרגיל.
שאלה: תפירת בגד לא צנוע שיש אפשרות להוסיף חולצה: האם מותר לתפור בגד שהוא לא צנוע, עם אפשרות להוסיף גופיה או חולצה או עליונית שתכסה את המחשוף, בידיעה שהאשה היא לקוחה לא דתיה?
תשובה: אל תמכרי דבר כזה. אמנם מצד הדין היבש אפשר לתלות שאולי כן תכסה, אבל אני חושב שלא ראוי לעשות דבר כזה.
שאלה: החלפת כסף לצדקה : ברשותי קופה צדקה. האם אפשר להחליף את מטבעות הכסף שיש בקופה להמחאה ולהפקיד בח-ן הישיבה או מוסד דתי אחר, כגון: בית כנסת או תלמוד תורה וכו?
תשובה: אם הקופה שייכת למוסד מסויים כל כסף שנכנס לשם, הם זכו בו. ואי אפשר להעביר את זה למוסד אחר. לקחת את הכסף הנמצא בקופה, ולהעביר את זה להמחאה ולשלוח את זה לחשבון בישיבה, אין בעיה.
שאלה: ציצית בפנים או בחוץ?: האם צריך ללכת עם ציצית בפנים (לספרדי), ואם כן, האם מותר ללכת עם פתילות בכיסים?
תשובה: ספרדים צריכים ללכת כשהציציות בתוך הבגדים ולא מחוץ לבגדים.
שאלה: מושג  קדוש : מקובל להוסיף לשמם של מספר גדולי ישראל את המילה קדוש - השל"ה הקדוש, האר"י הקדוש, אור החיים הקדוש ונדמה לי לעוד גדול ישראל נוסף. למה (מבלי לפגוע בגדלותם) דווקא הם זכו לכך ולא אחרים? למי עוד קוראים קדוש, והאם לרש"י קוראים גם כן קדוש?
תשובה: גם על רבי יהודה הנשיא אומרים רבינו הקדוש. כנראה ידוע שאנשים אלו נזהרו בתכלית הזהירות, בהנהגה בענייני צניעות, בקדושת המחשבה, ולכן זכו לתואר הזה. על רבי זה מוזכר בתלמוד, ועל שאר גדולי ישראל שהזכרת, זה ידוע ומפורסם בדורם שכך התנהגו ולכן זכו למעמד הזה.