LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ר  יוחנן בברכות: ראשית לגבי השאלה ששאלתי. אכן ראיתי בזה מחלוקת האבן עזרא ור חיים מולוזין שדוחה אותו האם המכה הסתימה ב י בניסן או ב יג שאלתי על דברי ר יוחנן שגלי לדרעיה ונפל נהורא. מדוע דוקא זרועו - וכי מפניו לא היה אור? וכן בקשר לירושלמי שאומר שר' יוחנן לא הניח תפילין של ראש, ומדוע לא הניח? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מכת חושך ומכת בכורות"
תשובה: לשואל ניתן לומר, שהקפדתו של רבי יוחנן שלא ללכת ד' אמות בלי תפילין של יד הביאה לכך שזרועו תאיר באור מיוחד (ראה ירושלמי ברכות פ"ב, ה"ג  יומא פו  עין אליהו למסכת עירובין דף ג). הסיבה שלא הניח תפילין של ראש בשעות היום בימי הקיץ, היא מפני שהחום היה מזיק לו, כמבואר ב"פני משה" על הירושלמי שם. נאמנה
שאלה: פרעון הלוואה בכסף אחר : הלויתי לאדם 4500 ש"ח כשביקשתי חזרה את הפרעון הוא הביא לי במפתיע 1000 ואמר לי שאחשב זאת לפי השער של אותו רגע, ואת השאר הוא יביא לי בשקלים כשטענתי בפניו שאין לי מה לעשות עם דולרים ואהיה חייב לפורטם דבר שיחייב אותי בת על הפריטה הוא ענה לי שהוא לא חייב להחזיר לי דווקא בשקלים, לאחר משא ומתן הוא השליך לתוך רכבי את ה1000 והסתלק האם אני יכול לדרוש ממנו להחזיר לי דווקא בשקלים?
תשובה: תשובה: הוא צודק ואינך יכול להחזיר לו. מקור: בכתובות קי: כתוב שבחוב בע"פ אפשר לשלם או במעות של א"י או במעות של טורקיה(קפוטקיא) הרב נוחם בלס
שאלה: רישום לבית ספר חרדי: ביתי עולה בשעה טובה לכיתה א, הננו משפחה בעלת אופי דתי לאומי, שמירת שבת ולבוש כהלכה. במקום מגוריי ישנו בית ספר ממ"ד אך לא ברמה לימודית טובה וישנו בית ספר חרדי ברמה לימודית גבוהה. אני מתלבטת היכן לרשום אותה, יש לי חשש שרישום לבית הספר החרדי יבלבל את הילדה ואף יגרום לקושי חברתי מכיוון שישנם הורים שלא ישלחו את ילדם לבית לא חרדי. אשמח לקבל את תגובתכם
תשובה: לענ"ד נראה שטוב לשלוח את הבת לבי"ס חרדי לפחות לשנים הראשונות שבהן תקבל יראת שמים וצניעות כראוי, ומאוחר יותר (אולי אחרי כיתה ו') לשלוח לבית ספר דתי ציוני. ויש להסביר לילדה כי אנו מסכימים עם החרדים בכל מה שנוגע להשתדלות בשמירת תורה ומצוות, אך לא ביחס לארץ ישראל, למדינה ולתקופה שבה אנו חיים.
שאלה: גיזום ענפים שניזוקו בשלג: האם מותר לגזום ענפים שהתייבשו בעקבות השלג? השאלה היא משני כיוונים: ראשית, זה מכער את הגינה. בנוסף, האם זה נחשב לאוקמיי (האם העץ לא ניזוק מענפים כאלו?) או זה רק מצמיח אבל אין נזק ממשי לעץ?
תשובה: וברכת ד' אם זה לצורך נוי יש לגזום רק את החלק היבש ולא במקום שגורם להצמחה. יש כאן אוקמי של נוי. העץ קיים לנוי ואם איננו משמש לכך אין זה ייעודו, ועל כן גיזום לנוי אפשרי אבל להשתדל במקום שלא מצמיח. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מסכת שבת דף יז. "הבוצר לגת": במסכת שבת דף יז. כתוב על אחד משמונה עשר הדברים שנחלקו ב"ה וב"ש בו ביום, הוא "הבוצר לגת" לאחר הסוגיה, שואלת הגמרא "מאי טעמא" (מאיזה טעם ראו לגזור הכשר על הענבים למרות שהמיץ לא יצא לרצון הבוצר) ואז הגמרא נותנת טעמים ותשובות לשאלה זו! שאלה: הרי מכח טעמים אלה, כמו למשל "שמא יבצרנו בקופות טמאות", היו אכן יכולים לגזור גם על הזיתים הכשר! אם כן, מדוע לא גזרו גם על הזיתים מכח טעמים אלו?
תשובה: התוס' (ד"ה גוזרני) מבאר את ההבדל בין זיתים לענבים ומתוך כך מדוע אין סיבה לגזור על המסיקה. "דמוהל היוצא מהם לא חשיב משקה". המיץ היוצא מן הזיתים בשעת המסיקה הינו רק מוהל מימי, ואינו נחשב לשמן לענין הכשר טומאה. ומה שלמדנו ש"מוהל השמן כשמן י"ל דהיינו במוהל היוצא לאחר אציצה לאחר שעמדו בכומר ב' ימים או ג'". רק לאחר אציצה   אחסון הזיתים לשם הכנתם לכתישה, יכול לזוב מהם מוהל סמיך יותר הנחשב לשמן. יום טוב
שאלה: מנין י"ח דבר: ו לרב במסכת שבת דף יז: כתוב: "אלא לרי יוסי שבסריי הויין" שהרי חסר לרבי יוסי דבר ממניין י"ח, מכיוון שלמדנו בדף טז: שרבי סובר ש"שוכח כלים" לא הייתה גזירה מן המניין שאלה: הרי למדנו בדף ט"ז ש"אמר רב נחמן בר יצחק אף בנות כותים נדות מעריסתן ב ביום גזרו" והרי הגזירה של בנות כותים משלימה לי"ח לדעת רבי יוסי הלא כן? אז למה הגמרא לומדת שחסר למניין של רבי יוסי?
תשובה: שאלה זו הקשה הנצי"ב בספרו מורמי שדה על מסכת שבת. יישר כח! הנצי"ב מסביר ע"פ הגמרא במסכת ע"ז דף ל"ו ול"ז, שם מובאת מחלוקת בין רב נחמן בר יצחק ורבינא לענין טומאת בנות גויים. רב נחמן בר יצחק סובר שבנות גויים נדות מעריסתן משום חתנות, ורבינא סובר שגזרו על בנות גויים מגיל שראויות לביאה   מגיל שלוש שנים ויום אחד - משום עבודה זרה. לפי רבינא בנות כותים ובנות גויים הן שתי גזרות, אך לפי רב נחמן בר יצחק זוהי גזירה אחת. ולפי זה ניישב את הקושיא. הגמרא לעייל (דף טז) מדברת לפי רבינא, אבל כאן מקשה לפי רב נחמן בר יצחק שלפי דעתו בנות כותים ובנות גויים נחשבות לגזירה אחת שמטמאות ביום אחד, ועל כן חסרה לרבי יוסי עוד גזירה. יום טוב
שאלה: בדיקת חמץ למי שגר ביחידת דיור של הוריו: ב"ה ו לרב אנו זוג, גרים ביחידה אצל ההורים. היחידה הזו נפרדת מבית ההורים (כניסה נפרדת ואין אפשרות להגיע מבית ההורים לבית שלנו) אך החשמל והמים משולמים ע"י ההורים באותו חשבון שלהם. איננו סמוכים על שולחן ההורים. האם, אנחנו יכולים לברך ולקיים בדיקת חמץ ביחידה הנפרדת לעצמנו?
תשובה: לשואלים, אתם יכולים לקיים בדיקת חמץ ביחידה שלכם. מאחר שהדירה ניתנה לשימושכם הבלעדי לפרק זמן מסוים, בין אם בת ובין אם לאו, ואתם קונים אוכל לעצמכם, אין ספק שאתם חייבים בבדיקה. הרחבה: בשו"ע סי' תלז ס"א נדונה חובת הבדיקה בבית שכור, וההלכה היא שכאשר המפתח ביד השוכר ובפועל הוא גם גר בו, וקנה את זכות השימוש בו בכסף או בחזקה, אין ספק שהוא חייב, ראו משנ"ב ס"ק ב. גם אם אינכם משלמים להורים דמי שכירות, השאלת הדירה לפרק זמן מסוים היא גם כן סוג של קניין חזקה למשך אותו זמן, ולכן הדירה נחשבת כשלכם לעניין זה, למרות שההורים משלמים חשבון מים וחשמל. בשו"ת מהרש"ם (ח"ג סי' רצא) דן במקרה דומה, שבן גר בדירה נפרדת של הוריו, אלא ששם הוא מקבל אוכל מהמטבח של הדירה העיקרית של ההורים, ולפיכך התלבט האם החמץ שייך לבן. ומסקנתו שעדיף שהאב יאמר בפירוש לפני בדיקת החמץ שהוא נותן לבנו במתנה את החמץ שבדירתו, וכך הבן יזכה בחמץ ב"קניין חצר" (למרות שהדירה ניתנה לשימושו בחינם, כמודגש שם) ואז יוכל הבן לבדוק (וכן פסק ב'חובת הדר' עמ' קכא). לכן, רק אם הייתם אוכלים ממה שבבית ההורים, וכל האוכל בביתכם היה משולחנם, היה ספק בדבר האם החמץ שייך לכם וחובת הבדיקה מוטלת עליכם.
שאלה: חיבור חוטי הציצית בדבק חזק: חיברתי חוט לבן בחוט תכלת עם דבק שמחזיק את שניהם, האם זה כשר?
תשובה: לשואל, אני מבין שכוונתך לצבוע תכלת כשיטת הרמב"ם, שזה חצי חוט, ובמקום לקחת חוט שלם ולצבוע חצי ממנו אתה מעדיף לחבר שני חצאי חוטים על ידי דבק. ההיתר לחבר חצאי חוטים הוא במקום הצורך, או בדיעבד לאחר שחוט נקרע, אבל טוב יותר שהחוט יהיה מחובר על ידי טוייה ולא על ידי קשירה או הדבקה, עיין במגן אברהם סי' טו סק"א בסופו ובמחצית השקל שם, לגבי חוט שחציו תכלת וחציו לבן. בכל אופן, כשיש צורך לחבר חצאי חוטים מסתבר שאם ההדבקה חזקה וטובה, כך שהחיבור יחזיק מעמד לאורך זמן, הרי זה כשר. השווה לדברי המשנה ברורה סי' יב סק"ז על חיבור חוטים בקשירה, שכתב שכדי שחיבור חוטים על ידי קשר ייחשב כחוט אחד עליו להיות "קשר של קיימא", ומושג זה משמעו קשר שמיועד להישאר כך לתמיד (עיין משנ"ב סי' כג סק"ד ושו"ע או"ח סי' שיז ס"א). כיוצא בזה כתבו הפוסקים לגבי איסור שעטנז, שחיבור צמר ופשתן על ידי הדבקה נחשב כתפירה לכל דבר (עיין שו"ת הלכות קטנות ח"ב סי' פז וברכי יוסף יו"ד סי' ש סק"ד), כשם שבשבת המדביק חייב משום תופר (שו"ע או"ח סי' שמ סי"ד, וראה ביאור הלכה שם ד"ה ה"ז). אמנם בשו"ת מהר"ם שיק (יו"ד סי' רצה) סובר שהדבקת כלאים אסורה רק מדרבנן, כדין לבדים, אך נראה שזה משום שבשעטנז יש דרישה מיוחדת לאופן החיבור, "שוע טווי ונוז", ואינו כציצית.
שאלה: תביעה ייצוגית: ראיתי את התייחסות הרב לעניין המשפט במדינת ישראל ואיסור ערכות, עם תשובתו של השופט יעקב בזק ותשובה לתשובה. רציתי לשאול האם מותר לתבוע בבית משפט חילוני תביעות ייצוגיות כנגד המדינה (כולל עייריות ומשטרת ישראל) או חברות פרטיות. בהתאם למקורות ההלכתיים שהרב הביא במאמר הנ"ל.
תשובה: אם יש סיכוי שהרשויות הנתבעות יסכימו להידיין בבי"ד רבני יש לתבוע אותן שם בהעדר סיכוי כזה מותר לך לתבוע אותן בערכאות
שאלה: ישיבה קטנה נגד ההורים: לכבוד הרב, בתקופה האחרונה קורמת עור וגידים תופעה בשם "ישיבות קטנות לאומיות" - אני אישית מאוד רוצה ללכת לישיבה בסגנון הנ"ל ואני מרגיש שיש לי יכולת לסדר היום בישיבה. שלחתי לכבוד הרב לפני כמה זמן שאלה בנושא עם אותו שם. אך, שבבירור עם הורי היקרים, הם אמרו שאינם חושקים במעבר מהישיבה התיכונית שאני לומד בה כרגע (מרשת בני עקיבא) לכל ישיבה אחרת לאור הצלחתי בה ומעבר לכך שב"ה היא אחת מהישיבות המוצלחות בארץ. ומבחינה כלכלית פנימיה הינה מוסד יקר בהרבה מעבר לישיבה רגילה. אך נפשי חשקה בתורה,ולמרות הצלחתי בישיבה, אני מרגיש מין מחסום בשילוב הזה, שמונע ממני להתפתח ולדבוק בתורה בשנים המועטות שבכוחי הדבר. אני מחפש דרכים לשכנע אותם בלי להעיק עליהם, מה לעשות? אם לעשות בכלל? הרי זה לא עבירה ללכת לישיבה תיכונית? האם כבוד הרב יכול לתת לי כיוון? לכבוד הרב. נ.ב. אני מבקש לפרסם גם שאלה זו לאור חוסר המידע המאורגן בנושא העדין הזה ב החרד לדבר ה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ישיבה קטנה נגד ההורים"
תשובה: ראה שו"ע יו"ד סוף סימן ר"מ עם זאת רצוי לכתחילה לשכנע את הוריך בדרכי נועם שאין אדם למד אלא במקום שליבו חפץ ק"ו אם נפשו חשקה בתורה אולי תוכל לבקש את עזרת הר"מ המלמד אותך כרגע שיעזור לך לשכנע את הוריך
שאלה: פתיל תכלת אם זה מחזק לפי הרב אליהו: אני מבקש לענות דווקא לפי דעת מרן הרב מרדכי אליהו זצ"ל האם בטלית קטן בלי תכלת מותר להוציא את הציציות החוצה אם זה מחזק אותי? אם כן, האם מותר לשים בטלית קטן גם פתיל תכלת אם זה מחזק אותי הרבה יותר כשאני רואה את התכלת בציצית? למרות שבמצב הרגיל הרב אליהו זצ"ל אסר את זה כמו שכתוב בספר של ההלכות לימות החול.
תשובה: דעת הרב אליהו זצ"ל להתיר להוציא חוטי ציצית החוצה אם אדם מרגיש צורך לחיזוק ביראת שמים. ובענין התכלת לא נודע לי מה דעתו.
שאלה: הכנה לעולם הבא - האם בכלל ניתן להתכונן? : הבנתי שעולמנו נקרא עולם מלשון העלם, כלומר ה יתברך בבחינה מסויימת מסתיר פניו מאיתנו כל עוד אנחנו חיים בתוך גוף ובתוך העולם הגשמי. השאלה היא איך בכלל ניתן להכין את עצמנו לחיי עולם הבא, כאשר שם המציאות היא שונה בתכלית השינוי. דוגמאות להבדלים - שם לא זקוקים לאוכל גשמי כדי להתקיים, שם זה נצחי ואילו כאן בעולמנו העל ארעי וזמני. בנוסף כמה שנקיים כאן מצוות עדיין כשנגיע לשם חייב שנקבל הלם מסויים, כי זה יהיה לנו ממש בבחינת לידה לתוך עולם רוחני אשר חוקיותו בו שונה וזרה לנו עד מאוד. השאלה - איך ניתן כבר בעולם הזה לעשות את החיבור עם הלא נודע ע י התורה וקיום המצוות? הרי בעבור המצוות או ח ו עבירות אנו עתידים להיפרע רק לאחת פטירתנו. והדבר מותיר אותנו כאן בעולם הגשמי בסוג של אי וודאות תמידית והרבה בלבול למרות העיסוק בתחרה. שאלה נוספת בהקשרה זה - מדוע יש אנשים צדיקים שרו מים נשמתם לעיסוק בתורה מצוות וגמילות חסדים ובסוף נפטרים במיתות משונות. דוגמא- החרדים נטבחו למוות בבית כנסת מרכז הרב בירושליים במוות כל כך אכזרי. אני מבין שהם נקראים הרוגי מלכות, אך עדיין למה באכזריות כזו? היכן רחמי ה יתברך במקרים אלה? או שאלה נוספת - היכן היה ה יתברך בשואה שם נטבחו למוות באכזריות המוני חרדים?
תשובה: : העולם הזה כפרוזדור לפני הטרקלין. המשלה זו מלמדת אותנו שלמרות שיש פער עצום בין העולמות בכ"א יש גם חיבור והאור של הטרקלין הוא נראה גם בעולם שלנו. השאיפה שלנו היא מדיני פער לקבל הארות והברקות שיגלו לנו מעט ממה שמכוסה בעולם הזה. אני חושב שכל מי שעובד את ה' יש לו לפעמים הארות אלו. למשל ביום הכיפורים יש לנו הרגשת געגועים והשתוקקות לעליונות. בעולם האמת הרגשות אלו לאיהיו חד פעמיות אלא דבר יום ביומו. הסילוק של צריכים בצורה משונה כבר הוזכר כשאלה גדולה שבאחת המאמרים בח הוזכר שאלישע בן אבויה יצא לתרבות רעה לאחר שראה אחד מעשרת הרוגי מלכות נהרג בצורה משונה. מיתת רבי עיבא עוררה תמיה רבתי בכל העולמות. זו תורה וזו שכרה? ועל כך לפעמים אין תשובה אלא " שתוק, שכך עלה במחשבה לפני". יש בארו כך עלתה המחשבה - זו מזכיר את המ שהקב"ה רצה לברוא את העולם במידת הדין. הפער שיש בין העולם הרוחני העליון לבין העולם שלנו בא לידי ביטוי בכך שבסילוק בין העולמות דווקא על ידי המיתה המשונה יש צמצום הפער וזכות המיתה המשונה עומדת לנפטר שיזכה לאור עליון יותר גדול. בשורות טובות
שאלה: גיור בשל שינוי גדול: לך כבוד הרב, לאחר זמן רב שהייתי משולב בחברה הישראלית ולאחר שפגשתי המון אנשים דתיים לא דתיים השתלבתי טוב מאוד בחברה אך תמיד העדפתי אנשים דתיים על לא דתיים מכיוון שאמונתי בה היית חזקה למרות שאני מדת שונה. עברו שנים רבות מאז בית הספר ומאז שהתאהבתי בבחורה יהודיה מסורתית. עכשיו לאחר שסיימתי את שירותי הצבאי ואחרי שצברתי מספיק נסיון מהחיים הבנתי שרק אלוקים שומר אלינו מלמעלה אין מלבדו, אני רוצה מכל הלב להתגייר ולהיות חלק מהעם היהודי ולהתגאות באמונה היהודית שלי. יש לי כמה שאלות : למי אני צריך לפנות בכדי להתחיל את תהליך הגיור? לאחר שאני אתגייר אוכל סוף סוף למחוק את כל ההיסטוריה הכושלת שלי? האם אוכל להתחתן עם האישה שהתאהבתי בה בבית הכנסת? והכי חשוב האם הילדים שלי יהיו יהודים שלמים? לך כבוד הרב בעזרת השם נעשה ונצליח.
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך. קראתי בדבריך את הרצינות שלך ואת הרצון האמיתי שלך להיכנס לעם ישראל, להיות יהודי אמיתי. לפי היהדות, אדם שעובר תהליך גיור הוא נהיה יהודי לגמרי, ולכן אם תעבור תהליך זה ברצינות ומתוך השקעה תזכה להתחתן עם האשה שאהבת ויהיו לך ילדים יהודים שלמים לגמרי. זה אפשרי, ואפילו זה לא מסובך. אכן זה לוקח זמן, שכן מאוד חשוב שהגיור ביהדות יעשה באופן תקין. אדם שלא עובר את תהליך הגיור כמו שצריך לפי דת ישראל פשוט נשאר גוי. לכן מצד אחד אנו מפנים, מסבירים ומדריכים איך לעבור את התהליך, ומצד שני חייבת להיות החלטה אמיתית, אמיצה ורצינית שבאמת האדם רוצה להתגייר. דע לך שהגיור הוא דבר רציני, דבר הדורש בדרך כלל שינוי משמעותי באורח החיים של האדם, ודורש ממנו רצינות. מתוך מכתבך ניכר שאתה רציני, כך שאני מאמין שתזכה להצליח בתהליך הזה. כיום הגיור מורכב מלימוד מסודר, ולכך יש מקומות שונים שבהם אפשר ללמוד את תהליך הגיור, ולאחר מיכן את תהליך הגיור בפועל, במעשה, שהוא תהליך ההופך את הגוי להיות יהודי. ראשית אני מאוד ממליץ לך להיכנס לקישור הבא ולקרוא את הדברים המובאים שם. הקישור הוא: לאחר מיכן אם תרצה תוכל להמשיך דרכם, ותוכל לחזור אלינו ואשמח לעזור לך. שתיהיה לך המון המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: חיילת כוהנת - הנחת זר בבית העלמין: האם מותר לכוהנת להיכנס לבית עלמין?
תשובה: האיסור להיכנס לבית העלמין הוא לכוהנים ולא לכוהנות. שנאמר: אמור אל הכוהנים בני אהרן - בני אהרן ולא בנות אהרן. (סוטה כג,ב)
שאלה: חשש גזל: לכבוד הרב אני בכיתה י א ומרכזת הזמנה של מקודיות בכל מיני מקצועות לכל השכבה שלי. ברוב החברות נהוג לתת כמה מקודיות חינם (בהתאם לכמות ההזמנה) ובד"כ המורות מרכזות את ההזמנות הללו ומקבלות את המקודית בחינם. האם מותר לי לקחת את המיקודית שקיבלנו מתנה אלי? או שעלי לשאול את כל בנות השכבה האם הם מסכימות לכך? עוד דבר, באחת מהחברות כשהזמנתי את המקודיות שאלו אותי האם כללתי את עצמי בהזמנה (ולא כללתי) כי מגיע לי מקודית חינם. האם במקרה כזה הדין שונה? רבה.
תשובה: עלייך לשאול, מכיוון שהמקודיות שייכות בשותפות לכולם. אם הזמנת מחברה שמוסיפה חוברת חינם עבור המרכזת, אכן אינך צריכה לבקש רשותו. בהצלחה במבחנים!
שאלה: נתינת מעשר כספים לפני קבלת הכסף: האם אני יכול לתת כבר עכשיו את סכום המעשר למרות שאקבל את הכסף רק עוד שבוע? לדוג : לתת עכשיו 25 ש"ח כשאקבל את ה-250 רק עוד שבוע.
תשובה: בהחלט, מעשר כספים אינו חובה, ומי שנוהג אותו יאמר בלי נדר, כי מעשה טוב שעושים שלוש פעמים הופך להיות לנדר וחובה מהתורה, ה' יצליח דרכך.
שאלה: לשמוע פרקי תהילים באבלות:, אמי אבלה משני הוריה ורציתי לדעת האם מותר לה לשמוע התיקון הכללי? (אני שואל בגלל שאמרו לנו שאסור לה לשמוע אפילו שזה דברי קודש בגלל המנגינה) (לפי עדות המזרח)
תשובה: אם התיקון הכללי נאמר בטעמים אין שום בעיה לאבל לשמוע אותו.
שאלה: דין התנור שנאפה בו לחם שלא הופרשה ממנו חלה: שכחו להפריש חלה מבצק, ואפו את החלות בתנור. האם צריך לכוון בהפרשה שאחרי גם על הטעם הבלוע בתנור? אם כבר אכלו את כל החלות, מה דין התנור?
תשובה: בע"ה כיוון שהבצק לא נגע ישירות בתנור, אלא רק נאפה בתוך חללו, הרי שלא נבלע בתוך דפנות התנור טעם בצק. ממילא: א) אין צורך לכוון בהפרשה על הטעם הבלוע בתנור. ב) גם אם לא נותר ממה להפריש התנור לא נאסר באכילה. הרחבה: הנידון כאן הוא האם הבצק שהינו טבל נתן טעם בתנור. מבואר בשולחן ערוך יורה דעה (סימן קח סעיף א, ובש"ך שם ס"ק יב) שאין מאכל אוסר כלים על ידי "ריח", אלא אוסר באופן זה רק מאכלים. עוד מבואר באגרות משה שלא שייך גם זיעה  נתינת טעם על ידי אדים  באוכלים, ולכן אף מצד זה התנור לא נאסר. הרב עודד מילר
שאלה: אכילת מצה - צליאק: לעניין אכילת מצה בערב פסח - מה יעשה חולה צליאק שחפץ בכל מאודו לקיים את מצוות אכילת מצה אך אין בידו להשיג מצות ללא גלוטן (עם דגש כי אינו רוצה להיות פטור מן המצווה)? האם ניתן להתיר לו לדוגמה אכילת דבר אחר כך שתיחשב לו מצוות מצה??
תשובה: יש מצות משבולת שועל מיוחדות לחולי צליאק רפואה שלמה
שאלה: אמירת לשון הרע על ידי שליח בית דין: ב"ה כבוד הרב השליח חוזר למשה ומספר במדבר פרק טז יב וישלח משה לקרא לדתן ולאבירם בני אליאב ויאמרו לא נעלה: במדבר פרק טז יג המעט כי העליתנו מארץ זבת חלב ודבש להמיתנו במדבר כי-תשתרר עלינו גם-השתרר: במדבר פרק טז יד אף לא אל-ארץ זבת חלב ודבש הביאתנו ותתן-לנו נחלת שדה וכרם העיני האנשים ההם תנקר לא נעלה: תורה תמימה העיני האנשים וגו - אמר רבא, מנלן (מניין לנו) דאי (שאם) מתפקר (מתחצף) בעל דין בשלוחא (בשליח) דבי דינא (בית דין) ואתא (ובא) השליח ואמר (ציטט את חוצפתו), לא מתחזי (נראה נחשב ) כלישנא (כלשון) בישא (רע), דכתיב העיני האנשים ההם תנקר מו"ק ט"ז א : כך הבנתי: 1) יש כאן הוראה למקרה מיוחד שבו הנקרא לדין מדבר רע על הדיין בפני השליח. ומותר לשליח לומר לשון הרע. 2) איזה עבירה הם עברו? לא יהיה כקרח ועדתו (במדבר יז ה)? (זה לא בספר החינוך אך יש שמונה זאת כמצווה מהתורה). 3) כתוב בהלכות לשון הרע שלכתחילה יש לנסות דרך אחרת. השליח היה יכול לומר את סוף פסוק יב "לא נעלה" ולשתוק כך היה מצמצם את הלשון הרע והרכילות שאמרו דתן ואבירם על משה ולהשיג את המטרה?.
תשובה: לשואל משמעות דברי הגמרא במסכת מועד קטן היא כדלהלן: ומנלן דאי מתפקר (חירף הנתבע ופגע בכבודו של) שליחא דבי דינא, ואתי (וחזר ובא) השליח ואמר (לבית דין שהנתבע חירפו, שמותר לבית דין לקבל את דברי השליח), (ו)לא מיתחזי (ולא נראה הדבר) כ(קבלת) לישנא בישא (על ידי הבית דין)?דכתיב (שאמרו דתן ואבירם לשליחו של משה): "העיני האנשים ההם תנקר". (ואם לא היה רשאי משה לשמוע את השליח כיון שזה לשון הרע, כיצד ידע משה שהם אמרו זאת)? והחפץ חיים (שמירת הלשון ח, יז) כתב, שהיתר זה אינו אלא כשעל ידי הסיפור יהיה אפשר להשקיט המחלוקת. נאמנה
שאלה: שבת ויקרא, החודש וראש חודש: השבת היא פרשת ויקרא ובנוסף גם פרשת החודש וראש חודש. אני אחראי על הקריאה בבית הכנסת שלי ורציתי לדעת מה הבעל קורא צריך לקרוא בדיוק ובאיזה סדר בדיוק?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בספר הראשון קוראים פרשת השבוע (שישה עולים) כאשר גומרים מניחים על ידו את הספר של ראש חדש מגביהים את הספר הראשון קוראים מביום השבת - ונסכו (עולה אחד) מניחים את הספר של פרשת החדש ואומרים קדיש מגביהים את הספר השני קוראים את פרשת החדש מפטירים בפרשת החדש ולא בהפטרת ראש חדש. הרב חגי בר גיורא
שאלה: השבת אבידה: הרב עד היכן מגיעה מצוות השבת אבידה? ברשותינו צימר, ומידי פעם הנופשים שוכחים אצלנו חפצים שונים (מגבות, עטים, סיכות, כדורסל, בגדים, משחקים וכו ). לרוב אנו מודיעים להם ששכחו אצלינו דבר מה, אלא אם כן לא הצלחנו לתפוס אותם. וכשאנחנו מודיעים לנופשים על אבידתם, הם עונים לנו שיבדקו את העניין, ולאחר מכן אינם יוצרים איתנו קשר או מגיעים לקחת את האבידה. עד מתי עלינו לשמור על האבידה? האם אנחנו יכולים להשתמש בה? האם עלינו לתרום אותה לנזקקים? ופסח כשר ושמח
תשובה: כדאי לרשום בצימר מודעה שחפצים שישארו ולא יידרשו תוך שבועיים הריהם מופקרים או יעברו לגמ"ח, והנכנס לצימר נכנס על דעת כן. ואז היות ואתם יודעים בדרך כלל מיהו המאבד תצלצלו אליו כשאתם מוצאים, ואם יעברו שבועיים תוכלו לעשות בחפצים כנראה בעיניכם. כאשר אתם מצלצלים לאנשים תזכירו להם שעליהם לחזור ולעדכן אתכם תוך שבועיים, ואם לא החפצים עוברים הלאה. גם אם לא כתבתם מודעה, אם נראה לכם ששוב לא יבואו לקחת, תוכלו לשום את שווים ותרשמו בפנקס את תיאור האבידה ואת שוויה ואז תוכלו להשתמש בה, ואם יום אחד יבואו בעליה ויתנו סימנים תשלמו להם את שוויה.
שאלה: אכילת פת אורז לחולי צליאק: לרב, האם מותר לחולי צליאק לאכול פת אורז למרות המנהג האוסר קיטניות.
תשובה: הנוהגים במנהג הקטניות (אשכנזים) חייבים לשמור מנהג זה. אך המנהג לא נאמר על חולים וחולי צליאק שהמזון מוגבל כול השנה ובמיוחד בימי הפסח מותר להם לאכול קטניות וביניהם פת אורז.
שאלה: חתן בשנה הראשונה - וגזירת קטניות: אנו ספרדים שנהגנו באיסור חלק מהקטניות,וראיתי שהרב עובדיה זצ"ל כתב שחתנים בשנה ראשונה לנישואיהם יכולים לעשות התרת נדרים ולאכול אורז בפסח, האם אפשר לנהוג כך?
תשובה: כך כתב וכך הדין לספרדים בלבד שרק חלק נהגו בכך.
שאלה: מהו אפרו של יצחק?: במספר מקומות מצוין אפרו של יצחק. והרי יצחק לא נעקד לבסוף ומיתתו היתה מיתה טבעית - הכיצד ששמרו והזכירו את אפרו של יצחק? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל הסברים שונים נתנו המפרשים לדברי ח אלה, והרי שלושה מתוכם: המהר"ל (גור אריה ויקרא כו, מב) ביאר, שזכרון העקדה נחשב לזכות כאילו אפרו של יצחק מונח לפני הקדוש ברוך הוא, כיון שמסר נפשו להיות נשחט ונשרף. המהרש"א (ברכות סב ע"ב) ביאר, שה' ראה את מחשבת אברהם שהסכים לשחוט את יצחק יחידו ולעשותו אפר, ובזכות זו התברך שירבה זרעו כחול הים. בעלי התוספות (בראשית כב, יד) ביארו, שהכוונה לאפר האיל שבא תחת יצחק. נאמנה
שאלה: מה נכלל בגזירת קטניות?: על מוצרים רבים כתוב שהם כשרים לאוכלי קטניות, כמו נקניקיות וכדומה. ושמעתי שיש בזה דעות, במיוחד שאנחנו משפחה מעורבת מכול העדות ועלול להיווצר מתח מיותר. מה בדיוק אסור?
תשובה: קטניות אינן חמץ, קיבלו זאת כחומרה. הנוהגים בגזירת קטניות צריכים לשמור על מנהג זה, אך חשוב לדעת מהם גבולות הגזרה של האיסור ולא להוסיף לרשימה הזו דברים שאינם שייכים, ולא ראוי להרחיב את הגזירה. כיון שנוספו מינים חדשים וגם הכנת המזון פעמים רבות היא בדרך שונה לכן יש מינים המותרים. הגזירה הייתה על הסוגים שהיו נפוצים בזמנם, בעיקר על אורז שנראה כאילו הוא מחמיץ והיו עושים ממנו פת, וכן הוא היה נאסף עם גרגירי חיטה. למעשה דברים שלא היו באותם ימים כמו בוטנים, וכן עוגיות בוטנים (שו"ת אגרות משה), קינואה, (הרב הגאון שלמה עמאר שליט"א) לא נכללו בגזירה. ובנוסף לכך, האיסור הוא רק במוצרי קטניות הבאים במגע עם מים אבל אם אינו במגע עם מים הוא מותר. ועל פי כלל זה התירו גדולי האחרונים יי"ש הנעשה מכוסמת (שו"ת באר יצחק יא לרב יצחק אלחנן המשיב של הדור) וכן התירו שמן שומשומין (מרן הראי"ה אורח משפט קיב) ובשיטה הלכתית זו פסקו גם שו"ע הרב (תנג,ה) וכן שו"ת מהרש"ם (א,קפג). וכן בדורות האחרונים התירו שמנים, שמן קנולה (הרב הגאון אריאל שליט"א) ושמן סויה (הרב הגאון דב ליאור שליט"א) שמן כותנה (הרב הגאון משה לנדא שליט"א). תערובת קטניות מותרת ולכן במעדני חלב אין חשש קטניות, וקטניות מותרים לתינוקות   דייסת אורז, וכן לחולים הנצרכים לכך כמו חולי צליאק. וכן מותר לאכול מסיר שבישלו בו קטניות. (הגר"ד ליאור שליט"א) למסקנה, מוצרים רבים שכתוב עליהם 'כשר לאוכלי קטניות' מותרים לכולם.
שאלה: חנוכת הבית - הלכות ומנהגים: הרב נכנסנו לדירה חדשה, האם אפשר לדחות את חנוכת הבית?, והאם זו סעודת מצווה? מהם הטעמים שעושים חנוכת הבית?
תשובה: שיהיה לכם בשעה טובה, ברכה והצלחה חנוכת הבית הוא אירוע חשוב של הודאה להקב"ה על החסד הגדול המסייע בידי האדם לרכוש דירה. ויש טעם נוסף המובא במדרש : של הליכה בדרכו של ה' שברא את העולם ונח ובירך וקידש את יום השבת שבסיום 'מלאכתו' עשה יום טוב (מדרש תנחומא בראשית ב). האם יש בסעודה זו סעודת מצווה? יש שרצו ללמוד מעורכי המלחמה במלחמת הרשות השבים שכתוב: 'בנה בית ולא חנכו' שיש בכך מצווה, מאידך טענו שאין בכך הוכחה ברורה. שו"ת באר שבע (סימן ע) כתב שבארץ ישראל נחשב סעודת מצווה והשבים מעורכי המלחמה שבנה בית ולא חנכו רק בארץ ישראל נאמר.(ירושלמי סוטה פרק ח). אך בשו"ת תורה לשמה (סימן תפד) שאף בחו"ל נחשב סעודת מצווה.ולכול הדעות אם אומר דברי תורה נחשב סעודת מצווה. (מג"א תקסח,ב). ראוי לעשות חנוכת הבית בהקדם (שו"ת תורה לשמה שם) וכך פסק הגר"מ אליהו זצ"ל,ולדעת הרב אלישיב עד 30 יום, ולדעת הרב קנייבסקי שליט"א   אפשר לעשות כול זמן שיש לו שמחה. שמעתי בשם הרב מרדכי אליהו כאשר היו באים אליו לאחר שנים שגרו בבית והיו מספרים לו על דברים קשים שהתרחשו היה שואל אם עשו חנוכת בית?, הן על בית פרטי והן על בית הכנסת. אם אמרו שלא! היה אומר להם לעשות בהקדם גם לאחר שנים שגרו בבית. בית שיש עליו משכנתא, הלוואות רבות האם צריך לעשות חנוכת בית? אומנם הרב חיים פלאג'י זצ"ל כתב שלא צריך לעשות, הפוסקים כתבו לעשות חנוכת הבית - יברך שהחיינו ויעשה חנוכת הבית מפני שמחתו (צי"א יב,יט) תוספת לדירה האם צריך לעשות חנוכת הבית? כאשר הבית גדל אך המטבח והשירותים נשארו במתכונתם לא יעשה חנוכת בית. (הרב אלישיב) מענינים דברי החת"ס שכתב (יור"ד קלח) - 'הבונה בית בחו"ל להרחיב משכנות ולהתייאש מן הגאולה הרי בניינו סכנה ואינה מצווה' 'על בית זה ויושבהו תהיה ברכת אליהו'
שאלה: תיקון לאכילה גסה : לכלל הרבנים! איזה תיקון אפשר לעשות לאכילה גסה ומהירה גם שיש פנאי? מי שאוכל בבליסה ובנמהרות ואינו לועס היטב,ועם זאת הוא אדם עדין נפש ורוח אך אין זו מידה טובה היכן אפשר לקרוא על תיקון המידה הזאת או לקבל זווית ראיה חדה יותר שמדגישה את הפסול שבהתנהגות זאת המון
תשובה: להתרגל לאכול בכוונה לאט לאט. כגון: לחתוך פרוסה לעשרה חלקים, ולאכול כל חלק בהפסקה של חצי דקה במשך חודש או יותר עד שאח"כ מגיעים לאיזון נכון. כדאי לקרוא בשבט מוסר על ענין האכילה וכן בספר פלא יועץ.
שאלה: דיבורי חול בטלית גדול: האם לאדם שעטוף בטלית גדול בלבד ללא תפילין, מותר לדבר דברי חול?
תשובה: אין איסור היסח הדעת ולכן מותר לדבר, אבל יש למעט כי אין זה מכובד.
שאלה: גדר "אונס" לעניין תפילות במניין: ידוע שצריך להתפלל במניין, ורק בשעת הדחק כאשר האדם אנוס אז הוא יכול להתפלל ביחידות. לכאורה זו הגדרה קצת בעייתית שאדם יכול להשתמש בה ולפטור את עצמו בכל מיני תרוצים. לכן שאלתי היא, מה מוגדר כ"אונס"?
תשובה: אין הגדרה מדוייקת לכל מצב אך ישנה הלכה שיכולה להתוות את הכיוון. השולחן ערוך בסימן צ סעיף טז פוסק שצריך להתאמץ וללכת עד מיל כדי להתפלל במנין. על פי זה תוכל לאמוד כל מצב של אונס או מאמץ גדול אם הוא זהה למאמץ של הליכת מיל. באופן כללי אדם צריך לחשוב אם בגלל תירוץ זה היה מוותר גם על דברים אחרים שחשובים לו, ואם עליהם לא היה מוותר אלא מתגבר ומוצא את הדרך לעשותם גם כאן יש לו להתגבר ולעשותם. יש לדעת שלתפילת הציבור יש מעלה גדולה והיא מתקבלת הרבה יותר בקלות - זהו כוחה המיוחד של אחדות ושל ציבור בעם ישראל. לכן לא כדאי להפסיד תפילה בצבור כמו שלהבדיל בין הקודש לחול לא מומלץ להשתמש בתוכנה חדשה במחשב ישן, שלא ממצה את היכולות ואת המהירות של התוכנה החדשה. יתקבלו תפילותינו ברצון!