LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לקחתי תרמיל כדור: לפני כמה שנים הייתי ביחד עם המחזור שלי מהתיכון בשבוע "גדנ"ע" (שזה פחות או יותר: הצבא מעביר לך על קצה המזלג מה זה להיות חייל- מעין טירונות) ובין יתר הפעילויות היה מטווח עם רובי אם-16. אחרי המטווח ביקשתי לקחת תרמיל של כדור ונתנו לקחת אחד (אני לא יודע אם זה ר). ואחר כך (אם אני זוכר נכון כי מכאן אני כבר לא זוכר טוב רק במעורפל) מצאתי עוד תרמיל ולקחתי גם אותו ואני לא זוכר אם זה האחרון היה במקום של המטווח (נדמה לי שזה היה באזור המטווח). היום אני לא יודע איפה התרמילים. מה עליי לעשות?
תשובה: תפנה למנהלת הגדנ"ע ותשאל האם הם מוכנים לקבל תמורה כספית של התרמיל. כמדומני שהם ימחלו לך על כך אך בכל זאת כדאי לשאול.
שאלה: מקליט דיגיטלי בשבת: בקשר לתשובה שראיתי באתר, מקליט תכנית טלויזיה דיגיטלי אסור בשבת כי אתה מקליט תוכנית שמשודרת בשבת ואחר כך רואה את זה (לא בשבת כמובן) וזה הנאה מחילול שבת, והרי שמעתי שרק מותר להינות מחילול של גוי (זאת אומרת במקרה הזה ערוץ של גויים)?
תשובה: להנות מחלול שבת של גוי מותר בתנאי שבאמת זה רק ע"י גויים כולל כל הדברים שמסביב השידור הזה, והפועל הגוי עושה את זה רק בשביל גויים ולא בשביל ישראל. לגבי ההקלטה עצמה ע"י שעון שבת זו בעיה בפני עצמה ונחלקו בזה פוסקי זמנינו האם מותר להשתמש בשעון שבת לכל דבר, שהרי זה גורם בסופו של דבר לזלזל בשבת עצמה. הרב יאיר פרייליך
שאלה: ברכת שהחיינו על תפוז - המשך: באחת השאלות האחרונות ששאלו באתר הרב ענה על השאלה האם צריך לברך שהחיינו על פרי עונתי שלא אכלתי ממנו במהלך השנה אבל שתיתי ממנו מיץ סחוט טרי ואפילו יום לפני (כגון תפוז או רימון), הרב ענה שמותר לברך, אך לא מזמן שאלתי את אותה שאלה פוסק הלכות והוא ענה לי שאסור לברך?
תשובה: ייתכן ששאלת שאלה שונה. התפוזים הטריים עתה הם הטבוריים והם ניכרים כחדשים ושונים לחלוטין מהתפוזים הישנים שסחטת מהם מיץ, לכן יש לברך עליהם שהחיינו.
שאלה: רוב ערבי בארץ?: אני גר בעכו עם הערבים, מה עלי לעשות? אני לא יכול לשבת בשילוב ידיים כשאני רואה איך הם משתלטים לי על העיר, פתאום הם כבר 1 3 מהעיר, מה עלי לעשות? לנסות להלחם? איך אני אמור להפגין את זה שאני קיים אני מרגיש שאם אני לא יפעל הערבים יגדלו ל2 3 ואח"כ וכל העיר כולה, ולכל מי שחי בעיר לא נראה לי שכל כך אכפת, איך לפעול? באיזו צורה? בכוח?
תשובה: אתה מעורר בעיה קשה שאין לה פתרון קל. הדרך לפתרון ארוכה אך אנו הולכים בה. כלומר, קיבוץ כל הגלויות לארץ ישראל וכולם יחזרו בתשובה ואז המדינה תקבל צביון יהודי ברור. וכל הנוכרים יבינו שהארץ היא מקום העם היהודי בלבד והנוכרים ישובו כל אחד לארצו. אם כן עלינו לפעול בתחומים אלו לקרב רחוקים לתורה ולעסוק בעליה לארץ. ומה שיש לעשות בכלל הארץ יש לעשות בעכו. להביא הרבה יהודים לגור בעכו יהודים שומרי מצוות ולהפוך את העיר לעיר יהודית דתית. ואז הנוכרים לא ירצו להמשיך לגור בתוך אווירה כזאת והם יהגרו לארצותם.
שאלה: "לא תסור" לשיטת רבי שמעון שקאפ: יש מחלוקת רמב"ם רמב"ן במהותה של מצות "לא תסור". הרב שמעון שקופ שואל (לשיטת הרמב"ן) מהיכן החיוב לקיים גזרות ותקנות דרבנן? ועונה שהשכל מחייב זאת, אך ישנם מצוות שחכמים עוקרים דבר מהתורה (נטילת לולב בשבת וכדומה). לא מובן לי למה השכל מחייב לשמוע לחכמים?
תשובה: התורה ניתנה על דעתם של חכמי ישראל, ונמסרה להם. הם עשו תקנות וגזירות לצורך שמירת התורה, ולפעמים הם אסרו לקיים מצוה פרטית על-מנת לשמור על התורה בכללה. ומכח זה שהתורה נמסרה להם, רק הם ידעו את המינון הנכון של ביטול מצוה פרטית על-מנת לשמור את התורה בכללה, ולכן השכל מחייב אותנו לשמוע להם, אם ברצוננו לשמור את התורה כראוי. ואפשר לעיין בספר "דברי סופרים" לר' אלחנן וסרמן, הדן בנושאים אלו באריכות, ומוסיף שם שהחיוב לשמוע לכל דברי חכמים ואפילו למצוות שהם חידשו, מכח הפסוק "שאל אביך ויגדך, זקניך ויאמרו לך".
שאלה: גשם בסוכות: מהו הסימן כשיורד גשם בסוכות האם זה טוב או רע מה המקורות?
תשובה: המשנה מתייחסת לירידת גשמים בסוכות בצורה זו: משלו משל, למה הדבר דומה, לעבד שבא למזוג כוס לרבו, ושפך לו קיתון על פניו (סוכה פרק ב, ט). ולפי חלק מהראשונים הכוונה דווקא כשיורדים גשמים בליל ט"ו לדעת חלק מהאחרונים, אם התחילו לרדת גשמים עוד לפני החג אין בכך סימן קללה. (רמב"ם פירוש המשניות, ארחות חיים) ר' ידידיה הכהן
שאלה: הוצאות נסיעה : אני משמש כעובד אוניברסיטה בתפקיד מסוים. בכל יום אני מקבל סכום קבוע כהוצאות נסיעה, שאותו חישבתי (ועליו דיווחתי) לפי מספר האוטובוסים בהם עלי להשתמש כדי להגיע. מעבר לכך, התחלתי לאחרונה לעבוד במסגרת שונה, בתוך האוניברסיטה, ממנה אני מקבל משכורת נפרדת לחלוטין. במקרה זה, אני מקבל הוצאות נסיעה לפי יום. בכל יום אני מדווח על סכום הכסף אותו הוצאתי על הנסיעה. השאלה: א. ביום שאני ממילא מגיע לעבודה א, האם אני יכול לבקש גם הוצ נסיעה עבור עבודה ב, למרות שממילא אני כבר שם? ב. אם אני לא עובד באותו יום, אלא לומד במקום, ואחר כך עובד בעבודה ב, האם זה ישנה את התשובה?
תשובה: לגבי מקרה א אתה יכול לקבל החזרי נסיעות משני המעבידים שלך. וזאת משום שלכל הפחות מעסיק א נראה שמתייחס להחזרי נסיעות כאל חלק מן המשכורת. כמו כן במקרה ב אתה יכול להגיש את החזרי הנסיעות למעביד אף על פי שהגעת למקום למטרות נוספות. יש לציין, שכך הדין במקרה הזה, אך אין ללמוד מכן הלכה כללית לכל מקום, שכן יתכן שבנסיבות שונות ישתנה הדין. מקורות נוספים לעיון: תחומין כרך יט מאמרו של הגרז"ן גולדברג שליט"א עמ 271. הרב עשהאל שמלצר
שאלה: דרך האמצע או קיצוניות?: אני קוראת ולומדת ספרי מידות. אחד מהספרים שקראתי היה: "שמונה פרקים" לרמב"ם. שמדבר על המידות באדם ועניין מאוד חשוב שלמדים הוא: שמידה טובה היא כאשר היא נמצאת באמצע. ונקודה חשובה שנלמדת היא שבעצם לא צריך להיות האדם קיצוני. איך אדם יכול שלא להיות קיצוני באהבת ה? באהבת ארץ ישראל ועם ישראל? אני מאוד בחורה מאוד מיליטנטית וזה מתבטא אצלי המון בדעות שלי לגבי ארץ ישראל.ברצון האישי שלי להתגורר בכל מקום בארץ ובחיי השליחות שאני רוצה לעצמי. אני גם מרגישה שכל יום שאני קמה בבוקר אני רוצה לעבוד את ה יותר טוב ממה שהיה אתמול! וכל לילה בקריאת "שמע" אני מתחננת לה יתברך שיזכה אותי לעשות את רצונו ממקום של ענווה וקידוש שם שמיים.כאשר אני מדברת עם אנשים על תורה,הקב"ה וארץ ישראל,אני נשמעת לאנשים קיצונית או ילדה. אני מצידי מרגישה שאינני קיצונית במובן השלילי וזאת הדרך הנכונה.אני לא יכולה לקבל שום הסבר של כל יהודי על הרצון לחלק את הארץ! מרבית מהאנשים שמכירים אותי טוענים שאני מגזימה בדעותי!וחלקם טוענים שדעותי עוד ישתנו. אני תמיד אומרת לאותם אנשים,שאם לא היו את אותם "הקיצונים" האלה ב-48 לנו לא היתה מדינה היום. ואם לא היו אנשים עם הרבה אמונה בה הישוב היהודי בחברון כנראה לא היה קיים היום.!אני חייבת להודות שלפעמים נורא קשה לי עם יהודים שמוותרים על הארץ הקדושה מתוך חשיבה שזה הדבר הנכון ושאנחנו צבא של כיבוש! אני חייבת להודות שאני לא שונאת אותם ויש לי צורך חזק לקרב אותם לתחושותי.אך אני לא מאמינה שצריך להיכנע באמונה ולוותר על הרוח היהודית שאבדה לחלק מאיתנו.! אני נורא משתדלת בלעבוד על המידות שלי ונורא חשוב לי ללמוד הרבה ספרי מידות. אני באמת שואלת האם גם בנושאים האלה הקב"ה רוצה מאיתנו מינון נכון? אולי אותם אנשים באמת צודקים בעובדה שהם קוראים לי קיצונית ואני צריכה לעבוד על "האמצע"?
תשובה: : אנו קיצוניים בכל דבר. הרמב"ם לגבי מידות חידש את העיקרון של דרך האמצע. כוונתו שבמידות מכיון שבכל מידה יש מידה אחת ומידה ההפוכה לה דווקא ההליכה בדרך האמצע היא מבטאת את היותנו בצורה קיצונית אוחזים בשתי המידות. האמצע במידות נובע מהיותנו קיצוניים לכל צד כל שאנו מגיעים לדרך האמצע. בנוגע לאהבת ישראל או אהבת הארץ צריך להיות קיצוניים. אולם הייתי מתרגם זאת לא כקיצוניות אלא רצון לשלמות. כמו שבבנית הבית הפרטי שלנו אנו לא מסתפקים רק במטבח או סלון ואנו צריכים גם חדר שינה כך שנוגע לארץ ישראל. מי שמוכן לוותר על חלק מן הארץ לא מבין את הערך של הארץ. כך גם בנוגע לספר תורה אנו שואפים לשלמות. ספר תורה שחסר בו אות אחת הינו ספר תורה פסול. את יכולה להמשיך ביתר עוז בשאיפה לשלמות. אולם יתכן שבדרך אחת את צריכה לעשות תיקון. את צריכה להיות פחות שופטת את האחרים שלא נמצאים במקום שלך. כלפי עצמך את יכולה לתבוע תביעות ללא גבול. אולם בנוגע לאחרים את צריכה סבלנות. אנו בדור שלא נוכל לקדם אותו ללא סבלנות. כמו שלקב"ה יש סבלנות אנו צריכים להיות תלמידים שלו בענין זה. הדור שאנו מצויים בו לא ישתנה אם אנו נצעק עליו או נגביר את הווליום. הדור לא מפחד מצעקות. הדור רוצה לעשות דברים שהוא מזוהה איתם. זאת נוכל לעשות רק אם נאהב את הדור עם כל החסרונות שבו ויהי לנו סבלנות גדולה כלפיו.
שאלה: למה אני בודדה?: אני מבקשת לברר, האם אדם "בודד" הוא בחינת "תיקון"? (צריך לקבל בהשלמה או שיש מה לעשות) אחרי מחצית חיים, בדרך כלל, כל אחד מסודר בפינה משל עצמו, עם המשפחה שלו, בעבודה, מה עושים כשכל זה לא מסתדר, ונשארים מאחור, ובבדידות, וככל שעובר הזמן הדאגות והחרדות מתגברות, מה יהיה בגיל מתקדם? להשאר לבד, וללא פרנסה. למרות ניסיונות לקבל עזרה בעבר, הן בעזרת אנשי מקצוע, גם נעשה פעמיים פדיון נפש (בהמלצת רב) הכל "חסום"! התחושה היא תחושה של "אין מוצא", זה ודאי לא מוסיף לביטחון, לכוח לעשות וחשק לצאת. הקושי מתווסף מאד מהבחינה הזו של קושי גדול מול ה "שחיתות" שבחוץ, "הרשעה". צריך כח נפשי, ומשאבים כדי לעמוד מולם (לחלש בימינו אין "זכות קיום"). מה עושים (חוץ מלבקש ולהתחנן מבורא עולם " עד מתי?") האם יש דרך נוספת להתמודד עם חסימות קשות של המזל?
תשובה: : מאד כואב לי לשמוע אותך. אנו לא יודעים מה התיקון שלנו. יתכן שיש מי שהתיקון שלו הוא תיקון שנושא עימו קשיים רבים. אולם לא נראה הגיוני שהתיקון שלך להתייאש מלנסות לצאת מהבדידות. מחד היתי מציע לך לשמוח במה שכן יש לך. אולם מאידך דווקא השמחה שמה שכן יש צריכה לאפשר לך להמשיך בנינוחות בלי לחץ לעשות דברים שיכולים לקדם אותך ביציאה מהבדידות. את יכולה ללכת לשדכנים לכתוב לאתרי אינטרנט וכד'. הכל אפשר לעשות אולם לא מתוך לחץ. יתכן שהתיקון שלך הוא להתאמץ על כך ואין לנו הבטחות על התוצאות. אולם ודאי שהתיקון שלך זה לא להתייאש. את יכולה לקרוא הרבה מספר תהילים. שם תוכלי למצוא פרקים רבים שתוכלי להזדהות איתם. בינתיים את יכולה להשתדל להתעסק בחסד. למשל את יכולה לעזור למשפחה עם הרבה ילדים. זה גם יעזור לך לעשות דבר חיובי, גם לצאת מהבית להיפגש עם הסביבה וגם יש בכך סגולה לסיעתא דשמיא. לסיכום: המשיכי בתפילות והוסיפי הרבה עשיית חסד ותראי ישועות בפרט ובכלל.
שאלה: קידוש בסוכה בערב שמחת תורה: האם ניתן לערוך בסוכה את הקידוש וארוחת חג שני של סוכות (שמחת תורה שמיני עצרת)? הרי מצוות הישיבה בסוכה אינה נוהגת בחג זה!
תשובה: לא עושים קידוש של שמחת תורה בסוכה, אלא מעבירים את הכל לבית ועושים את הקידוש דווקא בבית. (שו"ע או"ח סימן תרס"ח סעיף א' במשנה ברורה). הרב יאיר פרייליך
שאלה: ישיבה בסוכה למי שמצטער להיות עם זרים: אני רווק ואין ביכולתי לבנות סוכה ליד ביתי, ולכן אני נוהג להתארח בירושלים בחג הסוכות. במהלך החג אני מרגיש צער מהשהות בין זרים, האם אני מחוייב למצוות סוכה?
תשובה: מכיוון שאתה גרמת לעצמך את הצער, שהרי לא בנית סוכה, אין עליך דין מצטער פטור מן הסוכה.
שאלה: קיפול כביסה בחול המועד: האם מותר לקפל כביסה שכובסה והתייבשה לפני החג? חלק מהבגדים ישמשו בחול המועד עצמו, כגון לבנים וכו.
תשובה: הסיבה שאסור לכבס בחול המועד היא כיוון שאסור לעשות מלאכה מיותרת בחג אא"כ זה דבר האבד, ולכן גם לקפל כביסה אסור והיה צריך לעשות את זה קודם החג, אבל אם לא הספיק קודם החג וצריך את המקום בו נמצאת הכביסה דחוף לחול המועד (אורחים וכדומה) מותר לצורך המועד בלבד כדי שיהיה מסודר. הרב יאיר פרייליך גיהוץ בחול המועד
שאלה: הארי פוטר 6 : האם מותר לקרוא באינטרנט תרגומים של הארי פוטר השישי (שעוד לא יצא בעברית)? והאם מותר לקרוא את הספר באנגלית מאתר שהעתיק אותו?
תשובה: אם בעלי הזכויות מרשים לקרוא את יצירתם באינטרנט אין בעיה. שאלתך מתיחסת למקרה שאינם מרשים. אם היית קונה את הספר יש כאן נזק בידיים, שאינך קונה אותו וגורמת לו הפסד אם לא היית קונה את הספר אינך גורמת לו הפסד ומותר לקרוא אותו באינטרנט. אם כי הלב יודע אם לעקל או לעקלקלות.
שאלה: הוצאת אחרים בקריאת שיר השירים?: האם כל אדם יכול להוציא הקהל בקריאת "שיר השירים"?
תשובה: הנוהגים לקרוא מגילה מתוך ספר כתוב על קלף חייבים להתיחס לכך כמו לקריאה בתורה ורק בר חיוב יוציא אותם ידי חובה.
שאלה: סמיכת גאולה לתפילה: מדוע בתפילת ערבית אין אנו סומכים גאולה לתפילה?
תשובה: עיקר הגאולה הייתה ביום, שאז יצאו בנ"י ממצרים, ולכן עיקר החיוב של סמיכת גאולה לתפילה הוא בתפילת שחרית מ"מ כיוון שהגאולה התחילה בלילה גם בלילה יש עניין לסמוך, אבל לא מדקדקים בזה כמו ביום, ולכן תיקנו את ברכת "השכיבנו" אחר "גאל ישראל", וכן אומרים חצי קדיש, שזה סדר התפילה שבכל מעבר משלב לשלב בתפילה אומרים קדיש, רק שבשחרית מקפידים יותר, וכן נהגו להכריז "יעלה ויבוא" בערבית של ר"ח וכו' וכן אם הגיע לתפילת ערבית שהציבור הגיע לתפילת י"ח, יתפלל ואח"כ ישלים ברכות ק"ש (שו"ע רל"ו ג') משא"כ בשחרית שתמיד יסמוך גאולה לתפילה. הרב יאיר פרייליך
שאלה: קולנוע יהודי?: הרב כתב באחד ממאמריו ("לא נשכח ולא נסלח"): "נמצא שבחינוך, בתקשורת, במשפט ובכלכלה ניתן לפעול בדרכים עצמאיות ולהשפיע בכך על המדינה." ושיש להקים מערכות נפרדות. שאלתי היא, האם במסגרת זה יש גם ללמוד קולנוע יהודי ולנסות להעביר מסרים גם דרך המדיה הקולנועי, על-פי הרב? או שעדיף פשוט להתרחק מזה מכל וכל?
תשובה: אני סבור שיש להשתמש בכל הכלים החדשים לעבודת ד' כי כל ההתפתחות המדעית, וכל מה שיש בעולם, הכל מאת ד'. והכל נוצר לעבודת ד'. גם הקולנוע. ויש לפתח קולנוע יהודי שבאמצעותו ילמדו את התורה.
שאלה: מחשבות על חתונה: שאלתי קצת מסובכת אבל חשובה ביותר. אני גבר בן 22 וחברתי (מזה שנתיים) בת 21. ברצוני להתחתן עימה אך יש לי מספר בעיות. א)ברצוני להתקרב כל פעם מעט לדת אך היא מסרבת (למרות שלפני שהכירה אותי אכלה לא כשר ולא שמרה שבת). ב)גם אני וגם היא מתחילים בלימודים מאוד אינטנסיביים וחתונה רק תעמיס עוד יותר? ג)איך אדע שהיא האחת בשבילי? אולי עדיף שאפרד ממנה ואמצא בחורה מבית ששומר?
תשובה: אם הבחורה מעכבת אותך להתקרב לדת אני מציע שתפרד ממנה ותחפש בחורה שמוכנה ורוצה להתקרב או שהיא כבר שומרת מצוות. ואולם אם היא גם תסכים להתקרב לאמונה הייתי מציע לכם להתחזק יחד ואז להתחתן. וביחד תמצאו את הפתרונות איך להמשיך בלימודים.
שאלה: צביעה ות בחול המועד: 1. האם מותר לי לצבוע קיר שלא הכרחי לצבוע אותו בחול המועד, מפני שנולדה לי אחות, ורציתי שהבית יהיה יותר נקי ויותר יפה? 2. הזמנתי אינסטלטור לביתי בשביל שיתקן כמה תיקונים. האם נכון לשלם לו רק אחרי החג או שיותר טוב מיד?
תשובה: 1. אסור לצבוע את הקיר בחול-המועד, מפני שזה אינו צורך המועד. 2. צריך לשלם לו בחול-המועד כשמסיים את עבודתו, משום שהכסף אינו מוקצה בחול-המועד, ויש גם מצוה לתת את שכר העובד באותו יום.
שאלה: מה טעם ההוספות למנהגי הספרדים?: הנני בחור ממוצא ספרדי, ונהוג אצלנו הרבה מנהגים אשר על טיבם הנני תוהה, מנהגים כמו למשל "ויתן לך" לאחר ההבדלה, "אברכה את ה. וכו " לפני ברהמ"ז, "שמע ישראל", "ויאמר לה אלקנה" ושאר פסוקי הברכה ו-"לדוד ה אורי" לאחר "עלינו לשבח" בשחרית, ורבים הם המנהגים הללו. שאלתי היא, מה יתרון יש למי שנוהג לאמר תוספות אלו על פני מי שלא? אני יודע שמקורם קדוש ורובם מנהגים אשר יסודם בקבלה, ובעיקר ממרן הבא"ח וממרן החיד"א בספריהם הרבים - אך עדיין, לדעתי כולם שווים ולכן לא נראה לי שתוספות אלו כאילו מעלות את מי שנוהג לאומרם על פני מי שלא. ישנם הרבה שתוהים על כך כמוני ובאמת מניחים את מנהגיהם אלו, אך אני מלא אהבה למסורתנו הקדושה שניתנה לנו מידי רבותינו הקדושים ולכן הנני מתעקש להמשיך בם למרות תהייתי ורוצה לפתור את אותן תהיות. ועוד שאלה, קצת קשורה לשאלה הקודמת, מה המעלות בדקדוק ובהקפדה בקריאת התורה, בתפילה וכו - כגון הדייקנות העיקשת והמפולאה של הרב מאזוז שליט"א ושל שאר רבני קהילות תוניס וכו, הישנם מקורות בגמרא, ראשונים וכו המצביעים על כך שדקדקנות זו יש בה מן המובחר ומן המעלה?
תשובה: ביחס לחלק הראשון בשאלתך על אותם הפסוקים או פרקי תהילים, נהגו להוסיף עניינים לחנך את יראת השמיים ואת האמונה בד' ולקבוע בתוכנו את התפילה והצלחתה. רק לדוג' הפסוק "ואמר לה אלקנה",תוכנו שאין מה להצטער יותר מדי כי ד' בודאי ייטיב ואין להתייאש בסוף התפילה בפרט אם יש לאדם צרה קשה שמא תפילתו איננה נענית חלילה. כמו כן הפרק "לדוד ד' אורי." כולל אמונה בישע ד' שכל הסכנות אינן יכולות לעצור בעד הגנתו וכמו כן, שתכלית כל הבקשות היא להגיע את הקרבה לד':" אחת שאלתי מאת ד'. שבתי בבית ד ' כל ימי חיי". ולכן, אין לחשוב יותר מדי על בקשות אחרות כאילו הן עיקר השמחה כשישיג אותן האדם. ומה ששאלת על המעלות בדקדוק ובהקפדה בקריאת התורה ובתפילה נזכר בגמרא במסכת ברכות כי ".כל המדקדק בקריאת שמע מצננים לו את הגיהנם" וכתבו על כך הפוסקים (עיים שם) בעין משפט כי יש לדקדק בכל קריאת התורה ופרקי התהילים והתפילה. ובסוף פרק שלישי במסכת מגילה נזכר כי אם יש טעויות שמשנות את מובן המילים כגון מי שמחליף בין ח' ל-ה ובמקום לומר "וחכתי" אומר והכתי, יש בזה חלילה כעין חרוף וגידוף. ומכל זה למדנו עד כמה חייב אדם לדקדק במבטא נכון של האותיות והגייה מדויקת של הנקודות והטעמים. ויש לדעת כי בטעמים ובנקודות תלויים סתרי תורה עליונים שעליהם נכתב ספר תיקוני הזוהר ובספרי האר"י הקדוש והרב קוק זצ"ל יש ברור שלם בערכם של הטעמים והנקודות, מנגינתם, היגויים, צורתם ואפילו שמם, ועל כן אשרינו שזכינו בדורנו ולרב מאזוז שהוא משתדל לחזר אחרי הדיוק והדקדוק ואין בזה משום עקשות חלילה והלואי שנזכה שלשוננו תהיה ערוכה כראוי לאנשי מעלה.
שאלה: ברכה שלישית מברכות התורה: ראיתי שישנה ברכה שלישית לברכות התורה: "כי ה יתן חכמה מפיו דעת ותבונה, גל עיני ואביטה נפלאות מתורתך, טוב אתה ומטיב למדני חוקיך, ברוך אתה ה למדני חוקיך". מדוע אין מונים אותה יחד עם שתי הברכות האחרות, האם רשאי אני להוסיפה לברכות השחר שאני אומר כל בוקר?
תשובה: לקט הפסוקים שהזכרת יש בהם כדי לעורר את אהבת התורה והשמחה בלימודה אבל אין בזה דיני ברכה, בפרט ע"פ הידוע כי ברכה שאין בה מלכות ("אלוקינו מלך העולם") אינה ברכה. מתוך כך אין מקום להוסיף אותה לברכות השחר, שהן ברכות שניתקנו ע"י חכמים, אבל ניתן לומר פסוקים אלה לפני לימוד תורה.
שאלה: מה סיבת איסור בשר וחלב: אני נער חילוני לפני בר-מצוה ולא מבין את המצווה של איסור חלב ובשר יחד. למה אלוקים אסר עלינו לאכול, מאיזה סיבה, האם באמת יש רעיון מאחורי המצווה הזו?
תשובה: א. אנו מקיימים את מצוות הבורא מכח האמונה והצווי האלוקי ולא משום סיבה כזאת או אחרת. ב. עם זאת אפשר לחפש טעם לכל מצוה אף אם אינה מובנת בשכל הפשוט ובספר החינוך עוסק בכך לנסות לתת טעם לכל מצוה ומצוה (עיין שם). ג. צריך לדעת שגם כך יש מצוות שהם גזירה כגון: פרה אדומה שאפילו שלמה המלך התקשה בטעמה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ארבעת המינים לאחר סוכות: מה עושים עם ארבעת המינים לאחר סוכות?
תשובה: כתב המשנב"ר בשם אחרונים לעטוף אותם ולשרוף אותם בביעור חמץ או בתנור של אפית מצות. את האתרוג אפשר לאכול או לעשות ממנו ריבה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שליחת עפר מא"י לחו"ל: האם מותר לשלוח עפר מא"י לשם כיסוי עיני מת?
תשובה: מותר, שמנהג קדום הוא ששולחים עפר מארץ-ישראל לחוץ-לארץ, לכסות עיני המת בו.
שאלה: חילול מעשר שני למעשה: חיפשתי במאגר איך לחלל מעשר שני בעצמי, ושם רק הפנו או ל"מכון התורה והארץ" ל"בית האוצר" או לתקליטור שלהם. אני מבקש אם הרב יוכל להסביר לי בדיוק איך אוכל לחלל בעצמי, ואת הנושא של פרוטה חמורה. ככה שאוכל להפריש לבד בבית.
תשובה: וברכת ד' חילול מעשר שני פירושו שאת המעשר שני הנמצא בפירות מחללים על פרוטה, ולצורך כך יש ליחד מטבע שיש בה לפחות פרוטה ורבע, הצורך הוא מכיוון שהפודה מעשרותיו צריך להוסיף חומש, שהוא רבע מכמות הפרי, דהיינו רבע מהכמות של הפירות היא חומש מלבר, ולכן צריך לפדות את המעשר ורבע על פרוטה ורבע. שווי הפרוטה הוא בימנו כ-3 אגו', וממילא צריך לקחת כ- 5 אגו' לכל פדיון מעשר שני. ויאמר מה שקבעתי למעשר שני ועוד רבע ממנו הרי הוא מחולל על פרוטה ורבע. את המטבע יש לשמור ולחלל ולבער בזמן הביעור (פסח שנה רביעית ושביעית). דיני פרוטה חמורה אי אפשר להסביר בקצרה, אנא תדאג להשיג את התקליטור של תרומות ומעשרות של מכון התורה והארץ (0507598017 - נורית) ושם יש הסבר גם לפרוטה חמורה. בברכת שבת יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שתילת עץ של חילוני בחג: בחג נכנס אלינו שכנינו ואמר לנו שהוא שתל עצים בגינת הבית(בניין דירות). מה דין העצים האלו?
תשובה: השאלה צריכה להישאל ע"י שכנך האם מותר לו ליהנות מעצים אלו או שעליו לעוקרם. כי לאחרים ההתיחסות ההלכתית שונה.
שאלה: טלטול משקפיים בשבת: האם מותר לטלטל משקפיים במקום שאין עירוב, כשאפשר לראות גם בלעדיהם?
תשובה: אם הנך מרכיב את המשקפיים, מותר, מפני שהם חלק ממלבושיך.
שאלה: טניס (שדה) בשבת: אני שחקן טניס שדה ואני בדרך להיות שחקן מקצוען. לאחרונה גילינו בעיה שלא ידענו אותה לפני, והיא שהמוקדמות (שהם כדי להיכנס לתחרות) הם מתקיימות לצערי בשבת, חשוב לי שתדע שאין כסף בעניינים האלה. השאלה שלי היא האם מותר לי לשחק באופן זמני את המוקדמות האלה בשבת עד שאוכל להיכנס ישר לתחרות עצמה שהיא אינה בשבת. אם המכתב לא מובן אנא תן לנו את המספר הטלפון שלך כדי שאחזור אליך והסביר לך יותר פרטים.
תשובה: איני מוצא כל היתר להשתתף במשחק בשבת. עליך לדרוש להזיז את המשחק משבת ליום אחר אני סבור שחייבים להתחשב בבקשה שכזו.
שאלה: חבטת הושענות: אני תמיד ידעתי שחבטת הושענות שייכת לתפילה, במיוחד בבית הכנסת. במשפחה של אשתי, כל בני הבית - כולל ילדים קטנים שלא יודעים להתפלל - חובטים בהושענות ואשתי דורשת להקפיד על כך. האם זה מנהג נחוץ (מלבד ענין בית)?
תשובה: חבטת ההושענות הינו מנהג קדום המיוחס לנביאים. עניינו מוסבר בפירוש "עיון תפילה", שזהו רמז לניעור והענשת כל המפריעים לכלל ישראל. לכן גם נשים שלא הגיעו לבית-הכנסת לתפילה, יש ענין שיחבטו גם הן, וראוי שתעשינה זאת.
שאלה: שיחה עם בנות: אני לומד באונ בר אילן, המצב הוא שאני כמעט היחיד בכיתה שבן, הבנתי שמבחינה לימודית מותר ללמוד עם בנות למבחנים וכד אך צריך להתמקד אך ורק בלימודים ולא לפתח שום רחשי קרבה. הדבר נראה לי קשה מאוד לביצוע וצורם לי מכיוון שהרי אני לומד איתן ומה עם יחסי אנוש? ואיפה נכנסת המצווה "ואהבת לרעך כמוך"? אני אמור להתנהג כמו "רובוט"? ללא רגשות או קירבה? אני מודע לזה שאין אפוטרופוס לעריות.אבל רציתי לדעת מה דעת ההלכה בעניין?
תשובה: ודאי שהסיטואציה אינה נעימה. אבל לפי ההלכה אסור לאדם לפתח יחסי חברות וידידות עם בנות שלא למטרת נישואין. התורה מדריכה אותנו להיות קדושים "כי קדוש אני ה' אלוקיכם". לדעתי אתה צריך מראש להציג לעצמך את המטרה איתן- הלימוד גרידא, ולא לתת לרגש להתפתח.
שאלה: מתי ניתן להקשות על תוספות?: ידוע הדבר שפרוש התוספות על הגמרא הינו חיבור של אנשים רבים המכונים "בעלי התוספות". האם יש כלל מתי ניתן להקשות מתוס אחד לשני? האם שני פרושים באותה מסכת יכולים להיות סותרים קרי, פורשו ע"י איש שונה, או שלא אומרים שאנשים שונים פרשו באותה המסכת?
תשובה: כאשר יש כמה תוספות באותה מסכת שלא מוזכר מי אומר אותם, סביר שזהו אותו אדם. ממילא יוצא שאפשר להקשות מתוספות אחד לשני, מפני שלא יתכן שאותו אדם יסתור את עצמו. ואכן יש מגדולי פרשני התלמוד האחרונים, שעוסקים רבות ביישוב תוספותים סותרים, וביניהם: פני יהושע, צל"ח ועוד רבים. אבל אין להקשות מתוספות במסכת אחרת, מפני שיכול להיות שזה לא אותו מחבר בשתי המסכתות, וממילא אלו שתי דרכים שונות בפירוש הסוגיה.
שאלה: אכילה בין שחרית למוסף: בשמיני עצרת שעבר עלינו לטובה, התאחרה התפילת שחרית כך שהיה ברור שלא תסתיים התפילה לפני חצות היום. רב בית כנסת הורה למתפללים לאכול סוכריות לפני תחילת מוסף בכדי להמנע מצום שעות וזאת למרות שלא עשינו קידוש, בטענה שלמרות שזה נגד דעת מר"ן כך נהוג בישיבות הקדושות. האם נהגנו נכון? אם לא מה היא הדרך הישרה?
תשובה: אם רב ביהכנ"נ הורה אין לשומעי לקחו רשות לערער על פסקו. אך לגופו של עניין תורה היא ולימוד היא צריכה מן הראוי לברר על סמך איזה מקור הוא פסק כן ועל מה סמכו הישיבות? בישיבה בה אני למדתי נהגו לקדש בשמחת תורה באמצע ההקפות ורק אחרי הקידוש הרשינו לעצמנו לטעום.
שאלה: מתנגדת שבני יבנה מאחזים!: בני רוצה לסוע לבנות מאחזים לא חוקיים ביש"ע ובחברון ואנו מתנגדים בכל תוקף. האם זה נכון שביכולתו להתעלם מדעתנו ולסוע בניגוד לרצוננו בגלל שזה מצווה לטענתו? וכן מה הדין בנושא של התנגדות לפינויים של מאחזים כנ"ל? הסיבות שאנו לא מרשים הם בגלל שזה מסוכן וכן בגלל שאנו לא רוצים שייעצר ובכך יגרם ביטול לימודי חול.
תשובה: בנית מאחזים יהודיים בארץ ישראל היא חוקית על פי התורה. ואשריך שיש לך בן שיש לו אידיאלים והוא מוכן להקריב על כך. הוא ממשיך את דרך החלוצים הראשונים שבנו את הארץ תוך סיכונים. גם בראשית ההתישבות בארץ בנו החלוצים בניגוד להנהגה נקודות התישבות ואחר כך המוסדות שבחו את מעשיהם. אך כמובן כל מעשה צריך להיות מתוך התיעצות ובהכוונה בגבולות הנכונים, במסגרת הדמוקרטית. וגם יש להשתדל שהלימודים לא יפגעו, ובעיקר לימודי הקודש. לגופו של דבר יש לשקול כל מקרה לגופו, יש פעמים שיש לעודד את המעשה ויש פעמים שיש למנוע זה תלוי בענין ובמצבו של הבחור. אני מאחל לכם שבנכם גם יצליח בלימודיו וגם יהיה מלא באהבת הארץ ובנכונות להקריב למען התורה והארץ. לא רחוק היום שהעם יראה את הנוער הזה כמלח הארץ ויתגאה בכל אשר עשו.
שאלה: מעשרות על רוזמרין: רציתי לדעת אם צריכים לעשר צמחי תבלין כמו רוזמרין לבנדר מגינה ציבורית או מגינה של בית משותף? את הרוזמרין אני מוסיפה לדגים ולעופות בדרך כלל לא נאכל אך לפעמים כן. וכן עלה דפנה שגדלים על עצים בגנים צבוריים ומשמשים לתיבול.
תשובה: לעניין עשבי תבלין שעשויים לטעם בלבד נחלקו הראשונים האם יש להפריש תרו"מ או לא, אבל בנדון שאת שואלת הרי זה עשוי גם לאכילה, דהיינו אוכלים את הרוזמרין ולבנדר, וא"כ נראה שבנדון זה יש להפריש בלא ברכה שהרי זה כקימל שאינו נאכל בפנ"ע אבל כיוון שנעשה לטעם הרי זה חייב (רמב"ם תרומות פ"ב ה"ג). כל ירק שהוא גידולי הפקר אין בו חיוב תרו"מ, ולכן כל הגדל בגינות ציבוריות פטור מתרו"מ שהרי דינם כהפקר, אבל הגדל בגינה משותפת דהיינו מקום של בית משותף שמקפידים בו שלא יכנסו זרים אין דינו כהפקר, אולם אם אנשי הבית לא מקפידים וכל הרוצה לבוא וליטול יכול ליטול הרי זה הפקר הפוטר מתרו"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מנורה עם שבעה קנים?: ראינו בהלכה שאין להדליק במנורה בעלת שבעה קנים שהיא בצורת מנורת המשכן אנו שבעה אנשים בבית וקנינו מנורה עגולה עם שבעה קנים כאשר הפמוט המרכזי מוגבה מעט. האם יש בה בעיה?
תשובה: אכן יש להימנע משימוש במנורה בעלת שבעה קנים. גשו לצורף שיבטל את הפמוט המרכזי ובמקומו יעשה קישוט נאה.
שאלה: מקום ללא תעודת כשרות: מידי יום שישי אני נוהג לקנות פיתה תימנית - סאלוף, במאפיה. במאפיה אין תעודת כשרות מסיבותיהם שאינן ידועות לי, אך אני מכיר את בעל במאפיה - אדם דתי וירא שמיים וחזקה עליי ועל שאר הקונים שהכל כשר ופועל לפי ההלכה. לאחרונה הסב את תשומת ליבי אדם דתי ויר"ש שהיה נוהג לקנות במקום, על כך שאין במקום תעודת כשרות ובעצם זה שרואים אנשים דתיים קונים במקום ללא תעודה עלולים לפרש זאת אנשים שאינם דתיים, שמותר לקנות במקום ללא תעודה גם בשר וכדו. שאלתי היא: מה הדין במקרה הזה מבחינת המקום, האם מעיקר הדין מותר לקנות שם? והאם יש מקום לעניין של מראית עיין?
תשובה: אין לקנות מוצר ללא תעודת כשרות, גם אם בעל הבית דתי כי הוא טרוד במלאכתו ולא יכול להתמסר גם להשגחה על הכשרות. כמו כן הדבר גורם פירצה חמורה בחומת הכשרות הכללית בארץ.