LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מנהגי יהודי גרמניה או רומניה: אבי חזר בתשובה כשהיה בן 25. אביו אמר לו שמשפחתו ממוצא גרמני, ולכן אבי "לקח" את המנהגים של יהודי גרמניה, ובמנהגים האלו השתמש כ25 שנה. לפני כמה זמן יצרנו קשר אם דוד של אבא שלי, ששומר תורה ומצות, והוא אמר לנו שאנחנו ממוצא רומני. (יש לציין שהחלטתי ללכת לפי פסיקותיו של הרב). רציתי לשאול את כבוד הרב מס שאלות: א. האם להמשיך ללכת לפי מנהגי גרמניה או "לעבור" למנהג יהודי רומניה? ב. אם יש ללכת לפי מנהג יהודי רומניה - מהם המנהגים השייכים להם? ג. כמה שעות יש לשמור בין בשר לחלב? ד. האם יהודי גרמניה פוסקים לפי המ"ב או ערוך השולחן? על הזמן שהרב משקיע בקריאת ועניית השאלות.
תשובה: א. תעברו למנהג יהודי רומניה, כי זה היה בטעות שקיבלתם מנהג יהודי גרמניה מאחר ולא ידעתם שאתם מהעדה הרומנית. ב. אינני מתמצא כל כך בפרטי המנהגים, אך מסתבר שיש לכל עדה מנהגים יחודיים משלה. אפשר לברר אצל זקני העדה. ג. אפילו למנהג יהודי גרמניה, ששומרים על פחות שעות, כותב המהרש"ל שראוי לכל בן תורה לנהוג 6 שעות כמו הרמב"ם, ולכן בנושא זה ספיצפית ראוי להחמיר. ד. קשה לי לענות על זה.
שאלה: עם ישראל העם הנבחר: אני מקווה ששאלתי תהיה ברורה. עפ"י התורה, בני ישראל (היהודים של היום) הם העם הנבחר ע"י ה. לי יש קושי להבין את העניין. אני לא מבין מדוע שאלוהים, בורא האדם, יבחר ויעדיף אנשים מסוימים על פני אחרים, שאלוהים יקנה לאנשים מסויימים הגנה ואהבה ולאחרים - לא. הרי בסופו של דבר. כל בני האדם, ללא יוצא מן הכלל, נבראו ע"י האל. יהודים וגויים - כולם בני האלוהים. וכפי שאבא לא יאהב את אחד מילדיו יותר מאשר אחר, אלא יאהב את כולם באותה המידה, כך אני מצפה מאבינו שבשמיים. שיאהב אותי, אותך ואת זה שאנו קוראים לו גוי באותה מידה, כי כולנו בניו של האל. אז מדוע שהאל הזה יעדיף קבוצת אנשים מסויימת (עפ"י התורה: בני ישראל יהודים) על פני אחרים (גויים), שגם הם ברואי האל? מדוע שאלוהים יצור מצב כזה שבו יש אנשים ששווים יותר מאחרים, מצב שבו יש אנשים שיש להם זכויות מלמעלה, זכויות אלוהיות, שלאחרים אין אותם. אני כן מאמין שיש לאלוהים איזשהי הגנה מיוחדת על ישראל, אבל אני גם מאמין שכל בני האדם שווים (יהודים וגויים כאחד), דווקא בגלל שכולם נבראו ע"י אלוהים. לכן, אינני מבין את דברי התורה, לפיה העדיף האל אנשים מסויימים על פני אחרים. אשמח אם תעזור לי להבין. רב תודות.
תשובה: שאלתך מנוסחת בבהירות רבה. השאלה ששאלת יכולה להישאל לא רק ביחס להבדלים בין בני אדם אלא ביחס להבדלים בין הברואים בכלל, הרי גם ג'וק או חיידק וגם איינשטיין הם ברואי ה' וכיצד יתכן שיש ביניהם הבדל? כיצד יתכן שה' בחר באדם להוביל ולהנהיג את המציאות ולא בבעלי החיים, הרי ה' ברא את כולם? התשובה לכל השאלות היא שכל נברא הינו גילוי של שם ה'. הנמר, למשל, מגלה את מידת הגבורה - כמובן שבאופן מסוים, בכלים של בעל חי. גם באדם גיבור מתגלה מידת הגבורה, אולם במדרגה גבוהה יותר. וכך יש נבראים שמתגלה בהם הרבה מאור ה', ויש נבראים שמתגלה בהם פחות. יש בני אדם שמגלים ומייצגים את מידת החסד האלוקית, יש שמתגלה בהם מידת הדין, וכו' וכו'. וכשם שאור ה' המתגלה בבעלי חיים הינו נמוך במדרגתו מאור ה' המתגלה באדם, אף ששניהם נבראו ע"י ה', וכשם שהלב מגלה עוצמות של חיים גדולים יותר מאשר מגלה הציפורן, אף ששניהם נבראו על ידי ה', כך אור ה' המתגלה בעם ישראל הינו גבוה יותר מאור ה' המתגלה באומות העולם. כמובן שההבנה שה' אוהב את ישראל יותר מכל העמים אין משמעותה ניתוק משאר העמים ומשאר הבריאה, שכן אור ה' המתגלה בעם ישראל כולל גם את התפקיד המיועד לו, להאיר את העולם כולו באור ה', כל אומה באור המיוחד שלה. ועל כן נקרא אברהם אבינו "אב המון גוים", ובנבואות אחרית הימים מפורש שלעתיד לבוא תזכה האנושות כולה להיות קשורה לה', בצורה מתוקנת, דרך עם ישראל. כתבתי בקיצור המתבקש ממסגרת האינטרנט, אף שהדברים ארוכים ועמוקים. אני מציע לעיין בביאור המופיע באתר לספרו של הרב קוק "אורות ישראל", סעיף אחר סעיף, ספר שדן בהרחבה בעניינו של עם ישראל בעולם. ראה כאן:
שאלה: מדוע מתרפסים לפני שר הביטחון?: האם הדבר הכי חשוב לומר עכשיו לכל עם ישראל זה לא להפגין בצבא? ואם הצבא עושה דברים נוראיים אז אסור להפגין? מה פשר הקריאה הזאת- חוץ מהניסיון לרצות את שר הביטחון?
תשובה: הדבר החשוב עכשיו הוא, שהורים יפגינו על יד המחנות של בניהם ועל יד משרד ראש הממשלה ויאמרו אנו לא מרשים לבנינו לפגוע באחינו בישובים.
שאלה: למה לא להפגין נגד פעולות הרס - בתוך הצבא?: מתוך התגובה של מערכת הביטחון נראה שזה מפחיד אותם מאד. אז למה לא להשתמש בהפגנות לעצור את ההרס? מול התוכניות הנוראיות שלהם אסור להפגין? אני שואל מתוך כאב, לא מתוך ביקורת.
תשובה: ודאי שראוי להפגין, ועד כמה שידוע לי כל מי שיכול להפגין מפגין, כדי להביע את הכאב והמחאה נגד מדיניות זו של החנקת חיים. וכמו שכשהבריטים לא נתנו לעלות ארצה היתה "עליה ב' " שעלו למרות הכל, אף אנו נמשיך לבנות למרות הכל. גזירות אלו שיהודים לא יכולים להוסיף בניה הם גזירות נגד מצוות התורה של יישוב הארץ ולכן ודאי שצריך להתנגד לזה עד כמה שיכולים.
שאלה: שואל שמיכות שלא מדעת: התארחנו השבת באולפנא, (המארחים שכרו שם חדרים). בלילה גילינו שקר מאוד, והשמיכות שהמארחים הכינו לנו אינן מספיקות. והנה מצאנו בחדר, מתחת למיטות, מגירות ובכל מגירה שמיכה, כנראה פרטית של תלמידות האולפנא. לא הייתה לנו ברירה מרוב קור ולקחנו שמיכות. דאגנו לשים אותן מעל השמיכות שקבלנו כדי שלא יהיה נזק. האם זה בגדר כל השואל שלא מדעת גזלן הוא? והאם במצב דחק כזה, שהיה נגרם לנו לא להירדם כלל, כן היה מותר לעשות כן? (והאם זה שייך לזה נהנה וזה לא חסר?)
תשובה: יש לנו כלל שאסור להשתמש בחפץ שלא מדעת הבעלים, והעושה כן נקרא גזלן (שו"ע חו"מ רצ"ב, א). במקרה שברור לנו שבעל החפץ יסכים שנשתמש בו זו מחלוקת הפוסקים. לדעת התוס' (בבא מציעא כב,א) אסור להשתמש כי אף על פי שכשידע יסכים, עכשיו הוא לא יודע וזה שלא מדעתו ואסור. וכן דעת הקצות (רסב' ס"ק א'), ערוך השולחן (שנח') ושו"ע הרב (הלכות שאלה). אך הש"ך (שנח' ס"ק א') סובר שבמקרה כזה מותר להשתמש וכדבריו משמע בריטב"א. לדעת האוסרים, המדובר הוא דווקא בדברים שדרך בני אדם להקפיד שלא כל אחד ישתמש בהם. אבל בדבר מועט שאף אחד לא מקפיד שמשתמשים לו בו (ויתכן שמדובר דווקא על פחות משווה פרוטה), מותר להשתמש לדעת כולם. כן פסק השו"ע (בסימן שנ"ט סעיף א'), וכתב: כגון, לקחת קיסם מהגדר של חבירו כדי לחצוץ שיניו, אך ממידת חסידות יש להימנע מכך, כי אם כולם יקחו לא תשאר גדר. וכתבו הפוסקים שאם ברור שלא יבוא הפסד לבעל החפץ אז אין אפי' מידת חסידות להימנע (יש להדגיש שזה דווקא בדבר שאין אפי' מיעוט שמקפידים אך אם יש אפי' מיעוט שמקפידים אסור להשתמש). היתר נוסף ישנו בחפץ של מצווה שאינו מתקלקל, שישנה חזקה שנוח לו לאדם שיקיימו מצוה בממונו, ולכן מותר להשתמש אף שלא מדעתו. על כן פסק השו"ע (באו"ח סימן י"ד סעיף ד') שמותר ליטול טלית חבירו, ובלבד שיקפל אותה אם מצאה מקופלת. לגבי המחלוקת שכתבנו בדבר שדרך אנשים להקפיד, שו"ע הרב שאסר כדעת התוס', אסר דווקא בדבר שנחסר כגון לאכול פירות חבירו וכדו'. אך בשימוש בדבר שאינו נחסר ומתקלקל שאז גם כן אסור להשתמש בלי דעת הבעלים כי זה נקרא שואל שלא מדעת שהוא גזלן, אם ידוע לי שהבעלים מרשה לי מותר להשתמש. (ולכאורה נראה לי שהקצות חולק עליו ואוסר אף בזה). לגבי הנדון בשאלה, לעניות דעתי שמיכות פרטיות הן דבר שמקפידים עליו, וממילא אסור להשתמש בהן. אמנם במקרה המדובר, שבו הייתה שעת דחק גדולה ולא היתה אפשרות אחרת להתגונן מהקור, יתכן שאפשר לומר שכולם היו מסכימים שישתמשו בשמיכות שלהם, והרי זה כחפץ שהבעלים מקפיד אך אני יודע שלי הוא ירשה. וכאמור זו מחלוקת בין הש"ך לערוך השולחן וסיעתו. אך כאן שהשמיכות לא נחסרות גם שו"ע הרב יתיר. כמו כן יש מקום לומר שזו מצווה ואולי יש כאן גם חזקה שנוח לאדם לקיים מצווה בממונו (אולם סברא זו אינה מוכרחת כלל). ולכן נראה שבשעת הדחק שכזו ניתן לסמוך על שולחן ערוך הרב והש"ך. הרב ניר סיני
שאלה: החזרת ת עבור הפסקת צהרון: בגן של בני, שהינו גן עיריה, התארגנו ההורים בתחילת השנה ויצרו קשר עם צהרון פרטי שיופעל בגן לאחר שעות פעילותו. ההורים ביקשו אישור מראש העיר לכך והוא נתן אישור בעל פה. הצהרון החל לפעול בתחילת השנה וכעבור שבועיים, כאשר פנתה מנהלת הצהרון לעירייה בבקשה להכרה לצורכי הנחות, אמרו לה שאין אישור להפעלת הצהרון ושאינה יכולה להמשיך להפעילו. היא מצידה אמרה שתחזיר את התשלומים החודשיים שנגבו עד סוף השנה, אך את הת של החודש הראשון, אינה מוכנה להחזיר (למרות שהצהרון פעל רק שבועיים) בטענה שנגרמו לה הפסדים מהביטול כמו ת לגננת עד סוף החודש וכדו. חשוב לציין שהת הוא עבור גננת, פעילות, יצירות וארוחת צהריים. כמו כן, שולם סכום עבור ביטוח שנתי. אנו מצידנו טוענים שיש להתחלק באופן מסויים בת עבור השבועיים שלא התקיימו, מכיון שגם אנו הוטעינו ע"י העירייה ונאלצנו לשלם שוב עבור השבועיים הללו לצהרון החדש שהעירייה אישרה וגם עבור ביטוח שנתי חדש. מה דעת הרב בעניין?
תשובה: לדבריך, ההורים הם שאמרו למנהלת הצהרון שכנראה יהיה אישור של העירייה ולא היא הטעתה אותם. לאור זאת נראה שדינכם איתה כאילו סגרתם "עסק" עם קבלן. אם החוזה ביניכם היה מבוסס על עלות חודשית כפי שמשמע מדבריך מותר לכם לחזור בסוף החודש. לגבי השבועיים המדוברים, נראה שהדין איתה ועליכם לשלם לה את כל עלויותיה (גננת שלא ניתן לפטר באמצע חודש, ביטוחים וכו'). לגבי דברים שלא שולמו, כגון: ארוחות צהריים וכדו', נראה שאין צורך לשלם לה. לגבי הרווחים שלה לתקופה זו, צריך לתת לה כפועל בטל, דהיינו: כמה הייתה רוצה לשלם ולא לעבוד. כללו של דבר: דינכם כאדם ששוכר קבלן לעבודה, שאם חוזר בו חייב לשלם הנזקים (נחלקו הראשונים וכך בהלכה האם חייב לשלם מדינא דגרמי, או שזה נכלל בהתחייבות הראשונית). הדברים אמורים בשלשה סייגים: א. אם החוזה הוא שנתי ללא התייחסות לחודשים (כלומר, אין תחשיב כמה לחודש), צריך לבדוק אם אתם יכולים בכלל לחזור בכם (למרות שבמקרה שלך היא מוכנה). ב. אם אמרתם לה מראש שאתם מעוניינים בצהרון רק בתנאי שיהיה אישור עירייה והבהרתם לה שרק על דעת זה אתם באים ולא בטוח שהעירייה בסוף תתן אישור, במקרה זה כדאי שתבהיר מה בדיוק סוכם כיון שיכול להיות שבמקרה זה הדין איתכם. ג. אם סוכם שהת רק עבור ילד שמגיע ומי שלא בא אינו משלם, גם כאן נראה שהדין איתכם, שכן הילדים בפועל לא הגיעו. הרב ישראל מנחם גנץ מקורות: עיין בדיני פועלים שו"ע חו"מ סימן של"ג ובשאר הלכות שכירות פועלים.
שאלה: העולם מרובע: שמעתי שהגר"א בפירושו לספרא דצניעותא, כתב שהעולם מרובע ולא היה מעודכן בתגליות המדעיות שהעולם עגול. האם הוא טעה או שמא אפשר לומר שבדברים אלו יש גם רובדים עמוקים ולאו דווקא ניתנים להבנה כפשוטם?
תשובה: חלילה לומר דברים כזה. כבר היה ידוע אצל הפילוסופים וכתוב בכוזרי שהעולם הוא עגול וכולם ידעו זאת, ומי שאומר זאת לא מבין את מה שכתב הגר"א.
שאלה: החזר מס ממעשר כספים: האם מותר לי לעשות החזרי מס באמצעות קבלות לכספים ששילמתי מעשר? אני שואל גם האם זה מותר וגם האם זה ראוי. ואם זה מותר- צריך שוב לתת מעשר מההחזר מס שקיבלתי?
תשובה: את הרווח שתרוויח תיתן שוב למטרות צדקה. אם הצדקה מרוויחה מזה אין בזה שום בעיה, לא ענינית ולא מוסרית.
שאלה: מעשר כספים על שנים עברו: א. האם צריך לתת מעשר ממשכורת של חייל, שהיא בהחלט קטנה? ב. האם יש לתת מעשר על עבודה שעבדתי לפני 3 שנים ועדיין לא הפרשתי ממנה מעשר? ג. הבנתי שגם על מילגה צריך לתת מעשר. אלא שיש כל מיני מילגות שקיבלתי גם כשהייתי בתיכון, יקשה עליי למצוא את הסכום ובכלל לזכור מתי קיבלתי כל מלגה. מה עליי לעשות?
תשובה: א. כל אדם שלא יכול לחסוך ומתקשה לגמור את החודש אינו חייב לתת מעשר כספים. ב. אם יש לו עדיין את הכסף ולא בזבז אותו נראה שצריך, אבל אם כבר אין את הכסף לא נראה שצריך להפריש על מה שהיה. ג. כנ"ל, מי שמתקשה לחסוך לא יתן מעשר כספים.
שאלה: נזכרתי תוך כדי אכילת גבינה שאני בשרי: הכנסתי כמות של כחצי כפית גבינה לתוך הפה, וטרם הבליעה נזכרתי שאני בשרי. האם אפשרי לבלוע או שחובה עליי לירוק ולשטוף את הפה?
תשובה: יפלוט את המאכל וישטוף את הפה.
שאלה: קידוש של מחלל שבת: האם זה נכון, שאדם אשר לא שמר שבת אל מול 10 אנשים לא יכול לעשות קידוש?
תשובה: יכול וצריך לעשות קידוש כיון שמצות קידוש היא חובה, אך לא יכול להוציא אחרים על ידי הקידוש שעושה.
שאלה: שומר על אחי הקטן: אמא שלי עובדת מהשכם בבוקר עד 6 בערב, כדי לפרנס אותי ואת אחי הקטן. האם זוהי מצווה לשמור על אחי ולטפל בו מאז שהוא חוזר מהגן? אחי בן שנתיים אך אני עושה את זה בלב שלם כי זהו המצב
תשובה: אתה עושה מצוה גדולה שאתה עוזר לאמך ושומר על אחיך.
שאלה: נדר של סבא שלא לעשן: לפני שנתיים סבא שלי נפטר (בסוכות) מסרטן ריאות. שבוע לפני כן הוא השביע אותי שאני לא יעשן כי הוא לא רצה שאני יסבול כמו שהוא סבל בזמנו. בחדר נכחו רק אני, אחותי וסבא שלי. האם השבועה היא בגדר נדר במקרה הזה?
תשובה: אדם אחד לא יכול לחייב אדם אחר בנדר או בשבועה. אך ודאי שיש ענין וחשיבות לשמוע בקול סבא.
שאלה: כהן שעבר ניתוח לשינוי מין: אדם שהוא כהן ועבר ניתוח לשינוי מין מגבר לאשה. האם יכול לעלות לדוכן ולברך ברכת כהנים? (בהופעה המקובלת כמובן)
תשובה: לא התעסקתי בדבר כזה, אבל נראה לי שיחשב בכזה מקרה כבעל מום שיכול עדין לעלות ולברך. אבל בכלל יש לשאול למה עשה דבר כזה? הרי אנו מברכים כל בוקר "שלא עשני אישה", והוא רוצה דווקא ללכת נגד דעת ח?! ואסור לעשות כן. לדעתי אינו משנה את מינו בכך שעבר ניתוח מסויים, רק נקרא בעל מום. וכן מעמד הכהונה שלו נראה לי שלא נפסל בזה, רק לעבודה הוא פסול כדין בעל מום, אבל יוכל לעלות לדוכן ולברך, ובזמן שאוכלים תרומה יוכל לאכול תרומה.
שאלה: תפילה של יהודי שלא נימול: קרוב משפחה שלי עלה מרוסיה. הוא יהודי אבל אין לו ברית מילה והוא גם לא רוצה לעשות (בעיקר בגלל הגיל 59). האם מותר לו להתפלל (למשל לומר קדיש על קרוב שנפטר)? האם מותר לו להיכנס לבית כנסת בכלל ולשים כיפה?
תשובה: הוא יהודי לכל דבר וחייב בכל המצוות שבתורה. הוא מוגדר בהלכה כמומר לערלות, אך לדבריך הוא מומר לתיאבון ולא להכעיס. נסו לשכנעו למול. זהו ניתוח קל יחסית ואנשים מבוגרים יותר עוברים ניתוחים קשים יותר ללא חשש.
שאלה: תה מזרעי שומר: בשאלה ששלחתי לרב נפלה טעות הקלדה, לכן, ברשותו, אשאל שוב: האם יש חשש להימצאות מזיקים בזרעי שומר המיועדים לחליטה? האם העובדה שאנו שומרים עליהם בהקפאה מעלה או מורידה מהחשש? האם חליטה בבד פוטרת מבדיקה? יישר כח!
תשובה: בדרך כלל, בזרעי שומר אין נגיעות של חרקים אלא אם כן רואים אותם בעין. כמו כן, לפעמים יש חרקי מחסן ואז צריך לראות קורים וכדו', אבל אם נשטף היטב ולא רואים אין צריך לחוש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כריתת עץ מאכל: האם מותר לכרות עץ תאנה שצמח במקרה במטע דקלים סמוך מאוד לאחד הדקלים. האם ישנה עדיפות לעשות זאת ע"י גוי?
תשובה: כשיש עץ פרי אין לעוקרו אלא לצורך מסויים, כאן אינני רואה את הצורך ולכן קשה להתיר אפילו על ידי גוי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הדין הפלילי התורני במציאות חיינו: אני סטודנטית שמעבירה שעור בנושא תשלומי ארבעה וחמישה. כדי לעורר את הבנות לנושא תשלומי ארבעה וחמישה רציתי לשאול את הבנות (תלמידות כיתה ז ) האם צריך לתת עונש שונה על גנבות שונות - למשל גנבת חפץ שממנו האדם מתפרנס, גנבת חפץ בעל ערך סנטימנטלי ועוד. בחיפושי באינטרנט נתקלתי בתיקון לחוק העונשין (תיקון מס 101 התש"ע) שמחמיר בעונש של "מקרים מיוחדים" יותר מהעונש הרגיל. מפורטים שם המקרים הבאים: 1. גנב חלק מהתשתיות (כגון גנבת חוטי חשמל) שערכם פחות מערך הנזק שגורמת גנבתם. 2. דבר המשמש כלי עבודה להבטחת פרנסתו של אדם (כמו גנבת בקר וציוד חקלאי) ששוויו מעל 1000 שקלים. 3. דבר בעל ערך אומנותי, הסטורי, דתי וכו. הבעיה: אני מפחדת שהבנות יבואו "לשפוט את דין תורה" - שהרי התורה לא התייחסה לערך רגשי( למשל, אדם שגנבו לו חפץ שמאוד יקר לליבו עד כדי כך שקשה לו לישון בלילה והוא לא אוכל) שזה מעבר לערך הכספי של החפץ. ויותר מזה - רואים שבחוקי המדינה יש התייחסות כזאת!!! איך אפשר להסביר את זה? (בשביל עצמי) באיזה אופן אני צריכה ללמד את הדברים בשעור?
תשובה: מכיון שהדין הפלילי התורני לא מתקיים למעשה נדמה כאילו שהתורה לא מתחשבת במצבים החברתייים המשתנים. ולא היא!. ראי למשל את דינו של דוד המלך בכבשת הרש, הוא חרץ דין מוות לגנב וזאת בנוסף לארבעתיים. לפי הדין הרגיל אין עונש מות על עברה ממונית ואין עונשים עונש כפול, גם מוות וגם קנס, אלא הייתה זו הוראת שעה המתחשבת במקרה החריג. בתנ"ך יש עוד פסקי דין מסוג זה. כל זה חלק מדיני התורה ובהשראתם. אין ספק שאילו היה הדין הפלילי התורני נוהג למעשה היינו רואים בו תקנות הנחוצות לדורנו. בהשראת דין התורה של גנבת שור היינו מתקנים גם שהגונב מכונית ישלם קנס גבוה, שבו יובא בחשבון הצורך להרתיע גנבים כאלו ויפצה את הפסדים שנגרמו לבעל הרכב וכדו'.
שאלה: שמות התנאים והאמוראים: א. מה הסיבה לכך שחלק מהאמוראים נקראים בשמות שאינם יהודיים? ב. איך ייתכן שתנאים ואמוראים לא נקראו בשמות גדולי האומה, כגון: אברהם, דוד, שלמה, משה וכד? ג. האם יש ספר או מאמר שמתעסק בנושא זה?
תשובה: א. כנראה שכך היה מקובל בבבל. אמנם היו כאלו שהיה להם שם עברי, כמו רב יהודה, רבי אבא, רב פפא, אביי. כנראה שכתוצאה מהגלות בגלל השפה שבה השתמשו ושחיו בין הגויים התרגלו לקרוא כך. אם כי בגולה באירופה כן הקפידו לקרוא בשמות עבריים. היו כאלה שהיו להם שתי שמות, אחד שם עברי והשני השם לפי לשון העם שחיו בו. ח אומרים שבמצרים לא היה כך, ואחד התכונות שהיו שם לעם ישראל שבגללם נגאלו היתה שלא שינו את שמותיהם. ג. אני מניח שיש אבל לא ידוע לי.
שאלה: ישו עלה השמיימה לעיני קהל רב: אכן הנוצרים טוענים שהאיש ההוא עלה לשמים, ונכון הם גם אומרים שמעמד הר סיני היה קיים. אבל אני לא מבין מאיפה אתם חושבים שהנוצרים טוענים שעם ישראל הוחלף? מי שלא יצא לו לקרוא שיקרא ירמיה ל"א פסוק ל. הברית החדשה היא בין עם ישראל לקדוש ברוך הוא. הברית תוחלף מלוחות של אבן לחריטה על ליבינו, קשה להבין את זה אולי, אבל בסוף הפסוק רשום: "הייתי להם לאלהים, והמה יהיו-לי לעם. ולא ילמדו עוד, איש את-רעהו ואיש את-אחיו לאמר, דעו, את-יהוה: כי-כולם ידעו אותי למקטנם ועד-גדולם, נאם-יהוה--כי אסלח לעו נם, ולחטאתם לא אזכר-עוד" אפילו בברית החדשה כל הדוברים מסכימים על כך שאין החלפה של עם! יש ישועה לעם ישראל שאול אומר שהוא משבט בינימין יהודי מעם ישראל, ובקדוש ברוך לא החליף את עמו הוא אוהב את עמו. הברית החדשה זה הדבר הכי יהודי שיכול להיות. איפה זה מוזכר שעם ישראל הוחלף? איפה זה רשום שעם ישראל איננו עמו של הקדוש ברוך הוא?
תשובה: כך הנוצרים אומרים. כל הפיתולים של הנוצרים החדשים שמנסים לטשטש את העובדה שנצרות ביסודה אי הכרה בסגולת ישראל לא מצליחה לכפר על אלפי שנה של רדיפות ואנטישמיות. גם עכשיו לא מקבלים את היהודים עם אמונת היחוד. האהבה עתה היא תלויה בדבר. האהבה היא בכדי להביא את כל העולם לאמונה במשיח השקר. נכון שבתחילתה הנצרות יצאה מעם ישראל והיתה כת בעם ישראל אולם גם מצד הנוצרים וגם מצד עם ישראל נפרדו הדרכים והנוצרים הוצאו מלהיות חלק מעם ישראל. הרעיון שהנוצרים הם שבט אפרים ואנו, עם ישראל, שבט יהודה, האמונה שהגאולה תכלול איחוד מחודש בין שבט אפרים שהם הנוצרים לבין עם ישראל, היא אמונה שאין לה בסיס ביהדות המסורתית. אנו מאמינים שעשרת השבטים נאבדו מעם ישראל אולם הדרך לחזרתם לחיק האומה לא יהיה בדרך של איחוד בין גויים ליהודים אלא בכך שהשבטים האבודים ימצאו שוב את השורשים היהודים שלהם ויחזרו לחיק העם היהודי המסורתי שמאמין באחדות הבורא ולא באמונת השילוש. בדור שלנו שאנו רואים בהקמת מדינת ישראל והנס של קיבוץ גלויות אנו לא צריכים להתווכח על עובדות. המציאות מוכיחה את אמיתות עם ישראל. הניסיון של הנוצרים להידבק בנו והביא למדינת ישראל נוצרים אוהבי ישראל לא יצלח כל עוד שלא יעזבו את החלומות של הנוצרים. אין לעם ישראל שום ענין להתעמת עם העולם הנוצרי אולם אנו מבקשים ודורשים שיעזבו את עם ישראל לנפשו ויתנו לתהליכים הפנימיים שעם ישראל צריך עדיין לעבור לעשות אותם בנחת ללא לחץ על המרת דת וכד'. אנו רוצים חופש וחירות לאומית לבנות את עם ישראל בארץ ישראל. שנזכה לגאולה על ידי הקמת מלכות בית דוד בארץ ישראל.
שאלה: הורדת תוכנות גרפיות : 1. אני סטודנטית לגרפיקה ואנחנו לומדים על לפחות 6 תוכנות. אם לא מורידים את התוכנות אין אפשרות ללמוד כי כל תוכנה עולה בעשרות אלפים!!!. אומנם יש גם מבצעים לסטודנטים לזמן הלמודים בלבד אבל גם זה עולה לפחות 2,000 לתוכנה. אין באפשרותי לשלם כ"כ הרבה! מה עושים? 2. אם אני עובדת בקטנה תוך כדי הלמודים למתרות רווח אבל ממש קצת! זה אומר שאני חייבת לרכוש, למרות שזה אפילו לא מכסה בקצת את עלויות התוכנה? אני מניחה שבעתיד כשיהיה לי עסק בעז"ה אני כבר ישקיע אבל עכשיו ממש לא.
תשובה: אין רשות להעתיק או להוריד תוכנה אם הבעלים מקפיד בדבר, אלא אם כן ידוע שהבעלים אינו מקפיד אלא מוחל או מתייאש. כפי הנראה משאלתך המציאות היא שידוע לבעלי התוכנה שאין באפשרות הסטודנטים לרכוש התוכנות, והם מתפרנסים ממכירה לחברות הפרסום המסחריות ואינם "בונים" על הסטודנטים. אם המצב הוא אכן כפי שתיארתי והבנת המציאות היא נכונה סטודנט הרוצה להוריד תוכנות גרפיות בלבד לזמן הלימודים בלבד המיקל יש לו על מה שיסמוך. אך אין ללמוד מכאן בשום אופן למקרה אחר, וכל מקרה נידון לגופו לפי המציאות והפרטים הרבים שמסביב לו. הרב ניר אביב
שאלה: כשרות מטבח על פי הטבחית: אני עובד במקום שיש בו חדר אוכל לבערך 40 אנשים. למטבח אין תעודת הכשר אבל בבירור מעמיק שעשיתי עם הטבחית ראיתי שכל המוצרים כשרים. אפילו היא ביררה עם ספק הירקות אם ניתן להזמין ירק ללא תולעים והוא הסכים. בנוסף, כל השבוע אוכלים בשרי ולכן הכלים בשריים. רק ביום שישי היא מכינה בורקסים חלביים בתנור בתבנית נפרדת. עוד דבר שלפני עבודתה אצלנו היא הייתה טבחית בכפר חב"ד. ראיתי שהיא בוררת אורז והיא יהודייה, האם מותר לי לאכול בחדר האוכל? במידה וצריך הכשר האם ישנו ארגון שמתנדב להכשרת מטבח באופן חד פעמי?
תשובה: האם היא שומרת שבת?
שאלה: נדר במילה "עליי": לא פעם אנו נפגשים שכאשר מבקשים מאדם טובה מסויימת, הוא עונה לך: "אין בעיה, עליי". האם מילת "עליי", יש בה משום חשש לנדרים?
תשובה: אם משמעות המילה "עלי" היא קבלת מחויבות מסוימת, אכן יש צורך לפנות לבי"ד לשם התרת נדרים.
שאלה: ברכות התורה לפני לימוד: האם מותר לברך ברכות התורה לפני לימוד תורה ולהוסיף למאה ברכות?
תשובה: אם בירך בתחילת היום אינו יכול לברך שוב כי כבר נפטר בבוקר עד סוף היום, ולחלק מהשיטות עד היום שלמחרת. יש דעות שמי שישן ביום וחוזר אח"כ ללמוד צריך לברך עוד פעם, אבל למעשה איננו נוהגים כן.
שאלה: נגיעה בעיוור לצורך מעבר כביש: האם מותר לבחורה לנגוע (להחזיק ביד) בעיוור כדי לעזור לו לחצות את הכביש (במקרה שאין אף אחד אחר ובמקרה כשיש מישהו אחר שיכול לעזור לו) או שעדיף למנוע ולנסות לכוון במילים?
תשובה: אני חושב שאם זה לצורך יהיה מותר, כמו אחות שנותנת לגבר זריקה, שכיון וזו לא נגיעה של חיבה אלא לצורך טיפול מותר.
שאלה: מסיבת הודיה למציאת עבודה: במשך כשנה לא עבדתי ועכשיו ב"ה מצאתי עבודה. האם עלי לעשות מסיבת הודיה? האם אפשר לצרף את המסיבה לחנוכת בית במשפחה ומה אני צריכה לעשות, האם חייב להיעשות בפומבי?
תשובה: על כל דבר שאדם מרגיש שהוא צריך להודות לד' יש מקום להודות. לאו דוקא ע"י מסיבה, אפשר גם ע"י צדקה וגם ע"י תפילה. על מציאת פרנסה ניתן להודות ע"י קבלה להיזהר בברכת המזון ובנטילת ידיים, ואפשר לקרוא את הפרקים ק"ז וקל"ו בתהילים ולכוון במיוחד בפסוק האחרון הנותן לחם לכל בשר וכו'. בימינו, שאנשים רגילים להרבות במסיבות ובסעודות, לא ראוי להכניס נורמות חדשות, בנוסף למה שנזכר בסעודות הודיה על הצלה של חיים ועל הולדת בן או בת. וראוי שיהיה הדבר בצינעה (ההודאה).
שאלה: כף עץ חלבית שערבבו בכלי בשרי: כף חלבית מעץ שאינה בת יומה שהשתמשו בה במחבת בשרי שאינו בן יומו, לטיגון בצל שנחתך בסכין פרווה.מה דין המחבת והכף?
תשובה: אין פה שום דבר, כי מכיון והבצל מטוגן בשמן מוזכר בהלכה שהשמן מפיג את החריפות של הבצל, ולכן לא שייך לומר שבגלל החריפות יעשה שאינו בן יומו כדין בן יומו, כי השמן פוגם את זה.
שאלה: לסמוך על המשגיח: אנו ב"ה מחתנים בת בקרוב. ההכשר באולם בית הכנסת (אוהל מועד) בו נערכת החופה הוא רבנות ת"א. הטבח הוא גוי, יש שני משגיחים אחד ביום ואחד בלילה. האם עלינו לסמוך על המשגיחים (שוחחנו איתם ובררנו מס דברים) או שאנו צריכים לגשת למקום ולבדוק מה קורה במטבח?
תשובה: אם דיברתם עם המשגיחים ואתם מבינים מהשיחה שהם יראי שמיים, יודעים את מלאכתם ושאפשר לסמוך עליהם, הרי שזה מספיק ואינכם צרכים לבדוק בעצמכם את המטבח. תמיד מי שנמצא באופן קבוע יודע טוב יותר מאדם שמגיע לביקור מזדמן.
שאלה: הליכה בגרביים: אני מאוד אוהבת ללכת עם גרביים. בכל פעם הורי מעירים לי כי זהו מנהג אבלות ואסור ללכת כך. הדבר מעורר תמיד אי נעימות. רציתי לברר, אם מותר או אסור?
תשובה: לפי מיטב ידיעתי אין בזה בעיה מצד ההלכה, אולי מצד הרגש אנשים נמנעים מזה, ולכן מי שלא חושש - שלא יחשוש.
שאלה: מה עושים עם העורלה לאחר ברית מילה: בשעה טובה ומוצלחת נולד לנו בן. מה עושים עם העורלה לאחר הברית האם קוברים אותה באדמה?
תשובה: לאחר המילה שמים את הערלה בכלי עם עפר. ונוהגים לקבור אותה אחר כך באדמה. (אוצר הברית חלק א, עמוד קנב. ילקוט יוסף, שובע שמחות הלכות מילה, פרק ח, הלכה יד) מזל טוב, ושתזכו לגדלו לתורה, חופה ומעשים טובים ברוב נחת. הרב בנימין במברגר
שאלה: כשרות עופות חברת בלדי: שאלתי וקבלתי תשובה לגבי הבשר של חברת בלדי. רציתי לדעת לגבי העופות מתוצרתם. האם יש הכשר, ואיזה רגיל או מהדרין?
תשובה: כשרות רגילה.
שאלה: זמן הדלקת נרות ופרסום הנס: האם נכון לומר שאדם המדליק חנוכיה בזמן - יכול להדליק גם אם הוא לבד (ללא בני בית או שאין עוברים ושבים) והבעיה מתחילה רק כשמדליק אחרי הזמן (שאז צריך לדאוג שיהיה מישהו ער או שעדיין יש עוברים ושבים)? (כך הבנתי מלימוד ההלכה בנושא, וזה גם מסתבר, כי אחרת לכאורה אדם שגר לבד במיקומים מסויימים לא יוכל להדליק כלל).
תשובה: נכון, כי כיוון שח קבעו זמן להדלקה, אפילו אם הוא גר לבד אם הוא מדליק בתחילת הערב הוא מקיים את המצווה. לאחר מכן, כשעבר הזמן, אז נכנסים לבעיות. לפי הרמב"ם אי אפשר להדליק אחרי הזמן. לפי שיטות אחרות אם מדליקים לפי בני הבית יש בזה פירסומי ניסא להם ומקיים את המצווה.
שאלה: שני ברי מצווה באותה השבת שלא מוותרים: בביהכ"נ שלי, שבו אני בוועד בהנהלה, אירעה תקלה שנרשמו שני חברים (ואין לדעת מי נרשם לפני מי, וזה עיקר התקלה) לבר מצווה עבור בן נכד ל"שבת הגדול" שלפני פסח תש"ע. שניהם למדו כל הפרשה ושניהם גם רוצים לקרא כל ההפטרה (אצלנו המנהג "וערבה"). אין לצערי ויתורים! מה עושים? הניתן לקרא פעמיים אותה ההפטרה בברכות? האם להכריח מי מהם לצאת החוצה, כך שיתקיימו שני מניינים באותה השבת בניגוד למנהגנו? והאם בהגרלה?
תשובה: מכיוון ששניהם רוצים לקרוא את הפרשה, וזה חשוב לשניהם לאחר שהתכוננו, אין פתרון חוץ מלעשות שני מניינים ולהטיל ביניהם גורל מי יקרא במניין בפנים ומי במניין בחוץ, וכך יקבל כל ילד את הכבוד שלו.
שאלה: ללכת לחתונה נוספת בשבוע החתונה: אני מתחתן בעז"ה בקרוב. יש לי שתי חתונות בפחות משבוע ימים מתאריך החתונה שלי, אחת יומיים לפני החתונה שלי ואחת שלושה ימים אחרי החתונה שלי, של חברים קרובים. האם מותר ללכת לחתונות שלהם?
תשובה: כן, מותר לך להשתתף בחתונות, בין זו שלפני נישואיך ובין זו שלאחר נישואיך. אולם ישנם עדות המקפידות שכלות לא יפגשו זו את זו (אך לא שמעתי שהקפידא היא גם על חתנים) ומה גם שאין זה חיוב להקפיד קפידא זו.
שאלה: למלא נטלה בשבת מים מהמיחם: בשבתות בהן קר קשה לי ליטול ידים מכיוון שהמים בברז קרים. האם ניתן למלא חצי נטלה במים מהברז ולהוסיף עליהם מעט מים מהמיחם, על מנת שהמים שאטול בהם יהיו פושרים, או שיש בזה חשש לבישול המים הקרים שבנטלה?
תשובה: קודם כל לשים מים מהמיחם ואז הם יהיו כלי שני, ואז להוסיף לתוכם מים מהברז להפיג את חומם, שכלי שני אינו מבשל.
שאלה: ספריו ותורתו של הרב כהנא: אני תלמיד בישיבת הסדר, לאחרונה נחשפתי לספריו ולתורתו של הרב כהנא הי"ד. מלימוד ומקריאה עולה כי אין ספק שנאומיו הלוהטים והנסיון להשפיע באגרסיביות של אמת הקימו עליו אוייבים רבים, מימין ומשמאל. ברצוני לדעת מה דעת כבוד הרב על האיש ועל מורשתו?
תשובה: הוא היה תלמיד חכם שמסר נפשו על עם ישראל ונלחם על כבודו של עם ישראל. על המטרות שהוא שאף אליהם הסכימו רבים אך על הדרך נחלקו. מו"ר הרב צבי יהודה זצ"ל אמר שיש מקום ויש חשיבות שתשמע דעתו של הרב כהנא הי'"ד זכרו לברכה.