LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מידות ושיעורים בהלכה: בס ד אתם מתארים כל כך ברור את ההלכה,אבל יש לנו בעיות במידות ומשקל.אנא כתבו לעמך, בסוגריים כביצה כך וכך גרם טפח כך וכך אורכו וכן כך כל המדיות מימי חז ל והמשקלים.הרבה אנשים וגם אני לא יודעים כמה זה כזית או כביצה או רביעית או טפח או אמה או כל מידה אחרת. בכבוד רב ובברכת התורה.וחג סוכות שמח השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כזית בסוכה בליל סוכות"
תשובה: מועדים לשמחה! סוגיית המידות והשיעורים היא רחבה ומסועפת, וקשה לפרוס אותה בהרחבה במסגרת זו. ננסה לסכם את עיקרי הדברים באופן תמציתי ומעשי: בדורות האחרונים ישנן שתי שיטות עיקריות לגבי השיעורים: שיטת הגר"ח נאה: מידות נפח: כביצה - 57 סמ"ק. רביעית - 86 סמ"ק. מידות אורך: טפח - 8 ס"מ. אמה - 48 ס"מ. (בשנים האחרונות יש מן הפוסקים שטענו שיש להקטין מעט את השיעורים על פי שיטה זו, וכגון שביצה היא 54 סמ"ק ורביעית היא 81 סמ"ק.) שיטת החזון אי"ש: מידות נפח: כביצה - 100 סמ"ק. רביעית - 150 סמ"ק. מידות אורך: טפח - 9.6 ס"מ. אמה - 58 ס"מ. בפסיקה למעשה: יש מן הפוסקים בדורנו שסמכו באופן מלא על שיטת הגר"ח נאה, שנשענת על דברי הרמב"ם ועל המסורת שנהגה בארץ ישראל ובסביבותיה במשך דורות רבים. פוסקים אחרים מגדירים זאת כספק, ולפיכך הם מחמירים כשתי השיטות (יש עניינים שבהם השיטה הגדולה יוצרת חומרא, ויש עניינים שבהם דוקא השיטה הקטנה יוצרת חומרא), או שמחמירים בדאורייתא ומקילים בדרבנן. לגבי שיעור כזית, ישנו דיון נפרד - האם הוא תלוי בשיעורים הללו שהזכרנו, או לא. בגמרא לא נאמר במפורש היחס שבין שיעור כזית לבין שאר השיעורים. התוספות הביאו ראיה שמתוכה הסיקו ששיעור כזית הוא כחצי ביצה. בעקבות דעה זו כתבו רבים ששיעור כזית הוא כ-28 סמ"ק לדעת הגר"ח נאה או כ-50 סמ"ק לדעת החזון אי"ש. אולם רבים מן הראשונים, כגון הרמב"ם ועוד, לא סברו כדעת התוספות, ולדעתם שיעור כזית הוא קטן מחצי ביצה. יש מן הפוסקים שכתבו שעל פי שיטה זו שיעור כזית הוא כשליש ביצה, אולם נראה שעל פי דעה זו שיעור כזית אינו תלוי כלל בשיעור הביצה, והוא פשוט כשיעור זית של ימינו, שגודלו בערך 4 סמ"ק. בעניין זה מתפרסמים בדרך כלל שיעורים גדולים של "כזית", וכפי שהזכרנו, אולם יש לדעת שבדברי ח והראשונים ישנן ראיות רבות לשיעור הקטן. כך גם פסיקת השולחן ערוך והאחרונים בעניין זה אינה חד משמעית, ויש שפסקו כפי השיעור הקטן. לפיכך, לגבי מצוות דאורייתא, כגון אכילת כזית מצה בליל הסדר וכזית פת בלילה ראשון של סוכות, אכן יש לאכול כפי השיעור הגדול, אולם נראה שיש להיזהר שלא לסמוך על שיעור זה להקל, וכגון שלעיתים אנשים אוכלים הרבה יותר משיעור זית של ימינו וסוברים שהם פטורים מברכה אחרונה, דבר שאינו נכון לדעת פוסקים רבים. נקודה נוספת: השאלה ביקשה לפרט את המידות של כביצה וכדומה במשקל, דהיינו בגרמים. אולם יש לדעת, שמדברי ח, הראשונים והשולחן ערוך עולה בבירור שהמידות הללו הן מידות נפח ולא מידות משקל. בדורות האחרונים יש מן הפוסקים שכתבו את המידות במשקל, אולם גם הם מודים שהגדר העיקרי הוא בנפח, והשיעור במשקל נועד רק למי שאינו בקי למדוד בנפח. משום כך כתבתי את מידות כביצה, רביעית וכזית במידת נפח - סמ"ק.
שאלה: אתרוג שנפל ממנו הפיטם - כשרותו בחול המועד: מה דין אתרוג שנפל הפיטם שלו לאחר שברכו עליו כדין ביום הראשון?
תשובה: מועדים לשמחה! על פי הפסיקה הספרדית, בשאר ימי החג (מלבד היום הראשון) אתרוג כזה הוא כשר מצד הדין, אך לכתחילה עדיף לברך על אתרוג אחר (עיין שולחן ערוך תרמ"ט, ה  ילקוט יוסף קיצוש"ע, תרמ"ח, כח  ילקוט יוסף מועדים, דין אתרוג, ז). על פי הפסיקה האשכנזית, יש להחמיר בזה, ורק אם אין אתרוג אחר ניתן ליטול אתרוג זה (עיין בהגהת הרמ"א תרמ"ט, ה  משנה ברורה שם לו). אם הפיטם לא נפל כולו, אלא נשאר קצת ממנו שמחובר לאתרוג, ניתן להכשיר את האתרוג בחול המועד גם למנהג האשכנזים (עיין במשנה ברורה שם, ותרמ"ח, ל).
שאלה: העברת עץ זית: וחג שמח! ברשותנו נמצא עץ זית שגורם לי לאלרגיה חריפה כמעט חצי מהשנה, מצאנו אדם שרוצה את העץ. האם יש בעיה להעבירו? רצוי עם גוי? (יש לציין שהעץ אינו מניב פרי)
תשובה: וברכת ד' אם העץ איננו מניב אפשר להעבירו גם על ידי יהודי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הדפסה בחול המועד: לרב ומועדים לשימחה! אני מנחה חוג לגיטרה ומתכננת לעשות לתלמידותי שיעור לימוד חווייתי שיכלול צפיה בהופעה חיה בחול המועד. כיוון שנודע לי על קיומה של ההופעה ברגע האחרון לא הספקתי להדפיס עבורן דף עם שאלות מנחות לצפייה בהופעה. האם ניתן במקרה זה להדפיס בחול המועד? מראש!
תשובה: בדיעבד אם לא הדפסת קודם מותרהואיל וזה לצורך המועד. חג שמח הרב יאיר וסרטיל
שאלה: המשך- חפצים שהגיעו אלי בטעות: כבוד הרב שאל: האם ניתן להבהיר באיזה שלב הנחת את הכוסיות,לפני הקופה או אחריה? האם שילמת עליהם? האם מי שהניח אותם אצלך יכול להיות ששילם עליהם? תשובה: הכוסות התגלגלו לשקית שלי לאחר הקופה, לאחר שכנראה מישהו כבר שילם עליהן ופשוט שכח אותן באיזור האריזה ואז כשהגיע תורי, זה כבר נכנס בשוגג אלי (לא זוכר האם ארזתי לבד או עם אורזן). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חפצים שהגיעו אלי בטעות"
תשובה: : כיון שכנראה הכוסיות הגיעו אליך קודם שנודע לבעל הכוסיות שאיבד אותם עליך לשום כמה הם שווים ולרשום זאת בצד (עד שיבוא אליהו) ואז אתה יכול להשתמש בהם. מקור דין: הגמ' בב"מ (כב:) פוסקת שיאוש שלא מדעת לא הוי יאוש, היינו שאם אדם מצא חפץ לפני שהבעלים התייאשו ממנו גם אם ברור שבעתיד יתייאשו אינו זוכה בו וחייב בהשבת אבידה. מה שכתבנו שאפשר לשום את החפץ ולהשתמש בו מקורו: ב"מ כט: "המוצא תפילין בשוק שם דמיהן ומניחן לאלתר." הפוסקים כותבים שזה הדין בכל חפץ המצוי בשוק ואין למאבד עניין לקבל דווקא את הכוסיות שאיבד. : הרב משה מאיר אבינר.
שאלה: יצירה בעיסת נייר בחול המועד: בהמשך לתשובה - אשתי היא מורה לאומנות במקצועה אבל גם יוצרת אומנות כתחביב היא נוהגת ליצור להנאתה מדי פעם יצירות מעיסת נייר לא לצורך מסחרי, דהיינו- לקישוט הבית ולא למכירה מצד שני- לעתים היא כן מפרסמת תמונות של יצירות שהיא עשתה לצורך קישוט הבית בתור דוגמאות וקידום מכירות האם מותר לה ליצור יצירות מהסוג הנ"ל בחול המועד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ציור לשם הנאה בחול המועד"
תשובה: מועדים לשמחה! המצב המתואר בשאלה זו שונה מן השאלה הקודמת. שם דובר על ציור לצורך עצם ההנאה שבפעולת הציור ולא לשם הפקת התמונה, בעוד שכאן אתה מתאר מצב שונה - המטרה היא להפיק יצירות, אלא שהיצירות נועדו לקישוט הבית ולא למכירה. זו עדיין אינה סיבה להתיר, שכן אסור בחול המועד לעשות מלאכות גם באופן שאינו מסחרי. ההיתר הוא כאשר האדם עושה את המלאכה לצורך המועד, דהיינו שהתוצר נחוץ לאדם לצורך החג עצמו, או שהמלאכה נעשית לצורך עצם ההנאה ממנה וכלל לא לשם התוצר שיופק ממנה. כמו כן, גם כאשר המלאכה נעשית לצורך המועד, אין לעשות אותה באופן של "מעשה אומן", וכפי שהוסבר בתשובה הקודמת. ממילא, נראה שאין ליצור את היצירות הללו בחול המועד. גם אם אשתך לא תפרסם את התמונות של יצירות אלה, עצם היצירה שלהן אסורה בחול המועד.
שאלה: בית ספר או תלמוד תורה?: האם לשלוח את הילד לתלמוד תורה או לממ ד תורני רגיל? מה הרב ממליץ??
תשובה: לא ניתן לענות על שאלה זו בלי להכיר את כל הפרטים מקרוב. ישנם ממ"דים ברמה תורנית גבוהה ומאידך ישנם תלמודי תורה שיש בהם בעיות שונות או חינוכיות או בצורת הלימוד או בהשקפה, והדבר תלוי גם באופיו של הילד, כיצד יתחבר עם כל אחד מהמקומות והאם המוסד מתאים לדרך החינוכית של ההורים או שיצור סתירה והילד יהא קרוע בין שני עולמות. כמובן שקדושת וטהרת נפשו של הילד חשובה יותר מהתפתחותו במדעים אך לא תמיד הדברים באים בסתירה אלא לפעמים אדרבה הם משלימים זה את זה. וכאמור התשובה תלויה במרכיבים רבים שיש לשוקלם בזהירות. לכן אני ממליץ להתייעץ עם רב שהשקפתך כהשקפתו והוא מכיר אותך היטב וכן את המוסדות. בהצלחה!
שאלה: עניית אמן על ברכת ההלל: מועדים לשמחה, א. כשהש"ץ מסיים את ברכת יהללוך שבסיום ההלל לפני - האם אני רשאי לענות אמן? האם יש הבדל בנושא בין הלל של ר"ח להלל של סוכות, לדוגמא, שדרגת החיוב בהלל שונה בהם. ב. בהוצאת ס"ת בשבת מוסיפים על הכל וכו. האם יש חיוב לאומרו? כשהמרחק בין ארון הקודש לבימה קטן לא תמיד מספיקים מצד אחד, או להיפך - כשהש"ץ מתעכב וכשהמרחק גדול ביניהם אני עשוי להעדיף ללמוד בזמן הזה.
תשובה: א. אם לא התחלת את ברכת יהללוך צריך לענות אמן בין בר"ח בין בחג. אבל אם התחלת את הברכה אין לענות אמן. ב. אם הש"צ אומר אין חיוב שכל אחד יאמר, אבל לא טוב לעסוק בענין שונה מן הציבור.
שאלה: במבוק שזור בברזל: בעלי ממוצא אלזירי. הסכך שלנו הוא על פרגולה והוא שזור בחוטי ברזל.נאמר לו היום על ידי רב ממוצא ספרדי שהסוכה פסולה. האם זה אכן כך??
תשובה: הסכך צריך להיות מדבר שאינו מקבל טומאה, וחוטי ברזל מקבלים טומאה. ומונח על דבר שאינו מקבל טומאה. נלמד מהפסוק 'מהגורן או מהיקב' לפעמים סוכה כזו כשירה בדיעבד בוודאי לו לכתחילה ויתכן אף שפסולה. אם כך אמרו לכם כנראה שזה הדין.ואין הבדל בדין זה בין העדות השונות.
שאלה: נסיעה לקברי צדיקים: יש מצווה ליסוע לקברי צדיקים? ועוד, אם לא, הרי תפילה יותר גדולה מלמוד תורה בימינו, אז נראה לכאורה שאפשר לבטל תורה ליסוע לקברי צדיקים? ומותר ליסוע לחו"ל לקברי צדיקים?
תשובה: זו לא מצווה מתרי"ג מצוות ואין סעיף למצוה זו בשולחן ערוך, אבל מעלתה גדולה. ח אמרו על כלב שהלך לקברי אבות והתפלל שהקב"ה יושיע אותו מעצת המרגלים. יש אומרים שהסיבה שמקום קבורתו של משה לא נודע היא משום שאם הוא היה נודע היו הופכים את מקום קבורתו למקום כזה שיש בו נגיעה בע"ז מרוב הדבקות בו. בכל הדורות קהילות רבות נהגו להתפלל על קברי צדיקים. ויש שנהגו יותר בכל הענין הזה, ויש שנהגו למעט ולהזהר מפני שיש כאן גם סממנים שפחות נוחים מנקודת מבט תורנית כמו לפנות אל המתים במקום ע"י קדושתם לפנות אל הקב"ה. לראות בהם את הכתובת ולא בקב"ה, ולכן יש שנזהרים. והדרך הנכונה היא שכל אחד יעשה כפי מנהג אבותיו ורבותיו. לגבי יציאה לחו"ל: הצדיקים הכי עליונים נקברו בא"י, אברהם יצחק ויעקב, ואין שום צורך לצאת לחוץ לארץ כדי להדבק בקברי צדיקים. לכהנים מרן הרב זצ"ל אומר שיש איסור מיוחד מפני טומאת ארץ העמים.
שאלה: קריאת שמע במלואה בקורבנות: כבוד הרב וחג שמח, כאשר אני מגיע לשמע של קורבנות לאחר זמן קריאת שמע ואני אומר קריאת שמע מלאה, עלי לדלג על "אתה הוא אחד קודם שבראת העולם."?
תשובה: התכוונת מן הסתם שאתה מגיע לשמע של קורבנות לפני אך סמוך לסוף זמן קריאת שמע ולכן אתה אומר את קריאת שמע במלואה כדי להרוויח את המצווה העצומה של ק''ש בזמנה. ואכן כך צריך לעשות במקרה כזה. לא צריך לדלג בעקבות כך את אמירת 'אתה הוא אחד'. חיים טובים.
שאלה: הרב אליהו והבן איש חי - המשך: באלו מקרים לדוגמא הרב אליהו פוסק לפי הקבלה וזה לא נזכר בבן איש חי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הרב אליהו והבן איש חי"
תשובה: כך אמר לגבי ברכת כהנים בנעילה להזהר בה לפני שקיעה.
שאלה: שאלה בקשר לרכישה של עץ זית בתוך אדנית לאחר שנתת השמיטה: אני מבקש לרכוש עץ זית בתוך אדנית, כעת, לאחר שנת השמיטה העץ הוא בן מספר שנים כי ברצוני שיהיה בגובה של מטר שניים שאלתי- על מה אני צריך להקפיד? האם ישנה משתלה כשרה המקפידה על הנ"ל? תמיר
תשובה: וברכת ד' אם רוחב העץ הוא לפחות 5 ס"מ, ברור שהוא למעלה משנה. אם יש משתלה עם היתר מכירה עדיף לקנות ממנה אבל אם אין משתלה כזאת, יש לוודא כיצד עמד העציץ כל שנת השמיטה, אפשר לקנות למרות שיתכן שעבדו בו באיסור, אבל כיוון שהנטיעה לפני שביעית אין לאסור. כמו כן אם העציץ עמד על משטח מנתק ג"כ אין לאסור מדיני שביעית, אבל כשישתל בקרקע יש למנות שנות ערלה חדשות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: אפשר לשלב את שתי השיטות?: האם זה מנוגד ואי אפשר לשלב זאת? אם אפשר, זה טוב לשלב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ההבדל בין ברסלב לרב קוק"
תשובה: תמיד טוב לשלב ולכלול הכל. אולם עבודה זו היא עבודה שאותה צריך לעשות מתוך גדלות. בגיל הצעיר ובשלבים הראשונים עדיף לקנות את דרך אחת שהיא תהיה הדרך המרכזית בהתעלותך בקודש.
שאלה: סוכה: אני ממשפחה חילונית ובעלי דתי. בבית הורי בנו סוכה לפי הכללים וברכנו עליה בערב החג. למחרת ישבנו בה לאכול וראינו שיש בה הרבה שמש, יש בה סכך של נחלים- שכבה אחת ויש חלון בבד שמהווה את הקיר בכל צלע של הסוכה. האם הסוכה פסולה כי יש בה הרבה שמש ואולי אף יותר שמש מצל? מה עושים?
תשובה: מתנצל שרק כעת התאפשר לי לענות. צריך לבדוק אם יש למעלה יותר אויר או יותר סכך. אם מדובר בסכך של נחלים, קשה לי להאמין שהוא פסול. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: תקנת השבים: מועדים לשמחה! בב ק סו. יש מחלוקת בין רבה לר יוסף לגבי קנין ביאוש. למה רבה מקשר את תקנת השבים ליאוש? האם בלי יאוש אין תקנת השבים? ולמה ר יוסף חולק? הרי תקנת השבים היא משנה מפורשת בגיטין נה.! מראש.
תשובה: מהלך הגמרא הוא כדלקמן: רבה ורב יוסף נחלקו האן יאוש קונה לגזלן או לא. אביי הקשה על רב יוסף מהמשנה עורות של בעל הבית שיאוש קונה ולאחר דיון בגמרא יישב רב יוסף את הקושיא ואמר ששינוי שם שנעשה לעור שעד עתה נקרא עור וכעת הוא נקרא אברזין ( עיצבא) נחשב כשינוי מעשה ומועיל לקנות את הגזילה. כעת הקשתה הגמרא על רב יוסף ששינוי השם אינו מועיל ממשנת מריש הגזול שללא תקנת השבים הקורה היתה חוזרת לבעליה אף על פי שנשתנה שמה מ"קורה" ל"גג". א"כ הדיון כעת הוא האם שינוי השם נחשב כשינוי לענין גזילה ללא קשר לשאלה אם יאוש קונה. כמו כן רב יוסף לא נחלק על המושג תקנת השבים אלא שהקשו עליו ממשנה מריש הגזול להוכיח ששינוי שם לא נחשב לשינוי. יום טוב
שאלה: מעמד האישה ביהדות: עלה לנו דיון על מעמד האישה ביהדות,למה אישה לא יכולה להשלים זימון רק בפורום משפחתי שבו אין בעיית צניעות כמו בארוחה עם גברים אחרים (אמרו לנו שהסיבה שאישה לא מזמנת עם גברים זה כי זימון עושים לא רק כדי להודות לקב ה על האוכל,אלא גם על זה וגם על כך שהיתה לנו חברה טובה לאכול איתה ולהנות איתה ובחברה עם נשים הדבר לא צנוע, אך למה יש בעיה בקשר לבנות המשפחה, לא מצאנו תשובה.) ומשם עלה הדיון על היחס של האישה ביהדות (מחיצה בבית כנסת, צניעות, שבראני כרצונו לעומת של עשני אישה וכו) למדתי פעם שהתורה לא תומכת בשיווין בין גברים לנשים, אבל מהמקום שאישה באמת לא שווה לגבר,ולא צריכה לקבל את אותו היחס. אשמח אם הרב יענה לי על שאלתי וירחיב לי בהסבר למה האישה לא צריכה לשאוף להיות במעמד הגבר ובעצם להיות גאה בכך שהתורה דואגת לה וכל ההפרדה היא נטו לטובתה.
תשובה: רבנו הרב צבי יהודה היה חוזר פעמים רבות על מאמר ח שהשווה הכתוב אשה לאיש לעונשים שבתורה, והרב צבי יהודה הדגיש את השוויון של כל דמות, בין איש בין אשה, כולם נבראו בצלם אלוקים. אנחנו חס ו לא רואים באשה דמות נחותה, אלא דמות שונה מהאיש. כל דמות ומעלתה, לכל אחד יש את האופי שלו, ולאשה יש את הדמות שלה. ודווקא לאשה יש מעלה עצומה שאין לאיש, שהיא זו שקובעת האם הדור הבא יהיה יהודי או לא. כלומר שההמשכיות של עצם היהדות לא עוברת דרך האיש אלא דרך האשה, ובזה שגבה מעלתה. והדבר כך הוא מפני שהחיים נמצאים בה באופן בולט וחריף הרבה יותר מאשר אצל האיש. האשה חיה את המציאות בצורה פנימית יותר, לעומת הגברים שהם חיצוניים יותר. דווקא מפני שהחיים עשירים יותר אצל האשה,, הם מתמקדים בפן הפנימי, ומותירים לאיש את המקום החיצוני יותר של שיקול דעת שכלי וכיוצא בזה. אחד מהעניינים שהגברים בולטים בהם יותר הוא ההופעה הציבורית. מפני שהאשה שייכת לחיים בצורה עמוקה יותר, היא גם שייכת למקום יותר פנימי, יותר עמוק ויותר ביתי. הפרהסיא היא מקומם הטבעי יותר של הגברים ולכן כל הדברים שדורשים ציבוריות שייכים יותר לעולם הגברי: מנין, זימון וכיוצא בזה.
שאלה: זכויות יוצרים - הארץ מול חו"ל: אני נוהג שלא "להוריד" דברים שמוגנים בזכויות יוצרים, אלא אם כן שילמתי עליהם. ישנה חנות דיגיטלית של חברת "apple" שנקראת itunes. לחנות ישנם "סניפים" בכל מיני מדינות ובכללן ישראל. בגלל כל מיני עניינים של זכויות יוצרים לא כל ההיצע שיש בחנות בארה"ב לדוגמא, ישנו גם בארץ. אינני יודע במדוייק מהי הסיבה, אולם לפי הבנתי זה עניין שלא הגיעו להסכם עם בעלי הזכויות של אותה מדיה בארץ (לדוגמא, חברת "apple" הגיעה להסכם עם חברת תקליטים מסויימת בארה"ב, אך לא הצליחה להגיע להסכם עם החברה בארץ שרכשה את הזכויות מאותה החברה המסויימת בארה"ב).(וכל זה בהנחה שאני צודק - יכול להיות שאני טועה לחלוטין). כמו כן, חלק מהדברים בחנות זולים יותר בחו"ל מאשר בארץ. יש לי קרוב משפחה בחו"ל ורשמתי את הכתובת וכו שלו בפרטי החשבון שלי באתר, ובעזרת עוד איזה טריק (הם לא מקבלים כמובן ויזה מהארץ) אני מסוגל כעת לרכוש בחנות. האם יצא שכרי בהפסדי? האם אני מחוייב להתחשב בכל ההסכמים בין החברות, או שכל עוד אני רוכש, זה מספיק מבחינה הלכתית?
תשובה: הואיל והקרוב שלך רשאי לקנות ולתת לך, אתם יכולים לעשות כך. הוא יקנה ואז ישלח לך. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: הבדל בין נוסח הקריאה בתורה בחוהמ בין חבד לספרד: מועדים לשמחה, רציתי לשאול ממה נובע ההבדל בנוסח קריאת התורה בחוה"מ בין חב"ד לנוסח ספרד (אשכנזי). לפי נוסח ספרד חוזרים על אותו קטע של היום 4 פעמים. בעוד חב"ד מתחילים באותו היום וקוראים ללוי ולישראל את הקטעים של 2 הימים העוקבים וחוזרים שוב על אותו היום בקריאה של הרביעי? ישר כח וחגים וזמנים לששון
תשובה: לשואל בקריאת התורה של חול-המועד סוכות מעלים לתורה ארבעה אנשים, וחייבים לקרוא בקרבנות החג (בפרשת פינחס), כאשר קרבנותיו של כל יום כתובים בשלושה פסוקים בלבד. המנהג הנהוג בכל קהילות ישראל בארץ הקודש הוא לקרוא לכל ארבעת העולים את קרבנות היום. כלומר, בא' דחול-המועד קוראים ארבע פעמים את "וביום השני". לאחר בירור התברר לי שכך גם נהגו חסידי חב"ד בעבר, עד שנת תשמ"ט. בשנת תשמ"ט אמר הרבי מלובביץ' שיחה שממנה הובן כי דעתו היא שיש לקרוא בארץ הקודש באופן אחר, דהיינו שביום א' דחול המועד יקראו לעולה הראשון "וביום השני"  לעולה השני   "וביום השלישי"  לעולה השלישי   "וביום הרביעי"  ולעולה הרביעי   שוב "וביום השני". בעקבות אותה שיחה התעוררה שאלה בקרב חסידי חב"ד כיצד יש לנהוג למעשה בארץ הקודש. בהרבה מקהילות חב"ד שינו את המנהג והחלו לקרוא כפי שהשתמע מדברי הרבי, ויש קהילות שנשארו עם המנהג הקיים. נאמנה
שאלה: מזמור לדוד ה אורי וישעי בשמחת תורה: מועדים לשמחה, האם יש מחלוקת האם לומר מזמור לדוד ה אורי וישעי גם בשמחת תורה וממה היא נובעת? אם בבית הכנסת שלנו לא אומרים האם כדאי לבקש שיאמרו? ואם בכל זאת לא אומרים האם כדאי להגיד ביחידות? ישר כח וחגים וזמנים לששון
תשובה: כל אמירת המזמור היא מנהג, ואם בגלל האריכות בשמחת תורה הציבור מתנגד כדאי לומר בשקט ולא להכנס למחלוקת.
שאלה: לימוד תורה ללא חולצה: אדם הגר בביתו ביחידות והתריסים מוגפים. האם מותר לו ללמוד תורה בימי החום (כשאין מזגן) ללא חולצה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: החולצה והלבוש הם לכבוד התורה בין אם יש אנשים ובין אם לא.
שאלה: הדלקת תאורה בבית לאדם יחיד השוהה בביתו: אדם יחיד בביתו (לבית מספר חדרים). האם לפני השינה מותר להדליק אור באחד החדרים האחרים על מנת לא לעבור על איסור לינה ביחיד? האם הדלקת האור בחדר אחר דינה כמו הדלקת נר המתבקשת בהלכה? האם יש פתרון אחר נוסף? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: אפשר להדליק בחדר אחר ובלבד שמגיע קצת אור לחדר שבו אתה ישן.
שאלה: קניית פסל של אליל יווני: אני אהיה ביוון שבוע הבא, ורציתי לדעת אם מותר לקנות פסל של דמות "אל" יווני (אפולו לדוגמא - הפסל הוא רק של חצי גוף עליון), הפסל מיוצר לנוי בלבד. על המענה,
תשובה: יש איסור תורה לעשות דמות אדם וכן להחזיקו בבית. בוודאי כאשר אותן דמויות ממשיכות מיתולוגיה יוונית של עבודה זרה. וגם אם מתחכמים לעשות חצי גוף יש בזה כיעור גדול שלא ראוי שיהיה בבית יהודי שבנוי על תורת אמת וחסד המנוגד לתרבות האלילית המלאה בפריצות ואכזריות.
שאלה: גידול זקן דליל לעומת גילוח מלא: רציתי לשאול האם כשמגלח את הזקן אחת לשבוע (במכונה כשרה) עד לעובי ניכר לעין (נניח 4 מ"מ, במצב זה אין נגיעה כלל של להבי המכונה בפנים) האם יוצא ידי חובת גידול זקן או שמא זה נחשב בדיוק כמו גילוח מלא? האם רק גידול זקן ללא גילוח כלל הוא המהודר ביותר? האם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: יש בזה מעלת גידול זקן גם אם הוא קצר. אמנם יש מהמקובלים שכתבו שטוב שלא לגלח כלל. ובין גדולי ישראל היו כאלה שלא חששו לדעת המקובלים וזקנם היה קצר.
שאלה: לענין הקבלת פני רבו ברגל: האם קריאת ספר שכתב רבו מוציא ידי חובת ראיית פני רבו ברגל, שהרי התכלית היא לקבל את הפנימיות של הרב, וזו משתקפת בספריו. ואם כן, האם זה מלכתחילה או בדיעבד.
תשובה: הקבלת פנים, פשוטה כמשמעה.
שאלה: המקור לעניין ההילולות: מועדים לשמחה כבוד הרבנים א) אני מבין שהושענה רבה זה החיתום. מה זה שמיני עצרת? ב) בנעורי זכרתי הילולה לרשבי. בעשרות האחרונים מתקיימות הילולות לכל מיני רבנים שאפילו את שמותיהם מעולם לא שמעתי. שאלתי מה הענין של ההילולה.
תשובה: א. לפי מה שמסרו בשמיני עצרת נמסרים ההוראות שנחתמו לביצוע ע"י המלאכים. ב. בתחילה נהגו להזכיר ימי זיכרון לצדיקים גדולים אבל אח"כ התחילו לעשות הילולות שספק גדול אם אותם צדיקים היו מסכימים שיעשו לכבודם. ואם רק לומדים שם את דבריהם ומגישים כיבוד קל אין בזה מניעה.
שאלה: מה זה "התקשרות"?: התקשרות- מה זה אומר ואיך זה פועל? זה אומר שאני מתפלל לצדיק?
תשובה: התקשרות פירושה שע"י החיבור לנשמת הצדיק אנחנו זוכים שהקשר עם הקב"ה יהיה באופן יותר משובח. זו מצות עשה מדאורייתא להדבק בת"ח, ולהיות עי"ז דבוק בה'. באמת אנחנו צריכים להזהר לא להתבלבל ח"ו להדבק בצדיק ככתובת הסופית, אלא כמי שמעורר את הנשמה שלנו להדבק בה' יתברך, ובזה אנחנו מקיימים מצוה מדאוריייתא להדבק בת"ח. כמו שמצינו אצל משה רבינו ש"כל הנהנה מסעודה שתלמיד חכם שרוי בתוכה כאילו נהנה מזיו שכינה". זאת ההתקשרות, יש שאוחזים במצוה הזו בצורה יותר בולטת ומרכזית, ויש שהזהירו מפני הטעות שעלולה להיות. ואלו ואלו דברי אלוקים חיים, אנחנו מצווים להדבק בת"ח וכמובן גם מצווים להזהר שח"ו זה לא יחמיץ את הדבקות באלוקות.
שאלה: תליון שרשרת עם פסוק: לפני כמה שנים קיבלתי מהוריי שרשרת עם תליון שרשום עליו יברכך ה וישמרך מאוד רציתי ללכת עם התליון אך נמנעתי כי אנשים אמרו לי שאין אפשרות להכנס למקומות כמו השירותים. האם כך הדבר, או שניתן להכנס איתה לשירותים?
תשובה: לשואלת, אני מניח שהכיתוב הוא ה' כפי שכתבת, ולא אותיות השם במלואו. אם כך, לפני הכניסה לשירותים יש לכסות את התליון, כגון על ידי העברתו אל מתחת לבגד העליון, וכך מותר להיכנס. הרחבה: בהנחה שכתובה רק האות ה' ולא שם ה' במלואו, אין כאן לא שם ה' ממש וגם לא פסוק שלם. יש אומרים שכתיבת האות ה' נחשבת כשם ה', כי כתיבתה היא חלק מהשם המפורש (שו"ת תורה לשמה סימן תכג  ועיין רמ"א ביו"ד סי' רעו ס"י לגבי י"י, שאין למחקו שלא במקום הצורך). ברם, רוב ככל האנשים הכותבים את האות הזו מתכוונים לקיצור של המילה "השם" ולא לרמוז לשם המפורש. לכן הדעה המסתברת יותר היא שאין בה קדושה (וכך מוכח בערוך השלחן יו"ד סי' רעו סכ"ח, שכתב שאין קדושה ב"אי"ה". דיון על כך בספר 'גנזי הקודש' עמ' פח-פט, ולרוב הדעות שם מעיקר הדין אינו טעון גניזה). אלא שאע"פ שאין בו קדושה ואינו טעון גניזה, מאחר שהכוונה לרמוז לקב"ה - אין זה כבודו לנהוג בו בזיון (כך בערוך השלחן שם לגבי אי"ה). לפיכך נראה שאין להיכנס לשירותים עם הכיתוב הזה ללא כיסוי (בדומה לכך בט"ז סי' כא סק"ג לגבי טלית). על שם ה' ממש יש מחלוקת אם צריך כיסוי אחד או שניים (משנה ברורה סימן מג ס"ק כה), והשיטה העיקרית בהלכה היא שדי בכיסוי אחד (ראו בהרחבה ב'גנזי הקודש' מילואים סימן ב), וקל וחומר במקרה זה, שלא מדובר על שם ממש.
שאלה: ברכת על העץ ועל פרי העץ: למה בברכת על המחיה ובברכת על פרי הגפן חותמים כמו שפותחים, ואילו בברכת על העץ, פותחים ב: "בא"ה אמ"ה על העץ ועל פרי העץ ועל תנובת.", וחותמים: "ונודה לך על הארץ ועל הפירות.". כלומר ש משנים מ"על העץ ועל פרי העץ" ל"על הפירות" ואילו בברכת על המחיה פותחים ב"על המחיה" וכך גם מסיימים.
תשובה: לשואל בפשטות התשובה היא, שברישא המילה פרי מוסבת על העץ - 'פרי העץ', ובסיפא, כיון שנאמר 'על הארץ', הרי שהפרי מוסב על הארץ, לכן נאמר 'על הארץ ועל פירותיה'. נאמנה
שאלה: כתיבת אסמס בחול המועד: הרב! האם מותר לכתוב אסמסים (שאינם נצרכים במיוחד) בחול המועד?
תשובה: מותר
שאלה: הקניית כלי לגוי כדי לפטור מטבילה: ראיתי שהרב פסק שניתן לזכות את הכלי לגוי שלא בידיעתו, על ידי שאדם אחר יגביה את הכלי ויתכוון לזכות עבור הגוי, ובכך הכלי פטור מטבילה וניתן להשתמש בו. רציתי לשאול: א. על פי הבנתי בשו"ע חו"מ רמ"ג, י"ד, נאמר שם שאין ישראל יכול להיעשות שליח עבור הגוי ואין הוא יכול לזכות עבורו. ב. גם אם אכן הזכייה מועילה, יוצא שהחפץ נעשה של הגוי. ואם כך, איך מותר ליהודי להשתמש בו מבלי לבקש רשות מן הגוי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הקנייה לגוי במקום טבילת כלים "
תשובה: אם המטרה לזכות עבור הגוי נעשית לטובת ישראל מותר, ואפשר להשתמש ללא קבלת רשות כשואל, כי בוודאי הגוי היה מסכים שיתנו לו מתנות אם התנאי יהיה שלנותן מותר להשתמש.
שאלה: כלי שחומם בו בישול נוכרי: בחג האחרון אירחנו בביתנו משפחה שנמצאת בתהליך גיור. הם הביאו איתם ירקות מאודים לתינוקות שלהם וחיממנו אותם בכלי זכוכית שלנו על הפלטה וכמו-כן, השתמשנו בכפית. הירקות היו: גזר (שנאכל כמות שהוא חי) ותפו"א ודלעת שלא. שאלתינו היא מה דין כלי הזכוכית? האם ניתן להשרות אותו (למנהג האשכנזים)? האם לכפית נדרשת הגעלה? מראש, בברכת מועדים לשמחה,
תשובה: יישר כוחכם על פועלכם. יש בזה כמה דעות, באשכנז הקלו בבישולי נוכרים. לדעה המחמירה ביותר שתעשו הגעלה לכלי זכוכית, עירוי מים ממיחם נחשב כלי ראשון, ואם הכפית הייתה בכלי ראשון גם לה תעשו הגעלה.
שאלה: כתיבת השם - "אלהים" או "אלקים"?: מה המקור של העניין לכתוב אלוקים ולא א-לוהים? זה איסור או ענין אחר (מנהג מידת חסידות אחר)? ומה בדין לכתוב על מחשב?
תשובה: מעיקר הדין מותר לכתוב את שמותיו של הקב"ה, גם כאשר אין זה בהעתקה של פסוקים מן התנ"ך, כל עוד זה נעשה בהקשר של קודש וכבוד. כך למשל מוצאים לא פעם בדברי ח איזכורים של שם "אל" או "אלהים" בהקשרים שונים ולא רק בציטוט של פסוקים. וכך גם בדורות מאוחרים בהרבה, עד דורותינו אלה, וכגון בכתבי הראי"ה זצ"ל ועוד. יחד עם זה, יש להיזהר שהשמות הנכתבים לא יבואו לידי מחיקה וביזיון, ולפיכך אין לכתוב שמות כאשר הם עלולים להגיע לכך. דוגמה לעניין זה מופיעה בגמרא מסכת ראש השנה (י"ח ב). הגמרא מספרת שלאחר נצחון החשמונאים, הם תיקנו שבשטרות ממוניים יוזכר גם שמו של הקב"ה (מניין השנים היה אז על פי שנות המלך, וכיוון שמלכי בית חשמונאי שימשו גם ככהנים גדולים, היו כותבים "בשנת. ל. כהן גדול לאל עליון"). אולם חכמים התנגדו לכך, משום שהשטר הוא זמני וסופו להיזרק לאשפה. דהיינו שמצד עצם הכתיבה אין בכך איסור, לכתוב את שם ה' בשטר של חול, אבל משום החשש לביזיון אין לעשות כך. על פי זה כותב הרמ"א (יו"ד רע"ו, יג) שאין לכתוב שם שלא בספר, כגון במכתב וכד', כדי שלא יבוא לידי בזיון. דהיינו שבספר מותר לכתוב שמות משום שהוא נשמר לזמן רב, בעוד שמכתבים וכד' הם זמניים ולאחר מכן נזרקים ולכן אין לכתוב בהם שמות. על פי זה נהגו שלא לכתוב את השמות במלואם אלא בשינוי, כגון לכתוב "אלקים" ולא "אלהים", או להוסיף מקף כגון "א-ל" וכדומה, בכדי שלא תחול על הדברים קדושת השם. אולם יש לשים לב, שאין זה כלל מוחלט אלא הדבר תלוי במידת השמירה של הכתב, ולפיכך בספר וכדומה מותר לכתוב את השמות גם במלואם, וכפי שראינו. לגבי כתיבה במחשב - אין זו כתיבה באמת, משום שעל הדיסק הקשיח יש רק רישום מגנטי ולא אותיות, וגם האותיות הנראות על גבי המסך הן הדמייה אלקטרונית ולא כתב ממשי. משום כך, מותר לכתוב במחשב שם "אלהים" וכדומה גם אם זה קובץ זמני, ואין איסור למחוק את הקובץ מן המחשב או להפסיק את התצוגה של המילה על המסך. (בהקשר זה יש להעיר, שכיוון שאנו רגילים להחליף את המילה "אלהים" ב"אלקים", גם בדיבור וגם בכתיבה, ישנם רבים שטועים ועושים כך תמיד, גם באותם מקרים שמשמעות המילה היא חול ולא קודש. כך למשל, בפסוק "ונקרב בעל הבית אל האלהים" משמעות המילה "אלהים" היא דיינים, ובפסוק "לא יהיה לך אלהים אחרים על פני" משמעותה היא אלילים של עבודה זרה. במקרים כאלה, שמשמעות המילה היא חול, יש לבטא ולכתוב אותה "אלהים", ללא שינוי.)