LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: דיני עבד כנעני: כתוב שאדם שמכה עבד כנעני בשן ועין יוצא לחירות, האם מדובר שהכה בכוונה או גם בשוגג? ברמב"ם כתוב המכה בכוונה, אך לא ברור אם הכוונה בכוונה להזיק או רק בכוונה להכות, ובשו"ע סתם ולא פירש. כמו כן האם גם שפחה כנענית יוצאת בראשי איברים לא מצאתי כתוב מפורש. אך ראיתי כתוב שיש יציאה על ראשי דדים שבאשה האם זה ראיה?
תשובה: לשואל כשהאדון מכה בשוגג - אין העבד יוצא לחירות. כך כתב הרמב"ם (הלכות עבדים פרק ה, הלכות יא-יב): "הפיל את שינו או סימא את עינו בלא כוונה כגון שזרק אבן לבהמה ונפלה בעבד והפילה את שינו וחתכה אצבעו לא יצא לחירות שנאמר אם שן עבדו או שן אמתו יפיל עד שיתכוין". "הושיט ידו למעי שפחתו וסמא עין העובר שבמעיה לא יצא לחירות שהרי לא ידע דבר שיתכוין לו". וכך נפסק להלכה בשולחן ערוך (יורה דעה הלכות עבדים סימן רסז, סעיף לו): "בכל אלו אינו יוצא לחירות עד שיעשה האדון בכוונה". לגבי יציאת שפחה בראשי אברים, מקרא מלא דיבר הכתוב (שמות פרק כא, כו-כז): "וכי יכה איש את עין עבדו או את עין אמתו ושחתה לחפשי ישלחנו תחת עינו. ואם שן עבדו או שן אמתו יפיל לחפשי ישלחנו תחת שנו". נאמנה
שאלה: סיום שנת אבלות והשוני בין העדות: אנחנו מתקרבים לקראת סיום 11 חודש של חמי. אני ספרדי ואילו חמי היה אשכנזי. מתי אני אמור לסיים את אמירת הקדיש? האם לנהוג כבני קהילתי (מרוקו) או כמנהג חמי (יוצא אוסטריה)?
תשובה: תנוחמו מהשמיים, תנהג כפי שנוהגים בבית הכנסת שאתה מתפלל בו.
שאלה: קניה באשראי: יש כאן מכולת שגובה 1 עבור כל חודש שהחשבון לא שולם. האם מותר לשלם זאת? (לא נראה לי שתהיה לי אפשרות לברר איזה מהחוב שלי זה בעקבות קניות בפועל ואיזה סכום זה מהקנס הזה) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "היתר עיסקא לריבית פיגורים"
תשובה: מותר לך לשלם את הקנס. ההיתר בנוי מצירוף של כמה שיקולים ביחד. (ההיתר מרווח עוד יותר אם בכל חודש ערכת קניות במכולת.) מכאן ולהבא כדאי להציע לבעל המכולת לעשות היתר עיסקא מתאים עם הלקוחות (יש נוסח בספר תורת ריבית עמ' שז. ניתן למצוא נוסח היתר עסקא במספר אתרים באינטרנט) אין ללמוד מכאן היתר גורף, כיון שההיתר נבנה מצירוף מספר שיקולים יחד, ותלוי בכל מקרה לפי הפרטים הייחודים שלו. הרב יעקב גרוס
שאלה: על איזה צד לישון : קראתי שלכתחילה יש להתחיל לישון בלילה על צד שמאל ואח"כ לעבור ולישון על צד ימין. כדי לכפות את ימין על שמאל. האם זה נוהג גם בשנת צהרים? ואם אני מאד עיף ויודע שאם אתחיל לישון בצד שמאל לא בהכרח אעבור לישון על צד ימין האם מלכתחילה לישון על צד ימין? אם אני רואה מישהו שבמהלך הלילה ישן על הגב או על הבטן האם מותר להעירו כדי שישן על הצד? וכן מה לנהוג לכתחילה לישון על ימין מראש ולא לקחת "סיכון" או לישון על שמאל ולהשתדל לעבור לימין? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בלילה טוב להשתדל קודם על שמאל ואח"כ על ימין, אך ביום לא חייבים להקפיד מלבד שינה על בטן או גב שיש להזהר גם ביום. ולענין הערה לאחרים, אם ידוע לך שלא יכעסו עליך כלל וכלל כדאי להעיר לטובתם, ואם עלולים להקפיד לא להעיר אך בבוקר לומר להם מה שהיה ולשאול אותם מה לעשות.
שאלה: נטילת ידיים לפני לחם   הורדת סרטון מהרשת: שתי שאלות שאשמח לשאול: 1. אם נטלתי ידיים לפני לחם כהלכה ואכלתי את כל הפרוסה, אך לאחר 20 דקות בערך הותקפתי ברעב קל :-) ונטלתי עוד פרוסה שלא חשבתי לאוכלה לפני הפרוסה הראשונה, עלי ליטול ידיים שנית או לברך המוציא שנית? 2. לצורך פרויקט, אני רוצה להשתמש במוזיקה שבסרטון ברשת. לא ידוע לי על זכויות יוצרים כלשהן, אך הסרטון הוא בעצם השקת מוצר של חברה מסוימת, וכנראה המנגינה ברקע גם היא פרי ידיה. יהיה מותר להוריד את הסרטון?
תשובה: 1. אם ברור לך שנתכוונת לא להמשיך לאכול יותר אכן עליך ליטול ולברך שנית, אך אם לא הייתה לך מחשבה ברורה מן הסתם כל עוד לא בירכת ברכת המזון דעתך הייתה שאולי תאכל דבר נוסף בהמשך. וראוי לכתחילה להחליט כך באופן כללי על כל הברכות, שכל עוד איננו מברכים ברכה אחרונה דעתנו היא שיתכן שעוד נאכל תוספת לפני הברכה. 2. איני יודע באיזה פרוייקט מדובר. אני מניח שאם מדובר בדבר פנימי קטן שאינו אמור להתפרסם (כגון עבודה פנימית לקורס במכללה) ובודאי אינו עסק כלכלי אין הקפדה על כך ומותר, אחרת יש לבקש רשות מהיוצרים.
שאלה: תפילת יחיד או תפילה במניין מהיר?: יש לי שאלה, בבתי הכנסת הקרובים לבית שלי מתפללים מהר ולא עם כוונה אבל מה עדיף להתפלל פחות מהלב ופחות עם כוונה ובבית כנסת עם ציבור או להתפלל יחיד?
תשובה: עדיף בציבור, ורק בתפילת עמידה ושמע ישראל תתפלל בקצב שלך אבל בבית כנסת עם ציבור.
שאלה: בגדים צמודים לגבר: האם מותר לגבר ללבוש בגדים צמודים?
תשובה: : אין איסור מפורש. אולם בודאי שגם באיש יש מידת צניעות ולכן מצד מידת הצניעות כל לבוש שמושך את העין ויוצא דופן אינו מידת הצניעות.
שאלה: ת גבוה על נסיעות: לפני שלוש שנים לערך עבדתי כמוכרת בחברת נעליים גדולה, אני מרעננה ועבדתי בהרצליה. הייתי מקבלת ליום 34 ש"ח על נסיעות, וזה כנראה מפני שלא הבאתי את הקבלות על הנסיעות. (לא דיווחתי אף פעם) הייתי רוצה להחזיר את ההפרש. (עלה בערך 10 שקלים ליום) ויצרתי קשר עם הנהלת החשבונות ואמרה לי שאין מה לעשות עם זה. היא גם אמרה שהסיבה לת היא שגרתי ברעננה ועבדתי בהרצליה. עובדות שהיו גרות בנתניה היו מקבלות את הסכום הזה. (הם כנראה גם שילמו בערך את הסכום הזה, לרכבת ואולי לאוטובוס אני חושבת לעבוד שם שוב כי אולי כך אוכל להחזיר את הכסף. פעם אחת המנהלת של החנות אמרה לי בכעס את מקבלת 34 ש"ח ליום על נסיעות את יודעת? ואני קצת שתקתי. הייתי גם בתקופה זו במצב נפשי ירוד, אך זה לא אומר שמותר לקחת כסף, או לקבל על שום דבר. אשמח לתשובתכם. אינני רוצב לגזול.
תשובה: אין במעשיך איסור גזל ולאחר שפנית להנהלת החשבונות מחלו לך על החוב. א. לא ברור מדוע המעביד נתן לך החזר כל כך גבוה (ע"פ החוק הוא חייב להחזיר רק כ26 ש"ח) אולי הוא נותן כך לכולם כחלק מחישוב השכר. ב. גם אם הוא נתן זאת בטעות, את לא זו שהטעת אותו ולכן לא גזלת, אלא שהיה מוטל עליך להשיב לו את אבידתו. ולאחר שפנית להנהלת החשבונות ואמרו לך שאין להם מה לעשות מחלו לך על החוב. חודש טוב: הרב משה מאיר אבינר
שאלה: הוספת עולה לתורה אחרי שהוכרז האחרון : שבוע טוב בשבת האחרונה הייתי אבי הבן בבית הכנסת בעל הקורא הכריז בקריאת התורה "מוסיף אחרון "ולא ידע שאני אבי הבן עדיין לא עליתי לתורה עליתי לאחר שעלה מוסיף אחרון ברכתי ברכות התורה ובעל קורא קרא מוסיף נוסף לאחר התפילה ניגש אלי אחד הרבנים בבית הכנסת וטען כי ברכתי ברכה לבטלה בברכות התורה משום שכבר הכריז בעל קורא על מוסיף אחרון אשמח לשמוע דעת תורה והלכה מנומקת האם ברכתי ברכה לבטלה
תשובה: לשואל ומזל טוב! בהלכות בית הכנסת יש לנהוג על פי דעת מרא דאתרא, רב הקהילה. אני עונה בהנחה שאין מישהו שהתמנה לכך. אם הבנתי נכון, השאלה היא לפי מנהג עדות המזרח שמותר להוסיף עולים שיקראו שוב ושוב את אותם פסוקים (שו"ע סי' רפב ס"ב), ונהוג להוסיף אותם בין העולה החמישי לששי (ה"סמוך") שקורא פסוקים חדשים, האם מותר להוסיף עוד גם לאחר שהכריזו "מוסיף אחרון". אינני רואה כל סיבה לומר שבגלל הכרזה זו זוהי ברכה לבטלה. אין להכרזה זו תוקף הלכתי כאילו הסתיימה הקריאה. בשו"ת 'ירך יעקב' (לרבי יעקב ארגואיטי, ח"א סי' יט) נשאל על מקרה דומה ולכאורה חמור יותר, האם מותר להוסיף עוד עולים אחרי שהגבאי כבר קרא לסמוך או למשלים (ששי ושביעי), וכתב שאם יש צורך, כגון שנזכרו שיש בעל שמחה שלא עלה או שבעל השמחה הגיע לפתע לבית הכנסת, אין כל מניעה להעלותו. אלא שכתב שמסתבר שאם כבר בפועל המשלים התחיל לקרוא אזי אין להוסיף עולים, "מאחר דנתפרסם לציבור שכבר נגמרו העולים". גם זה הוא חידוש, ומעיקר הדין נראה שרק כאשר אמרו כבר את הקדיש אי אפשר להוסיף עוד עולים (עיין שו"ע סי' רפב ס"ו ומשנ"ב ס"ק לג). בשו"ת 'ויצבור יוסף' (ח"א סי' כא) דן באפשרות להוסיף עולה אפילו אחרי הקדיש, כאשר המפטיר קורא בספר אחר (כגון בארבע פרשיות) ויקראו פעמיים את המפטיר, והביא מקורות לכאן ולכאן והסיק שאין לעשות כן. ועיין גם שו"ת באר משה (ח"א סי' א אות ד), שנראה מדבריו שעל פי השיטה המתירה להוסיף עולים שיקראו שוב ושוב את אותה הקריאה, אפילו כאשר הסתיימה הקריאה לגמרי אין מניעה לשוב ולקרוא. הדיון הוא מצד הלכות הקריאה בתורה, והמסקנה ברורה כנ"ל שע"פ השולחן ערוך אין כאן חשש ברכה לבטלה. אך למעשה, מצד טורח הציבור, אלמלא שהיית אבי הבן לענ"ד לא כדאי להוסיף אחרי שהוכרז "אחרון". יש לציבור הרגשה לא נוחה כשמכריזים "אחרון" ושוב מישהו עולה, אלא אם כן ברור לקהל שיש סיבה מוצדקת כגון זו.
שאלה: הגבול שבין כתמים לווסת: אישתי לוקחת כדורי מניעה. היו יום וחצי שהיא פיספסה וברגע שנזכרה השלימה את הכדורים - כפי שכתוב בהוראות. בהוראות גם נכתב שבמקרה כזה אין הגנה מלאה במשך השבוע הקרוב ויכולים להופיע כתמים. ואכן כך היה, היו לה כתמים על התחתוניות, אלא שהם היו ממש אדומים ובכמות גדולה (אך לא נצרכה להחליף תחתונית כל פעם בגלל זה). האם דבר זה אוסר ומצריך שבעה נקיים או לא?
תשובה: . אם היא ראתה בעונה אחת כתמים בגודל שלושה חצאי שקלים- זה נקרא וסת ואסורים. וצריך שבעה נקיים ואם פחות מכך אז תראו לרב שיפסוק. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: הכשרת ציצית על ידי חיבור חוט בחוט: לרבנים החלטתי לעשות כרמב"ם בתכלת, אני יודע שלחבר חוט בחוט זה לכתחילה, אבל השאלה ההיא האם קשר לולאה אחד מספיק כדי לחבר את שתי הקצוות?
תשובה: לשואל, היתר הקשירה הוא לכתחילה במקום הצורך, או בדיעבד לאחר שחוט נקרע, אבל טוב יותר שהחוט יהיה מחובר על ידי טוייה ולא על ידי קשירה, עיין במגן אברהם סי' טו סק"א בסופו ובמחצית השקל שם, לגבי חוט שחציו תכלת וחציו לבן. לשאלתך, מסתבר שקשר לולאה אינו מספיק. עיין במשנה ברורה סי' יב סק"ז, שכתב שכדי שחיבור חוטים על ידי קשר ייחשב כחוט אחד עליו להיות "קשר של קיימא", ומושג זה משמעו קשר שמיועד להישאר כך לתמיד (השווה משנ"ב סי' כג סק"ד ושו"ע או"ח סי' שיז ס"א). לולאה איננה נחשבת "קשר" (סי' שיז ס"ה).
שאלה: "האיר פני כל המזרח" מסכת יומא: פרק שלישי מסכת יומא משנה א הוא אומר "האיר פני כל המזרח" ואז שואלין אותו " עד שבחברון" שאלה: הרי אמר פני "כל" המזרח, למה שואלין אותו עד שבחברון? פשיטא שעד שבחברון?!
תשובה: הראשונים כבר עמדו על השאלה הזאת, רש"י שם, והרמב"ם בפירוש המשנה  תמיד ג, ב  כתב: "ואומרים לו עד חברון כדי להתברך בזכרון חברון בגלל המכובדים השוכבים שם על כולם ה וכך אמרו כדי להזכיר זכות ישני חברון." בברכת התורה, מערכת האתר
שאלה: אכילה משיח פיטנגו בשמיטה ובשאר השנים: ברחוב בו אני גר יש בית פרטי והגדר החיה המפרידה בינו לבין הרחוב היא של פיטנגו. לעניות דעתי הבעלים אפילו לא מודעים לשיח הפיטנגו והראיה שהפירות נופלים על הארץ. רק הגנן גוזם את הגדר. ככל הנראה הבעלים אינם שומרי תורה ומצוות. שאלתי היא האם בשנת השמיטה מותר ללקט מעט פירות מהצד החיצוני של הגדר הגובל ברחוב (איני יודע ומניח שהבעלים לא שמטו את הקרקע). והאם מותר לי לעשות כן בשנה רגילה? כמוכן רציתי לדעת האם עלי להפריש בשנה זו תרומה גדולה או שאר תו"מ וכן לגבי שנה רגילה. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: וברכת ד' א. אני יוצא מתוך נקודת הנחה שהעץ כבר לא ערלה. ב. בעונה זו עדיין הפירות לא טעמים. ג. אם יש פרות אלו פרות ששית. ד. אם רוצים לאכול יש לבקש רשות מהבעלים. אפשר לאכול פרות שנשרו מהעץ החוצה. אם יש פריות שהם במעבר ג"כ אפשר להשתמש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: עקירת עץ בשמיטה : ראיתי את תשובתכם בעניין עקירת עץ חושחש. האם מותר לעקור עץ כזה גם בשנת שמיטה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עקירת עץ חושחש"
תשובה: וברכת ד' חלק מהתנאים היו העברה למקום אחר, כמו כן בשמיטה ממילא הפירות לא של הבעלים, על כן אי אפשר לעשות כן בשמיטה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מסכת שבת דף יג: : ו לרב במסכת שבת דף יג: תוספות ד"ה "רש"י גריס" (באמצע הדף) כתוב: ".ועל המדרש קשה לר"י דאלה דברי הברית (דברים כח) קאי אמה שכתוב למעלה." מהו המקור לקושיא הזו שכתב רבי יצחק על המדרש?
תשובה: המדרש שמביא רש"י נותן כלל כל מקום שנאמר "ואלה" הפרשה או התוכן הבא מוסב על מה שנאמר לעייל. וכל מקום שנאמר "אלה" (ללא ו') תוכן הפרשה או הכותרת הבאה מוסבת על התוכן בהמשך. ר"י מקשה על כך מן הפסוק "אלה דברי הברית אשר צוה ה' את משה לכרת את בני ישראל בארץ מואב." (דברים פרק כ"ח פסוק ס"ט) שבו מוזכר הביטוי "אלה" ותוכנו של הפסוק מושב על מה שנאמר לפניו ולא על מה שנאמר בהמשך הפרשה. יום טוב
שאלה: שינה בבית אחר בתקופת השלושים של האבלות: אני פונה לגבי חמותי שהיא ממוצא מרוקאי, אחותה נפטרה לפני כשבוע וחצי. השאלה הנשאלת האם מותר לה לישון בבית אחר שאינו ביתה במשך תקופת השלושים יום לאחר פטירת אחותה, או שהיא מחויבת לישון בביתה הרגיל בתקופה זו? (הזכרתי את המוצא מכיוון שידוע לי שבאבלות יש מנהגים)
תשובה: אין איסור, ותישן בבית המתאים לה ולמשפחה. מהשמיים תנוחמו
שאלה: לשחק פיפ"א: האם מותר לשחק פיפ"א במחשב?
תשובה: : לא יודע מה המשחק. אם הוא ללא אלימות וללא הפסדת כספים מותר.
שאלה: להיכנס לשירותים עם תפילין: "ואוחזן בימינו - עיין במ"ב מש"כ בשם הרמ"ע להקל והרדב"ז מחמיר. ובספר אור זרוע אשר זכינו מקרוב לאורו משמע כהרמ"ע דכתב בסי תקפ"ו דמותר לעבור בבית הכסא לפי דרכו שלא לצורך נקביו ותפילין בראשו. ומשמע מלשונו שהוא מחלק בין אם הוא עובר או שהוא קובע עצמו להיות שם ובזה יש ליישב קצת קושית המג"א בסק"ט ממרחץ דחולץ כמ"ש סימן מ"ה סעיף ב ואע"ג דלענין ד"ת לא מחלקינן בין מהלך או עומד בברכות כ"ד ע"ב לענין זה מחלקינן" האם לפי הביה"ל הנ"ל אפשר להיכנס לשרותים כדי לקחת משהו עם התפילין על הראש?
תשובה: אכן לפי באור הלכה זה בסימן מ"ג ניתן להיכנס לשירותים עם תפילין על ראשו אם לא עושה שם צרכיו ובלבד שיהיו מכוסים. אך כבר כתבו האחרונים שבימינו התפילין גדולים וקשה לכסותן היטב ולכן ראוי לא להיכנס עם תפילין לשירותים אלא אם כן יש לו צורך כגון שאין לו מקום לשומרן ואז ראוי שיהיו מכוסים בשני כיסויים. ובמיוחד שבימינו לא מניחים כל היום תפילין ראוי להוריד את התפילין לפני שיכנס לשירותים. הרב חגי לרר
שאלה: צחצוח שיניים ביום כיפור: האם אפשר לצחצח שניים בלי מים ובלי משחת ביום כיפור?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא כאשר יש חשש שירד דם. הרב חגי ב גיורא
שאלה: הנחת תפילין בלילה לשם שמירתן: בשו"ע סימן ל סעיף ב "אם לא חלץ תפילין מששקעה חמה מפני שלא היה לו מקום לשומרן ונמצאו עליו כדי לשומרן מותר ומורין כן" היינו מותר גם להניחן ברבים ע"פ משנ"ב סק"ח ומאידך כתוב בסעיף ד "היה בא בדרך ותפילין בראשו (מ"ב ט"ו: רישא זו מיירי בחול ולחלצן ולנשאן הוא מתיירא שמא יפלו ממנו בדרך) יניח ידו עליהן עד שיגיע לבית". מה הבדל בין שני המקרים? הלא בשניהם הוא מניחן בגלל השמירה אז מדוע באחד "מורין כן" ובשני "יניח ידו עליהן"?
תשובה: שאלת שאלה טובה שמפרשי השולחן ערוך שאלו כדוגמתה. הט"ז (סק"ו) הקשה סתירה בשו"ע בין סעיף ב שאם אדם עטור בתפילין ושקעה החמה אינו צריך לחלוץ את התפילין לסעיף ד שבא בדרך ותפילין בראשו שמשמע שעקרונית צריך לחלוץ התפילין ורק אם יש בעיה לשומרם יכול להשאירם בראשו ובלבד שיכסם בידיו. ותרץ הט"ז שסעיף ב מדובר כשיושב בביתו ואין הרבים רואים אותו ולכן מותר להמשיך להניחם ואילו סעיף ד מדובר שהולך בדרך והרואים יטעו לחשוב שמותר להניח תפילין בלילה. את דברי הט"ז הביא המשנה ברורה (סקט"ו). ובדומה לדבריו כתב גם המג"א (סק"ו). לגבי משמעות הדין "הלכה ואין מורין כן" פרושו הפשוט שכן הלכה אולם אדם הבא לשאול אין מורין לו לכתחילה לנהו כך, והטעם במקרה שלנו שלא יבואו לטעות להניח תפילין לכתחילה בלילה. המגן אברהם הוסיף שה"ה שאין לעשות כן בפני הציבור כיון שזה נחשב כהוראה. עפי"ז אפשר היה להבין שמשמעות "מורין כן" לפי המג"א היא שאפשר לעשות כן בציבור אולם המג"א עצמו לגבי הדין שכתב השו"ע "אם לא חלץ תפילין מששקעה חמה מפני שלא היה לו מקום לשומרן ונמצאו עליו כדי לשומרן מותר ומורין כן" פרש (סק"ד) שאם משאיר התפילין בראשו כיון לו מקום אחר לשומרן צריך להודיע לרואים שעושה כך משום שמירה! ומוכח מדבריו שאף שבדין הלכה ואין מורין כן פסק שאסור לעשות זאת ברבים מ"מ אין זה אומר ש"הלכה ומורין כן" מותר לעשות ברבים. זאת ועוד, עצם דברי המג"א שאין מורין כן פרושו שאסור לנהוג כך ברבים נתון במחלוקת, ויש שבארו שהט"ז חולק עליו, ואין כאן מקום להאריך.  עיין ט"ז סק"ו ומה שכתב עליו בלבושי שרד ועוד
שאלה: שירות צבאי או לאומי לבנות: לרב ולכל עמ"י, 1. ברוב השו"תים שקראתי בענייני צבא או שירות ניטלה האפשרות שבת תשרת בצבא וכמעט שנדחתה על הסף, בעוד ששירות לאומי שהוצע כתחליף הוצג באור חיובי למדי, הרי ידוע שיש לא מעט בעיות גם במסגרת זו (לדוגמא שירות בבית חולים, שהות זמן לא קצר במחיצת גברים בכלל וערבים בפרט). אשמח להתייחסות לגבי העיניין. 2. ממה שקראתי וביררתי- הבנתי שהיחס החד משמעי של רבנים לגבי גיוס בנות לצה"ל הוא כדי למנוע גיוס המוני, אך יתכן שאם יעשה בירור למקרה פרטי יהיה ניתן להתיר לא לאסור. האם זה נכון- אשמח להרחבה.
תשובה: לא טוב שבת תהיה במקום שיש לגברים יכולת שליטה עליה כמו צבא, משטרה וכדומה. את צודקת שגם בשירות לאומי יש סכנות גדולות ולכן מי שהולכת לשירות לאומי כדאי שתהיה קרוב לבית ותישן בבית הוריה כל לילה. כמו כן רק במקומות שאין שם גויים או להבדיל יהודים פרוצים במידות. מן הצבא ראוי להתרחק לגמרי כי הסכנות הם גם לבנות וגם לבחורים שבאותו מקום מעורב.
שאלה: הספד לאדם רשע: האם מותר להספיד אדם שהיה מכה את אשתו וביתו?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מותר לשבח רק על דברים שבאמת עשה. ידועה בדיחה שאמרו על רשע שלא הרהר בתורה בשרותים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: סחיטה בנייר בשבת: האם נכון שמותר לסחוט נייר שבתוכו מים, כי אין איסור דש בדבר שאין גידולו מן הקרקע?
תשובה: גם לשיטות הפוסקות שאין דישה אלא בגידולי קרקע - הדבר אסור מדרבנן. הרחבה: בגמ' במסכת שבת (עה, א) נחלקו תנאים לגבי פוצע חילזון: לדעת חכמים אין בזה חיוב דישה כי החילזון אינו מגידולי קרקע, ואילו לדעת ר' יהודה יש כאן חיוב דישה. נחלקו הראשונים כיצד לפסוק בשאלה זו: תוס' מבינים שרש"י מחמיר כר' יהודה (עג, ב, ד"ה מפרק), אמנם דעת שאר הראשונים (רמב"ם, רמב"ן, רשב"א ועוד) שהלכה כחכמים שאין דישה בגידולי קרקע. על כל פנים, כתב האור-זרוע (ב, נח) שגם אם אין כאן איסור תורה - יש כאן איסור דרבנן. וכן משמע מהשו"ע בסימן שכ סעיף ח שיש איסור מדרבנן לסחוט דג אם צריך את המים הנסחטים. הרב עודד מילר
שאלה: מותר להפסיק תרומה ללומדי תורה?: האם מותר לי להפסיק באופן חד צדדי הוראת קבע של תרומה לעמותות שתומכות בלומדי תורה וישיבות?
תשובה: אין איסור להפסיק אלא אם כן התחייבת בע"פ לתת שאז יש דין של נדר שאסור להפסיק. אבל השאלה היא למה להפסיק הרי מי שתומך בלומדי תורה מובטח בחיים טובים וארוכים אז למה להפסיק. אם את יכולה כלכלית כדאי להמשיך ובזאת תתברכי.
שאלה: המשך שאלה של המסת שוקולד בשבת: הרב כתב שאסור להכניס לתנור כדי להמיס. האם יהיה אותו הדין גם אם הניח בכלי על הפלטה? האם ההמסה אסורה משום בישול, או שזה משום נולד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להמיס שוקולד בשבת"
תשובה: המחבר פוסק שאין נולד בשבת והרמ"א אומר שלכתחילה לא לסמוך עליו, אם השוקולד עבר בישול אין בעיה בהמסתו על פלטה כי אין שם חשש של מחזי כמבשל.
שאלה: כשרות קרם גוף ומוצרים הומאפותיים: האם קרם גוף צריך כשרות? האם תכשיר הומאופתי (טיפות) לטיפול בבעיות עור צריך כשרות? יש מקום של תכשירים טבעיים והמאופתיים לטיפול בתחומים שונים אך אין להם כשרות על התכשירים. אני יודעת שהם מעניקים טיפול שעוזר, השאלה האם ניתן לרכוש מהם מוצרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה קרם טעמו פגום ולא נאכל לא צריך כשרות. נוזל המוכנס לפה צריך כשרות כי החומר המשמר לפעמים הוא אלכוהול חשש לנסך חוץ מכשרות של החומר הפעיל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מקור לאופן הדלקת נרות המנורה בביהמ"ק: שמעתי שהכהן היה מדליק במקדש קודם ב נרות אח"כ מטיב ה ומדליק גם אותם. האם יש לכך מקור? האם יש דינים ומנהגים נוספים בהדלקת נרות המנורה במקדש? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל כדבריך, הדישון והטבת המנורה התחלקו לשני שלבים, אלא שתחילה היו מדשנים ומטיבים את חמשת הנרות הקרובים לפרוכת, ובשלב מאוחר יותר (אחרי הפשט התמיד וניתוחו, הולכת האיברים לכבש ומליחתם, קריאת שמע ותפילה, הפייס השלישי והרביעי והקטרת הקטורת) היו מדשנים ומטיבים את שני הנרות המזרחיים. המקור לכך הוא ברמב"ם הלכות תמידים ומוספים (ו, ג-ד). נאמנה
שאלה: מיתה בקיצור ימים: המדרש (ילקוט שמעוני) אומר: שאין יסורין בלי עוון, ואין מיתה בלא חטא. (סוף ציטוט) היות ואדם הראשון חטא נקנסה מיתה לעולם, האם כוונת דברי המדרש למיתה בקיצור ימים?
תשובה: לשואל כוונת המדרש לקיצור ימים כדבריך, אבל יש לדעת שהגמרא בשבת (נה ע"ב) הכריעה שיש יסורין בלא עוון ויש מיתה בלא חטא (כדאי לראות בענין זה את תשובתו של הרב חנוך הניך טייטלבוים אב"ד סאסוב בשו"ת יד חנוך סימן פג). נאמנה
שאלה: הזמנת חברת אוטובוסים שמועסקים בה נהגים גויים: לכבוד הרב - אנו מוסד חינוכי גדול. במספר חודשים בשנה יש לנו טיול במוסד עם אלפי ילדים. כיום אין חברת אוטובוסים אחת מעסיקה רק נהגים יהודיים ויש לה את מספר האוטובוסים (קרוב ל100 אוטובוסים) שאנו צריכים לטובת הטיול. ולכן אנו נאלצים להזמין אוטובוסים מחברות שמעסיקות גם נהגים שאינם יהודים. אין באפשרותנו לבקש שישלחו רק נהגים יהודים בגלל החוק. ובמידה שנעשה כן, נהיה חשופים לתהליך של תביעה פלילית ואזרחית על הפליה. שאלתי אם כן, אם מותר לנו להזמין אוטובוסים מאותם חברות, בהנחה שישלחו גם נהגים ערבים? וב מראש לכבוד הרב
תשובה: אם אין משהו אחר מותר. כדאי לנסות לבקש שלא ישלחו נהגים ערבים כי ההורים של הילדים מפחדים בגלל מקרי הדריסה, ולכן עדיף רוסים או דרוזים. אין בעיה להשתמש בגויים לדבר כזה, אבל בערבים זה יותר בעיה מצד המלחמה שלנו איתם.
שאלה: מעבר לדירה חדשה שנרכשה לאחרונה: לפני מספר ימים בעקבות חלום שחלמה אישתי בו היא ראתה את הבית החדש קורס על יושביו, היא החליטה לשלוח לרב בצפון את הכתובת של הדירה יחד עם שמה מבלי להזכיר את עניין החלום. הרב ענה בקצרה על סמך שמה הפרטי וכתובת הנכס שהבית לא טוב. אבקש בדחיפות מענה מהיר היות וכרוכות בהחלטה זו היבטים כלכליים כבדים.
תשובה: כיון שהיה כאן חלום וגם תשובה של אותו רב כדאי לחשוב על מעבר דירה, ובינתיים לקבוע לימוד תורה בבית (אם אפשר שיעור) וזכות התורה תגן מכל רע.
שאלה: התחייבות בפורים בירושלים: אני אמור לחגוג את פורים השנה מחוץ לירושלים ואמור להיות בירושלים בליל שושן פורים. אני עובד עם בעלי צרכים מיוחדים ואמור להישאר איתם בלילה, עד 8 בבוקר. האם הישארותי בירושלים בלילה בגלל הנסיבות הללו מחייבת אותי לחגוג את פורים גם בירושלים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הלוואה לריבית לפי השמות: כבוד הרבנים היקרים! אני מחו"ל ואני מלווה דרך האינטרנט כסף לעכו"ם בריבית גבוהה, ואם אני מזהה שם של יהודי אני לא מאשר את ההלוואה. והיתר עיסקה אני לא רוצה לסמוך בצורה שאני מלווה כי זה חוכא וטלולא. השאלה אם אני צריך לחשוש שיש יהודים שנרשמים בשמות לא יהודים, או שיש יהודים שיש להם לכתחילה שמות לא יהודים. האם אפשר לסמוך על רוב במקרה כזה? או שזה קבוע. והאם מותר להלוות בריבית למחלל שבת בפרהסיה? ולכתוב באתר שזה מיועד רק לעכו"ם זה בעיה גדולה ע"פ החוק ועוד בעיות וד"ל. אשמח מאוד לקבל מקורות בנושא. המון תודות מראש ותזכו להגדיל תורה ולהאדירה.
תשובה: בכל התורה כולה יש לנו כלל שסוקלין (חייבי מיתות בית דין) ומלקין (חייבי לאווין) וכו' על פי החזקות ( קידושין דף פ.). הכוונה היא שאנו דנים הרבה דינים ומסתמכים על "חזקה" כהנחת יסוד למרות שלא הובאו בפנינו ראויות מוכיחות. לדוגמא, דין של "בן סורר ומורה", כאשר בן מתנהג בצורה אסורה כלפי אביו ואימו, כיצד אנו יודעים שזה אביו וזו אימו? אלא אנו סומכים על חזקה, שמכיוון שמכירים אותם זמן רב ויודעים כולם שזה הבן של איש ואישה אלו מכיוון שהם מתנהגים בצורה כזאת המעידה על ייחוס זה, הרי אנו דנים אותו כבן סורר, ולמרות שאין לנו עדות וראיה מפורשת כגון של מיילדת וכד' שהילד הזה הוא בן האישה והאיש האלו (רמב"ם איסורי ביאה פרק א הלכה כ'). דוגמא נוספת, איש ואישה שחיים זמן רב כבעל ואישה ולאחר מכן האישה מקיימת יחסי אישות עם איש זר שאינו בעלה אנו דנים כאן דין של "אשת איש". ולמרות שאין לנו עדות מפורשת על נישואיהם(שולחן ערוך אבן העזר סימן יט). אמנם ח אמרו שבמקום שאפשר לבדוק ולברר יש לעשות כן (פסחים דף ד', נלמד מדין בית שחזקתו בדוק מחמץ בערב פסח ) ולא לסמוך על החזקה. אבל במקום שאי אפשר לברר הרי אנו סומכים על החזקה. נוסף על כך יש לנו כלל בתלמוד ש"רובא עדיף מחזקה" זאת אומרת, שהכלל של הולכים אחר הרוב הוא עיקרון, שבדרך כלל,חזק יותר מדין ה"חזקה" וממילא גם עליו ניתן לסמוך ולדון על פיו וכפי שאמרנו בחזקה, אמנם גם שם, יש להצריך בירור של המציאות כאשר זה אפשרי (ר"ן תחילת מסכת כתובות). לאור הכללים הנ"ל, נראה לומר שרוב האנשים שנושאים שם של גויים הם באמת גויים ולכן היה אפשר ללכת ולהתנהג על פי רוב זה. אמנם מצד שיש כאן שאלה האם המציאות שאתה מתאר היא מוגדרת באופן של "אי אפשר לברר" או לא, לכן נראה לעניות דעתי להצריך סוג של בירור נוסף והוא לבקש לכתוב את ארץ המוצא וממילא נקבל כאן סוג של הוכחה יותר מבוררת שנקראת בפוסקים "תרי רובי" שתי מדרגות בירור של רוב, האחת- שרוב הנושאים שם של גוי הם באמת גויים והשניה- שרוב הגרים בארצות חו"ל אינם יהודים ועל זה אפשר לסמוך אף ללא "היתר עיסקא" למסקנה- ניתן לסמוך על בירור השם וארץ המוצא.
שאלה: גדר 'סעודת מצווה' בסעודת אירוסין: הרב. המשנה בפסחים פ"ג משנה ז מונה את "לאכול סעודת אירוסין" בחדא מחתא עם "לשחוט את פסחו ולמול את בנו", לכאורה משמע מהמשנה שיש חשיבות עצמית לסעודה, עד כדי כך שיותר לאדם לבטל את החמץ שבביתו בלבו בלבד ולבטל תקנת חכמים שלא די בביטול בלב. איך הרב מבין זאת? אולי אפשר לומר שמה שכתוב "לאכול סעודת אירוסין" היינו האירוסין עצמם ולא רק הסעודה, שזה וודאי מצווה דאורייתא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה נחשב סעודת מצווה ומה מקור המצווה?"
תשובה: לשואל, הנכון כמו שכתבת בתחילה, שבאירוסין ובנישואין יש חשיבות עצמית לסעודה. יש בזה טעם מיוחד, מפני שמחת החתן והכלה. שמחת הסעודה מסייעת לבני הזוג להתחיל את דרכם בתחושה טובה, והשמחה מחזקת גם את הקשר ביניהם ובין שתי המשפחות. סברה זו עולה בפירוש מהירושלמי בפסחים פ"ג ה"ז, על משנה זו שציינת, שמזכירה את ההולך לסעודת אירוסין בבית חמיו בד בבד עם ההולך לשחיטת פסחו ולמול את בנו: "אמר ר' יוסה בי ר' בון: בוא וראה מה גדול הוא ה שהוקש לשני דברים שחייבין עליהן כרת, מילת בנו ושחיטת פסחו". ופירש בקרבן העדה: "בוא וראה מה גדול הוא ה כלומר, איך ה הוא דבר גדול, שהרי מדמה לאכול סעודת אירוסין בבית חמיו לשחיטת פסחו ולמילת בנו, שבשניהם איכא חיוב כרת בהעברתן, וקסבר דאכילת סעודת אירוסין בבית חמיו אינו אלא משום איקרובי דעתיה דארוס וארוסתו וקרוביה. אי נמי: לכך אינו חוזר, שלא יקצוף עליו חמיו". במהר"ם חלאווה בפסחים מט ע"א הזכיר את הירושלמי, והמשנה ברורה (סי' תמד ס"ק כה) הסיק ממנו שהיתר זה נאמר רק לגבי החתן עצמו ולא לשאר המוזמנים לסעודה זו.  אגב, כידוע 'אירוסין' שבדברי ח הם הקידושין שלנו, ולא מה שנקרא כיום 'אירוסין', אך ראה במשנ"ב שם ס"ק כד שגם סעודת ה'תנאים' בימינו דינה כך
שאלה: פיקוח כשרות בפירות הדר: הרב. האם יש פיקוח הלכתי על המותג jaffa? הן מצד ערלה, הן מצד תרו"מ והן מצד שמיטה. מי שהוריו קונים בשוק העירוני האם מותר לו לאכול? זה עלול להיות בעייתי, האם אפשר לסמוך על כך שהרוב זה היתר מכירה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כל מה שנמכר בארץ במקומות מפוקחים מושגח, מה שנמכר לחו"ל ללא חשש עורלה ולא מעושר. הרב חגי בר גיורא