LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שכנים המאמינים בברית החדשה: השנה נתתי משלוח מנות לשכנים הלא דתיים שגרים קומה מתחתיי. הם עלו מרוסיה. בשיחה איתם הם סיפרו לי שהם יהודים שמאמינים גם בתנ"ך וגם בברית החדשה וביש"ו. הבעל ניסה להוכיח לי מכל מיני פסוקים בתנ"ך שיש"ו הוא המשיח. מה היחס הנכון כלפיהם? האם מותר לאמר להם? מותר לענות להם אם הם אומרים לי? מותר להיות נחמדים אליהם? (הם אנשים מאוד אדיבים ונחמדים).
תשובה: ח אומרים   מפרנסים עניי נוכרים עם עניי ישראל מפני דרכי היות והם שכנים, יש להתייחס אליהם כמו בן אדם ולא לפגוע אבל ברור שצריך שלדעת שזו לא דרכה של היהדות ואם הם מאמינים באותו האיש יש להם גדר של עבודה זרה. מסופר שרבי יוחנן בן זכאי השיב לכל אדם וגם לעובדי עבודה זרה אבל זה לא אומר שצריך להיות ידיד שלהם, להתחבר איתם ולתת לגיטימציה להתנהגות שלהם.
שאלה: הקפדה של חכמים: מדוע וכיצד יש "כוח " לחכמי ישראל להקפיד ולהרוג ולחיות מתים בתפילותיהם?
תשובה: זה רק על ידי תפילה. גדולי ישראל פעלו בתפילה בדברים האלה והתפילה שלהם התקבלה. זה לא כוחות מיסטיים זה פשוט תפילה. חוני המעגל היה מתפלל והיו יורדים גשמים. זה כוחה של תפילה של אנשים שמתפללים מעומק הלב עם כוונה עמוקה, אז התפילה פועלת.
שאלה: פסיקת הלכה לאשכנזים וספרדים: היכן המקור לכך שאשכנזי או ספרדי החיים ב"ה בארץ ישראל צריכים לנהוג ע"פ פוסקים מבני עדתם?
תשובה: בדורות הקודמים, אם לדוגמה יהודי אשכנזי בודד היגר לישוב של ספרדים   הוא כאילו נתבטל לבני המקום והוא נוהג כמו מנהג יהודי ספרד בין להקל ובין להחמיר. לעומת זאת האשכנזים שעלו ארצה לא עלו כבודדים אלא עלו קהילות, תלמידי הגר"א ואחר כך עוד ועוד, זו קבוצה שלמה וקבוצה לא מתבטלת לקבוצה אחרת. לכן בארץ שיש לנו אוסף של כמה וכמה עדות, וכל בן עדה שעולה יש לו במקום מגוריו את בני העדה שלו, כל אחד נוהג לפי מנהגי עדתו ולא מתבטל לעדה אחרת כי הוא לא בתור יחיד הוא בתור חבר מקבוצה שלמה.
שאלה: שבועת שקר: אם הכריחו אותי להישבע על שאלה שאני לא בטוחה שהיא אמת לחלוטין כלומר נשבעתי שבועת שקר. איך אני יכולה לכפר על כך?
תשובה: צריכים לעשות תשובה. להגיד בתחנון "חטאתי, עוויתי, פשעתי" ולבטא בשפתיים שהאדם מתחרט על שעבר ומקבל על עצמו מכאן ואילך לא לחזור על כך, כמו שהרמב"ם כותב בהלכות תשובה. לא ניתן לעשות יותר בזמננו.
שאלה: ויתור על כהונה, איך עושים?: אני חילוני וידוע לי כי אני בן למשפחת כהנים, אני מעוניין מסיבות אישיות לוותר על הכהונה, הבנתי שזה אפשרי. איך עושים זאת? אצל מי? ברבנות?האם יש משהו מיוחד שצריך להביא?
תשובה: אי אפשר לוותר על כהונה. כהונה היא מעלה שזכו בה צאצאי אהרן הכהן לדורות. כשם שאדם שאינו כהן אינו יכול להיפך לכהן כך כהן לא יכול לוותר על מעלתו.
שאלה: ברכת הריח על אתרוג: אם אני מריחה אתרוג, צריך לברך? איזו ברכה? ניסיתי לבדוק את הנושא בספרי ההלכה ולא הצלחתי למצוא פסיקת הלכה סופית בשאלה הזו.
תשובה: בדרך כלל אם לפרי יש ריח ואדם נהנה מכך, מברכים "נותן ריח טוב בפירות".
שאלה: הפיכת בית כנסת לדירת מגורים: חברת עמידר הקצתה מבנה לעמותה בכדי שהמבנה ישמש להם לבית כנסת. לאחר מס שנים העמותה נמחקה מרשם העמותות וחדלה כל פעילות. לפיכך, חברת עמידר לקחה להם את המבנה ומכרה אותו לעמותת בית כנסת אחר, אך אותה עמותה לא השתמשה במבנה לצורך בית כנסת מכיוון שיש לה מבנה משלה. אותה עמותה שרכשה את המבנה מעמידר מחליטה להפוך את המבנה שהיה בעבר בית כנסת לדירת מגורים. האם ניתן הדבר מבחינה הלכתית?
תשובה: כן, צריך רק להפקיע את הקדושה מהמקום. שהגבאים יפדו את זה אפילו על משהו. כמו שבית כנסת ניתן למכור אותו ואפשר להפקיע את הקדושה.
שאלה: קשירת תפילין לעושה חלק מלאכות בימין: אני מניח תפילין ביד שמאל. אני כותב ביד שמאל (עקב ישיבה מול אחי כשהייתי קטן במהלך הכנת שיעורי בית כך שתמונת הראי שלו ככותב בימין נראתה לי בשמאל). חלק מהמלאכות אני עושה ביד ימין וחלק ביד שמאל (שליטה בשתי ידיים). האם עליי להמשיך להניח תפילין ביד שמאל או להתחיל להתרגל להניח ביד ימין (נוכח השליטה בשתי ידיים במלאכות)?
תשובה: אם אתה שולט בשתי ידיך, תניח תפילין כמו רוב בני האדם.
שאלה: הלכה: מצינו במלאכת בונה שלשה מושגים: בנין לשעה בנין עראי ובנין קבע. שאלתנו היא מהו הגדר של בנין לשעה? כלומר, אדם שבונה בנין ודעתו לסותרו רק בעוד חמישים שנה, האם נאמר שבגלל שהוא בונה אותו לחמישים שנה אף שרוצה לפורקו נחשב קבע או שנאמר שמכל מקום כיון שדעתו לפורקו ולא להעמידו לעולם הווי בנין לשעה.
תשובה: חמישים שנה זה ודאי קבע. מה שמוזכר מלאכתו מתקיימת בשבת, יש דעה שאפילו אם זה מתקיים לשבת אחת זה כבר נקרא קבע. יש דעה כזאת, זו מחלוקת רמב"ם ורש"י. אבל ברור שאם זה שנים זה קבע.
שאלה: כשרות: האם מותר לחמם אוכל שהתבשל בכלים לא כשרים במיקרוגל כשר? מה דין המיקרוגל לאחר מכן? האם יש הבדל אם האוכל הלא כשר מכוסה או לא מכוסה?
תשובה: אוכל לא כשר אסור באכילה, א"כ לשם מה לחממו?
שאלה: התרת נדרים: לא מזמן התקבלתי לעבודה חדשה. לפני הקבלה הבטחתי לעשות עם הכסף כמה דברי קדושה שאני לא יכולה לעמוד בכולם מבחינה כספית. האם זה נחשב לי לנדר שאני מחויבת לקיים?
תשובה: אם את לא יכולה, תעשי התרת נדרים בפני שלושה אנשים ותאמרי שאדעתא דהכי לא נדרת   אם היית יודעת שמצבך הכלכלי לא יאפשר לך לעמוד בזה.
שאלה: לסמוך על בודק זריז?: שכרתי דירה ולקחתי את המזוזות לבית חב"ד לבדיקה. עשו לי בדיקה ממוחשבת ובאחת המזוזות נמצאה בעיה שתוקנה כולל בדיקה בכ 2 דקות. הדבר מוזר לי. האם אפשר לבדוק ולתקן מזוזה בכזאת מהירות והאם עלי לקחת אותה לבדיקה במקום אחר.? מראש
תשובה: בבדיקה ממוחשבת הדבר אפשרי לבדוק בזמן מהיר, ולתקן תלוי מה היה התיקון. ולכן נראה לי שאפשר לסמוך על בדיקת חב"ד זו. ואם הינך חושש עדיין תקח את המזוזה לבדיקה נוספת.
שאלה: לדרוש מהורה לקיים מצוות: אני מגיעה ממשפחה אשר אמי, אחי ואני דתיים (כיפה סרוגה) ואבי אינו שומר תורה ומצוות חוץ, משמירת כשרות, שבת וחגים בבית (בגללנו), אני מאמינה שעל בנאדם לחזור בתשובה מאהבה ולא מהכרח. אך יש מצוות שאני יודעת שהן הכרח, כגון: שמיעת מגילה וכו. אני משדלת ודי מכריחה את אבי לבוא, אני יודעת שכאשר הוא בא ועושה זאת זה כי אני דורשת ולא מתוך לשמה אלא כדי לצאת ידי חובה. אני חייבת לציין שאני לא מכריחה אותו ללכת לביהכ"ס וכו כי שוב, אני רוצה שזה יבוא לו מבחירה. אני חוטאת בכיבוד אב ואם? האם אני טועה בכך שאני מחייבת וסוג של מכריחה אותו? האם עליי להניח לו? מה לעשות?
תשובה: את לא חוטאת אלא אדרבא מזכה את אביך בזכויות גדולות ומתוך שלא לשמה יבוא לקיים גם לשמה הרי את לא ממש מכריחה אותו אלא מבקשת ולא הכל את מבקשת אלא מה שסביר בעינייך שהוא יסכים לעשות. אם כן טוב את עושה.
שאלה: נתינת צדקה יותר מחומש: אם אני מעוניין לתת את רוב המשכורת שלי לצדקה ואני אסתדר ואסתפק במועט, האם מותר לי לעשות זאת? חשוב לציין כי הצדקה הזו ניתנת לעניים הגונים הנימצאים במצב של רעב או חולי המצריך הוצאות רבות של מאות אלפי שקלים. האם מותר לי לתת להם באופן תדיר את רוב המשכורת שלי ואני אחיה ואסתפק במועט ויהיה לי אוכל לאכול ובגד ללבוש וגג מעל ראשי? אני מאוד מעוניין לעשות זאת.
תשובה: השאלה היא מה מעמדו של האדם הנותן. שאדם ייתן את רוב הכסף שלו לצדקה זה נראה לי קצת מוגזם. אם הנותן הוא בחור או בחורה   מן הסתם הם רוצים להקים בית בעוד כמה זמן והם צריכים חסכונות, ואם הוא בעל משפחה   הוא צריך לפרנס את משפחתו, איך יפזר את כספו לעניינים אחרים? "עניי עירך קודמים לעניי עיר אחרת". ח אומרים שבמקסימום "המבזבז אל יבזבז יותר מחומש", ייתן עשירית מהרווחים, אבל לא בצורה כזאת, לא נראה לי שזו דרכה של תורה.
שאלה: ת על תיווך דירה : מכרנו את דירתנו לפני 6 חודשים. העניין הוא שיש מתווכת שגרה לידנו שהיא שמעה שאנחנו רוצים למכור את הדירה והיא הביאה לנו את האנשים. אני לא פניתי אליה אלא היא פנתה אלינו. היא לא מתווכת רשומה חוקית, גם היא מהמשפחה שלהם. עכשיו, בכל המהלך של הקניה היא כל הזמן התערבה לטובתם. כשהם הגיעו חתמנו לה על תיווך, שזה אחוז אחד, וגם מהם היא גובה. אבל כל העניין שהיא לא עשתה את מלאכתה נאמנה, היא כל הזמן היתה לטובתם שהם המסכנים ולצד שלנו היא לא הייתה והיא הייתה מלכלכת עלינו איתם והייתה הרגשה שהיא רוצה לפוצץ עיסקה. עכשיו אנחנו בימים האחרונים לפינוי הבית והיא כל הזמן מתקשרת ומנדנדת על הת שלה, שבכל הזמן הזה היא לא עשתה שום דבר חוץ מלהרתיח את הצדדים וגם היא כל הזמן אמרה שהיא תפוצץ את העיסקה ומתווכת לא עובדת ככה. אני חושבת שלא מגיע לה ת כי היא לא עשתה את עבודתה נאמנה בכלל, היא כל הזמן הייתה לצד השני, ואני לא רשמתי את הבית שלי אצלה היא יזמה את זה בעצמה. האם אחרי הכול העוגמת נפש שעשתה לנו אני עוד צריכה לשלם לה דמי תיוך?
תשובה: אם חתמתם על הסכם תיווך בסך אחוז אחד, ואכן לבסוף ומכרתם ע"י המתווכת הזו, הרי שעליכם לעמוד בהסכם החתום ולשלם לה כפי שהוסכם. אמנם יתכן ונהגה עימכם באופן שאינו נעים לכם, אך הדבר היה נתון לבחירתכם ולרצונכם האם לבטל את המכירה לקונה של המתווכת, ומאחר שלבסוף בחרתם מרצונכם למרות התנהגותה למכור לקונה שלה, הרי שעליכם לעמוד בהתחייבות ולשלם לה אחוז אחד כמוסכם וכמו שחתמתם. הרב ניר אביב.
שאלה: החינוך הדתי לאומי כשל?: לאחר ברור וקריאת מאמרים שונים, הגעתי למסקנה שבחינוך הדתי לאומי הרבה עוזבים את הדת ומורידים את הכיפה. מתוך עולם קטן פרשת כי תשא בעיקר בצבא. שאלתי היא, האם פיתרון לכך היא שליחת הבנים לחינוך חרדי, ששם הסיכוי מאד מאד נמוך שהילד יעזוב את הדת, תוך שימת לב שלילד יהיה יחס חיובי למדינה. בקשר לצבא אני סומכת על "עוסק במצוה פטור ממצוה", כלומר, עוסק בלימוד תורה פטור ממצוות כיבוש הארץ והגנה על העם. האם לנהוג כך זה נכון? ושבת
תשובה: במסגרות החינוך הדתי לאומי מגוונות. תלמידי הישיבות התיכוניות התורניות כ"הישיבה לצעירים" ו"בני צבי" ועוד כמה ישיבות תיכוניות תורניות הם איתנים באמונתם ואין אצלם תופעה של עזיבת המצות ח"ו. גם בשאר הישיבות התכוניות התופעה של עזיבת היא מעטה. האחוז גדל בישיבות הפחות תורניות שתלמידיהם באים מבתים שגם אצלם רמת שמירת המצות אינה בקפדנות מלאה. על כן מי שרוצה להבטיח שבנו ובתו יקבלו חינוך שיבטיח את דרכם לקיום תורה ומצות צריך לשלוח את ילדיו למוסדות חינוך דתיים לאמיים תורניים. ממקומות אלה יוצאים גם עם אהבת תורה ומצוות וגם עם אהבת העם והארץ וזה החינוך הטוב ביותר.
שאלה: התרת נדרים בנושא קטניות: אני נשואה לאשכנזי וזהו החג הראשון שלנו בפסח בתור נשואים. האם יש היתר לעשות התרת נדרים לאשכנזי בכדי שיוכל לאכול קטניות בפסח? בן הדוד של בעלי גם התחתן עם ספרדיה והוא עשה התרת נדרים. רציתי לדעת אם זה באמת אפשרי כי מצד שני שמעתי שאיסור קטניות אצל אשכנזים הוא דין. בקיצור אני ממש מבולבלת ולא רוצה להגיע למצב שאכשיל אותו כשנאכל אצל הוריי אין לי מושג מה נכלל בקטניות וזה יהיה קצת קשה להוריי לעשות הכל בנפרד., ויחד עם זאת אינני רוצה שילדיי שיהיו בעז"ה יפחדו לאכול אצל אמי בפסח או להגיד להם שאת "זה" אסור לנו לאכול.
תשובה: אשכנזי לא יכול לעשות התרת נדרים על איסור קטניות. אולם אם בעלך יחליט שבכל הנושאים ההלכתיים הוא מקבל על עצמו את מנהגי הספרדים והוא יעבור להתפלל גם בבית כנסת של יוצאי עדות המזרח וילמד מפוסקים ספרדים אז ניתן לעבור לכל מנהגי משפחתך. אולם זו החלטה גדולה שרק בעלך יכול להחליט עליה. בנוגע לאכילה של בעלך אצל הוריך. יכול הוא לאכול מאוכל שאינו קטניות גם אם בושל בכלים שבישלו בהם קטניות. זה לא כל כך מסובך. הדבר גם נכון יהיה לגבי בנייך כשיגדלו ויגיעו לגיל עשר.
שאלה: נכסי מלוג: אשה שקבלה דירה מאביה שיחי, ואינה מעוניינת שבעלה ירשנה, ולכן היא רוצה לכתוב צוואה ע"מ שלאחר מאה עשרים שנה שלה הדירה תעבור לילדים שלהם ולא יהיה לבעלה זכות בדירה. א. הבעל אינו יודע על הדירה שקיבלה מאביה. ב. לא ברור האם אביה שיחי אינו מעוניין שלחתנו יהיה חלק בדירה. ג.האשה מעוניינת להעביר את הדירה לילדים רק לאחר מאה עשרים שנה שלא ולא בחייה! למיעוט ידיעתי הבעל אוכל פירות (זוכה בדמי השכירות של הדירה).ואין האשה יכולה למכור את לתת במתנה את הדירה לילדיה. (האם זה נכון?) וכמו שציינתי במקרה המדובר עדיין הבעל לא יודע על קיומה של הדירה! (ועדיין לא אוכל פירות). ובכן שאלתי: א.האם יש לאשה שתחי איזה אפשרות מבחינה הלכתית לקיים את רצונה (על ידי צוואה או אפשרות אחרת)? ב. האם אפשר לשאול את אביה אם הוא מעוניין שיהיה לחתנו חלק בזה, אם יש נפ"מ להלכה בזה? השאלה היא נוגעת להלכה למעשה ולכן בבקשה אם אפשר לציין מקורות ולפרט!
תשובה: א.כל נכסי האישה שהבעל לא קיבל אחריות עליהם, מוגדרים כנכסי מלוג, שהדין בהם שהבעל אוכל פירות. (כתובות מ"ו: שו"ע אבהע"ז סימן פ"ה סעיף א') ב.גם נכסים השייכים לאישה והבעל לא יודע על קיומם הבעל יורש אותם לאחר מות אישתו.(בית שמואל בשם הר"ן, שם סימן צ' ס"ק מ"א ) ג. בנכסים שאינם ידועים לבעל אם מכרה האישה המקח קיים אף שלכתחילה לא תמכור, בניגוד לנכסים הידועים לבעל שאם מכרה הבעל מוציא מיד הלקוחות, שתיקנו חכמים שהבעל מוגדר כלוקח ראשון (שם סעיפים ט', י"א) ד. אם קיבלה מתנה בעל מנת שאין לבעלה רשות בהם הדבר נתון במחלוקת רב ושמואל (נדרים פ"ח.) בביאור המשנה שם "המדיר הנאה מחתנו והוא רוצה לתת לבתו מעות, אומר לה: הרי המעות האלו נתונין לך במתנה, ובלבד שלא יהא לבעליך רשות בהן - אלא מה שאת נושאת ונותנת בפיך. וגמ'. אמר רב: לא שנו אלא דאמר לה מה שאת נושאת ונותנת בפיך, אבל אמר מה שתרצי עשי - קנה יתהון בעל  ושמואל אומר: אפילו אמר מה שתרצי עשי - לא קנה יתהון בעל". ונחלקו הראשונים כמי ההלכה, הר"ש והרמב"ן סוברים שהלכה כשמואל שאפילו אמר סתם "על מנת שאין לבעל רשות בהם" אמירתו מועילה. אולם התוספות בשם ר"ת סבר שהלכה כרב שאמירת האב אינה מועילה אא"כ אמר לה "על מנת שאין לבעל רשות בהם אלא מה שאת נותנת לתוך פיך" (לדעה זו צריך לומר ב' דברים: א. אין לבעל רשות בהם. ב.תעשי בהם שימוש מסוים בלבד) שיטה שלישית היא דעת הרא"ש והרמב"ם שסוברים שהלכה כשמואל, וגם שמואל מצריך שבנוסף לעל מנת שאין לבעלך רשות בהם צריך ג"כ לומר מה שתרצי תעשי (ולא כרב שצריך לומר שתעשה משהו מסוים). ה.השו"ע (אבה"ע סימן פ"ה סעיף י"א) פסק כהרמב"ם. ו.כתב שם הבאר היטב (אות ט"ו) בשם הבית שמואל שגם אם קיבלה מתנה בצורה כזאת באופן המועיל שאין לבעל רשות בהם, כל זה בחייה, אך לאחר מותה דעת הרשב"ם שהבעל יורש אותה, ולא כדעת בעל התרומות. לסיכום: כפי הנראה מן השאלה לא הייתה אמירה של האב שנותן הדירה לבתו באופן המועיל (ועליה מוטלת חובת ההוכחה), וגם אם קיבלה האישה דירה זו מאביה בתנאי המועיל (כדעת הרמב"ם לעיל), כך שאין הבעל יכול לאכול פירות, בכל אופן הבעל יורש אותה. כאשר ידוע לבעלה שקיבלה את הנכס, לא תועיל המכירה, וכאשר אינו ידוע לו, אם תמכור דירה זו אף שלכתחילה אסור לה למכור כיוון שמפקיעה ירושת הבעל, אם מכרה או נתנה במתנה המכירה או המתנה קיימים. (אמנם אם נעשה תנאי מועיל בקבלת המתנה וכנ"ל, נראה שיכולה לומר "קים לי" כדעת בעל התרומות, ויכולה למכור הנכס אף לכתחילה). הרב אברהם זרביב
שאלה: החרמת חפץ לתלמיד: רציתי לדעת מה דעתו של הרב נושא החרמת רכוש לתלמיד, הרי אם יש רכוש שלי (ואני מעל גיל 13, בלי להכנס לקניין קטן) איזה סמכות יש למורה לבוא ולקחת לי אותו? זה לא גזל? והאם ההורים שלי יכולים להחרים לי משהו כל עוד אני סמוך על שולחנם או שמה שהוא קניין שלי זכותי לתת למי שארצה ולמי שלא ארצה לא אתן?
תשובה: הייתי עושה הבחנה בין החרמת הרכוש והפקעת הבעלות ובין החרמת הרכוש שהוא יישאר אצל המורה עד תום זמן הלימודים. נגיד שיש לתלמיד משחק מצפצף והוא מפריע ללימודים בכיתה, ברור שהמורה מטעם צעדים חינוכיים כדי לחנך את הילדים שלא יפריעו או שלא יביאו משחקים כאלה לכיתה   מחרים את המשחק, אבל לא מפקיע את הממון, לא שהוא יכול לשבור את המשחק ולהימנע מלהחזיר. גם לגבי ההורים, אם זה לצורך חינוך מותר, אבל לא להפקיע לגמרי. למטרת חינוך מותר לקחת, כמו שלפי דין תורה מותר לו לאבא לתת סטירה לילד   "חושך שבטו, שונא בנו". אני לא מדבר על אבא שהוא רגזן, אלא אבא שעושה את זה ממש כשמגיע לילד סטירה כי הוא עשה משהו לא ר, אז זה חלק מהחינוך.
שאלה: הפעלת ברז בשבת: כשפותחים את הברז, המים מגיעים ממשאבות שעלולות לפעול עקב חילול שבת. כיצד מותר לנו לגרום למשאבות לעבוד (ע"י פתיחת הברז) בשבת?
תשובה: אילו באותו הרגע שאדם פותח ברז זה היה מחויב המציאות שהמשאבה תפעל, באמת הייתה בעיה. זה כמו במקרר, כשאדם פותח מקרר לפעמים יכול להיות שהמנוע יתחיל לעבוד, תלוי בדרגת הקור של המקרר. זה נקרא "דבר שאינו מתכוון" אם לא מחויב המציאות שהפעולה הזאת תיעשה. גם פה, אדם לא יודע מהו הגבול שממנו המשאבה תפעל   היות וזה דבר שאינו מתכוון יהיה מותר.
שאלה: נישואי דוד ואחייניתו: האם דוד יכול להנשא לאחייניתו?
תשובה: מותר לישא אחיינית ויש אומרים שאף מצוה. (יבמות ס"ב עמוד ב. אבן העזר סימן ב סעיף ו). בימינו ממליצים לעשות בדיקות רפואיות גנטיות על מנת שלא יווצרו פגמים רפואיים בצאצאים.
שאלה: חשבתי לתת לאבא כסף: אם במחשבה חשבתי שאני רוצה להביא לאבא שלי סכום מסוים, אבל לא החלטתי במחשבה שאני נותנת, אלא הלוואי שהייתי, היייתי רוצה לתת, זה נחשב נדר?
תשובה: זה לא נחשב נדר. אמנם יש דעה שבצדקה אפילו מחשבה מחייבת, אבל מתנה היא לא עניין של צדקה ואין חיוב.
שאלה: יום כיפור קטן ותענית אסתר: 1) למה כאשר יום כיפור קטן חל בשבת או ביום ששי מקדימים אותו ליום חמישי ולא ליום ששי? הרי זה מצוה להגיע לסעודת שבת רעב. 2) למה גם את תענית אסתר מקדימים ליום חמישי ולא ליום שישי?
תשובה: לכתחילה לקבוע תענית ביום שישי ולהיכנס מעונה לשבת זה לא מתאים. קצת רעב זה ר אבל מעונה לא.
שאלה: קטניות, ברירתם: האם יש צורך בברירת קטניות מדגן אם משרים אותם במים קודם הפסח, הרי הדגן שבפנים כבר החמיץ והתבטל לפני פסח ולסברת השו"ע אין חוזר וניעור יבש ביבש והספרדים שאוכלים קטניות פוסקים כמוהו ולא כרמ"א, ואם צריך מדוע?
תשובה: בכל מקרה יש צורך בברירת הקטניות קודם הפסח, משום דחשיב כמבטל לכתחילה.
שאלה: בל יראה ובל ימצא בכלי החמץ: זה כמה שנים שאני מסתפק בדבר השאלה עד כמה לנקות את כלי החמץ לפני פסח. מצד אחד הגמרא אומרת פרורים בטלים אך לפי הבנתי זה רק אם הם לא ראויים למאכל אדם. מצד שני פחות מכזית לא עוברים עליו. אך אולי הארון של הכלים מצרף את החמץ שבכלים להיות כזית, בפרט אם נחמיר שכזית זה בגודל זית של ימינו. ואלי הפירורים הדבוקים לכלים הם נחשבים לא ראויים למאכל אדם. אם נניח שהם ראויים או שפרורים לא בטלים וגם שיש להחמיר שהארון מצרף לכזית וכזית הוא קטן מאוד מה צריך לנקות מכלי החמץ: כל פרור? כל שומן שרוף? כל כתם שמנוני? או שמא בבדיקה בעלמא שאין פירורים רציניים מספיק? האם צריך לבצע בדיקה כזאת תוך כדי בדיקת החמץ בערב פסח בדוקא. אם נאמר שצריך לנקות הכל אולי כחידושו של מרן הרב שפירא זצוק"ל שמספיק לבדוק שניקו ותו לא? שאלה נוספת: אמרו לי מנסיון שהמיקסר (מערבל) מלא בקמח. אכן פתחתי אותו והוא מלא בקמח ובצק. אך אולי זה נחשב "אבוד ממנו ומכל אדם" כיון שאדם רגיל שאינו טכנאי אינו פותח את המיקסר אף פעם (למרות שיש אנשים כמוני שאינם טכנאים שתמיד מנסים לתקן בעצמם תקלות ופותחים לשם כך את המיקסר מדי פעם). או שמא נאמר שבאופן כזה הביטול מועיל ואין צורך בבדיקה כיון שזה סגור בברגים וחיבורים. אשמח מאוד לתשובה עוד לפני חג הפסח הקרוב באם זה מתאפשר לרב.
תשובה: רק אם מעוניינים להשתמש בכלי בפסח עצמו יש להכשירו ע"י הגעלה ולשם כך לשפשפו ולנקותו היטב עובר להגעלה. לכלוך שאינו יורד בניקוי יש לללבנו באש. אך אם מצניעים את הכלי במקום סגור, די לנקותו נקוי רגיל. על החמץ הבלוע בו, וכן השומן השרוף וכדו', אין עוברים על בל יראה. וכן הקמח שחדר לתוך המיקסר אין עוברים עליו בב"י ואין צורך לפתוח את המנוע.
שאלה: ת על טבעת נישואין לאחר החתונה: ב"ה אני נשוי כבר כמה חודשים ולאחרונה ישנה שאלה שמפריעה לי. כשקניתי את טבעת הנישואין שילמתי עליה 2 3 מסכומה ואמרתי למוכר שאת השליש הנוסף אשלם לו מאוחר יותר. המוכר אמר לי שאין בעיה והוא מקנה לי כבר עכשיו את הטבעת. לא הספקתי להגיע לחנות לפני החתונה ואת השליש הנוסף שילמתי רק אחרי החתונה. האם יש בעיה עם הטבעת?
תשובה: אין שום בעיה, שיהיה במזל טוב.
שאלה: קניית חמץ בדוטי פרי אחר פסח: האם קיימת מכירת חמץ בדוטי פרי בכל שנה. במידה ולא מה עם חמץ שעבר עליו הפסח?
תשובה: ישנה מכירת חמץ אך יש לרכוש בחנויות הממוקמות בקומה D7.
שאלה: אזהרה על מכת הבכורות: האם משה ואהרון נתנו אזהרה על מכת הבכורות, ואם כן היכן היתרחשה?
תשובה: משה רבינו הודיע לפרעה על מכת בכורות הממשמשת ובאה בעמדו לפני פרעה, והדברים מופיעים בשמות יא, ד. (מקורות: רש"י במקום, וחזקוני. ולפי הרמב"ן זה נאמר קודם ר"ח ניסן, ולא פירט לו באיזה לילה בדיוק זה יהיה) הרב אלחנן לוין
שאלה: זכויות יוצרים: יש בידי שתי שאלות בנושא זכויות היוצרים. 1. במידה וקיבלתי דיסק מוזיקה מחבר שלי. האם מותר לי להעתיק אותו למחשב שלי מבלי לצרוב אותו או שמא העתקה למחשב נחשבת כמו צריבה?! 2. קניתי דיסק מוזיקה חוקי. בדיסק כתוב שאסור אף להשאיל אותו ולהשמיעו בציבור, האם אני חייב לשמור על תנאים אילו או דילמא ההלכה תקפה בזאת שמותר להשאיל את הדיסק לחבר כי ממילא ברגע שקנית אותו, גם זכויות אלה שלך?! (חוץ מהעתקה שפוגעת בפרנסת הזמר).
תשובה: 1. אם זה לא למטרות רווח יהיה מותר. 2. אני לא חושב שניתן לאסור דבר כזה. זו גזרה שאין רוב הציבור יכול לעמוד בה. וכי אדם לא יכול להשאיל חפץ שברשותו? נראה לי שאלו שמתנים תנאי כזה לא מתכוונים אליו ברצינות.
שאלה: מבנה חופה כשרה: האם חופה עשויה בד התלויה (תחת ענפי עץ או משרשראות.) הינה חופה כשרה? מראש ושבוע טוב.
תשובה: למנהג אשכנז החופה צריכה להיות מעין בית לכן יש צורך בכלונסאות.
שאלה: נגיעה באיברים מכוסים נקיים: לרב, האם מותר להרהר בדברי תורה (או לשמוע שיעור ברדיו וכד ) לאחר שנגעתי באיברים מכוסים אך הם נקיים, כגון תוך כדי מקלחת, שנוגעים בהם אך הם ללא מלמולי זיעה (כאשר אין בעיות אחרות כגון צואה, ריח רע, שירותים בחדר וכו ).
תשובה: בשולחן ערוך (סימן פ"ג, פ"ד באורח חיים) כתוב שבבית מרחץ אסור להרהר בדברי תורה. אך פוסקי זמננו דנו בכך שאין כיום בחדר המקלחת זוהמה אלא נקיות רבה, כמוכן שמדובר במקום ללא שירותים (בית הכסא), ולכן נטו לכל הפחות להתיר הרהור בדברי תורה ויש מתירים אף נטילת ידים וברכה בחדר המקלחת. טעם נוסף לשוני הוא שבחדר המקלחת בימינו ישנם שימושים נוספים, כגון: אחסון תרופות, כביסה וכד'. מכל מקום לא נראה לי שייך באופן לכתחילאי לשים רמקולים בחדר זה על מנת לשמוע דברי תורה, יש לקצר את זמן השהות שם ובנתיים אפשר להרהר בד"ת. (לעיון ציץ אליעזר חלק ז סימן ה' ).
שאלה: עין הרע לקטן: לבני בן שנתיים היו הרבה נפילות מאז שהוא בן חצי שנה. אבל הרבה מאוד מהמכות נגמרים עם סימן כואב על או צמוד לעין שמאל. בדקנו מזוזות, מאז שזה התחיל גם עברנו דירה אבל זה עדיין קורה. אפילו הקרובים אלינו התחילו להבחין בזה. אני מאוד מודאגת מזה, האם יש משהו שאני יכולה לעשות? זה יכול להיות מעין הרע?
תשובה: מדוע שתסתכלי על הנפילות. אולי תשימי לב לכך שבנתיים תמיד המלאך הטוב שומר עליו. אין לו עין הרע. להיפך יש לו עין הטוב. תזהרו יותר בשמירה עליו. תתפללו שרק טוב יהיה לו, העין הטובה תמשיך ללוות אותו.
שאלה: עדות מיוחדת: חו"מ ס. לד סע, כט. הרמ"א. אם יש שני עדים אחד מעיד על האדם עדות על איסור מדאורייתא ואחד על איסור מדרבנן. האדם הזה פסול להעיד מדאורייתא או מדרבנן? יש הבדל (סע. כד)
תשובה: מתוך התבוננות בדברי ר' יהושע בן קרחה (סנהדרין ל. ) נראה לומר שאדם זה יהיה פסול לעדות מדרבנן (וי"א שצריך בדרבנן עבירה שעבר משום חימוד ממון חו"מ ל"ד סעי' ג ברמ"א ) שהרי נראה שמקרה זה לא גרע אם היו שני עדים שעבר על איסור דרבנן הפוסל לעדות, כל שכן שאחד העלה את רמת החומרה לאיסור דאורייתא. ואם כן נוכל לומר ששני עדים אלו מעידים שלכל הפחות אדם זה פסול לעדות מדרבנן. בדומה למה שנאמר ברמ"א סעיף כ"ח.(סימן ל"ד )
שאלה: גיור בכפייה וראיה הלכתית בדנ"א: 1. האם גוי שעבר את תהליך הגיור שלא מרצונו, רק מתוך שכפו אותו עליו, ואילו לא כפו עליו לא היה מתגייר האם נחשב כגוי או כיהודי? 2. האם בדיקת דנ"א יכולות לשמש כראיה הלכתית אם קבוצה (כמו שיש בימינו בכל מיני מקומות בעולם) כזו או אחרת היא מזרע ישראל?
תשובה: 1. אם לא היתה קבלת מצוות מרצון   הכל הצגה, זה שום דבר. 2. זו שאלה כבדת משקל. עד כמה שידוע בדיקה זו נחשבת די מובהקת, די ברורה. היא כמו "סימן מובהק" שבהלכה מוזכר שעל סימן מובהק מותר אפילו להשיא אדם. למשל: אדם טבע בנהר ומצאו על גופו סימן מובהק: שאמרו שבידו שמאלית במקום מסוים יש לו קעקוע, ומצאו את הסימן הזה, ואת פניו אי אפשר לזהות   זה סימן מובהק ונחשב כמו עדות על ידי עדים ומתירים בזה איסורים. אם המדענים קובעים שבדיקת דנ"א היא 100  ברורה, בהלכה זה כמו סימן מובהק. אדם שנפטר ומזהים אותו במאה אחוז על ידי בדיקה זו   משיאים את אשתו. גם פה אם המדענים קובעים שבדיקת הדנ"א 100  ברורה, זה סימן מובהק של זיהוי.
שאלה: ריצה ברחוב לבנות: רציתי לדעת האם יש היתר לבת לרוץ ברחוב?
תשובה: אני חושב שזה לא מתאים לגדרי הצניעות.
שאלה: משלוח מנות אחד ל-20 איש: נהגו בכמה בתי כנסת כאן בארה"ב לעשות משלוח מנות מרוכז היינו שכל חברי בית הכנסת נותנים כסף לבית הכנסת עם רשימה למי הם רוצים לתת משלוח מנות, ואז הבית כנסת שולח משלוח מנות אחד לכל חבר בית הכנסת בצירוף מכתב רשימה של אנשים שהשתתפו במשלוח מנות שלו, השאלה היא פעמים שבמשלוח מנות יש רק כמה דברים מסויימים כגון רק 2 דברי אוכל, והרשימה היא רשימה של 20 איש וכד, כך שאם נחלק את כמות האוכל שנשלחה במשלוח מנות ל-20 איש השולחים, יוצא שכל אחד שלח מעט מזעיר, ואין בו שיעור של כזית אפי. האם יוצאים ידי חובה במישלוח מנות כזה, שמא יש לומר שיש בזה ברירה וצ"ע.
תשובה: מעיקר גדר חיוב משלוח מנות בפורים הינו להרבות אחוה ו ורעות (מנות הלוי, חת"ס או"ח קצ"ו ) וכן יש האומרים שהוא מטעם עזרה לעניים לקיום מצות הסעודה בפורים.(תרומת הדשן סי' קי"א ) לכן עדיף שכול אחד ייתן משלוח אחד לפחות של דברי מאכל ובו שתי מנות לידידו או לשכנו ובכך לקיים את עיקר העניין של ריבוי האחוה והרעות, ובנוסף אפשר לעשות כל מיני תוכניות ושותפיות במשלוח המנות כפי שעושים בקהילתכם על מנת לא ליצור אי נעמיות בין אנשים (מי נתן למי וכו' )או הוצאות כספיות שמעבר ליכולת, וכמובן שיש להדר במתנות לאביונים יותר ממשלוח מנות כפי שכתבו הפוסקים. לגופה של שאלה: ישנה מחלוקת באחרונים אם שותפים יכולים לתת משלוח אחד לאדם ובו שתי מנות (זאת אומרת האם חיוב שתי מנות הוא מצד הנותן או מצד המקבל )ומובא בשם הגרש"ז אוירבך זצ"ל שאפשר לעשו כך (ועלהו לא ייבול עמוד ר"ג) ועיין בספר נטעי גבריאל הלכות פורים פרק נ"ד.
שאלה: נישואין ביום ל"ג בעומר לחתן ספרדי: קבענו תאריך לחתונה ביום ל"ג בעומר בערב שהוא ליל ל"ד בעומר, האם ניתן להנשא בדיעבד ביום זה?
תשובה: בדיעבד מותר לספרדי להנשא גם בליל ל"ד לעומר.