LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: החזרה בתשובה תכפר לי על חטאי גנבה?: אני חוזרת בתשובה כבר שנה וחצי ברוך השם. כל פעם אני נזכרת בפעמים שגנבתי. גגנבתי כמה פעמים מחנות מסוימת וגנבתי לאבא שלי כסף. אני צעירה ולא עובדת ואין לי איך להחזיר לו, מדובר ב-200 שקלים. ובקשר לדברים שגנבתי, אני לא יודעת מה סכום הכסף שלהם וגם אני לא זוכרת כמה זה היה. אני מאוד מתחרטת על זה. ועשיתי על זה התבודדות עם הקב"ה שימחול לי. אני מאוד מפחדת להודות בפני אבי על כך שגנבתי לו. והחנות שממנה גנבתי נסגרה ועכשיו אותו אדם פתח חנות של בגדים אני מאוד מתביישת לבוא אליו ולומר לו שהייתי גונבת לו מהחנות הקודמת. אני לא יודעת מה לעשות. האם התשובה שלי כיפרה לי על כך? אני חזרתי בתשובה שלמה, אני עם צניעות, שומרת שבת, כשרות, 3 תפילות ביום, כל יום תהילים, פעמיים בשבוע לפחות שומעת שיעור תורה ועוד. ואני מקווה להתחזק עוד בעזרת השם. אבל הבעייה שלי היא שתמיד עולים לי חטאים מהעבר ואני לא יודעת אם זה נמחל לי או שלא?
תשובה: תשובה אמיתית כוללת גם החזרת גנבה לבעליה. את יכולה לעשות זאת גם בסתר להחזיר לארנק מבלי שידע. אם אינך יכולה להחזיר את הגנבה עכשיו המתיני להזדמנות נאותה שתתפרנסי ותוכלי להחזיר.
שאלה: שיבולת שועל האם זה חמץ?: האם שיבולת שועל היא חמץ או לא?
תשובה: שיבולת שועל היא מחמשת מיני דגן ומחמיצה.
שאלה: העסקת ערבים במסעדות: לאור נסיון הרעלה ע"י ערבים ברמת גן במסעדה שעבדו מתעוררות 2 שאלות: 1. האם ניתן להעסיק ערבים במסעדות, בתי מלון, וכל מקום שיש להם גישה למזון? 2. האם במקום שכן מעסיקים ערבים אסור לי לאכול או לקנות מזון משום "ושמרתם לנפשתכם מאוד"?
תשובה: אתה מכליל את כל הערבים בסטיגמה אחת, האם זה נכון? שאלתך צריכה להיות מופנית לגורמי הבטחון שהם מכירים את המציאות לעומק, אם לפי המידע שבידם יש לחשוש שהתופעה רחבה ומקיפה אחוז גבוה של הערבים עליהם להזהיר את הציבור מפני הסכנה כשם שהם מזהירים את הציבור מירידה לסיני או מכניסה לשטחי B.
שאלה: כשרות בשר של קצב גוי: אני גר בירושלים וקונה בשופרסל גבעת שאול. אחד הקצבים הוא ערבי כמו כן יש הרבה פועלי נקיון במחלקת הבשר ערבים. ידוע לי שחרדים אינם קונים בשר בחנות עקב הבעיה, כמו כן חרד"ל נמנעים לקנות בשר בה. האם אני יכול לקנות בחנות הזאת בשר?
תשובה: השאלה היא מה מידת ההשגחה של המשגיח, האם יש לו פיקוח כזה טוב שאין חשש שיכניסו בשר לא כשר. יש כאן בעיה של "בשר שנתעלם מן העין", שמא יחליף משום שזה יותר זול וישנה משהו, והחשש כאשר יש לנוכרי נגיעה בעניין שירויח משהו. סתם כך, אם לא ירויח מזה משהו מדוע יחליף. קשה לי לענות בצורה חד משמעית, צריך להכיר את המציאות. אך וודאי שאם יש אנשים שנמנעים מלקנות כיון שחוששים, אני חושב שזה לא סתם חומרה, וכל מי שיש בו יראת אלוקים יש מקום לחשוש.
שאלה: מוצץ בפסח: האם יש צורך בהכשרת מוצץ לפסח או שבכלל צריך מוצץ חדש?
תשובה: מספיק לערות על זה קצת מים חמים.
שאלה: משטח עבודה מעץ: בביתי במטבח יש משטח עבודה מעץ במקום שיש, ואנו מקפידים שלא להניח עליו עליו דברים חמים (הדבר פוגע בו), אבל לשים עליו בצק. מה דינו בפסח לענין הכשרה? יש לציין שלא ניתן לערות עליו מים חמים (מהסיבה הנ"ל) וכן לא ניתן לכסותו (הוא צריך להשאר מאוורר).
תשובה: תעשו ניקיון רגיל (חומר ניקוי ומים) וזהו. אם זה לא בא במגע עם חום, מצד הדין לא צריך עירוי של מים חמים.
שאלה: למה תמנים קוראים ולא מפרשים מעשה ראובן?: למה תמנים קוראים ולא מפרשים מעשה ראובן?
תשובה: הלכה זו נוגעת רק לתימנים כי רק הם מתרגמים בציבור. אך היא כתובה בתלמוד במסכת מגילה דף כה עמ' א' ונפסקה להלכה: "מעשה ראובן נקרא ולא מתרגם. עיין שם עוד דברים שנקראים ולא מתרגמים בציבור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: צניעות ונדרים: יש לי שאלה בקשר לענייני צניעות ונדרים- אני נוהגת ללכת תמיד עם חצאיות ארוכות (חצאיות "מקסי"). תמיד חשבתי שכך הכי יפה וכיוון שהבנתי שזה גם הכי צנוע- החלטתי בלבי שכך אלך תמיד. העניין הוא שלאחרונה קניתי חצאית קצת קצרה יותר. כלומר, כמובן שהיא עוברת את הברכיים (יותר מעשרה סנטימטרים מתחת לברכיים), אבל היא לא עד כפות הרגליים- כמו שאני נוהגת תמיד ללבוש. יש חלק קטן של הרגל שחשוף. וגם עליו- אני לובשת גרביים שמכסות אותו. כלומר, נראה שהחצאית עונה על דרישות ההלכה מבחינת צניעות. האם עליי לעשות התרת נדרים כדי אוכל ללכת עם החצאית? שכן נהגתי תמיד ללכת עם חצאיות ארוכות יותר, וכפי שציינתי,הייתה בלבי כמין קבלה שכך אלך תמיד. האם יש בזה בכלל עניין של נדר?
תשובה: יש מחלוקת פוסקים באשר לכיסוי הרגל מתחת לברך. המשנה ברורה מתיר. וכך נוהגות רוב הנשים אלא שיש מהן המכסות את הרגל בגרב, גם אם היא לא מכסה כיסוי מלא. כדאי שתעשי התרת נדרים.
שאלה: מצה כסמל: לפי מה שלמדתי, מצה יכולה להיות אות לשיעבוד או אות לחירות, כשאף גורם לא מכריח לאכול אותה. אם כך, לאכול מצה זה בעצם כמו ללכת היום עם טלאי צהוב מתוך בחירה! זה לא מסתדר לי בראש, זה נשמע כ"כ גלותי! מה הטעם שעושים את זה? למה אנחנו צריכים כ"כ להתעמק ללמוד ולהבין כמה רוע היה לנו בעבר, לא די במה שיש היום? אולי צריך רק שנדע באופן כללי שהיה רע, ושהקב"ה גאל אותנו ביד חזקה?
תשובה: המצה היא לא משהו גלותי, כל כולה של המצה היא ביטוי לחרות. המצה היא לא רק משהו סמלי. כל המצוות הם לא רק דברים חיצוניים המזכירים לנו רעיונות. יש סגולה פנימית בכל מצווה. למשל אכילת המצה יש בה סגולה להרבה מידות שנצרכות לנו עתה בעת הזאת. המצה היא אכילה שמטביעה בנו את חותמה. החותם שלה הוא חותם הענווה והעניניות, לעומת הלחם שטופח וגבוה המצה היא נמוכה. אולם הענווה הזו היא ביטוי לעצמיות גדולה. העצמיות היא היכולת להיות בן חורין ללא השפעה מרוחות חיצוניים. אם כן, המצה היא הסימן למידה הבסיסית שזכה בה עם ישראל במהלך של הירידה למצרים והיציאה ממנה.
שאלה: מאכל שנשתמשו בו רק בפסח קודם, ומאז היה סגור: מה הדין של מאכל כשר לפסח שהשתמשנו בו בפסח הקודם, ובסוף החג סגרנו אותו בשקית ושמנו בארון של מוצרי הפסח, וכעת אנו מוציאים אותו שוב. האם מותר להשתמש במוצר זה בפסח השנה, למרות שאין זו אריזה חדשה לגמרי ואטומה, אלא כאמור נפתחה בפסח הקודם בלבד?
תשובה: אם האריזה הייתה סגורה בארון בו אין חשש שיכנס חמץ למאכל מותר להשתמש בו גם בפסח השנה.
שאלה: כשרות של נייר אפייה וניילון שולחן לפסח: האם יש צורך לקנות לפסח נייר-אפייה ומפות שולחן חד-פעמיות מניילון עם חותמת כשר לפסח, אם לא, מדוע המפעל מציין זאת?
תשובה: לא, אין לזה קשר לכשרות.
שאלה: ברכה על עוגת מצות (פישינגר): מה הברכה (ראשונה אחרונה) של עוגת מצות (המכונה פישינגר ) כשאוכלים בכמות לא ממש גדולה? היא בעצם כחמש שכבות של מצה המצופות ביניהן קרם שוקולד, והן נאכלות כקינוח ממש, כעוגה לכל דבר. ויש לציין שהמצות ניכרות ושלמות.
תשובה: אדם ייקח מצה וימרח עליה שכבת ריבה, זה לא משנה את עצם המצה. ולכן, צריך לברך המוציא כמו על מצה רגילה. וגם אם ריסקו, כל עוד זה לא עבר תהליך של בישול או טיגון, זה נשאר במתכונתו הקודמת.
שאלה: מוצרים שיוצרו אחר הפסח: מדוע נכתב על מוצרים מסויימים "יוצר לאחר פסח"? ומה המשמעות לגבי הצרכן - האם יש אין עניין לקנות דווקא ממוצרים אלו?
תשובה: כאשר הציבור לא סומך שבעל המכולת מכר את החמץ, לכן נוהגים לכתוב זאת ואז יודעים שמוצר זה נוצר רק אחר הפסח. עושים זאת כדי להימנע מחמץ שעבר עליו הפסח.
שאלה: קריאת שמע שעל המיטה בלחש: אני ישן בחדר עם מס חברים. כשאני הולך לישון מאוחר, והם כבר ישנים - מה עדיף: לקרוא את כל ק"ש שעל המיטה בלחש, כדי שזה יהיה על המיטה. או לצאת מן החדר, ולקרוא למשל בפרוזדור את ק"ש בקול?
תשובה: תקרא היכן שיש לך יותר כוונה, אם יש לך יותר כוונה בחוץ תקרא בחוץ.
שאלה: ברכת שהחיינו על צעיף יפה: האם על צעיף מרשים ויפה בעיניי יש לברך שהחיינו?
תשובה: השאלה האם יש לך באמת שמחה אמיתית על זה. ברכת שהחיינו זה עניין אינדויווידואלי. בדור שלנו רמת החיים עלתה, וכשקונים משהו זה לא כל כך משמח כמו בדור הקודם, שלאדם עשיר לקנות חולצה זה שום דבר, ולאדם רגיל שמצבו הכלכלי קשה שיכול לקנות חולצה חדשה פעם בשנה יש לו שמחה. בקיצור, אם אתה מרגיש שמחה תברך.
שאלה: תפילה לבחור אשכנזי בבי"כ ספרדי: אני בחור אשכנזי, וכשבאתי פעם אחת לבית כנסת ספרדי להתפלל מנחה של שבת, עמדו בפניי 2 אפשרויות: להתפלל מתוך סידור ספרדי (לא מצאתי בבי"כ סידור אשכנזי) או לנסות להתפלל בע"פ את הקטעים שאני זוכר מהנוסח האשכנזי. מה עדיף וכדאי לנהוג?
תשובה: עדיף שתתפלל מהסידור הספרדי, שמא תדלג אם תסמוך על הזיכרון שלך. לעניין השאלה, האם אשכנזי שמתפלל בבית כנסת ספרדי, האם צריך לעמד בקדיש (כמנהגו) או לשבת ככל המתפללים. בדרך כלל מקובל שאדם ינהג כמו בית הכנסת שנמצא בו, שלא יהיה יושב בין עומדים או עומד בין יושבים, שלא יבליט את עצמו שהוא שונה. אלא אם כן הוא עומד כל התפילה, אבל לכתחילה אין לשנות מכולם.
שאלה: הכשרת סכו"ם: האם אפשר להכשיר סכו"ם על ידי הרתחת מיחם ואז להכניס לבפנים את הסכו"ם, האם הכשרה זה מועילה כדי להכשיר את הסכו"ם לפסח, והאם יש הבדל אם רקוע על הסכום כל מיני צורות?
תשובה: זה הגעלה לכל דבר ואין שום בעיה.
שאלה: העצים שבברכת האילנות: 1.מה קורה אם אדם בירך על שני אילנות לא מלבלבים, האם ברכתו לבטלה או שבדיעבד יצא ידי חובה? 2.מה קורה אם אדם בירך על עצי סרק? 3.האם אפשר לברך ברכת האילנות כשיש פירות באילן או שצריכים שלא יהיו פירות?
תשובה: 1. מוכרח להיות משהו, קשה לומר שלא היה שום דבר. 2. מברכים רק על עצי פרי. 3. אם הפירות כבר הגיעו למצב שראויים לאכילה, אין לברך. אך כל זמן שעדיין לא ראויים, עדיין ניתן לברך.
שאלה: תפילין רבינו תם: למה להניח רבנו תם, והאם מותר להניח אותם נפרד ורש"י נפרד?
תשובה: יש מחלוקת בין רש"י לבין רבינו תם על סדר הפרשות שבתפילין. להלכה נפסק כרש"י אולם כתב השולחן ערוך (אורח חיים סימן לד) שמי שמוחזק בחסידות יניח גם תפילין על פי שיטת רבינו תם, אצל קהילות הספרדים הדבר נפוץ גם בקרב הציבור הרחב. מותר להניח את התפילין בנפרד.
שאלה: כשרות גבינה ויין במחלבות פרטיות: היום נפוצו בארצנו מקומות המכינים גבינה בייצור עצמי במחלבות פרטיות וקטנות. בדרך כלל למקומות אלו אין תעודה בין מפאת שפתוחים משבת ובין מכיוון שמדובר בעסקים קטנים ולא חנות מסעדה לכל דבר ועניין. האם ישנה בעיה כשרותית-הלכתית לקנות מוצרי גבינה או יין מייצור עצמי שכזה במקום שאינו בעל תעודה אבל אין שם חשש של בשר וחלב או עבודת נכרי בהכנה? (הכוונה דווקא במקום שסגור בשבת)
תשובה: וודאי שיש בעיות הלכתיות. אם זה יין צריך לבדוק שלא עשו אותו מחללי שבת, ואז היין נאסר. וכן בגבינות יש פרטי דינים. צריך לקנות מוצרי מזון היכן שיש השגחה.
שאלה: שמירת שבת בחברת השכרה: אם אני בעל חברת השכרה ומשכירים ממני רכבים לסוף שבוע האם הלכתית זה מותר, האם המושג "מובלע" בשבת שייך פה?
תשובה: זו שאלה כבדה מאוד. אם אתה בטוח שיסעו בשבת, זה בעיה של "מסייע לדבר עבירה". לא שייך כאן "מובלע", זהו מושג השייך לשכר שבת. אלא אם כן אתה לא בטוח שיסעו בשבת, אפילו שזה ספק, אולי נוסע לשבת למקום מסוים ולא נוסע בשבת.
שאלה: לימוד חכמת האמת: האם מותר לאדם שמשתוקק ללמוד חכמת האמת לפני שמילא כריסו ש"ס ופוסקים ולא הגיע לגיל 40? א. אם כן- האם יכול לעסוק רוב זמנו בחכמה זו (ורק מיעוט זמן יוקדש ללימוד הלכה)? ב. אם לא- האם ספרי הרמח"ל, הגר"א והאר"י נכללים באיסור?
תשובה: כדי ללמוד את חכמת האמת ולהבין אותה נכון, ולפתח את האישיות על פיה בצורה שלמה. צריך הרבה הקדמות ומי שמדלג עליהם לא ישיג אותה בצורה הנכונה. וההכנות הם להתמלאות בש"ס ופוסקים ולתקן את המדות והמעשים ולהיות מבוסס היטב באמונה ואז יוכל להכנס לפרדס בצורה הטובה. ואם לא יעשה כן אלא יקדים את המאוחר לא יצליח. אי אפשר לבנות קומה שניה לפני הקומה הראשונה.
שאלה: ברכה על אכילת מצה כל יום: למה לא מברכים על אכילת מצה כל יום?
תשובה: המשנה ברורה מביא את השאלה הזו. הגר"א אומר שיש מצווה אך אין חיוב. אחד שאל: הרי גם בסוכות יש חיוב רק בלילה לישון, וגם בשאר הימים אנו מברכים. אלא ששם אדם צריך לדור בסוכה. אדם לא יכול שבעה ימים לא לישון. מצד עיקר הדין גם על שנה צריך לברך "לישב בסוכה", ולפי הרמב"ם על כל כניסה לסוכה מברכים. פה זה רשות, לא חייב לאכול מצה בשאר ימים, ואם אוכל יש בזה מצוה.
שאלה: מתנה בינו לבינה שלפני הנישואין: במהלך קשר עם בחור קיבלתי ממנו שרשרת במתנה ליום ההולדת. האם יש במעשה זה קניין, ובכלל האם נכון הדבר או שצריך להמנע מכך?
תשובה: קניין של קידושין צריך להיות בשני עדים וצריך להגיד לה משהו. אם הוא נתן לך סתם מתנה, אין בזה עניין של קידושין. לכאורה, אם אחר כך אתם נפרדים, מן הראוי שתחזירי לו את המתנה. הרי הוא נתן לך את המתנה במחשבה שהם אמורים להקים בית נאמן בישראל. זה הדדי, כך גם אם את נתת לו, מן הראוי שיחזיר.
שאלה: לימוד תאוריות נוצריות כחלק מחובות התואר: אנו קבוצת בנות ממכללה דתית(!) שלומדות לתואר ראשון בהוראת אמנות. בשנה הנוכחית אנו לומדות 2 קורסי חובה עיוניים שתוכנם בנוי על תאוריות מהנצרות והמיתולוגיה היוונית, ומלווה בהקרנת שקופיות על אמנות נוצרית שממחישה את התאוריות. רב המכללה טוען כי כיוון שהלימוד הוא לצורך התואר, אזי בדיעבד מותר ללמוד אותו. האם מותר ללמוד את החומר כיוון שהוא לצורך התואר, ואם לא, כיצד עלינו לנהוג? יש לציין שאין אפשרות לפטור אותנו מחובת הקורס.
תשובה: הבעיה לא מתחילה במכללה, אלא באלו שעושים תכניות ומכריחים את התלמידים ללמוד דברים בטלים על אליליות קדומה במסווה של אמנות. יכול להיות שהיום זה לא אליליות, כיון שהאליליות הזו חלפה מן העולם ולומדים דברים עתיקים, ואז זה לא ממש עבודה זרה, אלא סתם התעסקות בדברי הבל. ראוי שהציבור שלנו יאבק נגד דבר זה, נגד משרד החינוך שמכריח ללמוד דברים אלו, שילמדו ענייני אמנות, דברים יפים שבעולם. מדוע צריך דווקא אמנות אלילית-נוצרית ואמנות לא צנועה.
שאלה: תרומה על תנאי: אני מתקשה כבר זמן רב למכור נכס כלשהוא שבבעלותי, מצב הנכס הוא לא טוב ולכן אין קונים. באחד הימים אמרתי בליבי שאם הקב"ה יסייע לי ובטווח של שבוע אקבל הצעה רצינית מקונה שתוביל למכירה בפועל, אתרום סכום מסוים מתוך הרווח לישיבה מסוימת. האם מותר היה לי לעשות תנאי כזה? אגב עוד באותו היום הגיע הצעה רצינית ובקרוב תתבצע המכירה.
תשובה: היה מותר לך. יש דעה שאפילו במחשבה צדקה מחייבת. אע"פ שזה לא לכל השיטות, אם אתה רוצה להיות חסיד אמיתי, תקיים את נדרך אפילו אם נדרת בלב.
שאלה: יחסי עובד ומעביד: האם מותר למעסיק לצעוק על עובד במקרה שהעובד נכשל מקצועית ללא כוונה?
תשובה: אם העובד עשה נזק למעביד יתכן שהוא יכעס כי הוא נפגע אף על פי שהעובד לא התכוון להזיק. אך כמובן עדיף שאדם ידע להתגבר על כעסו.
שאלה: הלכות ביעור חמץ : ברצוני לשאול כמה שאלות על פסח וגם שלא קשורות מראש. -חזרתי בתשובה לפני כ-7 חודשים ואיני יודע הרבה על הלכות פסח: -מה מברכים על ביעור חמץ? -יש איזה ברכה ששמעתי ולא הבנתי מתי אומרים אותה משהו מה שראינו ומה ששרפנו בארמנית נראה לי. -עד איזה שעה מותר לאכול חמץ? איך עושים ביעור חמץ?
תשובה: 1. לפני שבודקים את החמץ (השנה זה יוצא בליל שישי) מברכים "אשר קידשנו במצוותיו וציוונו על ביעור חמץ". ולמרות שעיקר הביעור הוא בשרפה למחרת אנו מברכים לפני הבדיקה כי היא תחילת תהליך ביעור החמץ. 2. לאחר הבדיקה מבטלים את החמץ ושוב מבטלים אותו לאחר השריפה בתוספת החמץ שראית מאתמול ועד מן השריפה. השנה את הביטול השני עושים בשבת לאחר סוף זמן אכילת חמץ. בהגדות יש את הנוסח הנאמר בארמית (לשון הגמרא) וכן בתרגום לעברית ויש לומר בלשון שאתה מבין. 3. סוף זמן אכילת חמץ השנה הוא: סוף זמן אכילת חמץ 09:55, לשיטת הגרי"מ אליהו 09:33. סוף זמן ביעור חמץ 11:16 לשיטת הגרי"מ אליהו 10:49. 4. ביום שישי השנה יש לשרוף את החמץ עד לשעה של סוף זמן ביעור חמץ. משאירים פיתות ללחם משנה לצורך סעודת ליל שבת וסעודת שבת בבוקר (כמות כשיעור הסועעדים כדי שלא ישאר הרבה חמץ). לאחר סוף זמן האכילה ולפני סוף זמן הביעור יש לנער את הפרורים מחוץ לבית ועל מה שנשאר מהחמץ לשפוך אקונומיקה או חומר מפגל אחר. ואז לומר את נוסח הביטול.
שאלה: מהו הזרם הנכון?: אני בחור דתי בן 20.גדלתי במשפחה דתית סרוגה. תמיד קבלתי על החילוק הזה שיש בין הזרמים השונים ביהדות-חסידים,חרדים,דתיים לאומיים,חרדים לאומיים (פרט לזרמים המעוותים כמובן). עד לא מזמן חשבתי שאוכל לשלב בין שני הזרמים העיקריים - חרדים ודתיים לאומיים, אך איני יכול לומר בשידוך שאני מעורב, מאחר והדבר לא יתקבל. בשני הזרמים יש דברים חיוביים - הדבקות בתורה ובמצוות, האמונה החזקה בקב"ה ועוד דברים רבים וטובים. אך ישנם הבדלים לא מעטים בין הזרמים - לדתיים לאומיים יש זיקה יתרה לשטחי ארץ ישראל, בעוד שאצל החרדים הדבר מצוי פחות. נוסף על כך, החרדים דוגלים בלימוד תורה במשך כל היום, בניגוד לכלל הציבור הדתי לאומי. כיצד אוכל לקבל הדרכה נכונה לגבי בחירת הזרם? שני הזרמים מושכים ומרשימים, אך קשה לי מאוד להחליט להיכן להשתייך.
תשובה: אתה לא צריך לוותר על אף מעלה שיש לכל חלק מהציבור. אין סתירה בין השקידה בתורה לבין מצות ישוב ארץ ישראל. אפשר וצריך לשאוף לקיים את שניהם. וזה מה שעושים בני הישיבות הגדולות הציוניות.
שאלה: נגינה בזמן החורבן לספרדים: קראתי תשובתו של הרב שמתיר שמיעת מוזיקה בזה"ז גם לספרדים עפ"י דברי הגר"ע יוסף ביחוה דעה. האם הכוונה היא להתיר גם נגינה בכלי שיר ממש או רק בשמיעה דרך הרדיו וכדומה? הסיבה שאני שואל היא מכיוון שלמרות כל המאמץ וההשתדלות הרי ישנם שעות ביום בהם האדם אינו לומד תורה, עובד וכדומה. וחשוב לי שיהיה לי תחביב כשר למלאות בו שעות אילו שכידוע הבטלה היא אם כל חטאת.
תשובה: הכוונה גם לנגינה ממש, כפי שיטת רש"י ותוס'.
שאלה: אשה בהריון ועליית מדרגות: כבוד הרב ברצוני לשאול שאלה על אף שאני יכולה לנחש את תשובתך עוד בטרם תענה, אך בכל אופן רוצה אני להיוועץ עימך קודם. כאמור ב"ה אני אשה הרה בחודשים די מתקדמים להריון. כמדי ערב שבת אני נוהגת שנים לבקר בביה"נ דבר שהוא אצלי בל יעבור. לאחרונה בשעה שאני מבקרת אצל הוריי הגרים בבניין מאד גבוהה, ניכר כי אני מתקשה לעלות במדרגות ולאחרונה אף היתי קרובה להתעלפות, זאת בשעת חזרתי מביה"נ. קשה לי לחשוב על העובדה כי בשל ההריון לא אגיע להתפלל כהרגלי בשבת בשל הסיבה הזו ולכן ברצוני לשאול אותך מה הדין לגביי זאת. האם בכל מצב אצטרך להישאר בביתי ולהתפלל מפאת המצב
תשובה: במצב המתואר ודאי שאינך חייבת ללכת ולהתפלל בבית הכנסת, אלא אדרבה - את תמלאי את רצון ה' אם תשארי בבית ותתפללי, ולא תסכני את עצמך ותינוקך. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: שימוש בגוי בשבת : השבת קפץ החשמל בליל שבת ובבוקר אבי הלך וקרא לגוי והראה לו את מתג החשמל וזאת בשביל להציל את האוכל הרב שנקנה לפסח, האם עשה כשורה, והאם מותר להשתמש באוכל?
תשובה: יש דעות שאמירה כזו לגוי מותרת. אבל כאן החשמל לא עזר למשהו בשביל היהודי לשבת, זה לא היה לצורך מצווה. חבל שעשה את זה ביום, אם היה עושה את זה בלילה, היה אפשר לומר שזה לצורך מצווה, כדי לברך, כדי לאכול סעודת שבת. אמנם זה הציל אוכל בשביל חג, אך הסיפור הזה בעייתי אם היה מותר לו לעשות זאת.
שאלה: לכוון לאמיתה של תורה: לכבוד כמוהר"ר דב ליאור יצ"ו, השם יתמיד בריאותו וירבה חילו. שאלתי היא על דברי הרב זצ"ל: במי שאינו מביט על דברת קץ המגולה ואור הישועה הזרוחה, לא יוכל לכון לאמתה של תורה בשום דבר. באחת משיחותיו הרב אמר שלכן הם לא יכולים לכוון בהנהגת כלל ישראל. מדברי הרב זצ"ל, שדיבר על כל הנושאים בתורה, משמע שגם בסתם פסק הלכתי לא יוכלו לכוון לאמתה של תורה, וזה קשה לקבל ולהבין. אשר על כן אודה לרבנו אם יבאר לי דברי מרן הרב.
תשובה: הרב זצ"ל התכוון בעיקר לנושאים הנהגתיים כלליים. זה דבר חשוב, לדעת איך להנהיג את הדור. אני תמיד מזכיר את דברי החידושי הרי"מ על הפסוק "זכור ימות עולם בינו שנות דור ודור"- בכל דור ודור הקב"ה מגלה על ידי צדיקים אמיתיים מה באמת הוא רוצה, ויש להם הארה לכוון אל האמת. בענייני הנהגת הציבור, אנחנו ראינו כבר בשואה שנלקחה הראיה מגדולי ישראל. בעניינים פרטיים, אם הוא תלמיד חכם אמיתי והוא מומחה, לא נראה לי שצריך לחשוש עד כדי כך. לעניות דעתי, עיקר הכוונה להנהגת כלל ישראל, איך להדריך ואיך להתייחס לכל מיני אירועים גדולים. אם הוא לא רואה מה ההשגחה האלוקית רוצה בדורנו, לא יוכל להורות בענייני ההנהגה הכללית של העם. כמו שאם אחד למד נזיקין, לא יוכל להורות קודשין, הוא לא למד את התחום הזה. והיות ולא לומדים תנ"ך ולא לומדים את ספרי מדע האמונה של גדולי ישראל, ההנהגה יוצאת פגומה בתחום ניהול ענייני הציבור.
שאלה: הכלי להגעלה: באיזה כלי יש להשתמש להגעלת כלים (סכו"מ): א) לכל השנה או כשר לפסח? ב) אם הוא נקי לחלוטין, איך מכינים אותו להעגלה? ג) האם יש חשיבות האם הוא חלבי, פרווה או בשרי? אין באפשרותי לקנות סיר חדש לצורך זה.
תשובה: לפני פסח כשעושים הגעלת כלים לוקחים סיר של חמץ שלא השתמשו בו 24 שעות. בפסח עצמו יש הלכות רבות כיצד להגעיל ורצוי שמי שלא מכיר את ההלכות לא יגעיל. חג שמח.
שאלה: סבון ומטרנה בפסח: האם סבון לתינוק של חברת גונסון בייבי כשר לפסח? מה הדין של מטרנה שהיא קיטניות?
תשובה: אני לא יודע האם מוצר זה כשר לפסח אולם באופן כללי סבון ושמפו אינו ראוי למאכל כלב ולכן אינו צריך כשרות לפסח. ויש מחמירים להשתמש גם בהם בכשרים לפסח. מטרנה שהיא קטניות יש להכין ולהשתמש בכלים נפרדים ולא לערבב עם כלי הפסח. (באופן טבעי זה לא מתערבב כי מכינים את המטרנה בבקבוק.)
שאלה: קידוש על חלה: הנני בעל תשובה העומד להנשא בקרוב בע"ה. אבי שנולד וגדל במזרח אירופה בבית דתי ספר לי שבביתו נהוג היה לבצע קידוש על חלה במקום על יין, כעת עם הנשאי בקרוב הייתי שמח להמשיך את המסורת המשפחתית בביתי. האם ישנה בעיה הלכתית לשמור על המסורת הזו על אף שבמקומותינו יין קל להשגה? פתרון עליו חשבתי הנו לבצע קידוש בליל שבת על חלה בהתאם למסורת המשפחתית ולמחרת בבוקר לאחר שחרית לבצע קידוש כרגיל ולהשתמש ביין.
תשובה: בבוקר וודאי שיש לקדש על יין. בבוקר אין כל ברכת קידוש, ולכן קוראים לקידוש הבוקר "קידושא רבה", בלשון סגי נהור, כדי להחשיב את סעודת שבת בבוקר אנו מברכים לפניה ברכת פרי הגפן. לכתחילה ראוי לקדש על יין ולא על פת. האמת היא, שיש מחלוקת הפוסקים האם בכלל אפשר לקדש על פת בליל שבת. גם אלו שנהגו לקדש על פת זה כיון שהוא יותר רעב ויותר איכפת לו לאכול. אבל היום שאפשר להשיג יין בנקל, לעניות דעתי, עדיף שתקדש על יין.
שאלה: הכשרת המטבח: אני מאוד רוצה להכשיר את המטבח שלי לפני פסח ולעשות הפרדת כלים. בנוסף קניתי כלים חדשים ויש לי כמה שאלות: 1. האם אני צריכה להטביל גם את הכלים החדשים? 2. האם לאחר ההטבלה אני מחליטה מה יהיה בשרי ומה חלבי או שזה צריך להיות לפני הטבילה? 3. האם יש צורך בשני קרש חיתוך ניפרדים? 4.האם יש צורך בהטבלת כלי זכוכית שקופים (הבנתי שבכלי זכוכית ניתן להשתמש גם לבשרי וגם חלבי)?
תשובה: 1. אם הכלים הם מיוצרים במפעל של גויים צריך להטביל אותם. 2. זה לא משנה מתי מחליטים העיקר שזה יהיה לפני השימוש הראשון. 3. לחיתוך ירקות אין צריך שני קרשים נפרדים ובתנאי שלא חותכים דברים חריפים, כגון: בצל וצנון, בסכין חלבית או בשרית אלא אך ורק בסכין פרווה. לבשר צריך קרש נפרד. 4. כן. ורצוי לייחד גם כלי זכוכית לשימוש בשרי או חלבי כדי למנוע בלבול.
שאלה: למלאות את המניין: מראש אני מתנצל על השאלה שגם בעבורי היא קשה לפסיקה או אפילו להעלות את עצם השאלה. אנחנו בבית כנסת בקושי 5-6 איש מתפללים ואיתנו מתפללים מאחינו מהעדה האתיופית, מזה הרבה זמן ויש מציבור המבקרים השוללים את המניין עם האתיופים, מה גם שאני מחובר לאנשי חב"ד והעליתי את הבעייה וגם שם קבלתי תשובה מפוקפקת. האם אנחנו יכולים ולהמשך למלאות איתם את המניין? דבר שמאוד רצוי לנו כי אין לנו אפשרוייות אחרות.
תשובה: אם הם עברו תהליך של גרות לחומרא אפשר לצרף אותם. אך אם לא, אז לא לצרף אותם. בזמנו של הרב אליהו שליט"א הרבנות פסקה שהם צריכים לעבור גרות לחומרא, ואם לא עברו גרות לחומרא זה בעיה, ואי אפשר לסמוך עליהם למניין.
שאלה: הכשרת כלים שלא השתמשו בהם תקופה ארוכה: תבנית אפיה מאלומיניום, שלא השתמשה בה מספר שנים, האם ניתן להכשירה לפסח?
תשובה: כן, אם אי אפשר ללבן, יסמכו על אותם השיטות שגם הגעלה מועילה (רמב"ם) בצירוף שיטת ה"חכם צבי" שאם הכלי שהה י"ב חודש הוא מותר, יגעילו את זה וישתמשו בזה בפסח.
שאלה: איסור ספיחין בחנות השמיטה: קניתי תפו"א בחנות ירקות המוגדרת כחנות השמיטה ונמצאת תחת השגחת ועדת השמיטה של קהילה החרדית של חיפה ואח"כ שמתי לב שעל השקית כתוב שהתפו"א הוא מיבולי שער הנגב. התפו"א הוגדר בחנות כיבול נוכרי. האם יש לחשוש כאן לאיסור ספיחין, הרי מן הסתם הם לא סומכים על היתר מכירה?
תשובה: אני מקווה שלא חלה תקלה בחנות, אבל יבולי שער הנגב יש להם גם נכרים, וגם אוצר ב"ד, ועל כן עליך לבדוק יותר מה כתוב על השקית האם מוזכר אוצר ב"ד או נכרים. אם אין איזכור יתכן שזה היתר מכירה. לא נראה לי שיש מקום לחשוש שזה ספיחים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מסירת קבלות בשבת: אני גזבר בבית הכנסת במשך ימי השבוע ציבור המתפללים משלם לי את הנדרים היכן שהם פוגשים אותי ברחוב, במכלת או בשוק. ברור שהקבלות לא נמצאות אצלי, בבית אני מכין את הקבלות וביום שישי בערב או ביום שבת אני מוסר להם את הקבלות. האם יש איסור במסירת הקבלות בשבת או מותר?
תשובה: זה לא ר למסור את הקבלות בשבת, אלו עניינים כספיים ולא שייכים לשבת, הקבלות הללו הם שטרי הדיוטות. אתה יכול להשאיר לכל אחד בתא שלו את הקבלה, אך לא למסור בשבת. וכן על המתפללים לקחת את הקבלות במוצאי שבת ולא בשבת.
שאלה: אפיקומן לפני חצות: לא זכיתי להבין מדוע ישראל עם קדוש ממהר בקריאת ההגדה שהיא מצות עשה דאורייתא כדי להספיק לאכול אפיקומן לפני חצות שהוא "זכר" דרבנן, ועוד שבגמרא בברכות יש שיטה עד עלות השחר שנקבעה להלכה, כלומר זה חומרה בעלמא?
תשובה: כבר בגמ' בפסחים כתוב: תניא רבי אלעזר אומר חוטפין את המצות בליל פסחים, ובאר שם רש"י בפירוש העיקרי: חוטפין מצה - מגביהין את הקערה בשביל תינוקות שישאלו, ואית דמפרש חוטפין מצה אוכלין מהר, וזה הלשון עיקר מדמייתי הא דר' עקיבא בהדה. יש לנו באמת התלבטות האם להאריך בסיפור או להגיע לקיות המעשי של כל המצוות. הצורך להזדרז הוא כדי שכל בני הבית יעשו בפועל את כל המצוות בפועל. הסגולה שיש בקיום המצוות בפועל היא לעילא ולעילא. רק על בסיס הקיום המעשי המדוקדק ניתן להכניס נשמה גדולה של משמעות ומעלות חסידות. כך שכל הקפדה על קוצו של יוד של מנהג ישראל הוא דבר גדול. באופן מעשי בנוגע לאכילת האפיקומן לפני חצות ניתן לאכול את האפיקומן לפני חצות ואז להמשיך ולספר עד עלות השחר. אין חיוב ללכת לישון אחרי אכילת האפיקומן. ניתן אז לחזור גם לחלקים שנאמרו ר ההגדה במרוצה. בכל אופן צדקת שמבחינה הלכתית הדברים לא חמורים. ניתן לעשות כדברי האבני נזר שחידש שניתן לאכול שני אפיקומנים. זאת יש לעשות כך, לאכול אפיקומן אחד סמוך לחצות. לאחר מכן לחכות עד שיעבור חצות. אז ניתן להמשיך בסעודה. ובסוף הסעודה לפנות בוקר לפני עלות השחר לאכול שוב אפיקומן כדעת רבי עקיבא.
שאלה: הריסת בית המנוגע: בפרשת מצורע מתואר מצב בו צריך לנתץ את הבית הנגוע, מה יעשו אם הבית נמצא בבניין קומות?
תשובה: אינני זוכר לזה התייחסות בהלכה, אך נראה לי שיצטרכו לעשות איזשהו תמך כדי למנוע את הנזק מן השכנים.
שאלה: טבילה באותם המים: האם נשים וגברים יכולים לטבול באותם המים ממש (כמובן בנפרד תוך הקפדה על כל כללי הצניעות)? הערה: השאלה נשאלת עבור זוג ששוהה בחו"ל וע"כ אין שני מקוואות אחד לגברים ואחד לנשים.
תשובה: מעיקר הדין אין איסור. אולם החשש הוא כי אם הנשים תדענה על כך הן עלולות להמנע מלבוא ולטבול, ולכן במקרה כזה עדיף שהגברים לא יטבלו כלל שכן טבילתם הינו מנהג טוב ואילו טבילת נשים הינו חובה גמורה מדאורייתא. אולם אם הנשים לא תדענה וכד' כאמור אין איסור. הטוב ביותר הוא להחליף מים בכל יום שנשים אמורות לטבול בו. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: נושאים רגישים לחילונים: אני שומר מצוות, ובא במגע יומיומי עם יהודים שאינם שומרים מצוות. אני גאה באמונתי ואיני טורח להסתיר זאת. העניין הוא, שלעיתים האמת הברורה של התורה, כמו שאני מציג אותה, יכולה לגרום זילזול ולגלוג מצדם. האם יש בעניין חילול ה ועליי לסגת מנושאים מסוימים שעלולים לעורר זלזול או ריחוק, או שמא עליי להציג להם את התורה ללא פשרות?
תשובה: טוב שאתה בוטח בדרכך ובאמונתך. ואינך מסתיר את מעשה המצוות שאתה עושה כי אינך מתבייש בהם אלא להפך. אך אינך צריך לדון עם אלה שרחוקים מתורה בנושאים שהם לא מבינים את צדקתם מפני שחסרה להם האמונה הבסיסית בתורת ד'. כי מקודם צריך לקרב אותם ליסודות האמונה ורק אחר כך ללמד אותם את פרטי המצוות.