LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כשרות רבנות - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא הוצאת לעז על משגיחי רבנות. אני נוהג לברר את רמת כשרות המקומות שאני אוכל בהם אצל המשגיח המקומי. באולם שמחות אחד אמר לי המשגיח שאין לו מושג מהיכן מגיעים הדגים ואם אוכל אותם יהיה זה על אחריותי בלבד. במקום אחר אמר לי המשגיח (וכן אישרו במחלקת הכשרות המקומית) שלמרות שהמסעדה שבפיקוחו מוגדרת כ"מהדרין", אל לי לאכול סוג מסויים של בשר שכשרותו מוטלת בספק (ובישולו נעשה בתנור נפרד). לכן שאלתי - האם הבירורים שאני עושה הם משורת הדין או שניתן לסמוך על כל הכשרי הרבנות בצורה גורפת?
תשובה: משגיח שאינו יודע מהיכן הדגים או שכשרות הבשר מוטלת בספק אינו משגיח ואי אפשר להסתמך על הכשרות באותו מקום, אך זהו יוצא מן הכלל ואין ללמוד ממנו על הכלל. להמשך הדיון בנושא. עוד בנושא זה.
שאלה: צדקתך במנחה של שבת כשיש חתן: מנחה בשבת שבו מתפלל עם הציבור חתן, האם יש לומר צדקתך?
תשובה: הכלל הוא שאם ביום זה בחול לא אומרים תחנון הן בגלל התאריך או בגלל מאורע, אז אין אומרים צדקתך בשבת. ולכן כשיש חתן בתוך שבעת ימי המשתה אין אומרים. (לבד מדעת המהרי"ץ שפוסק שרק ביום שיש בו שני מוספים כגון: שבת ור"ח אין אומרים צדקתך במנחה). הרב רואי מרגלית.
שאלה: מעלת הקדיש: איך אפשר להסביר לבחור חילוני בדרך ההגיון את מעלת אמירת הקדיש?
תשובה: הגרי"מ לאו בספרו יהדות הלכה למעשה (ספר שנועד לתת בעיקר לחילונים רקע ביהדות) כותב כך: "ח הפליגו בחשיבות אמירת הקדיש שיש בה משום מילוי משימה מצד המאמין, השואף להאדרת שם הבורא ולהפצת האמונה בו ברחבי תבל. חובת האדם בעולמו לשרת את הבורא במלוי מצוותיו ולקדש את שמו. עם פטירת אדם מישראל, נוצר חלל ריק בשורות מאמיניו ועושי דברו. הקדיש מועיל לעלוי נשמת הנפטר, כאשר בנו או אחד מקרוביו ידאג למלא מקומו ולהמשיך באותה משימה כבטוי לנצחיות. לשם כך נקבע קדיש יתום. עוד נאמר שהבן מזכה ע"י הקדיש את אביו ויכול לרוממו ממדרגה למדרגה. ידוע גם הסיפר על ר' עקיבא שפגש אדם מעולם האמת שנידון בגיהנום, ור' עקיבא חיפש את בנו שיאמר עליו קדיש וכך הוקל מעליו. ובא אליו בחלום והודה לו על כך". הרב רואי מרגלית.
שאלה: מוראל בבני עקיבא: אני יוצאת למחנה קיץ של בני עקיבא עם תלמידים העולים לכיתה ט, רציתי לדעת אם יש בעיה הלכתית לשיר ו"לעשות מורל" עם החניכים?
תשובה: כל הנושא של תנועת נוער מעורבת הוא בעייתי. איני מכירך אישית ולא את הסניף בו את מדריכה. לכן אענה רק באופן עקרוני. היו שהתירו את הפעילות במקום שיש חשש להתפרקות שלילית. גם במקום כזה יש לשמור על כללי הצניעות וגדרי ההלכה. שירה למטרות חינוכיות הותרה בתנאים אלו. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: תפילין אשכנזיות לספרדי: האם תפילין הכתובות בכתב אשכנזי וכן בתיהם כך, מותרות לכתחילה ובאופן יום יומי לספרדי?
תשובה: לכתחילה על כל אחד להניח תפילין שנכתבו לפי מנהג אבותיו. בשעת הדחק כאשר אין לאדם תפילין שלו עליו להניח של אחרים.
שאלה: נטילת ידיים לפירות: שמעתי שכיום אין מקפידים על נטילת ידיים לפני אכילת פירות רטובים. האם זה נכון?
תשובה: אמנם להרבה פוסקים צריכים ליטול ידיים לפני אכילת פירות רטובים, אולם כיוון שזהו דין מדברי חכמים, רבים מקילים, כדין ספק דרבנן לקולא.
שאלה: צדקה לכל קבצן?: בישוב שבו אני גרה המועצה הדתית התקינה שכל הבא לבקש צדקה חייב לעבור דרכה ולקבל אישור. קורה שבאים קבצנים ללא האישור ואז אני נתונה בהתלבטות, לתת להם כי הם פושטי יד או שלא לתת כי זה הורס את תקנות המועצה? מה צריך לעשות?
תשובה: לפי ההלכה נותנים לעני שאינו בדוק כשיעור פרוטה, שהיא כשתי אגורות. כיוון שאין לנו מטבע כזו, תני להם חמש אגורות. ולכל היותר עשר אגורות. ורק אם יביאו אישור שאכן ראוי לתת להם, תתני להם יותר. עצה בדבר עני שבז לצדקה של חמש אגורות.
שאלה: תפילין אשכנזיות לספרדי - המשך: בהמשך לתשובת הרב שענה לי לגבי ספרדי שמניח תפילין אשכנזיות. האם יש לרכוש תפילין חדשות על אף שמדובר בהוצאה כספית גדולה?
תשובה: אם מצבו הכספי קשה הוא יכול לצאת ידי חובה בינתיים בתפילין אשכנזיות. אולם לכשירחיב אי"ה עליו לכתוב פרשיות ספרדיות (אין צורך להחליף את הבתים). את הפרשיות האשכנזיות ניתן למכור וכך ההוצאה לא תהיה כל כך גדולה.
שאלה: קמח תופח שלא עבר ניפוי: בסיום הכנת עיסה של עוגה שפכתי לתוכה כוס קמח ששכחתי לנפות קודם. האם עליי לזרוק את העיסה?
תשובה: אין להשתמש בעוגה.
שאלה: מבחנים לבדיקת הרמה הדתית של המיועדת: האם מותר לעשות כל מיני פעולות כדי לבחון את רמת המידות והדתיות של הבחורה? למשל: להרגיז אותה, לאחר לפגישה בכוונה, לנסות להכשיל אותה בעבירות וכו.
תשובה: ככלל אסור, שנצטוונו לפני עיור לא תתן מכשול. וכמובן כאשר רוצים לבנות בית נאמן שצריכים לבוא בגישה חיובית. אמנם לפני שנפגשים צריכים לבדוק היטב. אבל אחר שהוחלט להפגש ולבדוק צריכים להתייחס באופן חיובי.
שאלה: הרב אייבשיץ זי"ע : פגשתי אדם שטען כי הרב יהונתן אייבשיץ היה נגוע בשבתאות, הוא טוען שקרא חומר על הנושא ושזה די ברור. מה אני אמור לחשוב?
תשובה: החומר שהוא קרא ידוע והמבינים בנושא זה הוכיחו שזו השערה בעלמא ומי שהעלה אותה אינם מדענים אוביקטיביים אלא מגמתיים. בין היתר כתב על כך הרב ראובן מרגליות אולם איני זוכר היכן. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: החזר חוב לתיבת הדואר: חבר שלי לעבודה תיקן מחשב לחברו השכן. כששכני בא לשלם לו, חברי היה בחו"ל והוא טוען שהוא הניח את הכסף בתוך מעטפה בתיבת הדואר. למרבה הצער הכסף לא נמצא בתיבה. השכן טוען שהוא כבר שילם את החוב וחברי טוען שזה לא אחראי לשים כסף בתיבת הדואר. האם יש עצה הלכתית בסוגיה הזאת?
תשובה: החזרת חוב לתיבת דואר איננה נחשבת החזרה ולא דרך מקובלת לשלם שכר. אמנם, אם השכן סיכם לשלם בדרך כזאת ניתן להחשיב את טענתו כטענה מקובלת אבל על פי דין הוא חייב להישבע ששילם. אם השכן חשוד על השבועה או שאיננו רוצה להגיע לבית דין רבני הוא חייב לשלם, ובכל אופן אם ידע שהחבר נסע לזמן ארוך היה בזה חוסר אחריות להניח כסף בתוך תיבת הדואר, ואין זה נחשב לדרך מקובלת לת ועל כן גם במקרה כזה יצטרך לשלם. השכן יוכל להיפטר אם הוא הודיע לחבר שהוא שם את הכסף בתיבת הדואר, אבל אם לא הודיעו לא היתה דרך לחבר לדאוג לשמירת הכסף ואין זה נקרא ת הגון. במידה והשכן לא מוכן לשלם על פי ההלכה כדאי לנסות להתפשר עמו ולקבל לפחות חצי ת
שאלה: ביטול תפילה ותפילין לאדם חולה: אם מישהו אינו חש בטוב וקשה לו להתפלל מה דינו? האם הוא יכול שלא להניח תפילין?
תשובה: מצות תפילין היא מצות עשה מהתורה ואין לבטלה. רק חולה שאינו מסוגל להניח תפילין או פצוע קשה בידו ובראשו שהנחת תפילין גורמת לו כאבים עזים עד שאין לו כל אפשרות להניח תפילין יכול להימנע מלקיים את המצוה. ח התיחסו לביטול מצוה זו בחומרה יתרה וכינוה קרקפתא דלא מנח תפילין. מעיקר הדין יוצאים ידי חובת תפילין בזמן קצר ביותר אם כי ראוי להניחם בזמן ק"ש ותפילה. חולה יכול לקצר את זמן ההנחה לפי יכולתו.
שאלה: נרות שבת לאורח : האם זוג המתארח אצל מכרים בשבת צריך להדליק נרות? האם יש לברך? היכן מדליקים (בחדר השינה, בחדר האוכל.)?
תשובה: ודאי שצריכים להדליק נרות לפי הספרדים (שו"ע) בחדרם, ולפי האשכנזים (רמ"א) יכולים גם במקום האכילה. ואף שבעלת הבית הדליקה כבר שם, יש בזה תוספת אורה אך רצוי שלא יהיו צמודים לנרותיה. כמובן שגם לפי האשכנזים עדיף להדליק בחדרם (פניני הלכה). הרב רואי מרגלית.
שאלה: טיסה לארץ ישראל ביו"ט שני: האם לישראלי הנמצא בחו"ל מותר לטוס חזרה לארץ ביום טוב שני של גלויות?
תשובה: מעשה ברב שהוזמן לברית בצרפת ומארחיו סדרו לו (מחוסר ידיעה) כרטיס טיסה חזור לארץ ביו"ט שני של גלויות. ואותו רב התקשר לרבה של ירושלים הגאון הרב משאש זצ"ל, והרב פסק שאף שבד"כ מותר לו רק לעשות מלאכה בצינעא, כאן שיש הפסד ממון מותר, אך ילבש כובע על ראשו שלא יראו שהוא יהודי חובש כפה. אך כמובן שלכתחילה אסור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כיבוד הורים: אבא שלי חולה במצב סיעודי ואני עוזר לאימי לקלח אותו. אני תמיד מרים את ראשי ומשתדל שלא לראות אותו במצב זה. האם יש בזה בעיה הלכתית? אין מי שיעזור לאימי חוץ ממני.
תשובה: אין ספק שכבוד האב מחייב לא לראות אותו לא לבוש, אך כשאין ברירה ואין מי שירחץ את אביך מלבדך - כוונתך לכבדו והדבר מותר.
שאלה: "רפאנו" ובעיות פוריות: האם נכון להוסיף בתפילת "רפאנו" שבשמונה עשרה תפילת "יהי רצון." על זוג שטרם נפקד בילדים?
תשובה: כן.
שאלה: ציצית טעונה גניזה?: יש לי כמה ציציות שלא משתמש בהם כבר. הן טעונות גניזה או רק הפתילות?
תשובה: השו"ע בסימן כא פוסק ש"חוטי ציצית שנפסקו יכול לזורקן לאשפה מפני שהיא מצוה שאין בגופה קדושה (ויש אומרים שאין לזורקן במקום מגונה רק שאין צריכים גניזה ויש מדקדקין לגונזן והמחמיר ומדקדק במצות תבוא עליו ברכה)". ועל הטלית עצמה כתב: טליתות של מצוה שבלו אדם בודל עצמו מהם ואינו מותר לקנח עצמו בהם ולא ליחד אותם לתשמיש המגונה אלא זורקן והם כלים (וזה גם לדעה האוסרת בחוטים לזורקן). הרב רואי מרגלית.
שאלה: גזל במכולת: קורה ומוכר במכולת מבקש מהקונה לשלם מחיר נמוך מהרשום על גבי המוצר. האם חלה עלינו החובה להפנות את תשומת ליבו של המוכר על כך?
תשובה: כשם שאסור למוכר להונות את הלוקח כך גם אסור לקונה להונות את המוכר ולכן אם המוכר טעה וקבע מחיר נמוך על הלוקח להעיר לו.
שאלה: הרדמה בברית מילה: האם יש בעיה הלכתית בברית מילה עם זריקת הרדמה מקומית אצל רופא-מוהל?
תשובה: עיין תחומין מאמרו של פרופ' אברהם שטייברג (חתן פרס ישראל) בנושא. לגופו של עניין זו אילוזיה בלבד. עם תום השפעת הזריקה התינוק חש בכאב לא פחות ואולי יותר מאחרים. האם רק כדי שלא יחוש בכאב בזמן הברית שוה כל המאמץ הנפשי והכספי? מנסיוני כסנדק התינוק בוכה יותר בזמן שמפשיטים אותו מאשר בברית עצמה. האם כל פעם שנחליף חיתול לתינוק נזריק לו זריקה?!
שאלה: תנו עיניכם ליופי?: הרב! הגמרא אומרת שבטו באב הנשים היפות אמרו "תנו עיניכם ביופי שאין אישה אלא ליופי". מדוע הם אומרות כך? מה קרה למצוות ומעשים טובים?!
תשובה: אכן גם ליופי ישנו ערך, והגוף מבטא צדדים שבנשמה. אלא שצריך להיזהר, מפני שהיופי גם יכול להטעות, וברור שהמידות הטובות חשובות יותר.
שאלה: מי צריך שיבנה בית המקדש?: מאין יודע הרב איך יהיה בית המקדש? המקדש הראשון לא נבנה לפי המידות של המשכן. מקדש שני לא נבנה כדוגמת הראשון, וצורת המקדש שראה יחזקאל בנבואתו אינו מתאים לשניהם. חכמים (ולכן נקראו כך) פתרו הבעיה ע"י שכתבו שבית המקדש השלישי ירד באש מן השמים, ואז אין צורך להתוכח עליו. ועוד, הוא יהיה ספרדי או אשכנזי? ובכלל, למה לרצות בו בכלל? האם הרב מתאר לעצמו שעומד הרב שאר ישוב על גבי המזבח, זורק דם על קרנות המזבח, אח"כ על תנוך אוזנו הימנית ועל בהן רגלו הימנית? בשביל מה אנחנו צריכים את זה?
תשובה: בגמרא במסכת סוכה בפרק החליל נזכר שבנו מעקה מיוחד מעץ לצורך שמחת בית השואבה, והגמרא שואלת איך הוסיפו והרי אסור לשנות מבנין המקדש. הגמרא עונה שמצאו לכך יסוד בדברי הנביאים. ומכאן שאסור לעשות שום שינוי בלי הדרכה של נבואה, וכל השינויים שהיו בין בית ראשון למשכן ובין בית שני לראשון נעשו על פי נביאים ברוח הקודש. וכך מובא ברמב"ם בהלכות בית הבחירה. אין זה קשור לדברי ח על מקדש שלישי שירד באש מן השמים שאת זה נדע בזמנו למה הכוונה, האם הדברים כפשוטם או לא. ובכל אופן על פי דברי הרמב"ם שכתב על בנין המקדש נראה שאין שום שינוי במצוה. מה ששאלת אם הוא יהיה ספרדי או אשכנזי אלו מושגים שנגזרו מן הגלות, כאשר עם ישראל נתחלק בארצות העולם לאשכנזים וספרדים, וכל קהילה הלכה על פי רבניה במקומה. וכאשר נזכה לבית דין הגדול של הסנהדרין יהיה פסק אחד והלכה אחת ולא ישארו עוד המושגים הללו. ובענין רצוננו במקדש, התורה אמרה שעל ידי בנין המקדש שורה שכינה ורוח הקודש בישראל ועם ישראל עולה במדרגתו הרוחנית לאין שיעור על מצבו העכשווי, השראת שכינה בעולם דומה לנתינת הנשמה בגוף האדם כששם שאיננו שואלים מדוע חשוב שיש נשמה באדם והרי מספיק לו הגוף החי כגוף הפיל או הסוס וכדומה, ואנו יודעים שנתינת הנשמה מעלה את האדם מדרגת הבהמה לדרגת האדם, כך בנין המקדש והשראת השכינה בתוכו תשנה את מדרגתם של ישראל לא פחות מההבדל בין הראיה הבהמית המצומצמת לראיה האנושית הרחבה. ומה שאתה שואל על זריקת הדם על קרנות המזבח האם שאלת את עצמך מדוע אדם עם שכל ורגש זקוק לקיבה, מעיים וכבד, אכילה ושתיה ונקבים להוצאת הפסולת, האם אין זו ירידה לאדם שהוא זקוק לצרכים וכדומה?! האם לדעתך היה עדיף שיהיה אדם בלי לב וריאות קיבה ומעיים, ורק עם מוח שרירים וכדומה?! אם היית מבין את הדבר הפשוט שמצוות התורה הם מצוות בורא עולם אין סופי שחכמתו איננה מושגת לנו היתה יודע שלשאול על מעשיו זה פחות הגיוני מילד קטן שנכנס בחדר טיפול של רופא מנתח ומייעץ לו עצות או שואל שאלות על מעשיו מתוך התרסה. אין הבעיה במקדש, השאלה אם ברור לנו שמצוות התורה הם מאת בורא העולם או לא! אם זה לא ברור, אז אין כאן שאלה על המקדש. השאלה היא עלינו מדוע איננו רואים את ההשגחה הנפלאה שהשגיח הבורא על ישראל בזכות שמירת התורה למרות כל הקשיים הגדולים וחוסר ההבנה של כל ההיסטוריונים וכל החושבים בעולם איך הצליח לשרוד עם ישראל. אקווה שהדברים ידברו גם אל הלב ולא רק אל השכל שאולי מושפע מהתרסות של שוניאינו המבקשים לפגוע בציפור הנפש של האומה. לפני מאה חמישים שנה היה יהודי בגרמניה ששאל למה צריך להתפלל עוד בעברית, הרי העברית היא שפה מתה?! ולמה צריך להתפלל לחזרה לארץ ישראל הרי אין בזה שום תקווה?! ימים הוכיחו שהשפה העברית וארץ ישראל חזרו למציאות למרות כל מנבאי השחורות, ואנו מאמינים באמונה שלמה שעוד נשוב לסנהדרין, לנבואה, לבית המקדש ולתשובה שלמה של כל עם ישראל ללא יוצא מן הכלל אל כל התורה כולה. עוד בנושא זה מאת הרב.
שאלה: ענבים בראש השנה - המשך: לשאלתי בקשר לאכילת ענבים בראש השנה. ישנו איסור שמופיע בסידור הגר"א בסוף הסידור בהלכות ראש השנה. אולי זה קשור לחטא האדם הראשון שחטא לגבי הדעה שאומרת שהעץ היה עשוי ענבים?
תשובה: סברתך מסתברת. יתכן הסבר נוסף. המהרי"ל נמנע מלאכול דגים בר"ה משום שהיה מחבב דגים ורצה לקדש את עצמו במותר לו בר"ה. ייתכן אפוא שהגר"א (או מישהו מתלמידיו שכתב זאת) חיבב ענבים ונמנע מלאכלם בר"ה מאותה סיבה.
שאלה: מי שאמו התגיירה כשהיה עובר - יהודי?: בנו של ידידי התחתן עם נוצריה בפרו. היום הם הגיעו לארץ והתברר שהיא בהריון. יש להם רצון להתגייר. מה קורה עם היילוד ועם הגיורת? האם התינוק יהודי?
תשובה: גם אם הגויה שהיא בהריון תתגייר עדיין בנה אינו נחשב ליהודי אלא לגר, ואם היא תתגייר אחרי הלידה הילד נחשב לגוי ויצטרך להתגייר גיור נוסף לגיור האמא. כל זאת מלבד ברית מילה שיצטרך לעבור בין כך ובין כך.
שאלה: הליכה למקומות אשר מחללים שבת: האם מותר ללכת ביום חול לאתרי נופש, בילוי ובתי עסק אשר פתוחים בשבת?
תשובה: בתי עסק הפתוחים בשבת מוכרים את השבת עבור בצע כסף ובכך פוגעים קשות בפרנסתם של שומרי השבת. מי שהשבת והצדק יקרים לו חייב להתקומם נגד עוול נורא זה ולפחות לחזק את שומרי השבת ע"י העדפתם בקניותיו. להרחבה בדעת הרב לחץ כאן וכאן.
שאלה: ביקור חולים בטלפון: האם ניתן לצאת ידי חובת מצוות ביקור חולים ע"י שליחת איגרת ברכה או באמצעות הטלפון?
תשובה: הכוונה במצוות ביקור חולים היא לבקר ממש. אמנם כשאי אפשר, גם בטלפון ויותר מזה באיגרת ברכה יש תועלת, שעל ידי כך אפשר מביעים השתתפות בצערו של החולה וזה משמחו.
שאלה: הרמב"ם ראה את ספר הזוהר?: האם הרמב"ם ראה את ספר הזוהר?
תשובה: לפי הידוע לנו בימי הרמב"ם עדיין לא התגלה ספר הזוהר.
שאלה: צירוף אזכרות: תאריך הפטירה של אבי חל יומיים לפני תאריך הפטירה של גיסתו. האם אפשר לצרף את משפחות השניים ביחד (קל להשיג מניין בלי להטריח אף אחד במיוחד) ולערוך אזכרה לשניהם?
תשובה: לא רצוי לצרף שתי אזכרות ביום אחד,בפרט שאחת מהם היא של אבא שהחיוב בכבודו הוא חיוב מן התורה. ומה שנוגע לקושי להשיג מנין החיוב להשתדל בשל האבא גדול יותר ואפשר לעשות את האזכרה השניה בצורה מצומצמת (אחרי תפילה בבית כנסת או בדרך שאיננה מחייבת מאמץ מצד המשתתפים.
שאלה: אלו כלים חייבים בהטבלת כלים?: האם ההלכה מחייבת להטביל כלים מזכוכית כגון כוסות וצלחות מזכוכית? איזה כלים חייבים בהטבלה ואיזה לא?
תשובה: כלי מתכות חייבים מן התורה : זהב, כסף, נחושת, ברזל, בדיל, עופרת, פח, פלדה, נירוסטה. אלומיניום ואמאיל בלי ברכה. כלי זכוכית חייבים מדרבנן ו : דורלקס פיירקס, יינה, גלאס, קורל, ארקופל. פורצילן בלי ברכה. חרס, חרסינה, קרמיקה, אבן, עץ, נייר וניילון אינם צריכים טבילה. כלי פלסטיק אף שיש אומרים להטבילם בלא ברכה המנהג שלא להטבילם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ספורט בשבת?: האם מותר לי לשחק טניס או כל ספורט אחר בשבת?
תשובה: שמירת שבת כהלכתה: כל משחקי הכדור מותרים מלבד הכדורגל. כמו כן מותרים משחקי ריצה וקפיצה אבל אין להתעמל בשבת. אך הוסיף השש"כ שכל זה לילדים פחות מגיל בר-מצוה, אך לאחר גיל זה ראוי להימנע מכך, כי רצוי לנצל את יום השבת ללימוד ולעונג רוחני. ובגמ' כתוב שטור שמעון חרב, מפני ששחקו שם בכדור בשבת והתבטלו מדברי תורה. הרב רואי מרגלית. אילו איסורים עוברים במשחק הפינג פונג? האם כדור הפינג פונג הוא מוקצה?
שאלה: לקדמותו של ספר הזוהר: ספר הזוהר התגלה במאה ה-15 בידי ר משה דלאון, והרבה חוקרים סבורים שאינו שייך לתקופתו של רשב"י. אם כן כיצד אנו מקבלים היום את מרותו של ספר זה, שלא היה ידוע לאף אחד מגדולי הראשונים כולל הרמב"ן וכ"ש הרמב"ם? על סמך מה קיבלוהו גדולי ישראל זצ"ל ושליט"א?
תשובה: בנושא זה עסקו רבים וטובים. איני מתמצא בכולם אך אמליץ רק על ספרו של הלל צייטלין. אומנם ספר הזוהר עצמו התגלה מאוחר יחסית אך רעיונות הקבלה נמסרו בקבלה (מכאן שמה) מרב לתלמיד במשך דורות רבים. הזכרת את הרמב"ן כדוגמא אך היו מקובלים שקדמו לו וכבר במשנה ובתלמוד ובספרים אחרים רמוזים סודות נסתרים. באשר לחוקרים לא כולם אובייקטיביים. כמו כן יש במחקר נטיה אובססיבית לאחר כל ספר, ככל שניתן, כולל התנ"ך, התלמוד ויתר חלקי התורה שבע"פ. כל המחקר בנוי על השערות והוא אינו מדע מדויק. "איני יודע" היא תשובה מדעית אמיתית ורצינית. גם הנושא שלנו לוטה בערפל ואיננו יודעים בדיוק מה קדום ומה מאוחר יותר. מכל מקום מוסכם על הכל שיש בזוהר ובקבלה רעיונות עמוקים ונשגבים שתרמו רבות לאמונה ולעולם המושגים שלנו. והשפעתם הייתה עצומה על רוב גדולי ישראל בכל הדורות עד ימינו אנו.
שאלה: עניית אמן עד מתי?: מי ששמע ברכה ולא ענה אמן מיד, עד מתי יכול לענות אמן?
תשובה: כתב הרמ"א בסימן קכד סעיף ח': "ולא ימתין עם ענית האמן, אלא מיד כשכלה הברכה יענה אמן. וכתב המשנה ברורה: שאפשר לענות גם תוך כדי דבור. וזמן תוך כדי דבור הוא שלש תיבות או ארבע תיבות (מחלוקת הפוסקים). וביותר מזה לא יענה כלל, דהוי בכלל אמן יתומה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מצווה במקום נדר: מי שנדר לתרום 1000 ש"ח לאוניברסיטה וכעת רוצה לתת את אותו הסכום לישיבה, האם יכול לעשות זאת? האם צריך לעשות התרת נדרים?
תשובה: נדר חל רק אם הוא לשם מצוה כמו שנאמר בלשון: נדרים או שבועות (כמו אני נשבע, או אני מתחייב שלא לאכול שלא לשתות אם לא אעשה דבר פלוני) אך אם נאמר בלשון סתמית, כמו אני מתחייב לתת כך וכך הדבר נחשב לנדר רק אם יש בו מצוה כמו לצורך לימוד תורה צדקה לעניים עזרה למוסדות יתומים, ביקור חולים הכנסת כלה וכדומה. לכן אם ההבטחה נאמרה בלשון סתמית אין בזה שום חיוב ובהחלט מותר להעביר את הסכום לישיבה ללא צורך בהתרת נדרים. אך אם ההתחייבות נאמרה בפני בני אדם יש בזה חשש איסור מצד שמירת דיבור של האדם כלפי חבירו, ועל כן יש צורך להתנצל לפני השומעים על הקושי שבגללו נמנעים מלקיים את ההתחייבות.
שאלה: לשאול רב על נתינת שם לילד?: מה המקור למנהג לגשת לרב או מקובל שיקבע את שם הרך הנולד?
תשובה: אין מנהג כזה, וממילא אין מקום לשאלה. מי שרוצה להתייעץ עם רב רשאי להתייעץ. ומי שאינו רוצה אינו צריך להתייעץ. לעיתים אדם שמרגיש קשר עמוק לרב, רגיל לשתפו בעניינים רבים, וממילא שואל גם בתחום זה.
שאלה: שינוי משמעות פסוקים: כיצד דרשו ח פסוקים והוציאו אותם ממשמעותם, כגון: "אל תקרי בניך אלא בוניך ". הרי כתוב בניך??? ו"טוב עין הוא יברך", והרי כתוב "יבורך"?
תשובה: חלק מדרשות אלו הן אסמכתאות. כלומר, תלו רעיון מסויים בפסוק. חלק אחר נדרש מהכתיב ללא ניקוד כי בכונה התנ"ך כתוב ללא נקודות לאפשר לימוד גם מהכתיב.
שאלה: השתלת איברים מקטן: האם ניתן לעודד ואף לכפות קטין לתרום איבריו להשתלה?
תשובה: אי אפשר לכוף קטן לתרום איבריו להשתלה (ואף גדול שיותר מחויב במצווה אי אפשר לכוף).
שאלה: פירושים של גוים על התורה: האם ניתן לקבל פירוש של גוי על התורה? או שכל הבנה שמבין גוי בתורה היא טעות?
תשובה: בעיקרון ניתן לקבל פירוש של גוי על התורה במידה ואיננו סותר את אמונת התורה ברבדיה וחלקיה השונים ואין בו נגיעה להלכה למעשה. וראינו שהיו גדולי ישראל שציטטו פירושים של גויים (אברבנאל ואחרים), ולא נמנעו בגלל היותם גויים. דוגמא לדבר יש גם בגמרא (ברכות פרק חמישי) במעשה באגמון אחד שאמר לחסיד על הפסוק: "ונשמרתם מאד לנפשותיכם" שבפשט התורה הוא עוסק במעמד הר סיני ולמד ממנו הגוי שיש צורך בשמירה על חיי האדם וכידוע זהו פירוש מקובל בין חכמי ישראל. אמנם יש לדעת כי התורה בא לבטא את הדביקות בה' ואת האמונה הטהורה והשלימה המתפרטת במצוות וביסודות השונים עד פרטי הפרטים, פשוט וברור שגוי שאיננו מאמין ברבון העולמים או בכוחו הבלתי תכליתי או בזה שהוא מופשט מכל הגשמה גופנית או שיכלית, ומתוך כך יסוד היסודות של התורה איננו עומד אצלו על קרקע מוצקה עלול לפרש פירושים שהם מנוגדים לאמונה גם אם איננו מודעים לכך בהבנתנו הרגילה, על כן היו גדולים רבים שנמנעו מלשמוע יסודות מוסר או תורה מגויים והמליצו על כך את מאמר ח : כל היוצא מן הטמא- טמא. לכן ניתו לסכם ולומר כי אם קיבלנו אישור לפירוש התורה הנאמר על ידי גוי מגדולי האמונה כמו הרמב"ם או גאוני ישראל האחרים ניתן לסמוך עליהם ולקבלם. אך ללא אישור של גדולי אמונה בעלי שכל מבקר ומברר לא נוכל לסמוך על שכלנו ותמיד ננקוט בזהירות של כבדהו וחשדהו.
שאלה: בירור בצדקה ובמעשר: האם יש חיוב מצוות צדקה חוץ מחיוב מעשר? שמעתי ממישהו שיש כמה מהראשונים הכותבים שגדר "בחנוני נא בזאת" לגבי מעשר הוא רק בנתינת חומש (עשרים אחוז). האם זה נכון?
תשובה: תרומות ומעשרות נותנים מגידולי הארץ ומצות צדקה היא משאר הממון שיש לאדם ממה שהוא מרויח. מדברי חכמים יתן מכל מה שהוא מרויח מעשר ומדה יפה עד חומש. לשאלתך השניה - מסברא נראה לי שאם אדם מתאמץ לתת צדקה ונותן כפי יכולתו על זה נאמר "בחנוני נא בזאת". ואם יש ראשונים שאומרים שברכה זו חלה רק כאשר נותנים חומש, בטלה סברתי.
שאלה: צריך לעשר יין?: האם צריך לעשר יין ביתי בנוסף למעשר של הענבים?
תשובה: ישנן דעות שצריך לעשר את היין כיוון שאז נגמרה מלאכתו, לכן לחומרא עדיף לעשר שנית בלא ברכה.
שאלה: רכיבת אופניים לאשה: האם מותר לאשה לרכב על אופניים (עם בגדים צנועים כמובן)?
תשובה: אם זה נראה צנוע, אין עם הדבר בעיה.
שאלה: חתן בבית העלמין: האם מותר לחתן בשבעת ימי המשתה להגיע לבית העלמין לאזכרה. האזכרה בראש חודש ניסן, מדובר במקרה שקשה מאוד להזיז את תאריך החתונה והמשפחה מאוד לוחצת להגיע (לא דתיים ואינם מבינים את המשמעות).
תשובה: בדרך כלל לא שייך ללכת אם לא מדובר בהזכרה של ההורים. אם ההזכרה כן של ההורים עדיף ללכת לפני החתונה (מובא בזוהר שיש שנהגו להזמין לשמחת המצוה הורים שנפטרו), אבל בשעת הדחק אם אין שום אפשרות להקדים, אז ניתן.
שאלה: הסרת כתובת קעקע: האם צריך להסיר כתובת קעקע? האם יש נפקא מינא אם נכתב באיסור או בהיתר - בגויותו? אם אין חיוב, האם יש מידת חסידות להסירה? האם יש נפקא מינא אם היא נראית בחוץ או לא?
תשובה: לא מצאתי חיוב להסיר, ואם אין תוכן שלילי לכתובת אין חיוב להסיר. אבל אם רוצה להשתחרר מהעבר, רצוי להסיר אם זה אפשר.
שאלה: תרומות מנוצרים: יש פה קבוצה של נוצרים "אוהבי ישראל" וכד הרוצים לתרום כסף לקרן עבור התיישבות בכפר דרום שהוקמה פה. האם לקבל מהם את הכסף או שיש בזה משום "ולא ידבק בך" או משום "ביבוש קצירה"? הם גם רוצים לשוחח איתי על נושאים שונים ללא קשר לתרומה, האם לדחות את בקשתם או ניתן להפגש עימם?
תשובה: לא כדאי לקבל מהם כסף. ניתן להשתמש בכסף בשביל גויים, כגון להוציא אותם מהארץ. ניתן להפגש איתם, אבל במלוא הזהירות.
שאלה: יהודי מתחזה?: ישנו בקהילתנו אדם שהציג עצמו כיהודי אך אין שום אישור כתוב או עדות לכך. הוא טוען שהוא ברח מעירק בדרך לא דרך ומסר סיפורים על ביתו משם. הוא החל לשמור שבת ומשתתף בתפילות. ה"עולם" לא ממש מקבל אותו וישנם שמועות לא מבוססות שהוא ערבי. הוא די נזקק ומקבל סיוע כספי מן הקהילה כך שיש לו אינטרס להחשב יהודי. אדם זה היה בסידני וגם שם מעולם לא הצליח להוכיח את יהדותו ולא ממש התקבל כחבר מן המנין. כמובן כשמישהו מעלה אפשרות שאולי איננו בן ברית הוא נפגע מאד. בנוסף יש לציין שהוא נימול. השאלות הן האם לצרפו למנין ולהעלותו לתורה? האם לחשוש למגע יינו? וכן בבא העת מה יהיה הדין להשיאו?
תשובה: לא ניתן לצרפו למנין או להעלותו לתורה עד שתוברר זהותו, כיוון שכיום הדבר ניתן לבירור בקלות על ידי פניה לקהילות באיראן וכדו'. אמנם, חובת ההוכחה מוטלת עליו. בענין סיוע מכספי הקהילה, ניתן לסייע לו, שהרי מסייעין לעניי עכו"ם עם עניי ישראל.
שאלה: שימוש בפלאפון של העבודה: קיבלתי פלאפון מהעבודה, אך החברה מגבילה אותי בסכום. האם אני יכול להשתמש בו גם לצורכי?
תשובה: תשאל את החברה אם היא מסכימה לכך.
שאלה: שירות צבא על חשבון לימוד: הרב פסק שלהתגיס זו מצוה דאוריתא, א"כ מדוע הרב אמר שאם אדם נמצא במצב טוב של לימוד שלא להתגיס, הרי א"כ גם נאמר לאדם לא לכבד הורים, שגם זו מדאורייתא, אלא שברור שבכל דבר שאני עושה יש חיסרון מסוים, כשאני לומד אני לא עושה גמ"ח, וכן להפך, וא"כ אם ההתגיסות שקולה כנגד כל המצוות אז מדוע לא לקיימה, כמו שאני מקים מצוות אחרות?
תשובה: אכן שרות בצבא הוא מצוה מהתורה. ואולם אפשר לקיים מצוה זו לאחר זמן, וגם אפשר לקיימה על ידי אחרים, על כן מצות תלמוד תורה עדיפה עליה. וכן הדין בכל המצות. רק מצוה שאי אפשר לדחותה, וגם היא מצוה שבגופו, או שאין אחר שיקיים אותה, היא דוחה תלמוד תורה. ומה שאמרו שבמלחמת מצוה יוצאין הכל זה כאשר צריכים את כולם במלחמה.אז חייבים גם לומדי תורה לצאת.
שאלה: חימום נוזלים בפלאטה כשהם בכלי שלישי: האם מותר לחמם נוזל בשבת על פלטה חשמלית כאשר הוא מונח על כלי שלישי כלומר מתחתיו על הפלטה מונחים עוד שני כלים.
תשובה: המושג "כלי שלישי" לא שייך כאן. שם מדובר ביציקת מים רותחים לכלי שני והעברתם משם לכלי שלישי. דרגת החום יורדת והכלי השלישי אינו מבשל. אך כלי שלישי על פלטה מתחמם כמעט כמו כלי ראשון ואין לחמם עליו נוזל אלא מוצק בלבד.
שאלה: כשרות עופות מראשל"צ: האם עופות "תוחלת מהדרין" מראשל"צ אשר נתונות תחת השגחת הרבנות ראשל"צ וכן בד"צ בעלז, מוחזקין ככשרים למהדרין?
תשובה: ניתן לסמוך על העופות הללו ככשרים למהדרין. לתשובת הרב בנושא בשר בקר ממפעל זה.
שאלה: שירות קרבי או בעורף: רציתי לשאול את הרב האם לקראת הצבא כדאי להתאמן ולהיות בכושר מצוין כדי שיוכל אח"כ להתקבל ליחידה קרבית שבה באמת יוכל לתת את כל כוחותיו אל המצוה, וגם לעתים הדבר גם כרוך במסירות נפש למען הארץ, אע"פ שהדבר גורם ביטול תורה, וגם ביחידה יהיה קשה לשמור על תפילה במנין, או לפעמים מארבים של ימים ספורים שבהם לא יניח תפילין ולא יתפלל, או שמא כדאי לשרת בעורף ברבנות לדוגמא ואז יוכל לתרום אמנם לא באותה מידה אך יוכל לשמור על דברים שלא יכול בקרבית, וגם יוכל ללמוד לפעמים. האם הדבר תלוי באדם עצמו?
תשובה: מצוה גדולה לשרת ביחידה קרבית. על אף שאי אפשר באותה תקופה לשמור על קביעת עיתים לתורה בצורה מסודרת, זה עדיף על שרות ביחידה עורפית. כל הדברים אמורים למי שהולך לצבא. אך מי שיושב בישיבה ושוקד על התורה יכול לדחות את שרותו בצבא כדי להמשיך בלימוד התורה.
שאלה: תלמידי הרב צבי יהודה: אילו רבנים הם היום הם ממשיכי דרכו המובהקים והנאמנים של הרב צבי יהודה?
תשובה: הרצי"ה היה אישיות ענקית. אין היום מי שיכול להמשיך אותו ממש באותה דרגה של תורה, יראת שמיים ומידות, ובפרט שהרצי"ה זכה להיות בנו של הראי"ה, למד ממנו ושימש אותו. עם זאת כל אחד מתלמידיו של הרצי"ה למד ממנו משהו ובכך הוא אחד מממשיכי דרכו לפי דרגתו.
שאלה: הכשר ללא פיקוח על השחיטה: לחלק ממוצרי הבשר של חברת "תוחלת" ניתן הכשר של הרבנות ראשל"צ, ובנוסף מובא שההכשר הוא רק לשלבים שלאחר השחיטה, והאחריות על השחיטה נתונה על מקום השחיטה. אין כל הכשר נוסף, וכמו כן לא מוזכר מקום השחיטה. האם ניתן לאכול ממוצרים אלו?
תשובה: מוצרי הבקר שניתנים בהכשר זה הם בכשרות רגילה בלבד. לתשובת הרב בנושא שיווק עופות ממפעל זה.
שאלה: חימום דבר שיש בו מעט רוטב על פלטה: האם מותר לחמם על פלטה חשמלית בשבת דבר מוצק שיש בו מעט רוטב (פחות משליש).
תשובה: הפוסקים התירו חימום בשר עם השומן הקרוש עליו וכן פשטידא עם קצת רוטב ומסתבר שהוא הדין בדגים עם כמות קטנה של רוטב המתבטלת לדג.