LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מנהג המקום : שאלתי פה לפני תקופה קצרה שאלה בנוגע להלכות מנהג המקום, ולאחר בדיקה קצרה גיליתי כמה דברים מעניינים בקשר לנושא הנ"ל. כמה שאלות: א. האם זה נכון שראש-ישיבה שמנהגיו שונים מהמנהגים של הנוסח שקבע מייסד הישיבה, יכול לנהוג כמנהגיו שלו גם בדבר שבולט? ב. אם כן, האם גם ר"מ יכול לנהוג כך? ג. הרב ענה לי שבכל דבר שלא בולט עליי לנהוג כמנהגיי, אך אחת מהשאלות שלי התייחסה לעניית "בריך הוא" או "אמן" בקדיש לתימני שמתפלל בישיבה שמתפללת בנוסח ספרד, אז במקרה הזה ניתן להגיד שעליי לענות "אמן" אך לא בקול רם מדי? יש לי שאלה שלא קשורה לנושא, אך אינני רוצה להטריח עוד רב כדי שיענה לי על השאלה הבודדת הזו, ולכן אשאל אותה כאן: כידוע מו"ר הרב צבי יהודה נפטר בי"ד אדר (לא בשנה מעוברת), הלא הוא פורים. האם השנה (שנה מעוברת) נציין את יום פטירתו בי"ד אדר ב, בפורים? לרב שליט"א.
תשובה: על שאלות א' ב' אוכל לענות רק אם אשמע את עמדת ראש הישיבה. ג. כן אשכנזים נוהגים יום השנה באדר א'. ויש נוהגים בשניהם. וכן לגבי רבנו
שאלה: קדושת שבט לוי: אני מעוניין לדעת, האם שבט לוי קדוש כמו כהן?
תשובה: על הלויים לא כתוב שיש בהם קדושה עצמית, הם כמו ישראל מבחינת הקדושה. על הכהנים כתוב "קדושים יהיו".
שאלה: טיול לקברי צדיקים בפורים: האם ניתן לבקר קברי צדיקים בחג הפורים? המדריך שלי רוצה להוציא את התלמידים לטיול. האם זה נכון לעשות דווקא בפורים?
תשובה: פורים אינו יום מתאים לכך.
שאלה: לימוד ספרי אמונה לנער: אני בן 14. אני יותר ממעוניין להתחיל ללמוד ספר אמונה מחשבת ישראל של הרב קוק זצוק"ל ומהר"ל. לצערי, אני לא יודע אילו ספרים מתאימים לי. אז אודה לרב שליט"א אם יתן לי שם של ספר של הרב קוק ושל מהר"ל שמתאים לגילי. הייתי גם מעוניין ללמוד בספר של מו"ר הרב צבי יהודה שמתאים לגילי. האם "שיחות הרב צבי יהודה" על כל חלקיו וכרכיו מתאים לבן גילי? לרב שמקדיש מזמנו לאנשים שצריכים את אותו זמן חשוב.
תשובה: ספרי הרב עמוקים וגם מהר"ל, כדאי ללמוד ספרים קלים יותר. ואם אתה רוצה בכל זאת לנסות ללמוד את הרב, תנסה ללמוד את אגרות הראיה.
שאלה: כיצד לשמור על הצניעות בבית: קשה לי אם הצניעות. תמיד אבא שלי (יהודי דתי) לוקח אותנו למקומות לא צנועים אבל הוא מצליח לשמור על הצניעות ואני ואח שלי לא מצליחים לשמור על הצניעות, מה עלינו לעשות? גם כנ"ל בעיתון "מקור ראשון", שלפעמים יש תמונות לא צנועות (נשים עם גופיה, חולצה קצרה מאוד, חצאית קצרה), מה עלי לעשות?
תשובה: התורה לא נועדה לעשות לנו חיים קלים. אשריך שיש נושא אחד שהוא קשה לך. אתה יכול להיבנות רק מתוך מאמץ וקושי. חלק מרכזי בהצלחה היא המודעות. במקום שאתה יודע שעלול להיות נסיון תאמר לעצמך בפה: "עכשיו אני נוסע ובדרך יש ניסיון - עזרני ה' להינצל".
שאלה: שאלת המשך -כשרות של שוקולד הרשי: שאלנו לגבי מוצר של הרשי שנושא כשרות של OU.D האם הוא מכיל רק אבקת חלב נוכרי או גם מוצקים. אמרתם לנו שכדי לענות על השאלה אנחנו צריכים לכתוב לכם את רשימת המרכיבים. (מסתבר שיש שני מרכיבים-שוקולד חלב ושקדים, ולגבי כל אחד מהם יש פירוט של התוכן שלו) אז הרשימה: milk chocolate (sugar, milk, chocolate, cocoa butter, lactose, milk fat, soy lecithin, vanillin, artificial flavour, pgpr, emulsifier) almonds (roasted in cocoa butter and or sunflower oil).
תשובה: הרבנות הראשית מאשרת רק את אבקת חלב הנכרי.
שאלה: שיפוץ פצריה בחול המועד פסח: יש לי עסק של פיצה ואני רוצה לשפץ אותו בזמן חול המועד של פסח ע"מ לנצל את ימי הפסח שהעסק סגור. יש לקחת בחשבון שישנם מוצרים שהם חמץ במקום. האם מותר לי לעשות שיפוץ, ואם כן, איך לעשות זאת?
תשובה: זה בעיה לעשות את השיפוץ בחול המועד, צריך לבדוק את כל ההיבטים בשביל למצוא לזה היתר. לגבי החמץ (בהנחה שהוא מכור לגוי) יש לכסות אותו בצורה שלא יבואו להשתמש בו בטעות.
שאלה: השקעה בחברה שאינה שומרת שבת: האם מותר להשקיע בחברה שבבעלותה עסקים שאינם שומרים שבת? העברו לידי במתנה מניות של חברה כזו, האם מותר להמשיך להחזיק בהם? אם מכרתי מניות כאלו, האם מותר להנות מהכסף?
תשובה: אין לסייע לדבר עברה, בפרט חילול שבת שבו יש גם איסור הנאה ממלאכת שבת. אך לאחר שמכרת, מותר לך להנות מהכסף אך רצוי שתפריש סכום מסוים של הנאת שבת לצדקה (לא כל המניה היא חילול שבת).
שאלה: ייחוד עם אם מאמצת לבעל תשובה: האם מותר להיות באותה דירה עם אם מאמצת מגיל חודש שהיתה אם לכל דבר? מדובר בבעל תשובה שחזר בתשובה בגיל 34. ואם והדבר לא יובן ע"י האם שלא מאמינה?
תשובה: אימוץ בגיל כה צעיר נחשב לעניין יחוד כבן ביולוגי.
שאלה: עבודה עם נכה צה"ל: אני עובד עם נכה צה"ל ומגיע לנכה 8 שעות כל יום. הנכה אמר לי שאני יכול ללכת יותר מוקדם מהשעה הקבועה שבה אני צריך לסיים את עבודתי וזה יחשב כ- 8 שעות. העניין הוא כזה, שאת השעות אני מדווח בכל חודש לצה"ל ואני חושב שזה גזל, האם זה כך? או שאם האדם אומר זה שעות שמגיעות לי ואני מחליט מה לעשות איתם ואני רוצה לשחרר אותך יותר מוקדם מהרגיל. מה לעשות במצב שכזה, וכמובן אני רושם את השעות האם אני שותף לעבירה בכך שאני מסכים לתנאים אלו?
תשובה: בהצהרה על שעות עבודה בלי שאתה עובד בהם ישנם שתי בעיות: א. גזל- כיוון שאתה מקבל כסף על כבודה שלא עבדת. ב. שקר- כיוון שאתה מצהיר שעבדת 8 שעות ובפועל עבדת פחות. לכן כמו שכתבת ברור שאסור לך לעשות זאת ולחתום על שעות בלי שעבדת.  אמנם לגבי הבעיה הראשונה של הגזל יש שסברו שבדיעבד זה לא גזל כיוון שחברך (הנכה צה"ל) יכול לומר שעבדת אצלו 8 שעות גם בלי שעבדת, וזה נקרא "כאילו התקבלתי" והגמ' בגיטין עד: אומרת שזה אפשרי ואדם שנדר הנאה מחבירו עד שיביא לו כסף יכול לומר כאילו התקבלתי והנדר מותר, ולכן בדיעבד זה לא גזל  במקרה שלך מלבד השקר ישנה גם בעיה שהמדינה דורשת את הדיווח בשביל לבדוק שבאמת מגיע לנכה כל השעות לכן חייבים למסור דיווח מדויק כדי שכספי ציבור לא יצאו לריק. הרב אריאל איגרא
שאלה: עד כמה צריך המוכר ליידע את הלקוח: (שאלות די דחופות בקשר לפרנסתי) רציתי לשאול שאלה נוספת בהלכות משא ומתן. אני מוכרת מטפחות ויש בדים שיש להם הוראות כביסה מיוחדות על מנת שהן לא יהרסו. האם מספיק שאני אכתוב שלט מה ההוראות כביסה וכך אני יוצאת ידי חובה? ומה קורה אם יש בצורת התפירה תפר שככל שמשתמשים במטפחת יותר ככה הוא יותר נמתח ונראה לעין ופוגם ביופי המטפחת, האם אסור בגלל זה למכור את המטפחות או שזה משהו שהלקוחה לוקחת בחשבון שיכול לקרות?
תשובה: ראשית מחילה על העיכוב במתן התשובה. לגופו של עניין מכיוון ומקובל להצמיד פתקית והלקוחות אינם עסוקים בהוראות הכביסה בשעת, עלייך להצמיד פתקית לבגד, או להצמיד לקבלה בשעת הקנייה פתקית זו. ביחס לתפירת נוי ביתית, ידוע שדברים אלו אינם מחזיקים מעמד לעולם. בכל אופן הטוב ביותר הוא שתיידעי את הלקוחות, או לפחות תבדקי שאת עומדת בסטנדרט המקובל בתחום. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: קשר וירטואלי בגיל שידוכים: רציתי לשאול מה העניין ההלכתי בקשר וירטואלי-ממוחשב בין בחור ובחורה דתיים שנמצאים בגיל השידוכים. האם קשר כזה מותר עפ"י ההלכה או שיש בו פסול? אשמח לקבל מענה.
תשובה: מותר רק לצורך רציני. אולם זה בדרך כלל לא מביא תועלת. זה יכול להיות רק כפתיחה וסינון ראשון ולא מעבר לכך. לכן אין עניין להאריך בשלב זה. יש לעבור למפגשים רגילים בכדי לבדוק ברצינות.
שאלה: תרי קלי לא משתמעי בקדיש: האם יש את הבעיה של תרי קלי לא משתמעי בקדיש? (זה פחות חביב עלי מקריאת מגילה) האם זה יותר בעייתי כשאומרים את הקדיש בקצב או בנוסח שונה? אם יש כזה חשש אז איך להתנהג במקרה כזה?
תשובה: אין דין של חיוב שמיעת קדיש, מי שאומר קדיש צריך להגיד אותו בפני עשרה וגם אם שני אנשים אומרים אותו הם אומרים בפני עשרה.
שאלה: ברכת  הרב את ריבנו  בקריאת מגילה לנשים: רציתי לדעת את המקור למה שנכתב באחת התשובות האחרונות, שמברכים ברכת הרב את ריבנו בקריאת המגילה לעשר נשים. ראיתי בספר הליכות שלמה שהגרשז"א אויערבך אמר שאין המנהג לברך. ב מראש.
תשובה: יישר כוח על הערתך. נחלקו הראשונים האם אומרים ברכה זו דוקא במנין או אף ביחיד. ולהלכה יש שפסקו (בן איש חי שנה ראשונה, תצוה יג, ועוד) שמברכים אף ביחיד, אולם לרוב הפוסקים מברכים דוקא במנין. ואע"ג שמנין פרושו בד"כ עשרה גברים כאן כתבו ראשונים ואחרונים שאף עשר נשים נחשבות כ'מנין' ויש להן לברך ברכת 'הרב את ריבנו' כיון שהם חייבות בקריאת המגילה ומתקיים כאן פרסומי ניסא  עי' פמ"ג (אשל אברהם תרצ כד)  פרי חדש (שם יח). כן כתב הגאון הרב פרנק (מקראי קודש פורים לה)  עיין בדבריו ובהערות נכדו שם (הררי קודש)בהגדרת הדין שעשר נשים נחשבות כ'ציבור' בקריאת מגילה  וכ"פ הגרע"י (יבי"א ח"ח או"ח נו ד) עיי"ש שהביא, כדרכו, מקורות רבים בסוגיא. אמנם אכן העיד הגרש"ז (הליכות שלמה תפילה פכ"ג דבר הלכה ג) שהמנהג שלא לברך אפילו בעשר נשים, וכן הביא בספר ילקוט שמש (על סימן תרצב) בשם הגר"ש משאש שהמנהג במרוקו היה שלא לברך ועל כן כל אחת תנהג כמנהג מקומה. פורים שמח
שאלה: הגעלת ארקופל לפסח: כמידי שנה אנו עוסקים בהשכרת כלים לפסח. כל שנה היינו קונים כלים חדשים ומשכירים אותם ולאחר מכן משתמשים בהם במהלך השנה. או מגעילים את כלי הזכוכית שברשותי. השנה גילינו כי אין לנו צורך ברכישה של כלים חדשים. שאלתי היא, האם צלחות מסוג ארקופל ניתן להגעיל ללא חשש כמו צלחות זכוכית או שיש הבדל?
תשובה: בארקופל נראה שיש תערובת חול וייתכן שדינו כחרסינה שאין לה הכשר.
שאלה: דרכי ה  הגלויים והנסתרים: הרב, רציתי לדעת מדוע בתקופת התורה ברגע שבני ישראל היו חוטאים, הקב"ה ישר היה מעניש אותם על ידי הריגה, (אפשר לראות את זה במס מקומות בתורה) וכיום יש כ"כ הרבה יהודים שמתנהגים בצורה כה חמורה ויש להם כביכול יד חופשית לעשות כל העולה ברוחם בידוע שזה נגד התורה והקב"ה לא עוצר בעדם? הרי אנו לומדים מהתבוננות בתנ"ך כיצד לפעול בימינו. אני מרגיש שאנו במצב של הסתר פנים וזה מאוד קשה. ב
תשובה: נכון שבדורות הראשנים היתה השגחת ד' גלויה. כשחטאו מיד נענשו וכאשר עשו רצון ד' מיד נתברכו. ובדורות האחרונים ההשגחה האלוקית נסתרת, כי זה התפקיד של הדורות האחרונים להעמיק את האמונה ולעמוד בניסיון של הסתרת הפנים.ולהגיע למעלה חדשה של אמונה ועבודת ד'.
שאלה: תהליכי ניקוי הכשרה בירקות שונים: מה צריך לעשות ברשימת הירקות דלהלן לפני שמגישים לאכילה? חוביזה, סרפד, עולש, גדילן, פרחי עירית, מרווה, אספרגוס הבר, תרד הבר, חרדל הבר. הירקות מיועדים לסלטים וחביתות.
תשובה: וברכת ד' צריך לשרות במים עם סבון, לשטוף היטב במים זורמים, ולאחר מכן לבדוק עלה עלה בשפשוף שלא ישאר אפילו נקודה על העלים, ולאחר מכן לבדוק מול מקור אור לראות שאין שם זבוב המנהרות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לימוד תנ"ך בציבור הדתי-לאומי: הציבור שלנו מקפיד על לימוד תנ"ך. מדוע? (אם הרב יוכל לפרט).
תשובה: בתורה יש פרטים וכללים, צדדים מעשיים והלכי רוח. הציבור שלנו אמון על דברי הרב קוק שיש ללמוד תורה שגם מתייחסת לפרטי הפרטים וגם את האידאות הכלליות שביסוד כל פרטי התורה. זאת ניתן לעשות בתחילה על ידי לימוד תורה מתוך ספרי אמונה שמבררים את יסודות האומה באופן כללי. אולם בשלב מתקדם, ניתן ללמוד את התורה מתוך תורה שבכתב שנאמרה באופן כללי.
שאלה: מחצית השקל בשנת תשע"א:!! א-לפי מנהג הספרדים-כמה השנה צריך לתת בשביל מחצית השקל? ב-האם מותר לגעת במגילת אסתר כשרה בידיים או שצריך עם מטפחת?
תשובה: א. בגלל עליית מחירי הכסף בעולם, עלה הערך קרוב לארבעים ושניים שקלים. אך כיון שלרבים קשה לעמוד בזה ואין זה דין אלא מנהג בלבד נראה לי שדי לתת שלושים שקלים. ב. אפשר להקל לנגוע ביד ללא מטפחת.
שאלה: מכסה חלבי שכיסו בו מרק בשרי : אבקש להבין אחת התשובות שנכתבו לאחרונה באתר, אודות מכסה ששימש לדייסה שנתנו בה חמאה וכיסו בו סיר שיש בו בשר רותח. נאמר בתשובה, שאם הכיסוי בן יומו ואין בבשר פי ששים מהחמאה - הכל אסור. ולא הבנתי, הלא המכסה נתחלב רק ע"י זיעה (אדים), וא"כ יש לצרף גם את כל כמות הדייסה כדי לבטל את טעם החמאה הנבלע במכסה. ועוד, הלא ודאי אין בסירים שלנו טעם מהתבשיל הקודם, ואף במקרה דנן לא הורגש טעם החמאה בבשר, ומה טעם יש לאסור? ב ו
תשובה: אם כוונתך שבדייסה עצמה היה ס' נגד החמאה, אתה אכן צודק. במקרה כזה המכסה כלל לא היה חלבי. אלא שלא טרחתי לציין זאת כיוון שמסתבר ששמו חמאה כדי שתתן טעם, וכדי שתתן טעם החמאה צריכה להיות יותר מ1 60 מהתבשיל (חוץ מתבלין שנותן טעם גם בכמויות גדולות יותר ולכן אפילו באלף לא בטיל (יו"ד סימן צ"ח סעיף ח'). וכן יש עוד דברים שאינם בטלים אפילו באלף כמו דבר המעמיד). לכן מסתבר שלא התבטלה החמאה. ואם כוונתך שצריך שיהיה בדייסה יחד עם המרק פי 60 נגד החמאה ולא רק במרק, אין זה נכון. אנו לא יכולים לדעת כמה טעם חמאה בלע המכסה ולכן מחשיבים את המכסה כאילו בלע את כל טעם החמאה הקיים התבשיל (דבר זה רואים בשו"ע בכמה מקומות. ולדוגמא עיין בב"י סימן צ"ד סעיף א'). ואין זה משנה אם בסיר יש רק חמאה או חמאה ודייסה ביחד. תוספת הדייסה לא גורמת לפחות 'טעם חמאה' להבלע במכסה. לכן מבחינתנו כל החמאה נמצאת במכסה וצריך שיהיה במרק בלבד ס' לבטל החמאה. לגבי השאלה השנייה. אכן יש הבדל בין הסירים של פעם לסירים של היום. היום הסירים לא בולעים, והוכחה לכך: חמם מים בקומקום ובסיר בשרי או חלבי בן יומו, וטעם את המים. אני מבטיח שטעם המים יהיה דומה בשני המקרים, ומכאן שסירים לא בולעים. פעם הסירים היו בולעים, שמתכת בולעת. להוכחה לכך, אפשר לשים לשון על גדר מברזל (יש גדרות כאלה העשויות מרצועות מתכת שיוצרות ריבועים) ותרגיש טעם מסויים, מה שלא נכון לגבי סירים. לסיבה להבדל שמעתי שני הסברים: א. היום דוחסים את המתכת כ"כ חזק, כך שאין חללים בסיר ולכן אין בליעה. ב. היום מצפים את הסירים בחומר המונע בליעה. אבל בכל זאת מחמירים להתייחס לסירים שהם בולעים. הסיבה היא, שהואיל וח פסקו שצריך לבטל את הטעם הבלוע בסירים אין אנו יכולים לבטל הלכה זאת מהשו"ע. רק גדולי דור יכולים לשנות הלכה זו. יש התייחסות של הגר"ד ליאור לשאלה הזו באתר. עיין בשאלה המופנת אליו "בליעה ופליטה בכלי מתכת". ר' שלמה בורנשטין
שאלה: המעשים הרעים שבתנ"ך: בתנך מוזכרים הרבה דברים רעים, כמו: אונס, רצח ובגידה. איך זה מסתדר עם המוסריות?
תשובה: על כל המעשים הרעים המסופרים בתנ"ך יש גם ביקורת קשה, או של התנ"ך עצמו או של המפרשים הנאמנים לרוח התנ"ך.
שאלה: פיצוי על הודעת פיטורין: לרב! בעבר שאלתי את הרב ונענתי: "לפני כשנה עבדתי בחברה מסוימת והודעתי על התפטרותי כיומיים לפני עזיבתי. הם לא כל כך קיבלו את זה אך בסוף לא עשו לי בעיות עם זה. כעת התוודעתי לחק המחייב להודיע זמן מסויים ארוך יותר לפני ההתפטרות. מה עלי לעשות כדי לתקן את העניין?
תשובה: תפצה אותם באיזשהוא ת או במתנה." פניתי למפקח האחראי עלי והוא אמר שבמחינתו אין קפידה אבל הוא לא בעל הבית, מה עלי לעשות כעת? (אני רוצה לציין בנוסף שיתכן שגם לפי החוק זה כן היה ר כי לקחתי חופשה לפני כן במטרה למצוא עבודה אחרת וזה אושר ע"י המפקח הקודם. אך אני לא יודע מה אומר החוק במקרה הזה) תשובה: תשלח מכתב להנהלת החברה ותכתוב בו שאתה מוכן לפצות אותם אם נגרם להם נזק מכך שלא הודעת להם בזמן הנצרך לפי החוק.
שאלה: להתגבר בעבודת ה : יש דברים שעומדים לפני ואינני מצליח להתגבר עליהם, למה ה שם בפני דברים שאני לא מצליח להתגבר עליהם?
תשובה: אם היינו מלאכים אזי לא היו לנו נסיונות. מכיון שאנו בני אדם שהקב"ה חפץ בהשתדלותנו ובחירתנו החופשית יש לנו נצחונות אבל גם כשלונות. אין דבר כזה שאתה נכשל לגמרי. צייר לעצמך כל מעשה גם את הדרך הרצויה והטובה שהייתה אמור לעשות אולם לא פחות מכך תצייר את מה שהצלחת או מה שהיית יכול לעשות יותר גרוע. אדם שנפל פעם ביום יכול לומר לעצמו לפחות לא נפלתי פעמיים. העיקרון הוא שתחשיב עצמך כבינוני. מהמקום שאתה נמצא בו תנסה להתקדם. ההתקדמות קודם כל כוללת להחזיק מעמד במקום שאתה נמצא. עצם החזקת המעמד שלא להתדרדר לפעמים יש הצלחה גדולה. ותנסה להתקדם במעט. אל תדון עצמך רק לפי מידת ההצלחה השלמה, שכנראה אף פעם לא תהיה, וב"ה שאף פעם לא תהיה כי אזי גמרנו את התפקיד שלנו כאן כבני אדם בעולם הזה.
שאלה: שאילת שאלות: שמעתי רב שאומר לשאול את כל השאלות שיש לא להשאיר שום דבר בבטן, מה הגבול? האם ממש לשאול הכל? יש דברים שאני שואל ואחר כך אני מרגיש לא נעים.
תשובה: באופן כללי לשאול הכל. אולם לשאול הכל לא אומר פריצות. לא אומר לשאול כל דבר כל אחד בפני הרבים. יש דברים שמתאים לשאול בצניעות. אולם במה שנוגע להנהגות בחיים, ניתן וראוי לשאול הכל כשיש שאלה. יש דברים רבים שהם ברורים או מכוח לימוד או מכוח היושר הפנימי שיש באדם. בהם אין ענין לשאול.
שאלה: שתיית תה בספל חלבי העשוי מחרס: לכבוד הרב, יש כוס חרס שאני נוהג לשתות בה באופן קבוע נס חם (בתוספת חלב). במידה ואכלתי ארוחה בשרית ולאחר מכן אני רוצה לשתות תה חם, ובדעתי להשתמש באותה כוס חרס לשתיית התה החם אחרי הארוחה הבשרית, האם מותר לי הדבר? האם צריך לחכות X זמן עד שהטעם החלבי ייצא מכוס החרס, ורק אז מותר להשתמש בה לצורך שתיית משקה פרווה (במקרה שלנו תה)? האם הטעם החלבי לעולם ישאר בכוס החרס ולא אוכל להשתמש בה לשתיית משקה פרווה?
תשובה: הכוס הינה חלבית. למרות שפסק השו"ע בסימן קה שכלי שני לא מבשל, לכתחילה יש לחוש שחום כלי שני בולע ומפליט, ואפילו החולקים עליו פסקו שיש להחמיר לכתחילה בחרס (ש ך,חכמת אדם). לא ניתן להפוך את הכוס לפרווה, כיון שלא ניתן להגעיל כלי חרס (אמנם כלי החרס של היום אינם כשל פעם, בימינו החרס עצמו מכוסה זכוכית, אך הפוסקים דנים בה למעשה ככלי חרס). אבל לעניין השאלה, הדין הוא שלכולם, אשכנזים וספרדים, מותר לשתות תה בכוס זאת לאחר ארוחה בשרית. לספרדים מותר לשתות בכוס זאת אפילו בתוך הארוחה הבשרית. (נ"ט בר נ"ט, עיין יו"ד סימן צה). בתור עצה טובה, לא הלכה, מומלץ לייחד כוסות נפרדות למערכת הכלים החלבית וכוסות נפרדות למערכת הכלים הבשרית ולא להשתמש באותם כוסות, בכדי למנוע טעויות. ר' אלישיב קפקה
שאלה: קושי על הרמב"ן, מכות י.: אני לומד מסכת מכות (השאלה תהיה על דף י עמ א ). כעת הגמ מדברת על כל הדינים של ערי המקלט. בגמ שלי ישנן הארות בסופה. אחת מההארות הפנתה לרמב"ן (במדבר, ל"ה, י"ד), שאומר ש"מתוך הארבעים ושתיים ערים אלו, היו שש בעבר הירדן ושלושים ושש בארץ ישראל". לפני כן, המשנה אמרה שישנן שש ערי מקלט - שלוש בכנען ושלוש בעבר הירדן. הגמ שאלה (סוף דף ט, עמ ב ) כיצד יתכן ולשטח כה קטן, עם כה מעט אוכלוסייה כמו עבר הירדן, יהיה אותו מספר ערי מקלט כמו לכל ארץ ישראל. אביי ענה שבגלעד מצויים המון רוצחים, כמו בכל כנען, והוא הוכיח את זה מפסוק מסויים. לאחר מכן, הגמ שואלת על כך שאמרה הברייתא שהגמ ציטטה, שכל עיר מקלט בא"י צריכה להיות מקבילה לעיר מקלט בעבר הירדן, או בלשון הברייתא כמין שתי שורות בכרם. שאלת הגמ היא והרי המתגוררים בשני צדי גבול א"י יהיו רחוקים מכל עיר מקלט, בעוד אלו הגרים במרכז א"י יהיו יותר קרובים. אביי עונה שוב, שבשכם (בדומה לעבר הירדן, כמו שאמרנו לעיל) מצויים המון רוצחים. כעת, לאחר שלמדנו את כל המהלך, לכאורה לדברי הרמב"ן כל התמיהה של הגמ "תלת בעבר הירדן, תלת בארץ ישראל?!", "כיצד יתכן ובעבר הירדן ובא"י יהיה מספר זהה של ערי מקלט?!" מיותר, כיוון ש-42 הערים האחרות, לא ערי המקלט דאורייתא אלא ערי הלוויים, מתחלקות בין א"י לעבר הירדן באופן לא שווה! אם כן, ערי המקלט הן לא "שלוש בעבר הירדן ושלוש בא"י", ולכן אין לתמוה על מה שאמרו המשנה והברייתא! הקושי צץ לי באמצע הלימוד. אני ועוד שני חברים שלי (שאחד מהם הוא החברותא הקבועה שלי) ניסינו לענות על הקושי הזה, ואחד אמר שכעת אנו מדברים רק על שש ערי המקלט דאורייתא, ולא על כל ערי המקלט כולל 42 ערי הלוויים. האם זו התשובה הנכונה? יש לי עוד שאלה שקשורה לנושא ערי המקלט: האם בעיר המקלט היו מתגוררים גם אנשים שלא רצחו בשגגה? לרב שליט"א, אני מתנצל מעומק לבי על האריכות.
תשובה: א. איני יודע אם עיינתם ברמב"ן עצמו. אם לא- זכיתם לכוון לקושיית הרמב"ן! אשריכם. הרמב"ן שואל שמכיון שלפי ח כל ערי הלוים הם גם ערי מקלט ובספר יהושע כשמפרטים את ערי הלויים מתבאר ש-36 מתוכם בעבר הירדן המערבי וא"כ יש יחס שווה של ערי מקלט לכמות השבטים. הרמב"ן שם מעלה אפשרות הדומה לתירוץ שאתם העליתם. בהמשך שם הרמב"ן מפרש את ענין ערי המקלט לפי פשט המקראות ולא לפי הגמרא שלנו. וכתב הרדב"ז (ח"ה תשובה ב' אלפים קלח) שהרמב"ן מתבסס על דברי הירושלמי. ב. ערי מקלט הם ערים רגילות לכל דבר ורק "מצטרפים" אליהם הרוצחים בשגגה. כך עולה מהגמרא שאתם עסוקים בה (מכות י:) שרוב התושבים בעיר מקלט חייבים להיות כאלו שאינם רוצחים בשגגה. עיינו גם ברמב"ם (נזיקין) הלכות רוצח פ"ז ובעיקר ה"ו. המשיכו לעמול בתורה, פורים שמח.
שאלה: התלבטות בנושא מקום לימוד: לכבוד הרב! אני תלמיד ישיבה ב"ה שיעור ב שיש לי לבטים היכן להמשיך את לימודי. מצד אחד אני שייך לציבור הדתי לאומי (בהשקפה), אך את רוב התורה שלי אני למד מרבנים חרדים (ספרדים) ואני מרגיש שייך לשם בהמון מקרים. יש לי רצון להמשיך ללמוד לרבנות אך איני יודע אנה אני בא. ב מראש.
תשובה: כיון שנאמר בח כי יש להקדים קבלת עול מלכות שמים ואח"כ עול מצוות- יש להקדים את בירור האמונה שעניינה ההשגחה האלוקית על הדור שעל פיה תקומת המדינה וקיבוץ גלויות והקשר הסגולי עם ארץ ישראל, ותחום זה מוזנח בחינוך החרדי. יש לבסס קודם הכרה זו ואח"כ להתמחות בלימודי הלכה תוך קשר עם תלמידי חכמים ופסקים ספרדים. יש להוסיף שמומלץ יותר להתייעץ בע"פ עם רב.
שאלה: כתובת בתולה לבעולה: אני וחברה שלי דתיים ובעזרת ה נתחתן בקרוב. אנחנו חברים כבר המון זמן ולצערי נפלנו לחלוטין והיא איבדה את הבתולין. אף אחד אחר חוץ מאיתנו לא יודע שנפלנו ושהיא כבר לא בתולה. אני יודע שכותבים על הכתובה שהכלה בתולה ושיש לזה תוקף משפטי, אז מה עושים? כלומר, האם צריך להגיד לרב או לעדים או למישהו שהכלה לא בתולה? האם הרב פשוט לא קורא את זה בקול או שלא כותבים את זה בכתובה?
תשובה: ראשית יש להבין מהי למעשה כתובה. כתובה הינה שטר התחייבות שהבעל נותן לאשתו בשעת הנישואין ובו מפורטות כל חובותיו כלפיה והסכום שיתן לה לכשיגרשנה או לכשימות. הדעה המקובלת היא, שכתובת אשה אינה אלא מתקנת חכמים, כדי שלא תהא האשה קלה בעיני בעלה להוציאה. וכן פוסקים הרי"ף והרמב"ם. הכתובה מחולקת לשני חלקים עיקר כתובה ותוספת כתובה. "עיקר כתובה": התחייבות הבעל לאשתו בשעת הנישואין על סכום של מאתיים דינר - אם היא בתולה, או על סכום של מאה דינר - אם היא אינה בתולה, שיתן לה לכשיגרשנה או לכשימות. "תוספת כתובה": התחייבות הבעל לאשתו בשעת הנישואין על סכום שמעבר לעיקר כתובתה. על פי זה ברור שהבעל יכול להתחייב לאשתו סכום שהוא מעבר למה שמגיע לה בעיקר הכתובה וזה לא שונה מתוספת כתובה שהוא יכול עקרונית להוסיף כמה שירצה. כמו כן אין צורך לספר לאף אחד אף לא לרב או לרושם הנישואין על העובדה שחברתך אינה בתולה. יותר מזה- לא טוב לספר על כך לשום אדם אלא אם כן הדבר יביא לאיזו תועלת כגון איך לחזור בתשובה ולהתוודות. אני ממליץ לך לעיין בתשובה של הרב פינשטיין המתאימה ממש לנידון שלנו בשו"ת אגרות משה אורח חיים חלק ד סימן קיח. אצטט קטע בנספח לתשובה זו. חשוב לי להדגיש, שאף שכביכול נתעלם מהמקרה בכתיבת הכתובה, עצם המעשה הינו אסור ומעבר לכך מזיק ליכולת קשירת קשר טהור למטרת נישואין. על כן ראוי שתקבלו על עצמכם להתחזק בשמירה על דיני ייחוד וצניעות, במיוחד לאור העובדה שנפלתם בעבר, ויהי רצון שתזכו להקים בית נאמן בישראל על יסודות הקדושה והטהרה. לסיכום: אתה יכול לכתוב לאשתך לעתיד כתובת בתולה ואין צורך לספר שאיננה בתולה לאיש. הרב ינון זמיר נספח (קטע שקשור לשאלתך, אך כאמור מומלץ לקרוא את התשובה בשלמותה) : ".בדבר כתיבת הכתובה אין צורך להגיד למסדר הקידושין, כי מאחר שהחתן יחתום על הכתובה הרי הסכים לכתובת בתולה ושוב ליכא קפידא ומחוייב בכתובת בתולה אף אם באמת אינה בתולה אם לא הטעתה אותו, מאחר דרצה להתחייב בכתובת בתולה לא גרע מתוספת כתובה, וכשניסת להבועל עצמו יותר נכון לכתוב כתובת בתולה ולכתוב בתולתא והטעם מבואר בתשובותי באגרות משה חלק אה"ע סימן ק"א ויפה עשה הרב ההוא, אך גם בבעולה מאחר אם נבעלה מישראל כשר שכשרה לכהונה שאינו נוגע לענין איסור אלא לענין סך הממון אם החתן יודע ורוצה בכתובת בתולה יכולים לכתוב כתובת בתולה, וממילא אין לגלות זה להמסדר קידושין ולא לשום אדם כדכתבתי לעיל."
שאלה: מטרת המצוות לנשים, ילדים ובכלל: קראתי כמה מאמרים המסבירים את מטרתן של המצוות אך עדיין נשארו לי מספר שאלות ואשמח אם תוכל לענות לי עליהן. למדתי שמטרתן של המצוות הוא למנוע מהאדם לעבוד עבודת אלילים, לקדש את העולם הגשמי, לעזור לנשמה לממש את מטרתה בעולם ולמשוך את הלב לאמונה. האם בגלל שנשים פטורות מחלק מהמצוות נמנעת מהן מטרת המצוות? למה הגיל בו אנו מקבלים עול מצוות ומחוייבים לקיים את כל המצוות הוא 12 13דווקא? אם המצוות נועדו כדי לעזור לנו מדוע אנו מקבלים עליהם שכר (כמו פרס)?
תשובה: א. נשים חייבות במצוות ובעקרונות של המצוות כמו הגברים. אולם כמו שיש מצוות שונות לכהן או ללוי או לנזיר או לחתן וכלה כך יש הבדל להתאים את המצוות לנשים או לגברים. מה שפטרו נשים בחלק מן המצוות נובע לא משום שהם לא עסוקות במצוות אלא משום שעוסק במצווה פטור מן המצווה. הם עסוקות במצוות אחרות ממה שהאיש עסוק. המצווה לגדל וללוות נשמות של ילדים ולגדל אותם היא מצווה שלוקחת מהאישה המון זמן ואנרגיות ולכן אי אפשר לחייבה בכל המצוות כמו שהאיש חייב. כך גם אנו רואים שתלמידי חכמים פטורים ממצוות מסויימות כל עוד שהם עסוקים בתורה. השאלה שלך נובעת מכך שעדיין לא מוטל עלייך המצוות שמעסיקות את האימהות. כשתהיי אימא אולי תשאלי הפוך, כיצד השאירו לנשים כל כך הרבה מצוות כשיש מצווה אחת שהיא לוקחת אלפי שעות, המצווה לגדל ולהטיב עם המשפחה. ב. הגויים מחוייבים במצוות בגיל צעיר יותר, מהרגע שהם מבינים את המשמעות של פגיעה בחבר ושל מעשים רעים. אולם ישראל שיש להם יותר מצוות צריכים זמן ארוך יותר של התכוננות עד שמטילים על האדם מחוייבות לקיים את כל המצוות. זה מאד קשה להיכנס למחוייבות ענקית זאת. גם בגיל 13, למרות שאנו מחוייבים לגמרי בדיני שמים, מתחשבים בקושי ולא דנים בדיני שמים עד גמר ההתפתחות שלנו, עד גיל עשרים. גיל 13 תחילת ימי הנערות. גיל 20 סוף ימי הנעורים. ג. השכר שאנו מקבלים על המצוות אינו פרס ניצחון. השכר הוא האור הרוחני שזכינו לקנות בעמל רב של קיום המצוות. אנו במעשינו יוצרים לעצמינו את האור של העולם הבא. ודאי שהכל הוא ממתנת החינם שהקב"ה מטיב עימנו. אולם דרך ההטבה שמטיב ה' עימנו היא על ידי השותפות שלנו.
שאלה: קריאת מגילה במוצאי שבת: רציתי לשאול, מתי קוראים מגילת אסתר, בבתי כנסת, השנה.
תשובה: את המגילה קוראים במוצאי שבת וביום ראשון בבוקר. בחלק גדול מבתי הכנסת דוחים את תפילת ערבית של מוצאי שבת בכדי שיהיה אפשר להתכונן בבית לקריאת המגילה (כולל תחפושות לילדים וכד'). כדאי לברר בבית הכנסת שבאזור מגורייך את השעה המדוייקת.
שאלה: לכבד הורה שאינו נורמלי: האם גם בלעזור לאנשים לא נחמדים כתוב "ואהבת לרעך כמוך", לאהוב את האחר? האם גם בלכבד הורה שהוא לא נורמלי כתוב "כבד את הוריך"? ואם ההורה הוא חולה ואין לו שיקול דעת ופוגע בהחלטותיו בילדיו?
תשובה: אם ההורה חולה, אם כן, כל מעשיו השלליים הם באונס והוא לא נחשב כרשע. צריכים לכבד אותו אולם יש גבולות למחוייבות למצווה. האדם צריך לשמור על עצמו שלא יפגע בעצמו ממה שמקיים מצוות.
שאלה: יחוד עם סבתא רבה: האם מותר לנין לשהות לבד באותו בית עם סבתא רבה שלו? האם יש הבדל בגיל בין 10-13 ומעל גיל בר מצווה?
תשובה: מותר.