LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פתיחת אתר תוך פגיעה בפרנסה: אני מעוניין לבנות אתר לטעמים, בחינם - לזיכוי הרבים. השאלה שלי היא, שיכול להיות שפתיחת אתר כזה יפגע בפרנסתם של אנשים אחרים בעלי אתרים דומים רק שעולים כסף. האם מבחינת הדין מותר לבנות כזה אתר? האם אני צריך לנהוג לפנים משורת הדין ולא לפתוח אתר כזה?
תשובה: מותר לפתוח באינטרנט אתר ללימוד בחינם של טעמי המקרא וכיוצ"ב. ביאור הדין: יש בהלכה מושג שבעל עסק יכול לעכב על בעל עסק מתחרה שלא יפתח חנות בקרבת חנותו, וזה נקרא בגמרא "יורד לאומנות חברו", אלא שיש מספר תנאים שבכל אופן מותר: א. אם גרים באותה העיר בתנאי שלא יפתח באותו מבוי. ב. אם שניהם גרים באותו מבוי יכול לפתוח אף באותו מבוי. ג. ביום השוק מותר גם לבעלי עסק מעיר אחרת למכור בשוק. ד. אם השני (אפילו הוא מעיר אחרת) מוזיל בשיעור ניכר או מוכר מוצר שונה באיכותו מחברו. ומטעם שדואגים לטובת הלקוחות (אנשי העיר) יותר מלאשר טובת בעל העסק. בעניין אתר באינטרנט - רשת האינטרנט הרי היא פתוחה לכל, ואינה שייכת לעיר מסויימת, והרי כולם בה כבני אותה העיר, שאין לאחד זכות יותר מלחבירו אפילו אם קדם ופתח אתר כזה, ולפי זה יש להתיר בנדון שלנו. אמנם כתב בערוך השולחן (בחו"מ סימן קנו סעיף יא) שאף במקום שמותר, זהו רק באופן שיש מקום לתחרות הוגנת. אך אם אחד מהם 'שובר' את השוק באופן שאי אפשר לעמוד בכך, אסור הדבר, משום שיש בזה קלקול דרכי המסחר. ולפי זה יש לדון בנדון שלנו שהפותח אתר בחינם הרי יש בזה קלקול דרכי המסחר ואסור, אלא שכבר פסק הרמ"א (בחו"מ סימן קנו סעיף ז): "בני עיר אחרת שבאים לפזר בעיר ואין מרויחים אין בני העיר יכולים למחות בהם", וא"כ בחינם לא למטרת רווח אין לאסור, גם לטעם שכתב הערוך השולחן. עוד יש להתיר מטעם שאתר כזה הרי הוא מזכה את הרבים במצוה שיקראו וילמדו בתורה, ופסק בשו"ע (שם בסעיף ג): ש"כל מילי דמצוה אינם יכולים למחות". בכבוד רב, הרב אברהם זרביב.
שאלה: להציג בלי כיפה ולקלל בהצגה: 1. האם מותר שילד שמציג חילוני יסתובב על הבימה בלי כיפה? 2. האם מותר שבהצגה אחד יקלל את השני "שתמות", "שתסבול כל החיים" וכדומה?
תשובה: 1. מותר לו להסתובב בהצגה ללא כיפה. 2. לא נראה לי שהדבר מותר, ותעדנו את הניסוחים.
שאלה: הכשרת כלים בידי גוי: האם גוי יכול להכשיר כלים לבד, ללא משגיח?
תשובה: גוי אינו יכול להכשיר כלים ללא נוכחות משגיח.
שאלה: האם קללה היא לשון הרע: האם כשאני אומר "לשונאי שיהיה כך וכך." בזמן מחלה או בעיה, זה נחשב לשון הרע? והאם בכלל מותר לאמר סוג כזה של דברים המועברים על שונאינו (או שונאי ישראל)?
תשובה: קללת אדם אינה לשון הרע, שפירושה אמירת עובדות על אדם אחר באופן שפוגע בו. ואגב, אין איסור לשון הרע לגבי שונאי ישראל. השאלה היא אם יש תועלת בקללה הזו   בדרך כלל עדיף להתמקד בדברים הטובים שבמציאות, שכן עין טובה היא מסימני ההיכר של אברהם אבינו כפי שלמדנו במסכת אבות, וכן לימדנו החכם מכל אדם "טוב עין הוא יבורך". על כל פנים, אם אדם מרגיש רצון לקלל את שונאי ישראל איני חושב שיש בכך בעיה, אלא אם כן הדבר נובע מרגשות בהמיים וגסים שאז כדאי לתקן אותם. איני יודע מהי הכוונה במילה 'שונאינו' שבשאלה, מלבד שונאי ישראל. הרב יעקב כהן
שאלה: סיפור אישי מהשואה - המשך: בהמשך לתשובת הרב לגבי הזמנת אדם חילוני להרצות על השואה, שיש חשש בחסרונות אפשריים בשעה שאדם שאינו מאמין, מדבר לפני בנות בגיל חינוך. מניין לכבודו שהאדם החילוני אינו מאמין? מדוע לכתוב תילי הלכות על "ביצה שלא נולדה"? האם אינכם מכירים אנשים "חילוניים" אשר אינם חובשים כיפה - אבל מאמינים בבורא עולם?
תשובה: לגבי הזמנת אדם חילוני להרצות בפני בנות, השאלה היא לא רק על אמונה בבורא עולם אלא על תאור או התייחסות לאורחות חיים שאינם מתאימים לחינוך הבנות. לא הזכרתי בדברי את עניין הכיפה על הראש. ברור שגם אדם ללא כיפה אך ידוע בדעות ישרות ואמונה בתורת ישראל מקובל לא פחות ממישהו שיש לו כיפה ולא תמיד ברור שהוא באמת מאמין בתורה וביסודותיה. לתחילת הדיון. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: תענית ציבור ונסיעה: אדם שבמסגרת עבודתו התבקש לבצע נסיעה ממושכת בתענית ציבור, והוא חושש שלא יעמוד בתענית. הוא ניסה לבקש מהמעביד להזיז או לבטל את הנסיעה, ללא הועיל. מה לעשות?
תשובה: יקח יום חופש מהעבודה על חשבונו, כדי שיוכל לקיים תקנת חכמים ולצום ביום זה.
שאלה: מרחק בין נרות החנוכיה: מופיע בהלכה שהמרחק בין הלהבות צריך להיות 2 ס"מ. כמדומני שבחנוכיות עם הכוסיות אין הדבר כן. האם יש בעיה בכך?
תשובה: בחנוכיות עליהם אתה מדבר יש פתיל קטן, ואין חשש שזה יראה כאילו הלהבות מחוברות.
שאלה: שמש של חנוכיה: מדליקים קודם את השמש כדי שלא נהנה מאור הנרות בלבד. לא כדאי שיהיו שני שמשים אחד מודלק ראשון, והשני אחרון, כדי שבסוף, כשרוב הנרות ניכבים (וביניהם גם השמש) יוצא שאנחנו נהנים מאור הנרות!! (היום לא, כי יש חשמל, אבל פעם כן). זה ר לנהוג כך?
תשובה: נהגו להדליק נר נוסף על נרות חנוכה כדי שאם ישתמש לאור הנרות יהיה השימוש בנר זה שאינו למצוות חנוכה. מלשון השולחן ערוך (אורח חיים סימן תרעג סעיף א) משמע שאת השמש יש להדליק אחרון. הרמ"א כותב שעדיף להניח לשמש את הנר שבו הדליקו את נרות חנוכה ויש לעשותו ארוך יותר משאר הנרות שאם יבוא להשתמש לאור הנרות ישתמש לאורו. העצה שלך קרובה לדברי השולחן ערוך.
שאלה: עגלת ספורט בשבת: האם מותר להשתמש בעגלת ספורט לתינוק בעלת גלגלים מתנפחים בשבת?
תשובה: כמו שאסור לרכב על אופניים בשבת, משום שיבוא לתקן אותם במקרה של תקר בגלגל או בכל תקלה אחרת, כך נראה לי שאסור להשתמש בעגלה זו בשבת.
שאלה: תהילים לעילוי נשמת: אני משתדלת לפני אמירת מזמורי תהילים להקדיש לעילוי נשמת אמי ז ל. אולם יש לי עוד מספר לא מבוטל של קרובים נפטרים, שהייתי רוצה להקדיש להם גם מזמורי תהילים. כיצד עלי לנהוג? האם ניתן לומר לפני התפילה את כל שמות הנפטרים?
תשובה: אפשר לומר תהילים לעילוי נשמת כמה נפטרים, ולכתחילה תגידי בפה את שמות כולם. אבל אם רק חשבת על שמותם, זה גם מספיק.
שאלה: נר חנוכה שהשתמשו בו: 1. ראיתי בשו"ע שכותב ששמן הנותר אחרי חנוכה דינו שישרף - האם שמן שקונים בקופסה שמכילה 44 כוסיות שמן, גם הכוסיות הוקצו למצותן וצריכות להשרף או משהו כזה? 2. ראיתי שם שהמשנ"ב כותב שאסור גם להשאיר לשנה הבאה, האם כשנשארו כוסיות שטרם נפתחו גם כן אסור לשמור לשנה הבאה אף שלא הודלקו?
תשובה: כל הדין לגבי שאריות נר חנוכה קיים כאשר הדליקו כבר מהשמן הזה, ונותר עוד שמן בכוסיות לאחר שהודלקו. אבל אין דין הוקצו למצוותן ביחס לכוסיות ולשמן שלא הודלק כלל.
שאלה: הכשר חצובה: בחצובה המוגדרת כטרפה והלהבה אינה מגיעה לכל החצובה, מה דין הסיר כשנוזל גולש ונוגע בסיר ובחצובה?
תשובה: חצובה אינה נחשבת לטריפה מפני שהכל נשרף על-ידי האש.
שאלה: חשבונית מס לאדם אחר?: קיבלתי חשבונית מס על סכום מסויים האם מותר לי לתת אותו לאדם אחר כדי שיקבל החזר מס?
תשובה: א. מדבר שקר תרחק. ב. דינא דמלכותא דינא, ואסור להתחמק או לסייע להתחמק מת מס.
שאלה: הבהרה בנושא הספר בין אור לחושך - המשך: ראיתי את דברי תשובתו של הרב שליט"א, בנושא הספר "בין אור לחושך" שהוציא הרב וולפא. בדבריו הרב וולפא כותב ומציין מפורש שארץ ישראל זה מתנת שמיים וכן כל השטחים שכבשנו במלחמת ששת הימים. אדרבא עיקר הדגש שלו שהמדינה ומוסדותיה כפרו במתנת השמיים הקדושה שנתן ה לעם ישראל ומפקירים את עם ישראל וארצו. אדרבא, הספר מוכיח בפירוש כיצד לא ניצלו את שעת הכושר משמיים שהיה בשנת תש"ח, כאשר המנהיגים לא רצו להזכיר שם שמיים, וכיצד הם כפרו במתנת ה. ספרו של הרב וולפא מתמקד בשלילת מושגי הגאולה של המדינה, ומכוון את הקורא לצפות למשיח בן דוד שהוא ורק הוא יביא את הגאולה. ירשה לי כבוד הרב שליט"א אם אומר שאני לא רואה הבדל גדול בין דבריו של הרב וולפא לדברי הרב, כאשר היום ברור שהגאולה תצמח רק ממלכות בית דוד, וכי הציונות החילונית החריבה עד היסוד את הדת ואת ארץ ישראל ועוד ידם נטויה. ובעיקר כפי שידוע לי הרב וולפא הוא אוהב ארץ ישראל גדול מאד, ותומך הרבה מאד במאבקים למען גוש קטיף ויו"ש בכלל, לפחות לפי התרשמותי וגם מהכאב הגדול שהוא מביע בספר בין אור לחושך נגד החורבן הקשה. אגב, הרב וולפא מצטט בכבוד רב את דברי מרן הראי"ה זצ"ל, ומביא הוכחות שלא התכוון על המדינה החילונית שהיא יסוד כסא ה בעולם ומביא אגרות מפורשות מדברי הרב זצ"ל נגד המדינה החילונית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בין אור לחושך"
תשובה: אנו רואים את המדינה שבה השלטון אינו בידי נוכרים כשלב בדרך גאולתינו. ועם כל החסרונות שיש בה, המצב של עם ישראל מאז הוקמה המדינה השתנה לטובה בצורה גדולה, וזה כמובן מעשה ד'. אמנם הממשלה הנוכחית פגעה בארץ ישראל בעקירת גוש קטיף. אך אל נשכח שעל ידי ממשלת ישראל היתה מלחמת ששת הימים וכל הכיבושים היו על ידה. וגם כעת הממשלה שומרת על קיום המדינה על ידי הצבא. כלומר יש אמנם הרבה חושך אבל גם הרבה אור, וצריך לראות את הכל ביחד, כדי להביע דעה על המדינה. עלינו לבקר מאד את החסרונות ולשאוף לתקנם. וגם לראות את המעלות ולהודות עליהם. עלינו להודות לד' שהוציאנו מהגלות והביאנו לארץ ישראל. ששחרר אותנו מעול גויים ושחרר את ארץ ישראל שבידינו משלטון נוכרים. וזאת עשו הציונים כמובן בעזרת ד'. ועלינו לבקש שהקב"ה יעמיד בראש המדינה אנשי חייל יראי אלקים אנשי אמת שונאי בצע. ולאחר ההודאה לד' על חלק הגאולה שכבר גאלנו לבקש שיגאלנו גאולה שלמה בקרוב שיבוא משיח ושיבנה בית המקדש במהרה בימינו.
שאלה: אשה יכולה להחליף מזוזה?: אני צריכה להחליף את בית המזוזה בביתי מישן לחדש. האם אישה יכולה לעשות זאת מפני שאין גבר בבית? אם כן, מה היא הברכה שעלי לברך? היכן אמורה להיות המזוזה, באיזה צד וכד?
תשובה: הכל חייבים במזוזה ולכן אשה המתגוררת לבדה יכולה לקבוע מזוזה ולברך את הברכה, "אשר קדשנו במצוותיו וצוונו לקבוע מזוזה". בכל חדר בבית יש לקבוע מזוזה למעט חדר השירותים וחדר האמבטיה, שאינם מקומות מכובדים. החדר שאמרנו צריך שיהיה בשטחו ריבוע של מטר ותשעים ושניים סנטימטר על מטר ותשעים ושניים סנטימטר לפחות. אם החדר צר וארוך שיש בשטחו שטח זה אבל בחלק הצר אין מטר ותשעים ושניים סנטימטר יש לקבוע מזוזה בלי ברכה. את המזוזה יש לקבוע בצד ימין של פתח החדר. צד ימין הכוונה כשנכנסים לבית או לחדר. גובהה של המזוזה צריך להיות בתחילת השליש העליון של הפתח ויש להקפיד שאפילו חלק קטן מהמזוזה לא יהיה פחות מהשליש העליון. ואפשר לקבוע אותה עד טפח (כ- 10 סנטימטר) מהמשקוף. מנהג האשכנזים לקבוע את המזוזה באלכסון כשראשה כלפי הבית או החדר ותחתיתה כלפי חוץ באופן שתהיה יותר זקופה מאשר שוכבת. מנהג הספרדים הוא לקבוע את המזוזה בצורה זקופה ממש. ובפתח שאי אפשר לקבוע באלכסון גם לאשכנזים יש לקבוע את המזוזה בצורה זקופה. את המזוזה יש לכרוך מהסוף להתחלה, כלומר, מהמילה "אחד" למילה "שמע", לפני שמכניסים לבית המזוזה. את המזוזה אפשר לחבר למשקוף על ידי מסמרים ואף על ידי דבק חזק באופן שהמזוזה לא תיפול.(פניני הלכה הלכות מזוזה)
שאלה: נגיעה באחים ואחיות - המשך: בהמשך לתשובת הרב לגבי נגיעה באחים ואחיות שהרב השיב שאין בזה איסור, אלא שהרמב"ם אומר שזה אינו מנהג משובח אלא מנהג שוטים, ומכל מקום מי שנוהג כך, אינו חייב להפסיק מנהגו, ובמיוחד אם יגרם מזה צער.האם הכוונה היא גם לחיבוק ונישוק או רק לנגיעה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נגיעה באחים אחיות"
תשובה: הכוונה אכן גם לחיבוק ונישוק כמקובל בקרב בני משפחה הגונים.
שאלה: ברכת הגומל לנשים: קראתי את תשובת הרב בנושא, ברכת הגומל לנשים שבה נכתב, שיש הסומכות על ברכת בעליהן אך רצוי שהאישה תברך בעצמה. רציתי לציין כי חשיבות רבה היא לזרם שאליו משתייכת האישה. אני נשואה לבחור תימני הנוהג על פי הרמב"ם, ואין אני מברכת כלל ברכת הגומל לשיטתו ולשיטת המהרי"ץ?!
תשובה: הרמב"ם לא אומר שנשים לא תברכנה הגומל. את שיטת המהרי"ץ איני יודע. העובדה שנישאת לתימני אינה מחייבת אותך לנהוג כמותו בכל דבר אלא רק בתחומים הנוגעים לחיים המשותפים שלכם כגון כשרות, שבת, חינוך ילדים וכדו'. אך בנושא תפילות וברכות השייכות לחייך הפרטיים את רשאית לנהוג כמנהגך. אלא אם כן הדבר יביא להפרת הבית חלילה.
שאלה: השבת אבידה : א: בבית הכנסת אצלינו בשכונה יש מטבחון קטן לשירות הציבור. שמתי לב שישנה טלית מונחת על המקרר כבר הרבה זמן. שנה וחצי לערך. האם ניתן לקחת אותה? זה לא מסתבר שבעלי הטלית עדיין לא התיאש. וגם, לא נראה לי שיש עליה סימן. ב: באותו בית כנסת ראיתי כרך ישן של גמרא מתוך סט שיצא פעם לאור. אין כבר להשיג אותו. וזה בדיוק הכרך שחסר לי בבית מתוך הסט. בכרך שבבית הכנסת אין שום שם ואין את חותמת בית הכנסת. שאלתי את הגבאי והוא אמר לי שזה לא שייך לבית הכנסת אלא לאדם ששכח את זה לפני שנים בבית הכנסת ואותו אדם לא רשם את שמו על המסכת. הגבאי מבחינתו מסכים שאקח את זה להשלים את הסט בבית. השאלה היא רק אם מותר לי מבחינת המאבד.
תשובה: התשובות גם ל-א גם ל-ב שהיה יאוש בעלים, ולכן יכול לקחת לעצמו. אם הבעלים יבקש, דבר שכנראה לא סביר, צריך להחזיר להם, לפנים משורת הדי ( מדת חסידות), אבל מעיקר הדין זה שלו, ולכן לא צריך לחשוש שיבוא הבעלים של החפץ. המקור שאחרי זמן רב חושבים שהאדם התיאש הוא מהסוגיא בבבא מציעא דף כג עמוד ב. כולל רמי"ם-ישיבת בית-אל.
שאלה: עירוב וספר קודש: אם יש לי ספר קודש ביד ואין לי איפה לשים אותו, ונגמר העירוב. מה לעשות? לחזור הביתה, או להמשיך?
תשובה: תחזור לביתך או שתניח במקום בצורה מכובדת.
שאלה: לשון הרע ידוע: האם לשון הרע שידוע לשני הצדדים מותר?
תשובה: אסור לספר לשון הרע אפילו הם דברים אמיתיים ובמקרה כזה המספר ומי שמספרים עליו יודע שהם נכונים. (חפץ חיים הלכות לשון הרע כלל א סעיף א) אסור לאדם לספר לחבירו לשון הרע אף אם לא מגלה לו דבר חדש, שגם הוא מכיר את הסיפור, מאחר ועל ידי הסיפור הזה יתבונן חבירו שוב בעניין ותתרבה הגנות על מי שמספרים עליו. (חפץ חיים הלכות רכילות כלל ד סעיפים א-ב)
שאלה: דיני תפילה לעצירת גשמים: ראשית, מהו המקור ההלכתי לתפילה לעצירת גשמים שאומרים בשמע קולנו? שנית, על פי ההלכה, מהו השלב שאמורים להתחיל לומר תפילה זו ומתי מסיימים. בחורף זה, הייתה תקופה מסויימת שאמרו את התפילה, ולאחר שהיו מספר ימי גשם הפסיקו, וכעת שוב אין גשם, מה עושים?
תשובה: תפילה זו נתקנה לפני כמה מאות שנים, על-ידי חכמי ארץ-ישראל, ותיקנו לאומרה ב"שמע-קולנו", משום שזהו המקום בו אפשר להוסיף בקשות פרטיות. ומתחילים לאומרה כאשר רואים שיש מצב לא נורמלי ביחס לירידת הגשמים. השנה היה עיכוב בירידת הגשמים וזה נתן כבר את אותותיו, אזי קבעה הרבנות להתחיל לומר תפילה לעצירת גשמים. וכאשר חוזר המצב לתיקנו, שגשמים חוזרים לרדת בעונתם, מפסיקים לומר תפילה זו.
שאלה: אכילה חד פעמית בכלים לא טבולים: האם מותר לאכול באופן חד פעמי בכלים לא טבולים?
תשובה: לא.
שאלה: יציאה בחנוכיית ההורים-לאשכנזי: בבית הורי בו אני מתגורר כעת, נהוג שאבא מדליק חנוכיה אחת לכל בני הבית על אף שאנו אשכנזים. (אני בגיל 22 ועדיין גר בבית הורי) א. הם יצאתי ידי חובתי כל השנים או שזה מעכב? ב. האם אני חייב לשנות את המנהג ולהתחיל להדליק? ג. כשאקים בית נאמן בישראל ב"ה האם עלי לשנות את המנהג?
תשובה: יצאת ידי חובה מעיקר אך אם אתה רוצה להיות מהדרין מן המהדרין (וכך ראוי!) עליך להדליק גם בעצמך וכך נוהגים לכתחילה ברוב רובם של בתי האשכנזים. לכשתקים בית משלך, אי"ה, בכל מקרה אינך יוצא בשל אביך אלא מעיקר הדין חובת ההדלקה מוטלת עליך.
שאלה: קדירה חייתא: קדירה שהתחלתי לבשל- מתי יוצאת מגדר קדירה חייתא?
תשובה: אם זה יכול להיות מוכן באותו לילה, אזי אין לזה דין של קידרא חייתא.
שאלה: אמירת שם ה : דנו רבות בשאלה: האם ניתן לומר את שם ה - אלוקים כפי שנכתב במקרא. חלק מהחברים ענו שרבניהם התירו משום שדבר זה יוצר יותר קרבה לקב"ה יתברך, וחלק טענו שרבניהם אסרו משום ששם זה הוא בכלל שמות האדנות. אודה לרב אם יפסוק לנו כיצד לנהוג.
תשובה: שם א-להים הוא מהשמות הקדושים ויש להימנע מלהזכירו לבטלה אולם בלימוד ובתפילה יש לאומרו כצורתו.
שאלה: לעקור עצי זית של ערבים?: לפני כמה ימים התפרסמה הידיעה הבאה: מתנחלים עקרו כ-100 עצי זית ליד שכם. וקיימנו דיון על הנושא, כמה חברים בגילאים 13-17, ונשאלו שאלות חמורות שלא ידעתי איך להגיב עליהם, מצד אחד, היה אחד שאמר שיש את האיסור: גזל הגוי, וגם כשבנאדם גונב ומשחית רכוש שלא שלו, זה מרגיל אותו להיות כזה בכל התחומים בחיים, לא רק כשמדובר בערבים. ומצד שני היינו אנו, שאמרנו שהרי אלו אדמותינו! מה התשובה?
תשובה: עקירת עצי פרי אסורה על פי ההלכה אלא אם כן מסיבות בטחוניות אם הם משמשים למסתור למחבלים. על כן כל עוד לא התברר בודאות שיהודים עקרו את העצים אני לא מאמין לשמועה הזו. צריכה להיות סיבה חזקה במיוחד שתתיר לעקור עצי פרי. נכון גם שיש איסור גזל הגוי וגם נכון שאם אדם משחית רכוש אפילו של רשעים יש חשש שזה ירגיל אותו לעשות כן גם ללא רשעים. כאמור אני מניח שאין אמת בשמועה זו. תמיד צריך לבדוק היטב את העובדות בטרם קובעים עמדה לגביהם.
שאלה: מותר להתפלל בשטח פתוח?: בספר "פניני הלכה" שמפורסם באתר שלכם רשום שאסור להתפלל בשטחים פתוחים,אך אם אני מתפללת בשדה גדול ורחב או במגרש כדורגל נטוש - שבשני המקומות הנ"ל לא יגיעו אנשים ויפריעו לכוונתי - האם יותר לי להתפלל שם? (במקומות הנ"ל אני מרגישה התעלות רוחנית וקרבה לבורא עולם).
תשובה: אכן הכוונה גם לתפילה במקום שאין שם איש שיכול להפריע, מפני שמרוב עומקה ופנימיותה של תפילת עמידה היא צריכה להיאמר במקום מוצנע. אמנם הכוונה לתפילת עמידה בלבד. אבל ברכות ופרקי תהלים וכן תפילות אישיות אפשר בוודאי לומר בשטחים פתוחים.
שאלה: כריעה על הברכיים : האם מותר לכרוע על הברכיים? למשל אם מבקשים ממישהו סליחה, או כשרוצים לבקש בקשה גדולה. האם יש בזה איסור כלשהוא?
תשובה: בתנ"ך אנו מוצאים פעמים רבות שבהן מתוארת כריעת ברך, ומכאן נראה שאין בכך בעיה הלכתית, כי הכוונה ברורה שאינה לשם עבודה זרה. הרב יעקב כהן
שאלה: בתי יוצאת עם בחור חילוני: אנחנו משפחה שמוגדרת חרדלית. בנינו ובנותינו חונכו באולפנות ובישיבות.כעת נודע לי שבתי יוצאת עם בחור חילוני. לאחר ששוחנו איתה היא נפרדה ממנו אך חזרה אליו אחרי חודש. מה אפשר לעשות? האם יש בעלי מקצוע המתמחים בעניין זה?
תשובה: צריך להשתדל שביתך תעזוב את הבחור מתוך הבנה ולא בכפייה. נראה לי שמתאים שרב מחנך יטפל בענין או לחילופין ליועץ נישואין. תוכל לפנות לנעמי וולפסון בישוב פסגות.
שאלה: שקיות ניילון של טלית ותפילין: יש לי שתי שקיות מניילון לטלית ולתפילין (חוץ מזה יש לי שקיות מבד, כך שהשקיות ניילון הם חיצוניות) והן החלו להקרע אז קניתי חדשות, מה לעשות עם השקיות הישנות?
תשובה: מכיוון שהן לא נגעו בתפילין עצמן, אתה יכול לזרוק אותן לפח.
שאלה: תירגול ברכות: האם מותר לשם תירגול לומר את ברכת על המחיה גם אם לא אכלתי, בשביל שאני אזכור בעל פה?
תשובה: מותר לתרגל רק ללא אמירת שם ה'.
שאלה: כניסה לבית ללא מזוזה: האם מותר להכנס לבית שהמזוזה בדלת הראשית נפלה וכרגע אין שם מזוזה (אך יש בחדרים הפנימיים)?
תשובה: מותר לגור בבית שאין בו מזוזה, וזה שאין לבית מזוזה לא אוסר את הדיור בבית. חובת קביעת המזוזה היא על בעל-הבית, ולכן אם הוא לא קובע מזוזה הוא עובר על מצות עשה, אבל אין הבית נאסר בשימוש בשל כך.
שאלה: סיר שהונח בכיור בשרי: ברצוני לדעת מה דין כלי (סיר במקרה הזה) חלבי שבישלו בו משהו פרווה אבל בטעות הניחו אותו בכיור הבשרי ( והיו שם כלים עם בשר.). כיצד אם בכלל ניתן להכשיר אותו ולשוב להשתמש בו והאם הוא ישוב להיות חלבי או יהפך להיות בשרי? (כמנהג הספרדים - אם יש הבדל)
תשובה: כלי חלבי שבישלו בו פרווה נשאר חלבי כשהיה. דבר קר אינו אוסר, לדוגמא, אם שמו בשר קר בכלי חלבי קר אין צריך להכשיר את הכלי והבשר מותר באכילה, לכן אם שמו את הסיר בכיור והוא לא היה חם בכדי שהיד סולדת בו (כ-45 מעלות) אין צורך להכשירו. בדרך כלל לא שוטפים כלים במים רותחים ואין הכלים נאסרים אבל אם שפכו מים רותחים על שני הכלים יחד ויש בכלים הבשריים או בכיור שאריות בשר ממש יש להגעיל את הכלי. (שפתי כהן יורה דעה סימן צה סעיף קטן יז ועיין ילקוט יוסף איסור והיתר חלק ג סימן פט סעיף פ ובהערה) באופן כללי, כלי שהוכשר על ידי הגעלה במים רותחים הינו פרווה ואפשר לעשותו חלבי או בשרי או להשאירו פרווה.
שאלה: קטורת שנקנתה בהודו: חזרתי מהודו לא מזמן ושם ביקרתי בעיר תיירותית שיש בה הרבה עבודה זרה. קניתי שם קטורת לריח טוב, ורציתי לשאול אם יש חשש לכך שמדובר בקטורת המיועדת להקרבה לעבודה זרה. חשוב לציין שהמקום בו זה נקנה היה מיועד בעיקר לתיירים, אבל אין לדעת אם קנו שם גם מקומיים, ובמידה ואסור להשתמש בקטורת האם ניתן להעזר בגוי שיבטל לי את השימוש בקטורת כעבודה זרה?
תשובה: עצם זה שהכינו את הקטורת לעבודה זרה, אינה אוסרת את השימוש בקטורת למטרות אחרות, משום שהזמנה בלבד אינה משמעותית. אם זו קטורת שכבר הוקרבה לעבודה-זרה ואספו את השאריות שלה ואותה מוכרים, אזי היה אסור להשתמש בקטורת זו. לכן נראה שלכתחילה ודאי שאין לקנות קטורת מהם, אבל בדיעבד שכבר קנית, לא נראה לאסור.
שאלה: חשבונית מס להעברה: במידה ויש אדם הצריך חשבונית מס כי שלו אבדה או נקרעה וכדומה ואני איני צריך את שלי האם עדיין קיימת בעיה? לדוגמה במקום עבודתי אנו יכולים לקנות דברים מסוימים ולהציג קבלה על אותו סכום ולפעמים גם על דבר שאינו קשור (זאת אומרת אם עשיתי נסיעה ברכבי הפרטי אני יכול להביא קבלה של קניה כלשהי על אותו הסכום) האם גם בזה תהיה בעיה?
תשובה: אם מוסכם על מעבידיך שניתן להשתמש בחשבוניות אחרות יש מקום להתיר גם העברת חשבונית מאדם לאדם. עצתי לך להתייעץ עם חשבים או בעלי תפקיד דומה שהם בעלי סמכא במקום עבודתך.
שאלה: ספר הפטרות בעת הוצאת ספר תורה: האם מותר להסתובב עם ספר ההפטרות מאחורי ספר התורה בעת הוצאת ספר תורה?
תשובה: מותר.
שאלה: הנוער קובע את "סדר היום"?: ראיתי עכשיו סרטון על פינוי מאחז ליד קדומים. מצד אחד משמח לראות שיש נוער שמחובר בנימי נפשו אל הארץ הזו, מצד שני מאוד מקומם לראות איך מתפתח כאן דור של צעירים שחושבים שהם יכולים לקבוע את ה"סדר יום" למדינה שלמה, צריך להבין שהסיפור הזה צריך להגמר. יש הרבה מאוד אנשים ואני בתוכם שסבורים שדמוקרטיה זו לא סתם סיסמא, אלא הדרך הסבירה היחידה לקיים מדינה נורמטיבית. לא יתכן שאידיאולוגיות מכל סוג, או אמונות דתיות יהיו מעל החוק ומעל השלטון שמיצג את דעת הרוב. (ואני קורא מקור ראשון וגם לפי הסקרים שהם הביאו, למשל בעניין ההנתקות, רוב העם תמך בהתנתקות). אז נכון שהתנהגות המשטרה היא לא ראויה אבל צריך לראות את התמונה כולה, יש כאן אוסף גדול של אנשים שמרשה לעצמו יותר ויותר לבצע פעולות שלא מקובלות על רוב העם, ולעם יש רשויות לשמירת החוק ולשמירת האנטרסים שלו. יש כאן היתממות בנסיון להציג את האנשים שמבצעים פעולות מהסוג הזה כאנשים תמימים. הגיע הזמן לעשות ברור עם עצמנו, ברור אמיתי על הנאמנויות הכפולות והסותרות שלנו. הנאמנות ליהדותנו כפי שהיא מתפרשת בצורות שונות בחוגים שונים, והנאמנות למדינתנו ה-ד-מ-ו-ק-ר-ט-ית. מהי דעת הרב בעניין?
תשובה: גם אני ראיתי את הסרטון הזה ובו ראיתי נוער אמיץ מסור לארץ ישראל ומבטא זאת בהקמת מאחז. איני רואה בזה מעשה לא דמוקרטי כיון שיש זכות למיעוט להביע את דעתו ולנסות להשפיע על הרוב. וזו דרך לגיטימית. לא היתה כאן פגיעה בשוטרים. ואם אמנם הם עשו זאת ללא רשות צא וראה את ההפגנות של מפוטרים נגד מעבידהם או נגד הממשלה כמה מעשים הם עושים שלא כחוק. אלא אדרבא זו מעלתה של דמוקרטיה שמאפשרת לצבור למחות ולהפגין נגד מדיניות הממשלה גם אפילו שלא ממש כחוק ואף יש נענשים על כך ובכל זאת זה דמוקרטי. אני מניח שמה שכתבת שאמונה דתית לא יכולה להיות מעל החוק לא התכוונת שאפשר לחייב אדם לעבור על מצוות התורה בחוק כי הדמוקרטיה מעל התורה. כי בשום פנים לא יוכל אדם המאמין בד' ובתורה לעבור על מצוות התורה גם אם זה פוגע בדמוקרטיה ובחוק.
שאלה: מעמד הכותים: ברצוני לדעת מה ההבדל בין עם הארץ לכותים בקשר לאיך שהחכמים התיחסו אליהם, שכן אני רואה שהחכמים במשנה מתיחסים באופן אחד לכותים ובאופן אחר לעם הארץ אם כן מה ההבדל?
תשובה: הכותים הם גרים, כפי שמתואר בספר מלכים ב'. ביחס אליהם דנו התנאים אם הם גרי אמת או שהם לא התגיירו אלא מפחד האריות, כפי שמוכח מכך שהמשיכו לעבוד עבודה זרה, ולכן אין לו תוקף. ביחס לכך ניתן לעיין למשל בבבא קמא לח ע"ב ובמקומות הנוספים המצויינים במסורת הש"ס. למושג עם הארץ יש כמה משמעויות המתחלפות לפי ההקשר. בתנ"ך הכוונה היא להמון העם, ואילו בדברי חכמים הכוונה היא לכל מי שלא קיבל עליו הנהגות חסידות מיוחדות (בניגוד ל'חבר'), ולפעמים הכוונה היא לאדם המנותק מחיי תורה. הרב יעקב כהן
שאלה: תרסיס פה: האם תרסיס פה צריך הכשר? מדובר בתרסיס שנועד לתת ריח טוב בפה הוא לא מיועד לבליעה אך כמובן שעם התזת התרסיס נוצר רוק בתוך הפה.
תשובה: לא נראה לי שיש שם משהו שטעון הכשר.
שאלה: גידול ובניית ציפורניים: אני יודעת שאסור לגדל ציפורניים. רציתי לדעת אם מותר לי ללמוד קורס בניית ציפורניים ולעסוק בזה, האם זה מותר או שאני מחטיאה את האחרים? כמו כן, האם מותר לי לבנות ציפורניים?
תשובה: מנהג ישראל שנשים נשואות הטובלות לא תגדלנה צפרנים ארוכות ולא תבנינה צפורניים. אך רווקות וכן נשים שאינן טובלות אין מניעה שתגדלנה צפרניים לכן את רשאית ללמוד בקורס ולעסוק בו. לנשים טובלות תמליצי להימנע מכך אך גם הן רק עוברות על המנהג אך לא עוברות על איסור מהתורה.
שאלה: הלשנה על עמותה: אני מכיר עמותה ציבורית וידועה שבתוכה יש הרבה שחיתויות כמו מינוי קרובים של יושב ראש העמותה למרות אי התאמתם (ושוב מדובר על תפקידים ציבוריים שציבור גדול סובל מאותם מינויים) יש שם בזבוזי כספים על משכורת ותנאים לבכירים וצמצומים לכלל הציבור הנזקק לעמותה ועוד. השאלה היא אם מותר וצריך להביא את הדברים לידי הציבור דרך עתונאים או איזה שהוא גורם אחר שיחקור ויגרום להפסקת השחיתות?
תשובה: עליך להעביר את המידע לרשם העמותות אך לא לתקשורת. אם רשם העמותות לא יעשה דבר עליך להזהיר את ראשי העמותה (אתה יכול לעשות זאת אנונימית) שאם לא יתקנו את המעוות תיאלץ למסור את המידע לתקשורת.
שאלה: שאלות בקדיש יתום: צרור שאלות על קדיש יתום: א. באחד מבתי הכנסת (ביהכ"נ הגר"א, בבית וגן בי-ם) לא נותנים שכמה אבלים ביחד יאמרו את הקדיש, אלא מחלקים בינהם את הקדישים. שאלתי: מה המקור הטעם לכך? וכיצד יוצא ידי חובה, זה שרק מקשיב לקדיש? ב. ואם מוצא חן בעיני מנהג זה (מפני שאיני אוהב להתחרות בקולי עם שאר אומרי הקדיש, זה ממהר זה מאט, וזה צועק ומאפיל על קולי, שלא ישמע אלא אם אצעק ) - האם מותר לי לשתוק (גם בבתי כנסת אחרים) ולצאת ידי חובה על ידי האחרים האומרים? ג. לפעמים אינני מספיק לומר "עלינו לשבח", או "אין כאלוקינו", וכבר שאר האבלים מתחילים את הקדיש - האם מותר לי להצטרף ולומר ביחד איתם - למרות שלא אמרתי זאת קודם? (כלומר, האם הקדיש בא בפני עצמו, או שבא על ה"עלינו לשבח" וה"אין כאלוקינו"?) ד. קרה לי פעם, שלא הייתי מרוכז, וכבר הגיעו לאמצע הקדיש. האם אסור לי להצטרף מן האמצע? אם לא אצטרף - יוצא שכלל לא אמרתי קדיש באותו מקום, (וגם לא יצאתי ידי חובה, כי לא הקשבתי לאחרים) - ואם כן אצטרף לפחות לאמצע הקדיש - נמצא שלפחות אני מבקש שיהא שמיה רבה מבורך, ושיהא שלמא רבה, וכו. האם יש איסור בכך? ה. אם התפללתי כבר, ונכנסתי למניין נוסף, ובדיוק הגיעו למקום של קדיש יתום. האם מותר אסור צריך - לומר שוב איתם?
תשובה: א) המנהג המקורי הוא שרק אדם אחד אומר קדיש, ועל כן היו דיונים מפורטים ר הקדימה, כגון שאחד אבל בתוך שלושים יום והשני בתוך שנה, וכיוצא בזה. עיין בבאור הלכה לסימן קלב. לאחר גזירות ת"ח ות"ט שהיו רבים שנצרכו לומר קדיש, ואם היו עושים תור, היה כל אחד אומר קדיש רק פעם או פעמיים בחודש, התחילו להנהיג שכמה אנשים יאמרו ביחד קדיש. ועוד יותר התפשט המנהג הזה לאחר השואה. ובבית הכנסת הגר"א נשאר במנהג המקורי, ומצד אחד יש בזה יתרון, שבעת שאדם אומר קדיש הוא אומרו לבדו ויש מעלה מיוחדת לקדיש שלו, ומאידך יש חסרון שאדם אומר קדיש פחות פעמים. ב) בבתי כנסת אחרים אין טעם שתשתוק מפני שאז יצא שלא תאמר קדיש, ויש בזה חסרון גדול לנשמת הנפטר שאתה אומר קדיש לעילוי נשמתו. ועל כן תאמר קדיש יחד עם שאר אומרי קדיש, וטוב שתעמוד ליד אחד מהם, וכך תוכלו לאומרו כאחד. והטוב ביותר שכל אומרי הקדיש יעמדו יחד ויאמרוהו בקצב אחיד. ג) אם לא הספקת לסיים "אין כאלוקינו" והחזן סיים, תאמר שם קדיש יחד עם כולם. שכן אפשר לומר קדיש גם אחר משפט אחד בלבד מדברי ח. ובנוסף לכך, גם מי שלא אמר משפט מדברי ח יכול לומר קדיש כאשר יש שם מניין שאמרו "אין כאלוקינו". ד) אינני זוכר לכך מקור, אולם נראה שאם כבר התקדמו בקדיש ואינך יכול להספיק להתחיל מההתחלה ולהדביק את הקצב, אל תאמר קדיש, שאין זה מכובד לומר את הקדיש מאמציעתו. ובאותה פעם הפסדת את אמירת הקדיש, ותשתדל בפעמים הבאות שלא להפסיד. ה) אם כבר אמרת קדיש יתום בתפילה שלך, אינך צריך לומר שם קדיש אבל מותר לך לומר שוב. ואם אין להם מי שיאמר קדיש, טוב שתאמר להם קדיש.