LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תעסוקה, והאם מותר להתייעץ עם נומרולוג: אני מורה בתיכון, ומאז שהתחלתי לעבוד כמורה (9 שנים), אני חשה רצון לעשות שינוי. התייעצתי פעמים רבות עם רבנים, אך תמיד נאמר לי להמשיך בהוראה. בקרוב אנו עוברים מקום מגורים, ושוב אני חשה בצורך עז לשינוי. אני טכנולוגית מזון במקצועי וחשבתי לעסוק בתחום זה, וכן אני מאד רוצה ללמוד הנדסאית ארכיטקטורה. יחד עם זאת, אני נשואה עם שלושה ילדים ויש לי מחויבות כלכלית כלפי המשפחה. אני ממש בצומת דרכים ואינני יודעת מה לעשות. שמעתי את נחום תמיר, נומרולוג בתוכניות רדיו המייעץ לאנשים בדיוק בתחומים אלו, אך אינני יודעת אם יעוץ זה מותר מבחינת הדת (אני שומרת מסורת). אשמח מאד!!!! ליעוץ והכוונה.
תשובה: אינני מכיר את השיטה הזו, אם אלו דברים מיסטיים אז ברור שלנו אין עסק עם נסתרות, רק בנבואה מותר לנו לשאול ולא כל מיני דברים אחרים. אם אלו לא דברים שמוכח מבחינה מדעית, אז אין זאת דרכה של תורה להיגרר אחרי דברים שנעלמים ממנו דרכיהם. אם יש לך נטייה לתחום אחר, תעסקי בו. לא הייתי אומר שמישהו אחר יכתיב לך את תחום העיסוק שלך. אדם צריך לעסוק בתחום שיש לו נטייה אליו. כך גם לגבי מקצועות התורה, לאחד יש נטייה להלכה, לאחד לפלפול, לאחד יותר בעיון, כל אחד ילמד בהתאם לכוחות הנפש שהקדוש ברוך הוא הטביע בו. את צריכה לראות לאן הנפש שלך נוטה ומשתוקקת, ואז לקבוע במה לעסוק.
שאלה: הנדסה גנטית: האם מותר לעשות הנדסה גנטית בחיידקים, והאם יש הבחנה בין הנדסה גנטית למטרות מחקר לבין מטרות של יצירת מין חדש ללא מטרות מחקר (כגון: יצירת פירות מהונדסים כדי שיהיו טעימים יותר)? האם בחקר של תאים סרטניים מותר לעשות הנדסה גנטית למטרות המחקר שכן יכול להיות שמדובר על פיקוח נפש? חשוב לי לציין שכאשר חוקרים נושא מסוים המידע שמגלים יכול בעתיד להתברר כרלוונטי לנושאים כמו ריפוי מחלות וכד ולעיתים אין אפשרות לדעת זאת בזמן שחוקרים.
תשובה: כל מחקר שיכול להביא תועלת לעולם רצוי ובתנאי שאכן יביא תועלת ולא נזק. לכן יש לבדוק היטב לפני כל מחקר כזה מה עלולות להיות התוצאות וההשלכות. וגם תוך כדי מחקר אם רואים שהוא עלול להזיק יש להפסיקו.
שאלה: הלכות בדיקת חמץ: האם תוכלו להסביר לי קצת על בדיקת החמץ, מתי אני צריך לשרוף את החמץ, מה מברכים?
תשובה: סיכום מקוצר מופיע בסוף הדברים. זמן הבדיקה: השנה מכיוון שערב פסח חל בשבת יש לבדוק את החמץ ביום חמישי בערב מיד לאחר תפילת ערבית. קודם שיתחיל לבדוק החמץ יברך: "ברוך אתה ה' אלוקנו מלך העולם אשר קדשנו במצוותיו וצוונו על ביעור חמץ". לאחר הבדיקה יש לבטל את החמץ שלא מצאנו. נוסח הביטול מופיע בהגדות של פסח. למחרת בבוקר יש לשרוף את החמץ שמצאנו, כפי שיבואר לאחר פרוט דיני הבדיקה. היכן יש לבדוק? כל המקומות שנמצאים ברשותו של יהודי ויש חשש שנמצא בהם כזית חמץ חייבים בבדיקה. לפיכך המטבח והסלון שאוכלים בהם לפעמים - חייבים בבדיקה. וכן כל חדר, מחסן ומרפסת שנכנסים לתוכם לפעמים עם חמץ - חייבים בבדיקה (שו"ע תלג, ג-ד). ארונות בגדים שאין רגילים להשתמש בהם בשעת הסעודה, אינם טעונים בדיקה. אבל אם יש בבית ילדים קטנים, אזי גם ארונות הבגדים צריכים בדיקה, משום שיש חשש שמא פתחו את הארונות כשחמץ בידם, ואולי אף החביאו בהם מאכלי חמץ. וארונות גבוהים שאין יד הילדים הקטנים מגיעה אליהם - אינם צריכים בדיקה. וכן צריך לבדוק את המכונית ואת התיקים שלפעמים מניחים בהם דברי מאכל. ואנשים מבוגרים שאינם רגילים להניח מאכלים בכיסיהם, אינם צריכים לבדוק אותם. אולם את כיסי הילדים הקטנים צריכים לבדוק. בגדים שכובסו לפני פסח, ולפני הכביסה רוקנו את כיסיהם - אינם צריכים בדיקה בליל י"ד (עיין בהמשך בהלכה 8). מי שאין לו בית, לא יברך בעת שהוא בודק את מכוניתו או את כיסיו, מפני שרק על בדיקת בית תיקנו חכמים ברכה (כה"ח תלג, צא). חדר מדרגות של בית משותף הרי הוא ברשותם של כל הדיירים ועל כולם החובה לבודקו, וימנו אחד מהם שיבדוק. (מתוך פניני הלכה) שריפת חמץ: ביום שישי בבוקר יש לשרוף את החמץ, ורצוי לשורפו לפני סוף זמן שריפת חמץ (ניתן למצוא את הזמנים באתר הישיבה. בירושלים לדוגמא 11:17. יש להעיר שבשנים רגילות ששריפת החמץ נעשית בערב פסח חובה לגמור לשורפו עד סוף זמן ביעור חמץ, אמנם השנה מכיוון שמבערים כבר בי"ג בניסן אין זו חובה אך רצוי לעשות כן כדי שלא יבואו להתבלבל גם בשנים רגילות). שיור מעט מהחמץ עבור סעודות השבת: השנה יש לשייר חמץ לשתי סעודות ראשונות של שבת (הסעודה הראשונה בליל שבת, והשנייה בשבת בבוקר). ואילו היה מותר לאכול בערב פסח מצות, כדי שלא להכנס לבעיות חמץ, ודאי היינו אוכלים מצות בסעודות השבת. אבל כיוון שאסור לאכול מצות בערב פסח, כדי שהמצה תהיה חביבה עלינו בשעת מצוותה, לפיכך חייבים להשאיר לחם חמץ לשבת כדי לקיים בו שתי סעודות ראשונות. את סעודת הבוקר צריך לסיים עד סוף זמן אכילת חמץ (אפשר למוצאו באתר). לשם כך צריך להקדים את תפילת השבת, כדי להספיק לסיים את הסעודה עד סוף שעה רביעית. אחר הסעודה השנייה, צריך לאסוף את כל שיירי החמץ מהקערות ומהפה, וכיוון שאסור לשרוף את החמץ בשבת, טוב להשליכם לבית הכסא, ובזה יתבערו מהעולם. כדי להקל על ביעור החמץ, נוהגים לתכנן היטב את מאכלי השבת, כך שיהיה קל לאסוף את שיירי החמץ ולבערם. לאחר מכן יש לבטל שוב את החמץ, והפעם את כל החמץ שברשותנו בין שראינו בין שלא ראינו. נוסח הביטול מופיע בהגדות של פסח. (מתוך פניני הלכה) ל ס י כ ו ם ביום חמישי בערב מברכים "על ביעור חמץ", בודקים ומבטלים את החמץ שלא ראינו. ביום שישי בבוקר שורפים את החמץ שנותר חוץ ממזון לשתי סעודות השבת. בשבת בבוקר משליכים את החמץ שנותר לבית הכסא ומבטלים את כל החמץ שברשותנו. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: לימוד תורה בכפכפים: אשמח לדעת האם יש בעיה הלכתית ללמוד תורה להתפלל עם כפכפים? אם אין בעיה הלכתית, האם בכל זאת יש עדיפות לא לנהוג כן? אשמח לקבל מקורות אם יש. הדגש הינו על כפכפים ולא סנדלים.
תשובה: אין שום איסור ללמוד תורה בכך. ולענין תפילה מוזכר בהלכה, שכל לבוש שהיית הולך עמו לפני מלך מותר ללבשו או לנעלו גם בתפילה, ולכן תבדוק את עצמך אילו הייתה לך פגישה עם שר חשוב או ראש ממשלה או רב גדול אם היית הולך לפגישה זו עם כפכפים, מותר גם להתפלל עמם ואם לא אז אסור. עיין בשו"ע חלק אורח חיים סימן צ"א ובמ"ב שם.
שאלה: החזר מתנה בגלל התנהגות מבזה: אני לומד משפט-עברי באחת ממכללות הארץ. אנו עוסקים בנושאים שונים וברצוני לדעת מה עמדת ההלכה בנוגע למצב בו ראובן מעניק מתנה לשמעון ולאחר כמה ימים (או אולי אפילו בו ביום, במעמד הענקת המתנה), שמעון ביזה את ראובן. האם מתחשבים בדעת נותן המתנה? האם מתנה יכולה להיות על תנאי ("לא חשבתי שהוא יבזה אותי כ"כ וע"כ התנאי בטל"?)? האם יש נפקא מינה אם נותן המתנה מתחרט במעמד הנתינה או כמה ימים לאחר מכן לאחר שהמקבל ביזהו? האם הוא רשאי לתובעו לדין, על מנת לקבל חזרה את המתנה? (מכל מיני סיבות : כפיות טובה, אחרים טובים הימנו שיכולים להנות מהמתנה וכו. - האם במקרה של עני, שלא הגון למשל, רשאי הנותן לדרוש חזרה את כספו ע"מ להעניק את הכספים או המתנה לעני אחר, נחמד יותר?) כבוד הרב, אודה על התייחסות לשאלות הנ"ל מפני שאני בטוח שלהלכה היהודית בכלל ולדיני הממונות בפרט יש מה לומר בענין בנוגע לכל המקרים הנ"ל. כמו כן, אשמח לקבל מקורות (גמרות, מדרשים, ספרי הלכה, שו"ת וכדו ).
תשובה: נחלק את תשובתנו לשני חלקים: א. הנחת יסוד ראשונה, שבעת נתינת המתנה שהעניק ראובן לשמעון, שמעון כבר היה שונא לראובן אלא שמסיבותיו הוא, העדיף לקבל את המתנה ואח"כ לבזות את ראובן ולגלות את יחסו האמיתי אליו. בזה הדין יהיה שאם גילה ראובן במפורש בעת נתינת המתנה שהוא נותנה לשמעון משום שהוא אוהבו אזי אם יתגלה שהוא שונאו גם בעת הנתינה -המתנה בטלה. וכן יכול ראובן לתובעה משמעון. ואף אם לא אמר ראובן במפורש אלא שהדבר ניכר מעצם נתינת המתנה ישנה דעה שבזה לא אומרים "דברים שבלב אינם דברים" כמו במקח וממכר אלא שבמתנה דברים שבלב הינם דברים. (דעת ריא"ז הובא ברמ"א חשן משפט סימן ר"ז סעפים ג-ד). ב. הנחת יסוד שניה, שנאתו של שמעון לראובן התחדשה לאחר נתינת המתנה ובעת הנתינה היה אוהבו, אין אנו אומרים שבטלה המתנה מכיוון שבנקודת ההקנייה ה"תנאים" היו מושלמים ואין יכולת לתנאים המתחדשים להרע את הנתינה הראשונה. וכן הדין בבעל שנתן מתנות לאשתו ואחר כך רוצה לגרשה, אין המתנות חוזרות משום דברים שנתחדשו לאחר נתינת המתנה. (הדברים מפורשים בשולחן ערוך אבן העזר סימן צ"ט סעיף ב, וכן בתשובות חתם סופר אבן העזר חלק א סימן קמא, שהביא מקור לדין זה מדברי הגאונים). התשובה ניתנה לאחר ברור וליבון הדברים עם ראש הכולל הרב כלאב שליט"א. הרב יהודה אודסר
שאלה: ביעור חמץ ביום שישי: השנה, חל ליל הסדר במוצאי שבת. מכיוון שאת ביעור החמץ צריך לקיים בבוקרו של יום ליל הסדר, דהיינו שבת, נתקלתי בבעיה. לא ניתן להדליק אש ביום שבת, ולכן איננו יכולים להבעיר את החמץ. המליצו לי לקיים את ההבערה בבוקר של יום שישי, יום אחד לפני, אך אם אעשה זאת, מה יהיה אם המוציא בקידוש שמתקיים בערב יום השישי?
תשובה: מבערים את החמץ ביום ששי בבוקר עד סוף השעה החמישית (בשעה 11:15). אין מבטלים את החמץ ("כל חמירא" אך אם לא יאכל יותר חמץ יכול לבטלו כעת). שומרים לשבת לחם עבור לחם משנה (ויש כאלו המשתמשים במצה עשירה בשבת זו). במציאות של ימינו, שיש כלים חד פעמיים יפים, כדאי להשתמש בכלים חד פעמיים בארוחות אלו ואז ניתן לאכול חמץ כל הארוחה, אך אם אדם חושש, יאכל בתחילת הארוחה כזית או כביצה פת, ואחר ישים את השאר בשקית, וימשיך את הארוחה. כך יש לעשות גם בסעודת הבוקר, ולסיימה עד שעה 9:55. אחר כך יש לבטל את החמץ ולנער את הפירורים. אם נשאר לחם, יש להרוס אותו. הדרך הטובה ביותר היא לשים עליו ספריי של ג'וקים וכדומה ולזורקו לפח. צריך לדאוג להיפטר מהלחם עד שעה 11:17 דקות. בשעה 1.15 ניתן להתפלל מנחה, ואחר כך לעשות סעודה שלישית. סעודה זו עושים ללא לחם (והספרדים אוכלים בה מצה עשירה), אלא רק בבשר ודגים וכדומה. הרב יוסף צבי רימון
שאלה: קערת סדר לכל משפחה: כשיש שתי משפחות שעורכות את הסדר ביחד (בן נשוי אצל משפחת הוריו), האם גם הבן צריך קערה של סדר?
תשובה: מצד הדין יכולים לצאת בקערת ליל הסדר אחת. אולם, לעתים אין מספיק "כזית" לכל אחד מבני המשפחה אם יש רק קערה אחת. כמו כן, הדברים מתעכבים לעתים רבות, בין הברכה לאכילה. לכן, אם ישנו מנהג שרק לבעל הבית ישנה קערה, ניתן להמשיך במנהג זה, אולם צריך לדאוג שלכל אחד יהיה שיעור כזית מן המצה, ואם אין שיעור כזית, ייתן בעל הבית חתיכה קטנה מן המצות שלו, וכל אחד ישלים ממצות שנמצאות לידו. אם אין מנהג בכך, ובעל הבית איננו מקפיד שיהיו קערות נוספות, הרי שניתן לסדר בעיקר אצל הבנים הנשואים, שלוש מצות ועליהם את מצרכי ליל הסדר (וכך סבר הרב פיינשטיין, שיש לחלק למסובים שלוש מצות, ולדעתו, אפילו לבנים שאינם נשואים), ובכך יוכלו בצורה פשוטה ומהירה יותר, לאכול שיעור כזית לכל אחד, ולאכול גם את שאר סימני הקערה, מבלי להתעכב רבות. לסיכום: אם יש מנהג של קערה אחת, ניתן להמשיך בו, אך יש לצרף מצות הנמצאות ליד המסובים. אם אין מנהג של קערה אחת, יש הידור בקערות נפרדות ובמצות נפרדות לפחות לכל אב משפחה. הרב יוסף צבי רימון
שאלה: איסור קיטניות ירוקות: למה לאשכנזים אסור לאכול אפונה ירוקה, שעועית ירוקה או פול ירוק בפסח, הרי זה יוצא מן האדמה ולכאורה לא צריך להיות קיטניות?
תשובה: תלוי באיזה אופן זה יוצא. אם זה בתוך תרמילים, כגון הפול הירוק הגדול, אכן אין זה בתוך גזירת קטניות. זה ירק ומותר לאכול.
שאלה: אמירת קדיש לכלל ישראל: הנני יתום משני הורי מזה כשנה ומחצה. גמלה בליבי החלטה להגיד קדיש דרבנן בתפילות ולאחר שיעורי תורה. הסיבות לאמירת קדיש זה הינן: קדיש לעילוי נשמות ישראל שאין מי שיגיד עליהן קדיש וכמו כן תיקון על כך שבשנות האבל על הורי הפסדתי את אמירת הקדיש מספר פעמים. האם אין מניעה לדבר? הבנתי כי אדם שלא בשנת האבל, שאינו מכוון על נפטר מסויים, יכול לאמר רק קדיש דרבנן, האם כך הדבר?
תשובה: אין מניעה לדבר. אם אין אף אחד, הרמ"א מביא שכל תפילה יאמרו לפחות קדיש אחד (אם אין אף אחד, יאמר השליח ציבור). וודאי שיש בזה עניין אם אתה יכול להקפיד על זה, בייחוד בציבור שאין מי שיגיד.
שאלה: תבלינים בפסח: האם פלפל שחור, כמון ופפריקה מותרים לאשכנזים?
תשובה: בדרך כלל החומרה של קטניות לא חלה על תבלינים. רק גרגירים שהיו ניתנים לאכילה כמות שהם, כמו גרגירי חיטה, החמירו עליהם מהדורות הקודמים, אבל על תבלין אין צורך להחמיר. היה בעיה על כמון לפני כמה זמן, לא בגלל שהכמון בכלל קטניות, אלא בגלל שהיה חשש גדול שבתוך הכמון התערבו גרגירי חיטה. ולכן, צריך לקנות היכן שיש הכשר שבדקו את זה כמו שצריך. אבל אם אדם קונה גרגירי כמון, ובורר אותם וטוחן לעצמו, אין שום בעיה.
שאלה: שירים בסעודה שלישית: האם יש חיוב מההלכה לשיר שירים בסעודה שלישית או שזה רק מנהג?
תשובה: אין חיוב לשיר בסעודות השבת ואף אין לכך גדר של מנהג (מנהג ישראל דין הוא וחייבים לעשותו) אלא שכך עושים רבים. שבת זהו זמן גדול בו אנו זוכים לנשמה יתירה ולקדושה מיוחדת ובפרט בסעודה שלישית שהיא שעת רצון במיוחד, ועל ידי השירים אפשר להתעלות, ולכן יש בכך מעלה גדולה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: כתיבת שם אולם בכתובה: מחר אני מסדר חופה וקידושין בגן ארועים בשם בוסתן האלה, בצומת האלה. מה לכתוב בכתובה? כאן בוסתן האלה שליד בית שמש, כאן בוסתן האלה שבמטה יהודה, כאן בוסתן האלה שליד זכריה, כאן בוסתן האלה שליד לי אור, כאן בוסתן האלה שליד עמינדב? כל אלה אפשרויות שעולות בראשי, כי בכתובה הנתונה מהרבנות מודפסת המילה כאן
תשובה: על פי הרב האזורי של מטה יהודה שהוא המרא דאתרא יש לכתוב "בוסתן האלה - צומת האלה". הרב רואי מרגלית
שאלה: שבעה על אחות כופרת: יש לי אחות, שנכון להיום, היא לא מאמינה שיש בורא בעולם וזאת לא בגלל שהיא גדלה לא גדלה בבית דתי אלא כן הוא שהיא גדלה בבית מסורתי אולם בגיל 18 עלו לה מחשבות. ואני מציין שהיא למדה בבית ספר דתי אולם כיום היא מחפשת הוכחה מדעית שיש בורא לעולם לא רק תאוריות. נראה לה שאנחנו סתם נשענים על כלום אף על פי שהיא לא חקרה אם יש או אין בורא לעולם. ושאלתי בבקשתי, היא מודה בפני שהיא אוכלת אוכל "לא כשר" וכו, אני שואל סתם ללימוד, אם משהו במשפחה שיש לו אח או אחות כזו והם נפטרים בלא תשובה, האם יושבים עליהם שבעה או נקברים שבבית עלמין של יהודים וכו?
תשובה: בהלכה מוזכר ש"פורשים מדרכי ציבור", אלו שלא היה איכפת להם כלל הנהגת עם ישראל, יש שוני לעניין השבעה. השאלה היא האם היא כופרת במודע או סתם מחוסר ידע. יכול להיות שבדור שלנו, אלו הכופרים במודע הם מעטים מאוד, הרוב נוהגים כך בגלל האווירה הכללית, הם חושבים שזו התרבות, הם רואים שגם נבחרי ציבור חיים ללא שמירת תורה ומצוות. אינני חושב שזה עד כדי כך, אלא אם כן היא תצהיר בריש גלי שהיא שייכת לכת שלא מאמינה בדברים שבקדושה. אם זה כך, זה נקרא "פורש מדרכי ציבור", אם זה לא כך צריך לדון לכף זכות. בקבורה אין הבדל.
שאלה: לנשק את ספר התורה בעליה לתורה: האם מותר לעולה לנשק לא באמצעות הטלית אלא בעזרת הזרת את המקום בספר התורה בו מתחילה עלייתו?
תשובה: אסור. (מגילה דף לב  שו"ע או"ח סימן קמז) הרב יאיר וסרטיל
שאלה: מכירת הבית: אינני נמצא כלל בביתי בפסח, האם אני צריך בכל זאת לנקות לפסח או שניתן למכור הכל?
תשובה: בגמרא בפסחים ובשו"ע (תל"ב) מבואר, שאם אדם עוזב לפני שלושים יום לפסח (לפני פורים) הרי שהוא פטור מבדיקת חמץ. אולם, אם עוזב את הבית אחר כך (אחרי פורים) חייב בבדיקת חמץ, ובודק בלילה האחרון שנמצא בבית (ואם לא נמצא בליל הבדיקה, בודק בלילות הקודמים ללא ברכה - שם). יש כאלו הרוצים לעשות "פטנט". הם מוכרים את הבית לגוי, וכך רוצים להיפטר מבדיקה, שהרי הבית שייך לגוי. הבעיה בכך היא, בליל הבדיקה הבית עדיין היה שלהם, שהרי המכירה לגוי חלה רק בזמן איסור חמץ! יש העושים שטר מיוחד (ויש כזה ברבנות) ובו הבית נמכר יום אחד קודם לכן, כדי שהבית יהיה כלול במכירת חמץ כבר בזמן הבדיקה. אמנם, למעשה, בדרך כלל אין צורך בכך. אדם שלא נמצא בבית, לא צריך לנקות את הבית בקפידה, אך צריך לעבור בכל חדר, ולבדוק היכן ייתכן שיש חמץ, ולנקות לפחות ברמה כזו שלא יישארו חתיכות של חמץ מעל כזית. במקרה כזה, גם את המטבח לא צריך לנקות כנקיון לפסח, אך כמובן ששם צריך להשקיע יותר, כדי שאכן לא יהיו חתיכות של חמץ. ביחס לכלים: עקרונית צריך לשים לב שלא יהיה עליהם אפילו מעט חמץ, כדי שיוכל לאכול בהם לאחר הפסח, ולא יהיה עליהם חמץ שעבר עליו הפסח, אבל בדרך כלל הכלים הרגילים שלנו נקיים, כך שאין צורך לעשות משהו מיוחד. ביחס לתנור: אם לא משתמשים בו, לא צריך לנקותו בצורה רצינית, אך ישים ספריי תנורים וכדומה, וינגב, בכדי לפגום בחמץ שבתנור (דבר זה צריך לקחת כמה דקות ולא יותר). גם אם מוכרים את הבית, ולא מנקים כלל, ראוי להשאיר חדר אחד לא מכור, כדי לקיים את מצוות הבדיקה, אבל כאמור, אם בודקים את הבית בשלב מוקדם יותר, אף אם לא מנקים בצורה מיוחדת, בדרך כלל הדבר אמור להספיק, ובפרט כשלא נמצאים בבית בפסח. הרב יוסף צבי רימון
שאלה: אבלות על הורים מתעללים: בילדותי אימי היתה מכה אותי ואת אחי מכות נמרצות ואף הטרידה אותי מינית והתעללה בי ובאחי התעללות נפשית. אבי עמד מנגד ולא עשה דבר (לדעתי האישית הוא קצת אוטיסט), ולפעמים כדי לרצות את אימי הצטרף למעשה. כשהיתי בגיל 21 בערך סילקו הורי אותי ואת אחי מהבית. כיום אני ב"ה נשוי וטוב לי בחיי אבל עכשיו אמי רוצה שאהיה איתה בקשר אשלח תמונות של בנותי וכו. האם אני חייב בכיבוד הורים? האם יש הבדל אם אני חושב שזה מזיק לי או לא? האם אחרי מותם אהיה חייב בכל מנהגי האבלות (לא נעים להגיד אבל אשמח שאלוקים יקח אותם איך התאבל על כך?)?
תשובה: אין אפשרות לתת תשובה לשאלתך הקשה והכואבת רק על סמך תיאורך הקצר. לדבריך, אביך היה פסיבי וגם באשר לאמך צריך לברר את הדברים יותר לעומק. עליך לגשת אפוא לפוסק מוסמך ולפרט בפניו את כל מערכת היחסים בינך ובין הוריך, רק אם הוא יגיע למסקנה חד משמעית שניתן להגדיר מי מהם כרשע גמור אתה פטור מלכבדו.
שאלה: דיני ברכת האילנות : מה מברכים איך ומתי את ברכת האילנות?
תשובה: ברכת האילנות מברכים בכל חודש ניסן ונוהגים לברך כבר בראש חודש. את הברכה יש לברך על שני עצי פרי מלבלבים (פורחים). נוסח הברכה: "ברוך אתה ה' אלוקינו מלך העולם שלא חיסר בעולמו כלום, וברא בו בריות טובות ואילנות טובות ליהנות בהן בני אדם". בסידורים ספרדיים יש תוספות על הברכה.
שאלה: התייחסות לצמחים שניטעו בשמיטה: השנה היא שנת בחירות במרבית הרשויות המקומיות ברחבי הארץ. ראשי הרשויות משתדלים ליפות את העיר ע"י שתילת פרחים עונתיים, והקמת גינות נוי חדשות (צמחים שונים, דשא, עצים ושיחים). 1. כיצד יש להתייחס לתופעה? 2. האם יש עלי חובה אישית לעקור את הצמחים, ואם לא, אז האם בעתיד בעוד מספר שנים אוכל להנות מהגן לשבת על הדשא בצל העצים, האם אוכל להנות מהפרות (ניטעו גם עצי פרי)? 3. האם אני רשאי להמנע מלשלם ארנונה בעקבת איסור הנטיעות העירוניות? 4. האם יש קולא אם הצמחים נטעו ע"י גוי ונעשה היתר מכירה לקרקע הציבורית בעיר (האם יש בכלל אפשרות כזאת)? 5. האם ניתן לומר דבר חיובי על שפור פני העיר או שזה מסייע לעוברי עבירה ואין לומר שבח על הגינות הנאות? 6. בחול המועד פסח יתקיים אירוע באחת הגינות החדשות שהוקמה באיסור, האם מותר לי להשתתף באירוע?
תשובה: ידענו מראש, במכון התורה והארץ, על הבחירות במועצות המקומיות בסתיו תשס"ט וכינסנו עוד בשנה שעברה(תשסז!) את ראשי מחלקות הגינון מכל הערים והיישובים בארץ במכון וולקני, וסמנכ"ל משרד החקלאות מר גילון והאגרונום של מכון התורה והארץ מוטי שומרון הדגימו בפניהם אפשרויות רבות של גינון יפה ללא שתילה חדשה בשמיטה. לצערנו לא כל הגננים תיכננו את הגנים כראוי ועתה הם עומדים בפני בעייה של שתילה בשנת השמיטה. מי שטרח בערב שבת יאכל בשבת אך מי שלא טרח אין התר לבשל עבורו בשבת. התר המכירה לא תקף פה כי יש אלטרנטיבה. אם בכל זאת ישתלו חלילה בעירך אינך חייב לעקור את השתילים. אך ביכולתך למנוע את הדבר מראש ע"י פניה שלך ושל אחרים לראש העיר ולחברי מועצת העיר שאין הכרח שחילול שבת הארץ יסייע להם בבחירות. ייתכן שאדרבה. המסים מיועדים לנושאים רבים וחשובים, לא רק לגינון, לכן אין להימנע מלשלם מיסים. אך מחאה חייבת להישמע.
שאלה: חיבור פלטה בשבת: בשבת האחרונה, שכחנו לחבר את הפלטה לשבת. נאלצנו בערב שבת לאכול אוכל קר יחסית. למחרת ניסיתי למצוא גוי שיחבר את הפלטה לחשמל, כעבור 5 דקות כשלא מצאתי כזה, ביתי בת 13.5 חיברה אותה לאחר ששאלה אותי איך מחברים ועניתי לה שמחברים את הפלטה ע"י שמכניסים התקע לשקע. מה חומרת המעשה שעשיתי ואיך ניתן לכפר על כך? וכן מה עושים כשקורה דבר כזה שוב? האם יש לחפש גוי שיעשה זאת עבורנו, האם לאכול אוכל קר כל השבת. הסיבה שהסכמתי שביתי תחבר את הפלטה היא משום שרציתי שלא יגרם עוול לבני ביתי וכן רצוני לענג את השבת. אודה לכם על תשובה מפורטת.
תשובה: מדובר על מתכת מתלהטת שהיא תולדה של "מבעיר" בשבת, שזה אחד מאבות מלאכות. אולי לא ידעת את הדין, אך אסור להנות מאותה מלאכה שנעשתה בשבת. אם היא חיממה אוכל צריך לחכות שעה כדי שיפוג החום ואחר כך לאכול אותו. זה לא שהאוכל נאסר מצד עצמו, אלא נאסר רק כשהוא חם. אתה וביתך צריכים לחזור בתשובה על כך.
שאלה: שאלת רב לגבי שרות לאומי: האם כדאי לשאול רב שמכיר אותי, שייתן לי עצה לגבי בחירת שירות לאומי או שאני צריכה להחליט בדברים כאלה לבד? העניין הוא שאני לא יודעת אם עדיף שירות שבו כל היום מתנדבים או שעדיף לשלב עם מדרשה. דבר שני - אם אתייעץ עם רב, אני חייבת לעשות לפי העצה שלו או שזה בגדר עצה טובה ויש מקום אח"כ לשיקול דעתי?
תשובה: כדאי שתלכי לסוג רב שידוע בכך שהוא לא חותך ומכריע אלא משתף אותך בדעתו. בדרך כלל מדובר על רבנים שהם גם מחנכים. בדרך כלל מדובר לא על גדולים שפוסקים ברוח הקודש. הדרכה זו אינה הדרכה כללית אלא הדרכה לך בגלל המקום שאת נמצאת בו מבחינת הרצון.
שאלה: חימום פירה התינוק בשבת: למרות שהנושא כבר טופל רב, לא מצאתי את הדין של הפירה בשבת. האם נחשב כלח או כיבש? נפקא מינא לחימום ע"ג פלאטת שבת לצורך התינוק (או אף לצורך בא אדם בריא).
תשובה: פירה אינו נוזל ולכן נחשב כיבש. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: מוצרי שמן סויה: הבנתי שמותר לאכול שמן סויה לאשכנזים, מכיוון שסויה לא נכללת בתקנה ובנוסף מכיוון שאינה נתערבה במים. מה הדין לגבי טופו (נעשה מסויה או משהו כזה) וחלב סויה? מה הדין לגבי ממרחי שוקולד שכתוב שהם לאוכלי קטניות, שמצד אחד עשויים מלפתית שאינה קטנית ומצד שני כתוב שזה לאוכלי קטניות? מה לגבי מיונז ומסטיקים?
תשובה: מנהג האשכנזים שלא לאכול קטניות. סויה מוגדר כקטניות, לכן אשכנזים לא אוכלים מוצרים שמעורב בהם סויה. לגבי שמן העשוי מקטניות, יש מעט אשכנזים שקיבלו את היתרם של מספר פוסקים שהקלו בשמן העשוי מקטניות. לגבי השוקלד שמעורב בהם ליפתית, כאן יש יותר פוסקים שהתירו. ודין ליפתית נראה כמו דין שמן הכותנה, מי שנוהג להקל בשמן כותנה יכול גם להקל בשוקולד עם ליפתית.
שאלה: 30 ימי אבלות: אבי נפטר בתאריך כא באדר ב. 1.מתי מסתיים חודש האבלות ועלייה לגילוי מצבה? 2.מתי עורכים סעודת 30? 3.האם חג הפסח מאפשר לנו להסתפר ולהתגלח, ומה לגבי אח? 4.האם שנת האבל מסתימת בכא באדר?
תשובה: 1. חודש האבלות מסתיים 30 יום לאחר הקבורה. אני מבין שקברו אותו ביום ראשון, ולפי זה האבלות מסתיימת בכ"ג בניסן. 2. סעודת 30 יש לערוך בתום השלושים. 3. חגים מתירים להתגלח רק על אבלות על אח וכד' אבל על הורים אין להתגלח עד שיעברו שלושה חודשים מהתספורת האחרונה וחבריו יגערו בו. 4. שנת האבל מסתיימת ב-כ באדר אולם ממשיכים לנהוג אבלות גם ב-כא משום שזה היארצייט. המקום ינחם אתכם, הרב בנימין במברגר
שאלה: מוצרים במקרר בפסח: מה עושים עם מוצרים שנמצאים במקרר שלא מכילים חמץ אך היו בשימוש לפני פסח? כגון: חמוצים למיניהם, רטבים למיניהם, ממרחים למיניהם, ובפריזר: כל מיני ירקות קפואים, עופות קפואים שלא באו במגע עם חמץ כי הם עטופים היטב. האם הם ניתנים לשימוש בפסח, ואם לא, אז מה עושים איתם? לזרוק לא נשמע הגיוני כי זה הרי בזבוז. יש לציין כי אין לי מקרר נוסף שבו אני יכולה לאחסן אותם. אודה על תשובתכם כיוון שלא הצלחתי למצוא תשובה במקום אחר.
תשובה: יש להבחין בין שני סוגי מוצרים. יש מוצרים שצריך לבדוק האם אין בהם תערובת חמץ, כגון: רטבים שיש בהם חומרים רבים או כגון קופסאות שימורים שיש בהם חומצות לימון או חומר משמר, אותם יש לסלק מהמקרר ואם רוצים לשמור אותם לאחר הפסח ראוי למכור. מוצרים שרק נחתכו או נמלחו בלי השגחה מיוחדת לפסח מותר להשאיר אותם במקרר בשקית נפרדת ללא צורך למכור.
שאלה: שין  של תפילין: מדוע יש שתי שינין בתפילין של ראש, האחת עם שלושה ראשים, והשניה עם ארבעה, אני יודעת שזו הלכה למשה מסיני, אך מה הסיבה לכך?
תשובה: קשה לנו להבין את זה, זה על פי הפנימיות ושם הדבר מוסבר.
שאלה: כריעה בשמונה עשרה: רציתי לדעת מה הוא הטעם לכריעה בתפילת שמונה עשרה? למרות שזה נראה דבר קצת פשוט, עיינתי בכמה ספרים והתפלאתי לראות שלא כתוב הטעם לכך באף אחד מהספרים שבהם עיינתי אלא רק כמה פעמים צריך ואיך צריך לכרוע. אני משער שהסיבה היא להראות איזה שהוא סוג של התבטלות כלפי הקב"ה, וכמו שכורעים לפני מלך בשר ודם, אז על אחת כמה וכמה למלך מלכי המלכים האם זה רק איזה שהוא ענין של כבוד או אולי באמת להראות התבטלות שאנחנו תלויים רק בבורא ית ואנחנו עפר ואפר וכד, ואם כן, למה כורעים רק באבות ומודים, ולא נשארים כרועים ומשתחוים כך כל התפילה? ברור שפיזית זה לא אפשרי להישאר כך כל התפילה, אם כן מה הטעם לכך שדוקא בברכות אלו כורעים ולא בעוד כמה (כמובן, לא שלא כל אדם יוסיף עוד בעצמו, אלא למה חכמים לא קבעו עוד כריעות?). מצטער על האריכות, אבל רציתי להסביר מה מובן כך שהרב לא יצטרך להסביר מה שכבר מובן.
תשובה: אכן עניין הכריעות הוא כפי שכתבת משום התבטלות ונתינת כבוד. ואכן בכל התפילה צריך שיכוף ראשו מעט דרך הכנעה כעבד העומד לפני רבו (שולחן ערוך סימן צה, סעיפים ב-ג), אמנם ישנם מקומות בהם צריך ממש לכרוע והם באבות ובמודים. הטעם לכך מובא בירושלמי: באבות משום שנאמר "ואקוד ואשתחווה לה' ואברך את ה' אל-הי אדוני אברהם", ובמודים משום שנאמר "ואשתחווה למלך ואברך למלך" והתרגום לכך הוא "ומודינא למלכא". אפשר להוסיף בכך טעם, שאבות היא הברכה החשובה שבתפילת עמידה, שהרי כל שלא כיוון באבות לא יצא ידי חובה, ובמודים שייכת מאוד ההשתחוויה משום שהיא מורה על הודאה והתבטלות כנגד ה' המשפיע ונותן לנו את כל הטובה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: גזילה שההורים גזלו: כשהייתי קטן אמי גזלה מגבות מכמה בתי מלון שהיינו, לצערי. מה אני יכול לעשות כדי שיתכפר לאמי? האם שאני אתן כסף זה יתכפר לה או שרק אם היא תביא (ואין סיכוי שאני יגיד לה והיא תשלח להם כסף אפילו לא לדבר איתה היא ממש רחוקה מהתורה)? ופעם אחת התגנבתי למשחק כדורגל שהיה ביום ראשון, אז האם אני צריך להחזיר את מה שהייתי צריך לשלם או שלא כיוון שהם משחקים בשבת?
תשובה: כל זמן שהיא לא תתעורר לתשובה, היא לא חזרה בתשובה. אם הבעיה היתה החיסרון של המלון, לדוגמא המגבות עלו מאה שקלים, צריך לשלם להם. אבל זה לא פוטר את אימך מלעשות תשובה על מעשה הגזילה.
שאלה: שנת שמיטה: מה היא שנת שמיטה?
תשובה: במשך שש שנים מותר לעבוד ולגדל בקרקעות ארץ ישראל ככל שאדם רוצה אולם בשנה השביעית (היא קבועה לכולם ואינה תלויה בכל אדם) אסור לעבוד, ולהצמיח דברים חדשים, בקרקע בדומה לשבת, שאין לעשות בה מלאכה. מותר בשביעית לעשות פעולות כדי לשמור על העצים והצמחים שלא יתקלקלו. מאחר ואסור לגדל פירות וירקות במיטה, יש לקנות פירות וירקות רק במקום בעל השגחה.
שאלה: על מה מברכים ברכת האילנות: האם חייב לברך על פירות את ברכת האילנות ואם כן על איזה?
תשובה: ברכת האילנות לא מברכים על פירות אלא על שני עצי פרי, מכל סוג שהוא, שיש עליהם פריחה.
שאלה: להוציא אחרים ידי חובת ברכות: אם אני רואה מישהו אוכל פרי או שותה משקה או כל דבר מאכל ולא מברך, האם מותר לי לברך בשמו, להגיד את הברכה בליבי כל עוד שהוא אוכל? לפי מה שכתוב ברמב"ם הלכות ברכות פרק א הלכה י : "כל הברכות כולן אף על פי שברך ויצא ידי חובתו מותר לו לברך לאחרים שלא יצאו ידי חובתן כדי להוציאן"
תשובה: אדם המברך יכול להוציא את חברו בתנאי שחברו מתכוון לצאת ידי חובה זו, ועליו לענות אמן לאחר הברכה. והטעם לכך הוא ששומע כעונה והרי הוא כאילו בירך בעצמו, אמנם אם אינו מתכוון לצאת זו לא מועיל שחברו יברך במקומו. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: פדיון הבן-מועד הפדיון בחג הפסח: בני נולד ב- יג אדר ב, מתי עלינו לערוך את הפדיון, במוצאי החג?
תשובה: כתב המהר"י אסאד שיש לעשות מיד בצאת החג הראשון, שזריזין מקדימין למצוות, כלומר: ביום ראשון בערב. אך תרומת הדשן כתב שאם מחכה ליום שני ביום, כדי שיהיו יותר אנשים ויהיה פירסום גדול יותר למצוה, אפשר להמתין. שיהיה לכם ולמשפחות הרבה מזל טוב וגידול קל. הרב רואי מרגלית