LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: זכויות יוצרים ומוסריות - שיטת הרה"ג אברהם שפירא זצ"ל: בצעירותי בישיבת י-ם לצעירים שאלתי את מרן הרב שפירא זצ"ל בעניין העתקה של קלטות ובהן שירי קודש. אדגיש כי בתקופה זו - לפני 15 שנה, עוד לא היה אינטרנט מפותח, וגם לא MP3, כך שסברת זוטו של ים לא רלוונטית. ואמר לי כך: הם (היוצרים) לא יודעים כמה זכויות יהיו להם על ידי כך בעולם הבא, ולכן הם מגבילים את ההעתקה. אבל זה מותר, וזה זכות להם. וזה כדאי הרבה יותר מכמה שקלים שמוכרים את הקלטת. (זה לא ציטוט מילה במילה, אלא עניין). עד כאן דבריו. ולענ"ד נראה שההבנה היא שאכן זכות ממונית ממשית אין כאן אלא רק דין מוסרי של בין אדם לחברו. ולכן, אם יש כאן ממש זכין אין יותר בעיה מוסרית וזה מותר ללא פיקפוק. להיפך - זה ממש כדאי להם. כדאי אולי לברר עם תלמידיו המובהקים את הדיוק בפרטים. שמעתי את הפסיקה הזאת בתור שמועה מכמה כיוונים, וכאמור - ציינתי כאן מה ששאלתיו בעצמו. אשמח לתגובתכם! יישר כח! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זכויות יוצרים במדינה"
תשובה: שיטתו של מרן הגר"א שפירא זצ"ל בעניין זכויות היוצרים אינה ברורה. העדות שלך לגבי דבריו היא נכונה וכן מעידים אחרים ששמעו מפיו דברים דומים במהלך השנים, אולם לפתע בערוב ימיו הופתעו בני משפחתו ותלמידים שהיו קרובים אליו לשמוע ממנו התבטאויות הפוכות (ועל כגון זה איתא בגמרא (ביצה כד ע"ב): "אמר רב: לעולם אל ימנע אדם עצמו מבית המדרש אפילו שעה אחת. דאנא ולוי הוינן קמיה דרבי כי אמרה להא שמעתא. באורתא אמר: מותרין באכילה, בצפרא אמר: מותרין לקבל. אנא דהואי בי מדרשא - הדרי בי, לוי דלא הוה בי מדרשא - לא הדר ביה"). עדות מכלי ראשון שמעתי מאחי הרב יהונתן אביב, שהיה קרוב לרב שפירא בשנים האחרונות ואף הוציא לאור ספרים וחוברות מכתביו (כגון: מורשה, מורשה למועדים, שיחות למועדים ועוד), הוא מעיד שכל השנים שמע ממנו שנוטה להתיר כדבריך, ובשנים אחרונות לחייו נכח בעת שהתבטא בחוג משפחתו לאסור מנימוקים שונים (כמדומה שאמר לשון גזל או פגיעה בפרנסה וכן איסור מצד ואהבת לרעך כמוך, אך אינו זוכר במדוייק). לצורך הכנת הספר "ביכורי אביב" שוחחתי עם בנו, ראש ישיבת מרכז הרב הרה"ג יעקב שפירא שליט"א, בכדי לברר את שיטתו של מו"ר אביו זצ"ל בעניין זכויות יוצרים ואמר לי שאינו יודע לומר דברים ברורים בזה. לכן, למעשה אין להתחשב בדעת הרב שפירא כי איננו יודעים לומר מהי בדיוק דעתו. דבר אחד אנו כן יודעים לומר בוודאות, שהוא לא הסכים לראות את האינטרנט כ"זוטו של ים", ודחה את הסברא להשוות בין שני העניינים ולדעתו אין להתיר העתקות מסיבה זו, כך אמר לי משמו בנו הרה"ג יעקב שפירא שליט"א, וכמופיע בספרי ביכורי אביב (עמוד 234 הערה 73 עיין שם), ובכך מצטרפת דעתו לדעת רוב הפוסקים שלהלכה אין לאינטרנט גדר "זוטו של ים". הרב ניר אביב
שאלה: להשתמש בתכשיר להצמחת שיער בשבת: לצערי אני סובלת מבעיית נשירת שיער, וכנראה שאתחיל בטיפול במינוקסי. מדובר בתרסיס יומיומי שצריך להתיז על השיער, ולאחר מכן לעסותו קמעה. אני מניחה שאשתמש בתרסיס רק פעם ביום (במקום פעמיים) בבוקר, מכיוון שאני חוששת (נאמר לי שחששותיי מופרכים אבל עדיין אני לא רגועה עם המחשבה) להתיז בלילה מבלי לחפוף את השיער, שמא החומר ייגע בכרית ויעבור לפנים ואז ח"ו איזורים אחרים לא רצויים עלולים להצמיח שיער. השאלה שלי, נוגעת לשבת, האם מותר לי בשבת בבוקר, להתיז את החומר ולעסות את שיערי?
תשובה: האם הפסקה של יום אחד היא קריטית? וכמו"כ, האם טיפול במוצ"ש מיד עם צאת השבת ועד השינה יש כמה שעות טובות הוא בעייתי?
שאלה: המשך לשאלה: הברגת מחט למזרק איסולין: לא נראה לי לומר שיש פיקוח נפש מידי באי לקיחת הזריקה. הנזק הוא לעתיד יותר רחוק. אדם שלא לוקח זריקה, ודאי לא מת במקום ואף לא נצרך להגיע לבית חולים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הברגת מחט למזרק אינסולין בשבת"
תשובה: לדעת החזו"א יש כאן איסור בונה. אם אין הכרח עדיף להימנע, אך אם יש בעיה בריאותית ניתן לסמוך על הגרשז"א שמתיר.
שאלה: ברירת קוואקר: קראתי שאם אין חוטים הנגררים בקוואקר אז אין צורך לברור,מה זה חוטים הנגררים?
תשובה: וברכת ד' זה לא חוטים אלא קורים של חרקים שמפרישים חומר מהגוף וזה נראה כמו קורי משי, נוצר כעין חיבור בין פרורי גרגירים. זה סימן שהיה כאן חרק מסויים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: סדר תפילה בציבור: בנוגע לתפילה בציבור. אני לא מצליח להבין באיזה חלקים בתפילות אני אמור רק להקשיב לחזן, ועל ידי כך אני יוצא על ידי חובה, ובאיזה חלקים אני צריך לקרוא בלחש ביחד איתו. אשמח להסבר בעניין, ולפירוט באיזה חלקים אפשר להקשיב רק ובאיזה חלקים צריך לקרוא גם?
תשובה: ב"ה לך ידידי. שמחתי מאוד לקבל את שאלתך, ואשתדל לעזור לך בשני אופנים. א. בהדרכה מעשית, מה לומר ומה להקשיב ולכוון לצאת ידי חובה. ב. בהצעה מעשית כיצד להמשיך ולהתקדם. ברשותך אעבור ישר לדבר הראשון. יש לנו כלל הלכתי שהוא "שומע כעונה" ועל פי כלל זה, כשיש דברים שהחזן אומר אותם ומתכוון להוציא את האחרים ידי חובה, והאחרים מקשיבים ומכוונים לצאת ידי חובה, אין צורך שהקהל יאמרו אותם, אלא הם יוצאים ידי חובה כאילו הם עצמם אמרו אותם. יש דברים שודאי שכל אחד צריך לומר לעצמו. ובתפילה זה כך. תחילת התפילה עד אחר שמונה עשרה, כל אחד אומר בעצמו. לאחר שמונה עשרה, אנו אומרים חזרת הש"ץ ובחלק זה החזן אומר את הברכות ואנו מקשיבים ועונים לקראת סוף כל ברכה, אחר שהחזן אומר ברוך אתה ה', אנו עונים "ברוך הוא וברוך שמו" ואז הוא גומר את הברכה ואנו אומרים אמן. כשהחזן מגיע לקדושה, אנו אומרים גם כן את הקדושה יחד עם החזן. את ברכת הכהנים אנו שומעים מהכהנים ולא אומרים אותן. לאחר מכן יש חלק בתפילה הנקרא תחנון, וחלק זה אנו אומרים יחד. החלק הבא שאנו שומעים ולא אומרים הוא קריאת התורה, שמתבצעת בימים שני וחמישי מלבד תפילת שבת שהיא תפילה אחרת, ובה פרטים אחרים. עד סוף התפילה אנו אומרים את הכל, חוץ מקדישים שבהם אנו שומעים ועונים רק אמן במקום המתאים. ב. פעמים רבות אחד מהדברים הטובים ביותר בדברים כאלו ואחרים זה מישהו שנמצא עם האדם ומדריך אותו באופן אישי, כך הדבריםמאוד קשורים למעשה, ומאוד מעשיים. כך גם אפשר לשאול שאלות שלא תמיד עולות בגע הראשון, ועוד דבריםחשובים וטובים. לכן אני מאוד משתדל לעזור לאנשים למצוא מישהו שידריך אותם באופן המעשי, וגם לך אשמח לעזור בכך. אתה מוזמן ליצור איתי קשר דרך האימייל שלי, ואשתדל לעזור לך למצוא מישהו באיזור המגורים שלך שישמח לעזור לך. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: מה היא ליצנות? ומה הם דברי ליצנות?: הרבה מזהירים אותנו מליצנות ומדברי ליצנות אבל לא מצאתי בשום מקום הנחיה ברורה על מה מדובר ומה ההבדל בין ליצנות להומור?
תשובה: : ליצנות היא לקיחת דבר שיש בו ערך ומשמעות ולזלזל בערך ובמשמעות של הדבר הנידון. הומור זה מילתא דבדיחותא שאינה מזלזלת על דברים ערכיים אלא היא מוצאת בדברים הסתמיים של החיים את הנקודות שיכולות לעורר בת צחוק והפתעה נעימה לבריות.
שאלה: להסתיר קבלות תרומות מבעלי: לכבוד הרב, יש לי שאלה בנושא תרומות שמציקה לי עד מאד. אני במהותי חיה ונושמת בשביל לתרום לכל דורש, אבל יש לי בעיה גדולה, בעלי נגד כל התרומות שלי ובכל המצבים אני מעלימה את הקבלות והחשבוניות שמגיעות אלי בדואר. יש לציין שאני עובדת ומפרנסת את הבית בדיוק כמו בעלי. אנו זוג בשנות החמישים לגילנו וחיים בשלווה ו לא-ל. שמעתי באיזו שהיא הרצאה של רב שאם הבעל מתנגד לתרומות אסור לאשה לתרום בשום אופן. האם זו זכותי לתרום את חלקי מאחר וגם אני עובדת? והאם זה לא גזל מהבית? מה עלי לעשות?
תשובה: על פי ההלכה, אם את יכולה להתפרנס מעבודתך רשאית את לומר לבעלך שאת רוצה להיות חופשית להחליט לתת צדקה כפי רצונך. אך טוב יותר שתשכנעי את בעלך כמה זה טוב לתת צדקה וזה עושה את האדם עשיר ומאושר, ושגם לו יהיו זכויות בנתינת הצדקה.
שאלה: אכלת, שבעת והותרת - אכילת סושי: 1. מה עושים עם הלחם שהותרנו לברכת המזון? האם אני יכולה לאכול את כל הפרוסה כולה כדי לא לזרוק את מה שהותרנו לפח או לתת לציפורים? 2. האם מותר לאכול סושי המורכב מאצות ים, אורז, דג סלומון חי וירקות וחומץ אורז, במסעדה בכשרות רבנות רעננה-קניון רננים?
תשובה: וברכת ד' 1. את הלחם אוכלים לפני ברכת המזון. 2. נא ליצור קשר עם רבנות רעננה לשאול מיהו המשגיח, לדבר עמו מה עושים במסעדה, ועל סמך זה להחליט אם אפשר לאכול או לא. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: אונאה במחיר מקרר: קנינו בית מיד שניה. בעלת הבית הציעה לנו לרכוש את המקרר שלה מכיון שאין לה מקום אליו תוכל להעבירו. היא אמרה לנו שהמקרר עלה לפני כמה שנים 15000 והיא מעונינת למוכרו לנו ב5000. קנינו את המקרר במחיר שהציעה. לאחר מספר חדשים של מגורים בבית מצאנו קבלה אותה קיבלה בעלת הבית על רכישת המקרר והמחיר הנקוב בה הוא 10000. האם לפי ההלכה אנו יכולים לחזור בנו מקנית המקרר?
תשובה: על מנת שהתשובה תהיה מובנת עלינו להקדים מעט כדלהלן: איסור אונאה במקח וממכר: כתב השו"ע (חושן משפט סימן רכז סעיף א): "אסור להונות את חבירו בין במקחו בין בממכרו ואיזה מהם שאינה בין מוכר בין לוקח עובר בלאו" כלומר אסור למוכר לרמות ולמכור חפץ ביותר משוויו כמו כן אסור לקונה להערים על המוכר ולשלם על מוצר פחות משוויו". מה הדין כשהאונאה מתגלית לאחר ביצוע העיסקה? בדיעבד כשהיתה אונאה, אם האונאה פחות משישית מערך הקניה העיסקה לא מתבטלת והמאנה לא חייב להחזיר את סכום האונאה למתאנה. הנימוק לכך הוא שעל אחוז כזה של שינוי במחיר, אנשים רגילים למחול (שו"ע שם סעיף ג). אם האונאה היא שישית מערך המוצר, העיסקה קיימת והמאנה צריך להחזיר את סכום האונאה למתאנה. כשהאונאה היא יותר משישית מערך המוצר העיסקה בטילה. עד מתי אפשר לתבוע את האונאה? האפשרות לתבוע את האונאה או לבטל את העיסקה היא עד זמן כזה בו לאדם היתה אפשרות לברר את המחיר האמיתי של המוצר. אם עבר זמן זה והקונה או המוכר לא תבע את המאנה אותו, העיסקה קיימת ואין אפשרות אח"כ לבטלה (שם בשו"ע סעיף ז). תשובה למקרה המדובר כאן: בעת שרכשתם את המקרר היה עליכם לבדוק מה מחירו האמיתי ומכיון שעבר זמן גדול מעת הרכישה אין באפשרותכם לתבוע את המוכרת. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: ת לועד הבית בזמן שלא היה פעיל: בבנין בו הייתי גר היית מריבה בין שכנים ועקב כך ועד הבית התפטר ולא היה פעיל תקופה של כמה חודשים. (למען הסר ספק - לא היה לי צד במריבה) באותו זמן פיטרו את המנקה וניתקו הסקות, אמנם המים כמובן זרמו וחשמל דלק במדרגות. מאחר ועברתי דירה באותה תקופה - לא שילמתי בעד חלק מאותה תקופה את תשלומי ועד הבית. היום איני מעונין לשלם בעד ועד הבית על אותו חודש בו לא קיבלתי את שרותיו למעט הוצאות מים וחשמל. האם זה מותר עפ"י הלכה?
תשובה: אם זה על תקופה שהיית גר שם, אז כולם היו חייבים לשלם ואם עכשיו הוועד החדש תובע על אותה תקופה אתה חייב לשלם. מה שבפועל לא שילמת לא פוטר אותך מהחוב. ואם יש לך תביעה על הוועד תגיד שאתה צריך שלא לשלם בגלל סיבה מסויימת אבל אם אין סיבה מוצדקת אתה צריך לשלם ככל דייר.
שאלה: כשרות כלים חד פעמיים מתכלים מקנה סוכר: האם יש עניין כשרות בכלים חד פעמיים המיועדים גם לשתיה חמה ולמזון חם והם עשויים 100 אחוז קנה סוכר (כלים מתכלים)? אודה מאד על תשובה מהירה.
תשובה: וברכת ד' הכלים הנ"ל עשויים עם עמילנים שונים, ועל כן כדאי להקפיד שיהיה כשרות, אבל אם אין עם כשרות נראה שהכל שם פגום ולא ראוי לאכילת כלב (אין שם איסורי הנאה), ועל כן במקרה כזה אפשר להשתמש ללא כשרות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות כלים מחילוני: השכנה הביאה לי צלחות פלסטיק שהשתמשה לבשרי וחלבי. האם יש דרך שאפשר להכשירן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות כלים מחילוני"
תשובה: וברכת ד' אפשר להגעיל ברותחים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מים רותחים לתוך סיר פרווה בכיור בשרי: הרב בתוך כיור בשרי היה סיר פרווה ובתוכו כלי פלסטיק עם שאריות בשר טחון והם היו מלאים מים קרים. ואז שפכתי מים רותחים לתוכם בטעות,האם הסיר הפרווה נהיה בשרי?
תשובה: הסיר נשאר פרווה.  יש כאן תערובת של מים חמים עם הרבה מים קרים ומסתבר שהם לא היו רותחים ובנוסף שאריות הבשר לא היו ממש בתוך הסיר אלא בתוך הכלי.
שאלה: להתנות עם הבריאה: למה היה צריך היה ה' להתנות עם הבריאה שהים יקרע, השמש תעצר וכו, הרי ה' שולט בכל?
תשובה: הרמב"ם סובר, שעד כמה שאנחנו יכולים, לא לשבש את החוקים שהטביע הבורא בבריאה. אם הקב"ה ברא את העולם הזה במתכונת הזו סימן שזו הייתה רצון האלוק, שיתנהג בצורה קבועה. אז במילא, כל שינוי זה נגד רצון ה' מאז. ולכן גם הניסים שקרו ניתנו בכח הבריאה מלכתחילה להשתנות, לא שזה רצון מחודש כרגע אלא ניתן אז לכישצטרכו. בקריעת ים סוף הקב"ה התנה עם מעשה בראשית שיבקעו המים. אנחנו אומרים שלוש פעמים ביום "אשרי" בגלל הפסוק "פותח את ידך ומשביע לכל חי רצון". הקב"ה מזמין מזון למליארדים בכל יום. כל אחד אוכל מזון אחר בזמן אחר והבריאה כולה מתקיימת. מי שמתבונן רואה את גודל הבריאה אבל זה קבוע והתרגלנו אז לכן אנחנו צריכים להודות לה' על הדבר הזה ואומרים "אשרי". אנחנו לא מעוניינים שהניסים יהיו קבועים. הניסים זה חריגים אבל החריג הזה, הכח הזה לעשות שינוי, ניתן בבריאה ולא מחודש כרגע. זה שיטתו של הרמב"ם בעניין ניסים. אז ברור שה' יכול לעשות שינוי אבל אם הוא חקק חוקים כך הוא רוצה שהעולם יתנהג, בטבע. כמו שהגמרא אומרת שבתקופת רבי שמעון בן שטח היו חיטים בגודל כליה של עוף. הטבע גם יכול להתברך, לא צריך שינוי של הטבע. מה שנעשו שינויים זה כשהיה הכרח. אם הקב"ה לא הטביע את זה בעולם סימן שאין עניין בזה. וודאי שה' יכול אבל הוא קבע את החוקים בשביל שהם ישמשו תמיד.
שאלה: קבלת שבת והדלקת נרות לפני הזמן: הרב ביום שישי הקרוב אהיה מחוץ לבית מהצהרים עד הלילה, כלומר בזמן שצריך להכניס את השבת. (מ14:50 כאשר שבת נכנסת ב16:30). חשבתי להכניס את השבת לפני שאצא ולהדליק נרות אבל הבנתי שאי אפשר להדליק נרות לפני פלג המנחה. שאלתי היא איך לנהוג: האם עדיף להדליק נרות בלי ברכה לפני הזמן או לא להדליק בכלל? האם עדיף לקבל את השבת בזמן הנכון כשאהיה מחוץ לבית או לקבל שבת לפני שאצא?
תשובה: אי אפשר לקבל שבת לפני פלג המנחה וגם אי אפשר להדליק נרות לפני זמן זה.  כיום ב16:08  הפתרון הטוב ביותר הוא לבקש מאחד מבני הבית  בעל, שותף וכד'  שידליק במקומך את הנרות אם את גרה לבד אפשר לבקש גם מאדם אחר שאינו מבני הבית להדליק בתור שליח את הנרות בביתך, אולם במקרה זה ידליק השליח ללא ברכה. עלייך לקבל שבת בזמן שכתוב בלוח על ידי אמירתך "אני מקבלת עלי קדושת שבת" שבת  מ"ב רסג כא  מנחת שלמה תניינא ב נח ד
שאלה: כף בשרית בסיר פרווה: רעייתי חתכה בצל בסכין פרווה על קרש חיתוך פרווה, והעבירה את הבצל לסיר פרווה חדש. אח"כ, כאשר הבצל התחמם מעט (היא לא זוכרת אם זה היה חום שהיד סולדת או לא) היא ערבבה מעט את הבצל והשמן עם כף בשרית שאינה בת יומה, ומייד כשראתה שמדובר בכף בשרית, אחרי פחות משניה, הרחיקה אותה. שאלתי היא כזו: האם הבצל, שהוא חריף, הצליח לשבח את הטעם הפגום שהיה בלוע בכף, והכף עצמה הפכה את הסיר כולו לבשרי או שמא לא? נ.ב. אנחנו אשכנזים יש שאלות דומות, אין שאלה עם נתונים אלה בדיוק
תשובה: הסיר והתבשיל אינם בשריים. גם אם לא היה כנגד הכף שישים בתבשיל.
שאלה: האם לתרום דם למד"א: בתקופה האחרונה מדברים על כך שארגון מד"א חתם על כך שיו"ש זה מחוץ לגבולות ישראל- האם להפסיק לתרום דם דרכם?
תשובה: האם גם באריאל מד"א מחק את סמלו?
שאלה: מטבע שחולל על נטע רביעי בתוך כמה מטבעות רגילים: יש לי בקופה כמה מטבעות של שקל.השתמשתי באחד או 2 מהם בשביל הפרשת תרומות ומעשרות, כדי לחלל על נטע רביעי או על מעשר שני. הבעיה היא שאין לי מושג איזה מהמטבעות השתמשתי בהם. ושמעתי שאסור לתת לצדקה או להשתמש בכסף שחולל למטרה הנ"ל. האם אפשר לקבוע שכל החילולים יעברו למטבע אחד או לכל היותר 2 ואז יהיה אפשר להשתמש חופשי בשאר המטבעות?
תשובה: וברכת ד' אפשר לחלל את כל מעות המעשר שני ונטע רבעי על פרוטה ורבע או על כף סוכר (גדולה) ולשפוך. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נזק לספרים בבית כנסת: יש לי ארגז ספרים במקום שלי בבית הכנסת. בע"ש אני שם אותו על קופסא שעל הרצפה כדי לשים מפת שולחן. כשלא הייתי, מישהו שם את הארגז על הרצפה ישירות כדי לשים מפה. הרצפה היתה מוצפת בגלל נזילות שיש כבר שנים בבית הכנסת. הספרים נזוקו וחלקם לא ראויים לשימוש. השאלה: האם מי שהזיז את הארגז חייב באיזשהו מובן לשלם את הנזק? מכיון שלא אתרתי את האדם - האם בית הכנסת שלא פותר את בעית הנזילות חייב לשלם? אם לא האם אני יכול לתרום את הספרים הפגומים לבית הכנסת ולקנות לעצמי חדשים מכספי מעשר?
תשובה: ! א. על פי תיאורך, הרצפה של בית הכנסת, כל הזמן מוצפת מים, ואם כן האדם שלקח את הארגז והניחו על הרצפה במים הרי הוא כמזיק בידים וחייב. אך אם הרצפה באותו מקום, עדיין לא היתה מוצפת מים, אלא המים מהנזילות הגיעו אחר כך, יש לחלק בין שני מצבים: אם היה ידוע שהמים אמורים להגיע לשם, הרי זה ככופף קמת חבירו כלפי הדליקה ברוח מצויה שמבואר בגמרא ב"ק נו. שחייב וכפי שגם תוס' שם מדמה זאת לכופת ומביא את חבירו למקום שסוף חמה לבוא ומת- שחייב, אעפ"י שהוא עצמו או ממונו לא הזיקו. אך אם לא היה ידוע בודאות שזה מקום שהמים יגיעו אליו- פטור. ב. בית הכנסת אינו חייב לשלם שהרי לא קיבל על עצמו שמירת חפציך. ג. בענין קניית ספרים מכספי מעשר  אין לעשות זאת. הרחבה: כבר הובא בש"ך יו"ד סימן רמט' להתיר במקרה שקונה את הספרים על מנת להשאילם לאחרים, ואז מותר ללמוד בהם לעצמו, רק שיזהר לכתוב עליהן שהם ממעות מעשר. אך יש מפקפקים בכך וכפי שהובא שם בפתחי תשובה וכן חולק על כך בערוך השולחן, שאם כן כל אדם יקנה את מצוותיו בכספי מעשר כגון תפילין וטלית ולולב. ועוד ראיתי באחרונים, שגם אלו שהתירו זאת היה דוקא בימים שלא היו הרבה ספרים ולמי שכן היו ספרים בבית היה הדבר מפורסם והיו באים אליו לשאול ממנו והיה זה צדקה, אך בימינו שיש ריבוי ספרים וספריות, אנשים בדרך כלל לא באים לשאול ספרים מהאנשים בבית אלא אם כן הוא יניח את ספריו בספריית בית הכנסת ולכן אין לקנות ספרים כיון שאדם בסופו של דבר מחזיק הספרים לעצמו ואינו משאילם בפועל לאנשים. הרב תומר ישראלי
שאלה: לכתוב ספר של מדע בדיוני?: לכבוד הרב שליט"א: אני בחור ישיבה בשיעור ה. אני אדם כשרוני ובעל דמיון פורה. התחלתי לכתוב ספר בעל סיפור עלילתי, המכיל התייחסות לנושאים של ישראל ועמים, יחס דתיים וחילונים, חברה מעורבת, יהדות, מוסר, גיור, תכסיסי מלחמה, מלחמה בכלל ומלחמת ישראל ועמלק בפרט, נבואה, שירת נשים במקהלה, שירות נשים בצבא ישראל ועוד. מה דעת כבוד תורתו שליט"א, על ספרות תאטרון קולנוע של מדע בדיוני יהודי בכלל וכתחליף לספרות תאטרון קולנוע של מדע בדיוני הכללית בפרט? אשמח אם הרב שליט"א יוכל לתת התייחסות מפורטת ( ככל שאפשר ) לנושא בתשובתו. בברכת התורה והארץ ובאהבת ישראל.
תשובה: באופן בסיסי, מדע בדיוני מוגדר כדבר של חול. כידוע, כאשר שוקעים בדבר חול והופכים אותו לעיקר הוא שלילי, כאשר הוא נעשה במינון מתאים הוא עשוי להרחיב את הדעת ואף להרבות בגילוי כבוד ה' בעולם ומצד זה הוא חיובי, וכאשר הוא משמש ככלי אל הקודש הריהו בכלל המצוה, ולעתים הוא יכול להיחשב 'תשמיש מצוה' או 'הכשר מצוה'. כח הדמיון הוא כח חשוב מאוד, הוא יסוד הנבואה, והרב קוק אף כותב עליו שהשכל הוא תלמידו הקטן. אולם כל כוח הופך להיות חסר ערך ואף שלילי כאשר הוא מתפתח בצורה קיצונית, המבטלת את הכוחות והערכים האחרים, ואינו מהווה חלק מתיקון העולם. ספרות המדע הבדיוני ביסודה אינה עוסקת בתיקון העולם אלא בדמיונות על עולם שאינו קיים, וככזה היא חסרת כל ערך. זאת ועוד, כמדומה שספרות המדע הבדיוני היא חלק ממה שנקרא 'תרבות הפנאי', שהנחת היסוד הבסיסית שלה היא "אכול ושתה כי מחר נמות", אין ערך אמיתי ונצחי לחיים וממילא יתכן מצב ובו יש זמן 'פנוי', ואז צריך לפתח דרכים כיצד לנצל אותו. מובן שהנחת יסוד זה סותרת לחלוטין את תורת ישראל. יחד עם זאת, כשם שחכמות הטבע הן 'רקחות טבחות ואופות' אל התורה, כך גם כל כישרון יכול לשמש ככלי להרחבת התורה והאמונה. לכן אם נתברכת בכשרון של דמיון, אני חושב שנכון מאוד לנצל אותו להפצת התורה. הייתי מציע שבמקביל לכתיבת הספר תעסוק בבירור הסוגיות התורניות הקשורות לדברים אותם אתה כותב, וכך הספר יהיה ממש התרחבות של התורה אל תוך החיים. בהצלחה רבה, וחג כשר ושמח.
שאלה: חוגר בשבת בזמן השל"ת: לכבוד הרב, האם מותר לשאת בשבת תעודת חוגר צבאית, כאשר מדובר בבייני"ש בתקופת השל"ת שלו (כך שהוא לא בשום שירות פעיל, אין בכך שום צורך מבצעי או משהו וכו. רק לצורך העניין של הפקודה לשאת את התעודה בכל עת והמחוייבות של החייל לשמור אותה)
תשובה: במקום שאין ערוב אין לשאתה בשבת. ניתן לשומרה במקום שמור בבית כמו נשק.
שאלה: מה הכוונה שסנחריב בלבל את האומות?: איך אפשר לבלבל אומות? הרי אי אפשר למחוק זיכרון קולקטיבי של עם שלם? ומדובר פה שהוא הרי עשה זאת אולי אפילו לכל האומות.
תשובה: אין הכוונה לבלבל את דעתם אלא עירבב את מקום האומות. לדוגמא: את עמון העביר לאשור ואת אשור לצור ואת צור ומדין ואת מדין לכוש וכן הלאה. יוצא, שאם ניקח היום אדם שנולד במצרים אין וודאות שהוא צאצא למצרים הקדומים אלא ייתכן שהוא מאומה אחרת שסנחריב הביא לשם.
שאלה: עצירה בברכת מודים: לפי מה שאני יודע אם אדם מתפלל לאט ולבינתיים הציבור כבר מתחיל קדיש אז צריך לעצור, להחזיק אצבע על הסידור היכן שעצרתי ולהקשיב לחזן ולהתכוון לצאת ידי חובה. רק חבר שלי אמר לי השבוע שהוא מכיר הלכה שאומרת שבברכת מודים לא עוצרים. האם זה נכון? והאם יש הבדל בין אם אני עוצר כדי להקשיב לקדושה או לברכת כוהנים? כמו כן האם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים בנושא?
תשובה: צריך רק לשמוע "אמן, יהא שמיה רבה.". בתוך שמונה עשרה אסור להפסיק ורק ל"יהא שמיה רבה" יפסיק. גם לברכת כהנים מותר לו לשמוע, רק לא באמצע ברכה אלא בין הברכות, שיש כלל "שומע כעונה", הרי הוא לא מפסיק בדיבור אבל אם הוא שומע זה נחשב שהוא מוציא אותו ידי חובה. ששומע כעונה זה נחשב שהוא אומר את הדברים למרות שזה לא נחשב לו כהפסקה כאלו הוא מדבר, שלדבר ממש אסור אפילו דברי קדושה זה נקרא הפסק, אבל אם שומע הוא יכול לצאת ידי חובה. אבל אם הוא לא באמצע שמונה עשרה מותר לו לשמוע יותר, למשל, באמצע פסוקי דזמרה או אפילו בין ברכות ק"ש, כגון: שסיים יוצר המאורות או אוהב עמו ישראל, מותר לו לענות יותר, כגון: על קדיש או קדושה.
שאלה: מחקתי לחבר את האפשרות להתקשר: אני שחקתי לחבר שלי בטלפון ובטעות מחקתי לו את השיחות (זאת אומרת שלא יכולים להתקשר אליו והוא לא יכול להתקשר לאחרים), האם אני צריך לשלם על כל הנזק? ואם הוא הסכים לי שאני אעשה זאת באופן חלקי אני גם צריך לשלם על כל הנזק?
תשובה: אם זה דבר שניתן לתקן אצל טכנאי, צריך לשלם כמה שעולה התיקון. אם לא ניתן לתקן את המכשיר וחייבים להחליפו, צריך לשלם רק את שווי המכשיר הנוכחי ולא שווי של מכשיר חדש. נגיד שמכשיר חדש עולה 300 שקל והישן 150, אז הוא לא חייב לשלם לקנות לו בשווי של חדש אלא לשלם את שווי המכשיר שנמצא בזמן השבירה.
שאלה: להתפלל ערבית בעייפות: אני מאוד עייף בלילה ורק רוצה לישון האם מותר לי להשים שעון מעורר לחצי שעה לפני עלות השחר ולהתפלל ערבית? הרי בקושי אני יכול לזוז מעיפות! ויש חשש שלא הכון בשמונה עשרה התבלבל התפלל במהירות ויזוז בטעות יש היתר לקום לפני עלות השחר?
תשובה: חכמים גזרו שיש להתפלל קודם חצות ולא להתעכב לאחר מכן, ולכן אין לעשות כך. העצה הטובה, אם אין אונס, היא כמובן להתפלל בתחילת הערב וכמובן שבמקום שיש מנין יש להתפלל במנין. אם בשעה מוקדמת מאוד אתה עייף תוכל לישון ולכוון שעון כדי לקום קודם חצות, אך בתנאי שאתה מכיר עצמך ויודע שאכן תתעורר ותצליח לקום ולהתפלל.
שאלה: תפילה בנץ ביחידי או לא בנץ, עם מניין?: האם עדיף תפילת ותיקין שלפעמים עם מניין ולפעמים בלי (בד"כ בישיבה- מניין. בבית- ביחידי) או תפילה שלא כותיקין עם מניין? השאלה מיוחסת לאופן קבוע.
תשובה: בזה מוזכר בביאור הלכה, שאם אדם בקביעות מתפלל ותיקין עדיף שיתפלל ותיקין אפילו שלא במניין, כי לכתחילה זה הוא זמן התפלה. אבל אם אצלו זה באקראי פעם ככה ופעם ככה, אז עדיף שיתפלל במניין.
שאלה: להוציא תינוק עד 40 יום: האם זה נכון לפי דעת תורה שאסור להוציא תינוק שנולד 40 יום?
תשובה: יש מנהג אצל כמה עדות שלא להוציא את התינוק במשך 40 יום מהבית. עיקר המנהג הוא לא הלכתי אלא בכדי לשמור על התינוק. תינוק הוא רגיש לשינויי חום וקור ויש לשמור עליו. לכן, אם יש סיבה או צורך לצאת וודאי שמותר.
שאלה: ברכת הגומל על דירה שנשרפה: הדירה שבה אני מתגוררת נשרפה. לא הייתי בתוכה כשזה קרה אבל זה קרה כמה דקות אחרי שיצאתי ממנה, האם עליי להגיד ברכת הגומל ואיך?
תשובה: כיון שלא היית בדירה באותו הזמן לא מברכים הגומל אולם יש להודות לה' בכל מקרה ע"י צדקה, אמירת מזמורי הודיה מהתהילים וכד' וכך כתב המשנה ברורה (ריח לב): "כתבו האחרונים מי שנעשה לו נס יש לו להפריש לצדקה כפי השגת ידו ויחלק ללומדי תורה ויאמר הריני נותן זה לצדקה ויהי רצון שיהא נחשב במקום שהייתי חייב בזמן המקדש וראוי לומר פרשת וטוב וראוי לו לתקן איזה צרכי רבים בעיר  תרומות לצורך הכלל  ובכל שנה ביום הזה יתבודד להודות לה' יתברך ולשמוח ולספר חסדו".
שאלה: מליקה במקום שחיטה בעוף: שמעתי שיש הטוענים שאם מלק את העוף כהלכה מותר לאוכלו כאילו נשחט. האם הדבר נכון?
תשובה: מליקה זה רק בקדשים, מליקה בחולין זה נבלה. מליקה היא דין מיוחד שהתורה התירה בקודשים.
שאלה: להאמין בביאת המשיח: האם זה נכון מה ששמעתי שאחד מיסודות האמונה זה האמונה בביאת המשיח ובמלך המשיח? ומה זה אומר לגבינו, מה בדיוק צריך להאמין?
תשובה: אחד משלוש עשרה עיקרים של הרמב"ם זה האמונה בביאת המשיח. מישהו מבני דוד יבוא ויגאל את עם ישראל. אף על פי שיתמהמה... בכל יום אחכה לו, אפילו אם זה מתאחר ואפילו אם זה קשה אנחנו מאמינים שסוף גאולת עם ישראל תבוא ותצמח. זה לא כמו הנוצרים עובדי האלילים שאומרים שהמשיח כבר בא וגאל את העולם. ברור שזו טעות פתאלית. אנחנו מאמינים שזה יבוא וכל ההתנהלות של העולם כיום היא זמנית וחולפת. והמלכות תחזור לעם ישראל, כמו שהרמב"ם אומר, ועם ישראל יחזור לאמונתו, יבנה מקדש ויהיה ברמה רוחנית גבוהה בעולם, והעולם יתוקן במלכות ש-ד-י. וכולם יכירו וידעו את מעלתם, גדולתם וסגולתם של עם ישראל ויעריכו את עם ישראל, ואז יבוא לעולם כולו.
שאלה: טילטול תאורת חירום בשבת: האם מותר לטלטל תאורת חרום בזמן הפסקת חשמל?
תשובה: זה כלי שמלכתו לאיסור ולצורך גופו יהיה מותר. זה כמו פטיש לפצח בו אגוזים. אם יש הפסקת חשמל בבית ויש לו תאורת חרום והתאורה היא ניידת מותר לטלטל אותה.
שאלה: בורגול "מקומח": קניתי בורגול במשקל, והוא "מקומח". האם זה אומר שהוא נגוע וצריך לזרוק אותו או שכך בורגול צריך להיות? שבוע טוב
תשובה: וברכת ד' אם אין קורי משי אין לחוש (מעט אבקה זה רגיל), יש לבדוק את הבורגול במסננת והעברה על גבי השלחן. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות בגן לא דתי: ו מראש! אנו גרים ביישוב לא גדול, מעורב שרובו חילוני. בננו יהיה בשנת הלימודים החדשה בע"ה בן שנתיים. אין הרבה אופציות באזור לגנים (שניים-שלושה בלבד, מהם 2 פרטיים). היינו כבר בגן אחד לא דתי אשר הבטיחה לי הגננת כי תהיה הפרדה בכלים ולא תבשל בכלים בשר וחלב. כעת אנו עוברים גן ומדובר בגננת שהבהירה כי הבית לא כשר ובמקרה הכלים של הילדים שונים בבוקר ובצהריים. נותרת לנו הבעיה של הבישול בכלים טרפים. אנו מאוד רוצים את הגן הזה ולא סומכים על האחרים, מה לעשות? איך אפשר להגיע לפשרה אם בכלל?
תשובה: זה בעיה. ההורים צריכים לצייד את הילד באוכל מהבית, שההורים צריכים להקפיד שלא להאכיל את הילד אפילו הוא קטן דבר שאסור לו למרות שזה איסור דרבנן.
שאלה: אמירת יוצרות בבית הכנסת: המנהג בבית כנסת שלנו לומר יוצרות בשבתות של ארבע פרשיות וכן קרובץ בפורים.ציבור המתפללים השתנה,צעירים שלא רגילים לומר יוצרות,וכן ספרדים שמתפללים אצלנו.כמעט אין מי שאומר חוץ מהחזן ושניים שלושה מבוגרים,יש טרחה דציבורא וכמובן מתחילים דיבורים.האם ניתן לבטל אמירת יוצרות וקרובץ ולנהוג כמנהג א"י הנהוג ברוב בתי הכנסת?
תשובה: אם רוב הציבור לא אומר את זה אין טעם בשביל שנים שלשה לומר, זה לא חלק מעכב בתפלה שהרי לא כל הקהילות נהגו לומר את זה.