LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תולעים בפטריות: יש לי מס קופסאות שימורים של פטריות של חב וליגר תוצרת הודו בהשגחת בד"צ מחזיקי הדת מה דינם לענין תולעים?
תשובה: ייצור הפיטריות מתחלק בשלושה מקומות: סין, הודו והולנד. הפטריות שמיובאות מסין אסורות באכילה כיון שהן מוחזקות כנגועות בתולעים. הפטריות מהולנד והודו מוחזקות כנקיות וניתן לאכלן בצמוד לחותמת כשרות של הבדצי"ם השונים - כיון שישנו ייבוא מסין לארצות אלו. לתשובת רבני מכון התורה והארץ.
שאלה: צובע במשחת שיניים: לדעת הנוהגים להשתמש במשחת שניים רגילה בשבת, האם מותר להשתמש במשחת שיניים מסוג "זברה" או האם חוששים לאיסור משום צובע?
תשובה: מותר כי אין כוונת צובע ואין הצבע מתקיים כי הוא נשטף במים וכן השן לא נצבעת אלא הצבע נמצא עליה כמו מאכל בתוך הפה שאחר כך נבלע. הרב רואי מרגלית. להרחבה בנושא זה.
שאלה: פירות ערלה בשווקי הארץ: האם נכון הדבר שברוב המינים השכיחים של הפירות אין בנמצא פירות ערלה בשווקים?המדובר בתפו"ע, אפרסקים, שזיפים, ענבים ופירות הדר. היכן ניתן למצוא רשימה של הפירות שיש בהם חשש סביר להמצאות ערלה? (שמעתי שמס רבנים דורשים המצאות בשיעור נמוך - פחות מחצי אחוז).
תשובה: ישנה מחלוקת הפוסקים ביחס לפירות השוק לעניין ערלה. הדרך הטובה יותר היא לקנות במקום שיש השגחה ואין שם חשש של פירות ערלה. המחלוקת הבסיסית היא האם פירות השוק נחשבים "קבוע" ולכן "כל קבוע כמחצה על מחצה דמי" או שמתייחסים לפירות השוק כאל "פריש" והולכים אחר הרוב. גם אם סוברים שיש להתיייחס לפירות כאל "פריש" יש מקום להחמיר בשכיחות של 10  מפני שזהו מיעוט מצוי, ראה שו"ע יו"ד סי' פד סעי' ח. למעשה, עדיף לקנות ממקום שיש שם השגחה, וכדאי לחשוש לשכיחות של 10. לשמחתינו - לאור הנתונים שנתפרסמו לאחרונה ע"י המכון לחקר החקלאות בחוברת הליכות שדה מס' 134 מתברר שהשנה (ובכל שנה זה עלול להשתנות) שכיחות הערלה בכל הפירות שהזכרת היא נמוכה מאד וע"כ גם אם אין חנות עם השגחה אפשר לקנות את הפירות. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: צריך להגעיל סירים חדשים?: בעבר נהגו להגעיל סירים חדשים תוצרת חוץ, מטעם שבלעו שומן מן החי שאותו מושחים בגמר הייצור לצורך הברקה. האם הדבר נכון גם היום?
תשובה: אין שום צורך בזה. יש להטביל את הסירים (כדין כל כלי בישול הבא מן הגוי) ובזה הם מותרים לשימוש. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: תרבות המערב: האם מותר ליהנות מחומר של תרבות הגויים (לא בעניינים טמאים, אלא בכאלו שניתן להגדירם כחול)? אינני מתכוונת ללימוד מדעים אלא לעיסוק בענייני תרבות. האם יש להימנע מכך גם אם הדבר מותר?
תשובה: חכמים אמרו כל מעשיך יהיו לשם שמים. אם העיסוק הזה מוסיף הרחבת הדעת לעבודת ד' הוא מותר ואף רצוי. יש חכמה בגויים ואפשר ללמוד אותה לשם שמים.
שאלה: לרקוד עם עצמי בבין המצרים: איך האבילות בשלושת השבועות מסתדרת עם הציווי לעבוד את ה בשמחה? אני באופן אישי זקוק לתנועה חיצונית כדי לעורר את השמחה בתוכי כמו ריקוד, שיר או בדיחה. מותר לי לעשות את זה בתקופה המדוברת?
תשובה: גם בין המצרים צריך לעבוד את ד' בשמחה. ובשעת עבודת ד' אפשר לשיר וגם לרקוד בינו לבין עצמו. ויחד עם זה יש לזכור שהבית חרב ולהתאבל על החורבן.
שאלה: ניגון בבין המצרים: האם מותר לנגן בשלושת השבועות? האם יש דין מיוחד כלפי שירים חסידיים?
תשובה: נוהגים להמנע מלנגן בשלושת השבועות גם שירים חסידיים, אולם מותר לנגן שירים המעוררים אבל על חורבן הבית וירושלים. האם מותר ללמוד לנגן בבין המצרים? תשובתהרב יעקב אריאל ו והרב דוד חי הכהן.
שאלה: תספורת בבין המיצרים: האם מותר לגזור שיער בימים של בין י"ז בתמוז ועד ט' באב?
תשובה: לאשכנזים אסור כל שלשת השבועות ולספרדים רק בשבוע שחל בו תשעה באב. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ספירת ערלה: קניתי עץ לימון במשתלה (של ערבי) ואמרו לי שהוא בן 4 שנים. גודל הדלי שהוא היה בתוכו: הוא כדלהלן: קוטר בערך 40 ס"מ, גובה של 55 ס"מ. שתלתי אותו כגוש שלם. איך אני סופר לערלה?
תשובה: כדי למנות שנות ערלה משעת יצירת השתיל צריך שיהא בתחתית הדלי נקב של 2 ס"מ קוטר לפחות. כמו כן צריך מידע מבורר שהשתיל עמד כל הזמן מעת הזריעה על הקרקע ולא על ניילון או על כל דבר החוצץ בין הנקב לבין הקרקע. כמו כן צריך גם מידע אמין על כך שאכן העץ הוא כבר בן 4 שנים. אם אין אפשרות לברר את כל הנ"ל יש למנות שנות ערלה מעת הנטיעה החדשה בגינה. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: שחיה בתשעת הימים: ראיתי שהרב מתיר לשחות בשלושת השבועות. האם הרב מחלק בין שלשת השבועות לבין תשעת הימים בנוגע לשחיה, כאשר מדובר בשחיה לצורך בריאותי בלבד?
תשובה: אכן בתשעת הימים יש להמנע משחיה, אלא אם כן יש הוראת רופא שחייב לשחות לצורך בריאות.
שאלה: בדיקת תירס: איך על פי דעת הרב לבדוק תירס קלחים?
תשובה: לאחרונה התגלו חרקים בתירס הם קטנטנים ומי שאינו רגיל בהם סבור שהם גרגרי חול. מומלץ אפוא להתשמש בגרגירי תירס בלבד או בתירס שגדל בתנאים מיוחדים.
שאלה: חובה לחזק מניין כושל?: מה עלי לעשות כאשר יש בית-כנסת קרוב לביתי, אך המניין שבו מתבטל לעיתים מחוסר מתפללים, ובית כנסת רחוק שבו יש מניין קבוע? האם חובה עלי לחזק את המניין הכושל?
תשובה: בעקרון יש להתפלל במנין גם אם המקום רחוק מאשר להתפלל ביחידות במקום קרוב. לא מוטלת עליך אחריות לשלמות המניין ואין אומרים לאדם חטא כדי שיזכה חברך, אלא א"כ זהו ציבור מיוחד ויש חשש שהתפוררות המניין תגרום להתפרקותה של המסגרת כולה על כל ההשלכות מכך.
שאלה: לעזוב באמצע כשמתברר שאין מנין: המניין בו אני מתפלל קצת כושל. האם במקרה ולא הגיעו מספיק מתפללים למניין בו אני מתפלל, עלי לעזוב את התפילה באמצע כדי להתפלל במניין? אם כבר סיימתי את התפילה, האם חובה עלי להתאמץ לשמוע קדושה וקדיש?
תשובה: גם אם התחלת להתפלל במקום הראשון ולא הגיע מנין יש ללכת למקום אחר ולהתפלל בו. עיקר חשיבותה של התפילה בצבור היא בתפילת העמידה. לשם קדושה וקדיש בלבד אין חובה להתאמץ באותה מידה אך הדבר רצוי.
שאלה: מנחה אחרי השקיעה: לעיתים קשה לנו למצוא מניין לתפילת מנחה לפני השקיעה. מה עלי לעשות כשאני רואה שהציבור מתאחר?
תשובה: חזרת הש"ץ של מנחה חייבת להסתיים לפני השקיעה. שאר התפילה יכולה להסתיים גם אח"כ. עדיף להתפלל מנחה ביחידות בזמנה מאשר להתפלל בציבור אחרי השקיעה. בשעת הדחק כשאדם לא התפלל לפני השקיעה הוא יכול להתפלל גם אחרי השקיעה, עד 13.5 דקות זמניות.
שאלה: תפילת ערבית במניין: האם יש חשיבות לתפילה במניין בתפילת ערבית?
תשובה: גם בערבית, כמו בשאר התפילות, עיקר חשיבותו של המנין היא תפילת העמידה. אלא שבערבית מותר להקדים את תפילת העמידה בציבור לק"ש וברכותיה, שאותן אפשר לדחות לאחר העמידה ולומר אותן ביחידות.
שאלה: תפילה במניין מתקבץ: אם התפללנו ביחידות, מחוסר מניין, וכשסיימנו - בא העשירי, אפשר לעשות חזרת הש"ץ לקדושה וקדיש?
תשובה: אם העשירי הגיע לאחר שכבר האחרים התפללו עמידה בלחש אין מקום עוד לחזרת הש"ץ. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: מניין לתפילת ערבית: מה עלי לעשות כשבמניין שאליו הגעתי לא היו עשרה מתפללים, אך "התחננו" בפני שאשאר לתפילת ערבית?
תשובה: ברי ושמא ברי עדיף. אם אין מנין למנחה במקום הראשון עליך ללכת לביהכנ"ס השני לתפילת ערבית.
שאלה: תפילין מול מניין: מה יעשה אדם שהגיע למניין כשכבר התקרבו לתפילת שמונה עשרה? יניח תפילין ויתפלל באיחור או יתפלל עם הציבור ויקיים מצוות תפילין בזמן אחר?
תשובה: תפילת עמידה יש להתפלל בטלית ותפילין.
שאלה: נטישת בית כנסת שהמנין שבו מתבטל: האם יש לעזוב בית כנסת שהמניין מתבטל בו בגלל זלזול הציבור?
תשובה: כדאי לשמור על מסגרת התפילה בציבור וצריך לעורר את הציבור ולחזקו. ייתכן שפרישתך מהמקום למקום אחר תעורר את הציבור. עליך לנצל זאת להסביר לציבור מדוע נאלצת להרחיק נדוד.
שאלה: מזגן בבית הכנסת: בבית כנסת שהותקן בו מזגן שלא מגיע לכל ציבור המתפללים התעורר ויכוח בין המתפללים היושבים במקום שלא מגיע המזגן ורוצים לפתוח חלונות לבין מתפללים שלא רוצים לפתוח חלונות ע"מ שלא ייצא המזגן. בחור ישיבה אחד העלה הצעה ללכת לפי רוב הקהל. האם נכון הדבר או שלא שייך בעניין זה רוב ומיעוט היות שהדבר מושפע ממקום הישיבה של האנשים? טענה שהועלתה כלפי הפותחים חלונות שיש בזה בזבוז כספי הציבור כי זה מוריד את האפיקטיביות של המזגן.
תשובה: נוהגים לומר שבקיץ יש להתחשב גם ביחידים הדורשים לפתוח את החלונות ובחורף להיפך. המקור לכך הוא משנה בפאה ד' א' "לזה שומעין שאמר כהלכה". כאשר יש מזגן הסברה מתהפכת ויש לסגור את החלונות. הבעיה שלכם שהמזגן אינו מספיק ויתכן שאלה צודקים ואלה צודקים. הייתי מציע להשתמש במדחום. עד 25 מעלות החום נסבל. מעל ל25 מעלות מתחיל הקושי. ואם בחוץ החום 30 מעלות אך יש זרימת אויר ובפנים יש פחות אך אין אויר יש ללכת אחרי הרוב. בכל מקרה, במקום לריב עדיף שהציבור יתאמץ וירכוש עוד מזגן ובינתיים לרכוש מאוררים חזקים. והאמת וה אהבו.
שאלה: איך מפרישים תרו"מ מירקות?: האם נוסח הפרשת תרומות ומעשרות מירקות דומה לגמרי להליך ההפרשה של פירות?
תשובה: נוסח הפרשת תרומות ומעשרות מיועד ושווה בירקות ובפירות. אמנם יש שני הבדלים מרכזיים: א. שנת המעשר, שבירק הזמן הקובע הוא הלקיטה ולכן בשנה הבאה מיד לאחר ראש השנה יפרישו מעשר עני, ובפירות האילן רק הפריות שיחנטו לאחר ט"ו בשבט ייחשבו כפירות שלישית. כדי למנוע בלבולים נכתב בנוסח ההפרשה: "עוד תשע מאיות בצד התחתון של הפירות של מה שברצוני לתקן הרי הם מעשר שני, ואם הן חייבות במעשר עני - הרי הן מעשר עני" ובנוסח זה אין משמעות להבדל שבין ירקות לפירות, מלבד הנתינה עצמה של מעשר עני שאינה קשורה ישירות לנוסח. ב. הנקודה השניה היא שבפירות כדאי להוסיף בנוסח שאם הפירות הם משנת רבעי הרי הם בתוספת רבע מערכן מחוללים כל דרגת חיוב על פרוטה ורבע בנפרד במטבע המיועדת לכך בשבילי - ובזה אנו פוטרים את בעיית חילול הרבעי. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: כתבי סאטמר: אני מעוניין לדעת מהי תגובת הרבנים של המזרחי לטענות המובאות בספרים "על הגאולה ועל התמורה" ו"ויואל משה" של חסידות סאטמר? האם הם היו מודעים לדברים הללו ב- 40 שנים האחרונות?
תשובה: אינני מכיר את ספרי סאטמר ממקורם. אולם קראתי תמצית מדבריהם, ונוכחתי כי אינם מבוססים על דברי תורה אלא על סברות אישיות. הכלל הוא שדעת הרב קוק שהיה בודאי הגדול שבדורו ובכמה דורות מבוססת על כל התורה כולה. וגם החולקים עליו, מקבלים את עקרי דבריו ביחס למצוות ישוב הארץ והיחס לעם ישראל. ורק בודדים וביניהם חסידי סאטמר חולקים על עיקרי התורה, וה' יסלח להם. בירור נוסף לגבי חסידי סאטמר.
שאלה: החזרת תבשיל לח על פלטה: אני מעוניין להשאיר אורז עם קצת נוזלים על הפלטה לאורך כל השבת כדי שבסעודה שלישית אוכל לאכול אורז חם. האם מותר לי להוריד את הסיר ולהגיש ישירות ממנו לצלחות בליל שבת ולאחר מכן להחזיר את הסיר חזרה לפלטה? האם כשאני מחזירו לפלטה אני צריך להניחו על גבי כלי אחר שלא יהא מחזי כמבשל? האם בכלל מותר לי להעביר כלי עם נוזלים כגון סיר עם מים שהיה כל השבת בקצה הפלטה לעבר מרכז הפלטה או לחלק שנמצא מעל הלהבה (בכדי לחמם על גביו אוכל)? האם זה משנה אם המים בתוכו נמצאים במצב של יס"ד או לא?
תשובה: א. בשו"ע רנג סעיף ב' כתב שמותר להחזיר קדרה עם תבשיל לח, בתנאי שהיא עדיין רותחת (מחלק לסועדים ומיד מחזיר), ועודה בידו, ולא הניחה ע"ג קרקע (אפשר על גבי שולחן שיש), ודעתו להחזירה. ולכן מותר לקחת מהקדרה ולהחזירה אם נתקיימו תנאים אלו. ב. בהחזרה אין צורך להחזיר ע"ג כלי אלא כמו שהיתה בתחילה. ג. להעביר סיר ממקום למקום על הפלטה מותר רק אם הוא מבושל כל צרכו ויס"ב. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כשרות בשר אורוגוואי: קניתי בשר מיובא מאורוגוואי דרך אדם ירא שמים. כשהגעתי הביתה ופתחתי את השקית, היה מצויין שהכשרות היא: "בשר מוכשר באישור ופיקוח הרבנות הראשית לישראל". האם זה בשר חלק לדעת הבית יוסף? האם אפשר לסמוך על כשרות הרבנות בשחיטת חו"ל באופן גורף?
תשובה: אם לא מצויין שהשחיטה היא "בית יוסף", היא איננה כזאת ואסורה למקפידים על כך. גם כשמצויין "שחיטת בית יוסף" בשחיטת חו"ל של הרבנות הארצית, זו כשרות רגילה בלבד ולא מהודרת כיוון שאיננה עומדת בסטנדרטים של הבד"ץ.
שאלה: הליכה לים בבין המצרים: האם מותר ללכת לים בבין המצרים או שזה אסור? האם שייך בזה חמירא סכנתא מאיסורא?
תשובה: אין איסור ללכת לים בבין המצרים, מלבד תשעת הימים לאשכנזים ושבוע שחל בו לספרדים. אך כיון שימים אלו ימים של סכנה נכון להימנע מלעשות דברים שיש חשש להיפגע מהם למרות שעושים אותם כל השנה והם דברים שגרתיים (לדוגמא: כתבו הפוסקים שלא להכות התינוקות בימים אלו). ולכן ראוי למעט בדברים אלו כגון: טיולים ורחצה בים, אך לא אמרינן בזה "חמירא סכנתא מאיסורא". הרב רואי מרגלית.
שאלה: חוצץ נפילת אפיים: האם צריך לשים דבר החוצץ בין היד לראש בנפילת אפיים, כאשר בכל מקרה יש שולחן וכד' החוצץ בין הראש לרצפה?
תשובה: ראוי לשים חוצץ בין היד לראש אף על פי שיש שולחן, כדי שלא יישען עם הראש על הזרוע.
שאלה: לימוד נגינה בימי בין המצרים: רציתי להתחיל ללמד את בתי נגינה בחליל. האם יש מניעה מללמדם בימי בין המצרים? האם הדין שונה כשרק מתחילים ללמוד. שכן, עד שתלמיד מסוגל באמת לנגן מנגינה ממש, לוקח כמה שבועות. בהתחלה משמיעים צלילים שונים, ולא ממש מנגנים מנגינות, או שמא עדיף להמתין עד לאחר ימי המצרים, הגם שהחופש מתקרב לקיצו?
תשובה: מותר ללמד מנגינה בימי בין המצרים בתנאי שהלימוד יהיה בצנעה ועוסק בעיקר בהשמעת צלילים שאינם ידועים, ובשבוע שחל בו תשעה באב יש להחמיר. לתשובת הרב יעקב אריאל. דינו של מי שכבר יודע לנגן.
שאלה: מה עושים כששומעים לשון הרע?: הנני עובדת במשרד ממשלתי, בחדר סמוך יושבת חברה לעבודה שלידה מתאספות חברותיה ומדברות לשון הרע. אני משתדלת ללבוש אוזניות לשמוע שיעורי תורה אך זה לא עוזר וכך נגנבים לאוזניי המון סיפורים על אנשים שאני מכירה מהעבודה. לפעמים אני יוצאת כאילו "להתאוורר" אך יש גבול ליציאות מנקודת ראות של הממונה שלי (גם הממונה שלי בתוך החבורה, כך שאני בבעיה חמורה). נמאס לי להזין את האוזן שלי בלכלוך, מה עליי לעשות כדי שלא אמשיך לחטוא, ולא באשמתי?
תשובה: אפשר להדליק מכשיר כמו רדיו או לשמוע קלטות של שירה על מנת לטשטש את הקולות, ובכל אופן צריך להחליט בלב שלא מאמינים לשום דבר ששומעים.
שאלה: ג וב של מפוטר: אם הציעו לי משרה בתור מורה במקום אדם שפיטרו אותו והנ"ל מערער על פיטורין בבית משפט. האם אני מנוע מלקבל את המישרה בגלל שזה עוד שייך לו, או כיון שהמישרה פנויה מותר? האם יש פה דין של השגת גבול?
תשובה: אם המשרה פנויה אתה רשאי לעבוד בה זמנית עד אשר יתברר מעמדו של קודמך. ברגע שקודמך יזכה במשפט עליך לפנות לו את משרתו.
שאלה: מעשרות מנבטים: הנבטתי עדשים מעושרים בבית. האם יש צורך להפריש מעשרות שנית? האם יש הבדל אם העדשים הוציאו רק שורש קטן או שצמחו לצמח חדש?
תשובה: מהשאלה אני מבין שמדובר בהנבטה בעציץ ע"ג מצע של אדמה או צמר גפן. במקרה זה, יש להפריש תרומות ומעשרות בלא ברכה על תוספת הגידול של הנבטים אף שהזרעים עצמם היו מעושרים. עי' תוס' שבת נ ע"ב ד"ה הטומן, וראה גם במאמרו של הראשון לציון הגר"מ אליהו שליט"א ס' התורה והארץ, ח"ג עמ' 215-217. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: קוועטר כסגולה: רצינו לדעת מהו הערך של ה"קוועטריות" לזוג ללא ילדים. יש לציין, שאיננו חשים בנח לעשות זאת, ולכן נשמח לדעת מה חשיבות המנהג.
תשובה: יש בכך השתתפות במצווה, שהקווטרים מביאים את הילד לברית המילה. וישראל מהדרים במצוות ולכן שמחים לקבל את הכיבוד הזה. וראוי לשמוח בכך. אמנם מי שמרגיש מאוד נבוך, רשאי להשתמט מהמצווה בלא לפגוע ח"ו בכבודה. מה שאומרים שיש בזה סגולה ללידה, אפשר לומר שאחר שהם משתתפים בהבאת הילד לברית, משמע שזו מגמתם, ועל כן ראוי יותר שיוולדו להם ילדים לתורה ולמצוות.
שאלה: עבודה בתשעה באב בשעת הצורך: קראתי את תשובת הרב הנוגעת לאיסור עבודה בט באב גם במחיר יום חופש. במקום עבודתי עומדים לרשותי 13 ימי חופשה בשנה. לאחר ניצול 6 ימים לשם חופשה בחול המועד נותרים לי ימים ספורים הדרושים מאוד לנופש עם ילדיי ו או סידורים חשובים. האם במצב זה, בו אינני רשאי לקחת ימי חופש נוספים אפילו ללא ת חובה עלי לעשות שימוש ביום חופש בכדי לא לעבוד בתשעה באב? אם יש אפשרות להתחיל את יום העבודה בחצות היום?
תשובה: במקרה שלך מותר לך לעבוד בתשעה באב אחרי הצהריים.
שאלה: סיום נביא בתשעת הימים: אנו חבורה שלומדת יום בשבוע תנ"ך בעיון "בחבורא". בסוף כל ספר אנו עושים "סיום" עם סעודה מכובדת -בשר ויין, מזמינים את נשות הלומדים וגם מנגנים ושרים שירי קודש. יצא בלא תכנון מוקדם שאנו מסיימים את ספר יחזקאל בתשעת הימים. א) האם לסיום שכזה יש דין כמו סיום מסכת ב) האם אפשר וראוי לעשות סיום שכזה בתשעת הימים, עם בשר, יין, נגינה ושירה
תשובה: אם לא כיונתם במיוחד את הסיום לתשעת הימים אלא שכתוצאה מקביעות לימודכם הסדיר סיימתם בדיוק בתשעת הימים מותר לכם לאכול בשר ולשתות יין. אולם מוסיקה עליזה אסורה בפרט לא בכלים. אם ברצונכם לערוך מסיבה חגיגית בליווי מוזיקה עליכם לדחות את הסיום לאחר תשעה באב.
שאלה: מותר להיות נציג ציבור בבית הדין לעבודה?: האם קיימת בעיה הלכתית ליהודי שומר תורה ומצוות להיות "נציג ציבור" בבית הדין לעבודה? הכוונה לנציג עובדים היושב במותב של ביה"ד לעבודה יחד עם שופט מקצועי ועם נציג המעסיקים. הם מקבלים, במשותף, את פסקי הדין בתיקים המובאים בפניהם. יש לציין כי נציגי הציבור כפופים בשיקוליהם לחוק ולא לשולחיהם. נציג העובדים היושב במותב מתמנה על ידי ההסתדרות, ומקבל את כתב המינוי משר המשפטים או משר העבודה. האם מותר להשתתף בפורום זה?
תשובה: בי"ד לעבודה הוא ערכאות. אך אם השואל הוא תלמיד חכם שישתדל לפסוק בכל שאלה עפ"י דין תורה, מותר לו להשתתף בפורום זה.
שאלה: ריבית בקניה בתשלומים: במודעת פירסומת כתוב שמחיר הספר 350 ש"ח או 4X100. האם יש כאן איסור ריבית או שניתן להניח שהמחיר הוא 400 ש"ח ומקבלים הנחה עבור ת במזומן?
תשובה: מותר לקנות במחיר הנמוך, האמיתי (350 ש"ח), אבל תוספת 50 ש"ח הינה ריבית דרבנן ואסור לקנות במחיר הזה.
שאלה: מותר להניח ספר הפוך לצורך?: ישנה בעייה להניח סידור כאשר הוא הפוך ופתוח, כמו למשל בשמו"ע שמתפללים לרוב בלי סידור אבל כשיש סידור קטן ולא רוצים שהוא יסגר מניחים אותו כשהוא הפוך?
תשובה: מנהג עם הספר לנהוג כבוד בספר ולכן אין מניחים ספר קודש הפוך. אם רוצים לשמור על המקום בספר יש להניח סימניה.
שאלה: אחיזה בחפצים בתפילה: מותר להחזיק בציצית בזמן שמו"ע?
תשובה: בזמן שמונה עשרה אין להחזיק שום חפץ אפילו לא של מצוה, חוץ מסידור שהוא צורך התפילה.
שאלה: תפילה בחדר עם מיטה: שמעתי פעם שיש בעייה להתפלל בחדר שיש בו מיטה. האם הדבר נכון?
תשובה: אין בעיה להתפלל בחדר שיש בו מיטה. הפוסקים כתבו שכשאדם מתפלל לא תחצוץ המיטה בינו לבין הקיר.
שאלה: כשרות בבתי מלון: בימים אלו, כשכל עמ"י מחפשים חופשה, שאלתי, מה אני צריכה לברר לפני שאני סוגרת חופשה וכתוב במודעה "בהשגחת הרב X" רב לא מוכר וללא השגחה מסוימת.
תשובה: רבים מפרסמים היום שהמקום שבחזקתם כשר למהדרין ואין לסמוך על כך. צריך לברר את שם רב נותן הכשרות וחזקתו בנתינת כשרות ולא לסמוך על הפירסומים השונים. יש להתקשר לרב נותן הכשרות ולברר איזה הכשרים ניתנים במקום, מי המשגיחים שלו ומה פרטיהם. אין לסמוך בשום אופן על נותני כשרות פירטיים למיניהם אשר תשובותיהם בירור טלפוני מפוקפקות.
שאלה: נישוק וליווי ספר תורה: האם אני חייב לגשת לנשק את הספר תורה וללותו? האם הדין שונה כשיש אנשים רבים שניגשים לכיוונו?
תשובה: אין חובה לצאת מהמקום ע"מ לנשק את ספר התורה. הנישוק לא מוזכר כלל בהלכה. אולם הכבוד מחייב להתאמץ ולצאת לקראתו ולחבבו ואף לנשקו כשהוא עובר ליד האדם. אם יש ציבור גדול ודוחק רב אפשר לכבד את התורה בעמידה מרחוק. אפשר גם לנשקו מרחוק כמנהג הספרדים.
שאלה: צירוף ילד למניין: ברצוני לשאול את כת"ר האם מותר לצרף ילד שאינו בר מצווה כעשירי למניין? מאיזה גיל הדבר מותר, אם בכלל?
תשובה: קטן אינו עולה למנין. יש מתירים בשעת דחק לצרף קטן המחזיק בידו חומש, אולם הפוסקים אינם סוברים כן. עוד בנושא זה. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: צירוף חילוני למניין: יש לנו איש מבוגר בבית הכנסת שאינו חובש כיפה. שמתי לב שהוא אינו עונה ואף אינו מתפלל בעצמו. האם מותר לצרפו למניין?
תשובה: מי שאינו מקיים מצוות מצטרף למנין בשעת הדחק. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: בדיקת חלבון עוברי : ברצוני לדעת האם מותר או צריך עפ"י ההלכה לעשות בדיקת חלבון עוברי כחלק מבדיקות ההריון השוטפות, יש לציין שרופאת הנשים הפנתה את אישתי לעשות בדיקה זו כמו כל הבדיקות השגרתיות.
תשובה: חלבון עוברי היא בדיקת דם פשוטה שמגלה בעיות בעובר בעיקר תסמונת דאון. כיון שאין שום סכנה בבדיקה לכאורה אין בעיה הלכתית לבצע אותה. אבל יש כאן שתי בעיות, אחת, יש רבנים שלא מתירים שום בדיקות במהלך ההריון וסוברים "שומר פתאים ה'" כי אם יגלו בעיה במהלך ההריון הזוג זקוק לנס גלוי מה שאינו כן אם לא בדקו. בעיה נוספת, בדיקת חלבון עוברי איננה נותנת תשובה ברורה אלא תשובה סטאטיסטית, זאת אומרת הבדיקה מראה מה הסיכוי לילד פגוע לעומת אשה אחרת באותו גיל. כיון שרוב האנשים לא כל כך יודעים איך לתרגם תשובה כזאת למעשה הרבה נבהלים ולא יודעים איך לפעול. למעשה, רוב הפוסקים מתירים (ואפילו מעודדים) בדיקת חלבון עוברי. אם הזוג מקבל תשובה לא ברורה אז כדאי מאד לפנות לרב שמבין משמעות הבדיקה לברר איך להתקדם. ניתן גם לפנות ישר לאחד מרבני מכון פוע"ה 0265165050 והוא ישמח לעזור.
שאלה: מורה פרטית לתלמיד בדיכאון: חבר שלי לומד לתואר מתקדם באוניברסיטה, אלא שיש לו בעיות חרדה והלימודים "נגררים" בשל כך. מצאנו עבורו מורה שתוכל ללמדו חומר של קורס מסויים כך שיוכל לסיים את התואר. לדעתינו היא היחידה שתוכל לעמוד במשימה בגלל רגישותו וחרדותיו. האם הלימוד הנדון מותר מבחינה עקרונית, ואם כן, באיזה אופן יש לקיים את השיעורים? מה עלינו לעשות כדי שלא תתפתח תלות נפשית של התלמיד במורה, שעלול לפגוע בתלמיד כאשר המורה תיאלץ לנתק את הקשר? לדעתי הצלחת התלמיד לסיים את התואר עלולה להיות עניין של פיקוח נפש בשל הדיכאון בו הוא שרוי.
תשובה: יש להקפיד שלא יהיה ייחוד. בכדי למנוע תלות יש להתנות את הקשר לענייני בלבד ורק לבחינה הקרובה. יש להתייעץ עם פסיכולוג איך לנצל קשר זה לשם שיכנועו לקבל טיפול רציני.
שאלה: סבון נוזלי בשבת - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא סבון נוזלי, האם הכוונה היא שאשכנזים אינם משתמשים כלל בסבון נוזלי בשבת?
תשובה: סבון נוזלי (דליל - שאינו סמיך בכלל), מותר בשימוש בשבת לכל העדות.
שאלה: קרוטונים במרק: האם יש צורך בנטילת ידים כשאוכלים קרוטונים במרק, כיון שהקרוטונים עשוים מלחם? האם יש הבדל בין קרוטונים מטוגנים לאפוים ואף בין קרוטונים תעשיתיים לביתיים?
תשובה: יש להבדיל בין ארבעה סוגי קרוטונים: א. קרוטונים עשויים מלחם רגיל אפויים בתנור ואינם מטוגנים או מבושלים במרק, ברכתם המוציא. ב. קרוטונים פחותים מכזית ונתבשלו במרק בכלי ראשון או מטוגנים בשמן עמוק, ברכתם בורא מיני מזונות. ג.פירורים פחות מכזית המטוגנים בקצת שמן ברכתם מוטלת בספק. ד. פירורים גדולים מכזית אף שמטוגנים בשמן, ברכתם המוציא. יש עוד דברים המשפיעים על הברכה והם: אם מלכתחילה נעשו כקרוטונים או חתכו לחתיכות לחם שנאפה (אם נעשו במפעל צריך לברר זאת וכן אם טוגנו או נאפו), וכן כמות הקרוטנים ביחס למרק. לכן כתבו הפוסקים שראוי לאוכלם בתוך סעודת לחם כדי להימלט מן הספקות. (ע"פ ספר "וזאת הברכה"). הרב רואי מרגלית.
שאלה: חייבים רב אחד בכל התחומים?: אני דתיה לאומית. בחיי היום יום אני הולכת לפי הפסיקות ש"בילקוט יוסף". כשאני רוצה לשאול רב שאלה אישית אינני יודעת האם אני יכולה לבחור רב שהשקפותיו (לאו דוקא ההשקפות הלאומיות) נוגדות את ההשקפות הפסיקות שבילקוט יוסף, שהרי מצד אחד אנו מחוייבים ב"עשה לך רב", אך מצד שני אני מרגישה צורך לשאול רב מהזרם הדתי לאומי, ע"מ שהתשובה שתינתן תהיה מתוך הכרות קרובה עם סגנון החיים הדתי לאומי.
תשובה: אין חובה לשאול אותו רב את כל השאלות. אפשר לבחור רב אחד לשאלות בהלכה ורב אחר לשאלות באמונה והדרכה במדות. מה שאמרו חכמים "עשה לך רב" הכוונה "אל תפסוק לעצמך אלא תשאל רב". עוד בנושא זה מאת הרב. לתשובת הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: סדר בלימוד אמונה: בהיותי בישיבה המליץ אחד הרבנים על סדר כרונולוגי מומלץ, ללימוד ספרי אמונה, האם ניתן לקבל רשימה כזו?
תשובה: אי אפשר להמליץ על סדר אחד לכל. תלוי באיזה מדרגה אדם עומד. מכל מקום ספר יסוד באמונה הוא ספר הכוזרי וספר יסוד בתיקון המדות הוא ספר מסילת ישרים.
שאלה: שינה בסוכה כשהתחזית מפוקפקת: האם אדם שמעריך שירד גשם במשך הלילה לפי תחזית מזג האויר או לפי ראות עיניו, יכול לישון בבית או שצריך לישון בסוכה ואם ירד גשם ילך וישוב לביתו? האם הוא הדין לענין אכילה?
תשובה: תחזית מזג האויר אינה מדויקת ב 100, ויש בה סטיות. יש להתחשב בה אך לא לסמוך עליה לחלוטין. לכן עצתי לישון בסוכה ולהכין אפשרות לצאת מממנה לכשירד גשם. באכילה בודאי שיש לאכול בסוכה עד שיתחיל הגשם.
שאלה: סוכה במקום העבודה: אדם הולך לעבודה בחול המועד (בהיתר) למקום שאין בו סוכה ולא יכול לבנות סוכה במקום עבודתו (משרד בתוך גורד שחקים). האם ניתן להגדירו כהולך דרכים כיון שאינו יכול לדאוג שם לסוכה או שלא נגדירו כך ויאסר שם באכילת סעודת קבע?
תשובה: מקום עבודה קבוע כגון משרד אינו דומה להולכי דרכים שאין להם בית בדרך וכשהם מגיעים למקום בו אינם יכולים להקים סוכה מראש ויש להם צורך הם אוכלים תחת כיפת השמים, לכן גם בסוכות הם פטורים מסוכה. אמנם יוצא אדם מסוכתו למשרדו בשעת הצורך. אולם הוא אינו הולך בדרך אלא יושב בבית ואסור לו לאכול אכילת קבע בבית זה. הפתרון הוא לאכול במשרד רק פירות וירקות ובסוכה לאכול אכילת קבע.
שאלה: הערמה בישיבת סוכה - אכילה: האם מותר לכוון אכילתו לשעה שיורד גשם ולאכול בבית במזג אויר של "גשמים לפרקים" - במיוחד כשאין לו סוכה בהשג יד כעת?
תשובה: הערמה אסורה ולדעת הרמב"ן היא נבל ברשות התורה. אולם מי שאין לו סוכה והתכונן לאכול מאכלים שאינם מחייבים סוכה כשירד גשם רשאי לאכול פת. האם הערמה בשינת סוכה תהיה מותרת?
שאלה: היחס למנהיגי הציונות: מה כבודו חושב על האישים בציונות, כגון: הרצל, נורדאו, ז בוטינסקי, ומדוע הרבנים החרדים כל-כך מתנגדים למנהיגים של התנועה הציונית?
תשובה: מו"ר הרב צבי יהודה קוק זצ"ל הגדיר את הרצל בעניני יהדות כתינוק, כיון שגדל בבית מתבולל וחלים עליו הכללים של תינוק שנשבה. אמנם יש להעריך את מסירותו לעניני תקומת העם ולהוקיר לו כבוד על כך. בצורה דומה יש להתייחס גם לנורדאו ויש להוסיף כי באחרית ימיו נורדאו התחיל לחזור בתשובה ונראה מתפלל בבית כנסת ביום הכיפורים וכן אמר כי ישמח אם תקום סנהדרין לישראל אף על פי שידונו אותו שם למיתה. גם ז'בוטינסקי היה מסור לכבודם של ישראל ובזאת יש להעריכו. אם כי כמובן שאין לקבל את כל דעותיהם של הנזכרים ביחס להקמת מדינה יהודית ליהודים שאיננה מתאימה לרוח התורה. רבים הרבנים החרדים החוששים שאם יתנו כבוד למנהיגי הציונות עלולים להיסחף ולקבל את דעותיהם המקולקלות ביחס לתורה ולמצוות. וזוהי סיבת התנגדותם העיקרית. עוד בנושא זה מאת הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: העברת ציצית שנקרעה לטלית אחרת: האם מותר להתיר ציצית מטלית קטן שנקרעה ולהטילה מחדש בטלית קטן אחרת?
תשובה: בשארית יוסף חלק א' עמ' רמ כתב שמותר להתיר הציציות אפילו מטלית גדול לטלית קטן ואף אם לא נקרעה, ולא אמרינן בתשמישי מצוה שאין מורידין מקדושה חמורה לקדושה קלה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מעשר כספים למטרות ציבוריות: האם ניתן לתרום לבנית בית כנסת קבע ולהקמת מערכת מיגון ליישוב ממעשר כספים? שמעתי שרב מסויים פסק בנושא המיגון שיש הבדל בין תושבי היישוב, שהם אלו שיהנו ממערכת המיגון, ולכן אינם יכולים לתרום ממעשר כספים, לבין אנשים מחוץ ליישוב שכן יכולים לתרום. האם חלוקה זו נכונה?
תשובה: אפשר להוציא ממעשר כספים לצורך הידור מצוה או לצורך מצוה שאינה מוטלת עליו אישית, או למצוה שקיבל על עצמו, אבל לא למצוה שמחויב בה ממילא, או שאר דברים שאינם מצוה ממש. לכן נראה לי שלבית הכנסת מותר להוציא ממעשר כספים לבנית הקבע כיון שלא מוטל עליו אישית לבנותו. אך לצורך הגדר אכן כפי שפסק הרב מותר לאנשים שאינם תושבי היישוב לתרום, אך לא לאנשי היישוב שממילא רוצים להגן על עצמם והיו צריכים להוציא הוצאה זאת. הרב רואי מרגלית.