LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ישיבה חרדית או תיכונית? : אני נער חוזר בתשובה על ידי רב חרדי מש"ס, למדתי בבית ספר חילוני, עזבתי אותו באמצע השנה כי לא רציתי את כל הזוהמה שם, ובסופו של דבר הגעתי לישיבה תיכונית מוכרת ומפורסמת מאוד. נוצר לי קשר עם ראש ישיבה של בעלי תשובה לנערים, חרדי שמספר לי כמה צריך להתרחק מהכיפות סרוגות, נכון שיש הרבה דברים שאני שומע ממנו שלפי דעתי ממש לא נכונים, כשהוא מדבר איתי אפשר לשמוע ממנו נימה כעסנית ומאשימה, ואולי גם בצדק אבל עם טענות ממש לא ברורות. הוא מדבר על רבנים שאני מכיר וכביכול מחדש לי מידע על הכיפות סרוגות כמה שהם לא ר עם השקפה עקומה וכו. האמת שהישיבה התיכונית בה אני לומד כעת היא לא משהו בלשון המעטה, ואני עוד נמצא באחד מהמקומות הטובים עם המלצה של אחד מהרבנים המפורסמים של הציבור הלאומי. יראת שמים ירודה, ביזיון של בית מדרש ובית כנסת, לשון הרע בכמויות שממש סותר את הציציות שיוצאות להם ואת הכיפה על הראש, ולמרות שאני אומר להם שזה אסור וגם הם יודעים הם עדיין ממשיכים לצערי הרב. להגיד את האמת אני לא רואה את עצמי שייך לציבור הזה בעתיד. ראש הישיבה החרדי מתכנן בשבילי, בחופש הגדול הקרוב שאעזוב את הישיבה ואעבור אל הישיבה שלהם. אציין כי לי טוב מאוד בישיבה התיכונית, חוץ מהרמה של היהדות והציונים שלי במקצועות, אבל למרות שאני חוזר בתשובה יתרון גדול הוא שבסך הכל יש לי בית מציון עם המשפחה שמאוד גאה בי ובציבור הלאומי, וגם יש לי ר"מים מציונים וראש ישיבה מאוד נחמד, אין ספק בכלל שיש למשפחה שלי הרבה שביעות רצון וגם אמא שלי מתקרבת לאט לאט ליהדות יותר ויותר על ידי זה אבל בקצב ממש איטי. אני מתלבט מאוד מה לעשות לעזוב או לא לעזו,ב איפה להיות בעתיד באיזה ישיבה, הסדר, גבוהה, חרדית? ומה לעשות עם הרב הזה שמחכה ואומר לי שגדולי הדור הם בפירוש נגד הכיפות הסרוגות ושהחזון איש כתב בספרים שלו שאסור לקרוא כתבים של הרב קוק זצ"ל? אני ממש מתחנן לעצה לקבל יראת שמיים עם לימוד תורה רציני בישיבה תיכונית עד כמה שאפשר מהמקום המוזר הזה (אני עכשיו בכתה י"א) וגם מה יכול להיות עתיד טוב ליהודי כמוני שרוצה בסך הכל יראת שמים אמיתית ולא עקומה, האם גדולי הדור באמת נגד הכיפות הסרוגות?
תשובה: שמח אני לשמוע כי אתה בחרת בדרך התורה ואתה לומד כעת בישיבה תיכונית. הצטערתי לשמוע שיש ראש ישיבה חרדי שאומר דברים כאלה על בני ישיבה בעלי הכיפות הסרוגות. הוא אומר זאת מחוסר ידיעה. ברוך ד' יש הרבה בני תורה צדיקים ויראים מדקדקים במצוות. ויש גם תלמידי חכמים גדולים בציבור הציוני הדתי. ובדורו של הרב קוק רובם של תלמידי החכמים ובתוכם גם רוב גדולי התורה החרדים העריצו את הרב קוק והכירו את גדלותו התורנית. גם החזון איש כתב להרב קוק שאלה כאשר בא לארץ בענין פדיון מעשר שני והוא פנה אל הרב בלשון הוד כבוד מרן שליט"א. על כן עצתי אם אתה רוצה להיות ירא שמים אמיתי שמדבר בכבוד על כל הגדולים מכל החוגים. יראת שמים אמיתית תמצא בישיבות הגבוהות הציוניות כגון ישיבת "מרכז הרב" ו"בית אל" וכדומה. במקומות אלה תמצא יראת שמים ואהבת תורה וגם אהבת ישראל וגם אהבת ארץ ישראל. והכל מתוך התורה. זה טבעי שאתה שבאת ממקום רחוק מצפה לראות בישיבה התיכונית יותר רצינות דתית אך הייתי מציע שתשוחח על כך עם ראש הישיבה התיכונית שלך והוא יוכל להסביר לך. אנחנו מתפללים שכל בני התורה מכל החוגים יתאחדו יחד ויכבדו זה את זה ירבו בזה כבוד שמים באמת. חזק ואמץ ועלה במעלות התורה והיראה.
שאלה: מתנת אפיקומן בחול המועד: האם ניתן לנסוע עם הילדים לקנות מתנות לאפיקומן בחול המועד?
תשובה: אם הדבר צורך המועד מותר.
שאלה: הכשרת פלטה בפסח: ניקיתי את פלטת השבת היטב מכל לכלוך לפני החג, אך לא הכשרתי אותה. האם מותר להדליק אותה כדי להכשיר אותה במהלך החג בשביל שבת?
תשובה: הכשרה בליבון מותרת גם בפסח (הגעלה אינה אפשרית בפסח), מומלץ לכסות את הפלטה.
שאלה: עמידה בלכה דודי וחזרת הש"ץ: האם יש עניין לעמוד ב"לכה דודי" שבקבלת שבת ומה העניין, וכן בחזרת הש"ץ יש עניין לעמוד, ומהו?
תשובה: לכבוד שבת המלכה נוהגים לעמוד בזמן קבלת שבת וב"לכה דודי". מנהג האשכנזים לעמוד ב"בואי ב " כשפונים לצד מערב או לכיוון הפתח לכבוד השבת. ישנם העומדים כבר בבית הקודם. מנהג הספרדים לעמוד מ"מזמור לדוד" ועד לסוף קבלת שבת. בחזרת הש"ץ נהוג לעמוד משום שיש לציבור שייכות לתפילה בגלל הדין ש"שומע כעונה". (משנה ברורה סימן קכד ס"ק כ) אולם מי שקשה לו יכול לשבת. למנהג הספרדים יושבים בחזרת הש"ץ.
שאלה: ספירת העומר בלי ברכה: במוצאי חג הפסח לא נכחתי בבית הכנסת ועל כן, כשנזכרתי בביתי עוד באותו הערב שספירת העומר מתחילה, ספרתי בבית לבד. דא עקא, עקב אי לימוד מקדים של הלכות ספירת העומר (הנני בתהליך התחזקות כעת ב"ה), חשבתי שמכיוון שלא ברכתי עם הקהל במניין, עלי לספור בלי ברכה. היום זה היום השני לעומר ומפאת הספק גם היום מניתי ללא ברכה. ברצוני לדעת האם אוכל להתחיל למנות עם ברכה, מכיוון שלא מדובר במקרה בו שכחתי לגמרי לספור, אלא מניתי מלכתחילה אך ללא ברכה? (כשאני אומר שמניתי ללא ברכה, כוונתי היא, שלמעשה במקום לברך בשם אדנות, ברכתי "ברוך אתה השם.").
תשובה: אתה יכול להמשיך ולספור בין בבית הכנסת ובין בבית.
שאלה: בית דין התיר קטניות?: שמעתי שאיזה בי"ד התיר קטניות משום שבארץ לא נהגו לאוסרן. האם הדבר נכון?
תשובה: כמדומני שהמדובר במתיחה של 1 באפריל. יש במשנה מושג הנקרא בית דין של הדיוטות או של שלושה רועי בקר, אולם אין לאף בי"ד בעולם גם חשוב וגדול סמכות לבטל מנהג שנפוץ ברוב עם ישראל זה מאות בשנים (גם יוצאי מרוקו נוהגים אותו). ארץ ישראל מורכבת מ70 גלויות ואין בה מנהג מחייב אחד אלא כל עדה נוהגת כמנהגה. מי שטוען שבארץ נוהג רק מנהג ספרד יכול לשאת שתי נשים, אסור לו לאכול בשר אלא רק "חלק" עליו להתפלל רק בנוסח הספרדי, לקום לסליחות החל מר"ח אלול ועוד ועוד.
שאלה: כתיבת כתובה חדשה: האם לצורך כתיבת כתובה חדשה, יש צורך להחתים שוב את 2 העדים שנכחו בטקס החופה וחתמו על הכתובה המקורית, או ניתן להחתים 2 עדים אחרים שלא נכחו בטקס החופה?
תשובה: אין צורך בעדים הקודמים אפשר באחרים, אולם יש צורך ברב מומחה שיכתוב כתובה מתאימה (לא הכתובה הרגילה).
שאלה: חוסר ריכוז בתפילה: אני מתפללת כל בוקר אבל יש בקרים שאני בכלל לא מרוכזת ואני מתפללת סתם, מה עדיף, לקרוא בלי ריכוז או פשוט להפסיק ולא להתפלל תפילות או קטעים מסוימים?
תשובה: עיקר התפלה היא תפלה שבלב. לכן ודאי שיש חשיבות עצומה לעבודה על הלב. זה יכול להעשות לא רק בשלב התפילה אלא גם בהתכוננות שלנו אליה. כל בוקר לפני התפלה תקבעי לך איזה חלק ואיזה דבר את בעיקר משתדלת לכוין. הכנה זו מאד עוזרת. בכל אופן יש חשיבות לתפילות הקבועות. יש פיסקא יפה של הרב קוק שבה הוא עומד על כך שגם לתפלה יש גוף ונשמה. הגוף של התפלה זה הדיבור בפועל והנשמה היא הכוונה והרגש וכו'. כמו שבחיים שלנו אין נשמה ללא גוף כך גם בתפלה אם לא יהיה גוף אזי אין גם מקום לנשמה. ומוסיף שם הרב קוק שלפעמים יש לנו תקופות ארוכות שבהם אנו מתפללים ללא כוונה. כל התפילות האלו מחד לא רוממו אותנו למה שרצינו אולם מצד שני הם מחכות לתפלה שתהיה עם כוונה. ברגע שלאחר תקופה ארוכה של כוונות בתפלה אנו באים ומתפללים בכוונה אנו מכניסים נשמה לא רק לתפלה שכיוונו בה אלא לכל רצף התפלות שנאמרו על ידנו ללא כוונה. לכן אין להפסיק את עיקר התפלה. אולם יש בתפלתך קטעים ארוכים שהם אלו שמקשים עלייך אזי את יכולה לקצר את התפלה בכדי שתוכלי להתאמץ יותר בכוונה.
שאלה: ברכה אחרונה על וופל: מה הכמות שצריך לאכול כדי לברך ברכה אחרונה על וופל?
תשובה: כזית, ומשערים מה שהוא כזית גדול בזמננו, מהזן הנבילי.
שאלה: מי חיבר את ספר תהילים?: מי חיבר את ספר תהילים, האם יכול להיות שמפני המלעיגים אמרו שספר תהילים נכתב ע"י עשרה אנשים אך באמת דוד כתב את כולו ברוח הקודש ובנבואה?
תשובה: הברייתא במסכת בבא בתרא (דף יד ב), המונה את מחברי הספרים שבתנ"ך, כותבת שעשרה זקנים כתבו את ספר תהילים אבל כל הספר נקרא על שם דוד, וכמו שמסביר המדרש (שיר השירים רבה פרשה ד) שמאחר ודוד הוא נעים זמירות ישראל הכל קרוי על שמו. ודוד גם קבע את מקום זמירות התהילים בעבודת ה' במקדש.
שאלה: ויטמין שיש בו עמילן : האם מותר לקנות ויטמין שיש בו עמילן אחרי פסח ביודעי שלא מכרו אותו בפסח?
תשובה: אם הויטמין ראוי לאכילה - אסור.
שאלה: נדר שלא אעבור עבירה: האם לשון: "אני נודר נדר שלא אעבור עבירה מסוימת" נחשבת כנדר? האם אכן ניתן לנדור שלא לעבור עבירה, ובמידה וח"ו נעברה העבירה, האם יוכל הרב להדריך בדרך תשובה?
תשובה: נדר לשמור מצוה או לא לעבור עבירה נחשב לנדר. במידה ואדם עבר על הנדר יש לו לקנוס את עצמו במה שמקביל לאותו איסור. לדוגמא אם נדר שלא לעשן ביום שבת, עליו להקפיד בשבתות הבאות לא לעשן תמורת כל שבת שעישן בה שלא יעשן גם ביום חול כמספר הפעמים עישן בשבת. כמובן שכדאי גם לומר וידוי לפני הבורא ולבקש סליחה ולהתחייב שלא ישוב לחטא זה לעולם. וכדאי גם לתת צדקה לעניים וכמו שהוא חס על מסכנים יחוס עליו גם הקב"ה אם ידע שמכאן ואילך לא ישוב לחטוא.
שאלה: הנאה ממלאכה בחול המועד: יש עיתונים שעובדים בחול המועד, האם מותר לקרוא בהם, ובאופן כללי, מה דין הנאה ממלאכה האסורה בחוה"מ?
תשובה: העתונים וקוראיהם סבורים שהם צורך המועד לכן מותר להדפיסם וממילא לקוראם. אכן עתונים המכילים דברים שאין לקוראם כל השנה ק"ו שאין להדפיסם ולא לקוראם בחוה"מ.
שאלה: דין הכתובה המקורית: לאחר כתיבת כתובה חדשה ע"י רב שמומחה לעניין לאחר טעות, מה דינה של הכתובה המקורית, האם היא נשארת בחזקתי או מושלכת לגניזה, כמו כן מה דינה של עותק הכתובה המקורית (שגם בה יש שיבוש בשם שלי), האם היא נשארת ברבנות או עושים עותק לכתובה החדשה והיא זאת שנשארת ברבנות?
תשובה: הכתובה היא חוזה ממוני רגיל ואין בה קדושה אא"כ כתובים בה פסוקים או שמות. יש להעביר עותק תקין לרבנות.
שאלה: פיצוחים מהסופר שהתערבבו: קניתי שקדים בסופר מדוכן שלוקחים באופן עצמאי ומשלמים בקופה לפי משקל. כאשר הגעתי הביתה התברר לי שהתערבב לי בשקית גם חתיכה מהאגוזים שכנראה היו ליד, ונפלו לערמה של השקדים. האם אני צריך להחזיר את האגוזים או לשלם על ההפרש? (לעניות דעתי אין בזה שווה פרוטה)
תשובה: צריך לשלם עבור אותם אגוזים, ואם זה כל-כך מועט, מן הסתם הם מוחלים על זה.
שאלה: כשרות סימילאק לפסח: האם תחליף החלב "סימילאק" כשר לפסח?
תשובה: הרב אליקים לבנון, רב הישוב אלון מורה שבשומרון, הבהיר לאחרונה, בשל שאלות רבות שהופנו אליו בעניין, כי תחליף החלב 'סימילאק' בהכשר ה- OU מותר לשימוש בפסח, הרב לבנון אומר כי התחליף מכיל קטניות אך אין בו מרכיבי חמץ ולכן מותר לתינוקות במהלך החג. הרב ביצע לאחרונה בדיקה מקיפה שהביאו להחלטה זו.
שאלה: ניקוי עלי בייבי מתולעים: איך מכשירים מתולעים עלי בייבי?
תשובה: הניקוי של עלים אלו קשה מאד, לא מועילה שטיפה אלא צריך לשפשף עלה עלה מאקריות וכנימות הדבוקות בהם ולשטוף, לאחר מכן יש להתבונן בשמש שאכן ירדו. כאשר יש עלים הגדלים בצורה מותרת נראה שזה כמעט איסור להתחיל ולנקות כאשר הפעולה מאד קשה וצריכה מיומנות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ספרי קודש בחדר שינה: כשאני מתארח אם אשתי אצל הוריה אנחנו ישנים בחדר עם ספרי קודש שנמצאים בארון שדלתיו זכוכית, מה אסור ומה מותר לעשות במצב זה? בנושא יחסי אישות, ולהחליף טיטול לתינוק.
תשובה: ניתן לכסות את הספרים ין או מגבת.
שאלה: הכוונה בלימוד הלכה: אני מבקש עצה, כיצד ללמוד הלכה. ניסתי כבר הרבה זמן ופשוט אני לא כל כך מצליח לזכור את מה שאני לומד. כרגע אני לומד דף יומי במשנ"ב ולומד את הילקוט יוסף. מה הרב מציע לי לעשות, גם כעיון וגם כבקיאות, כדי להצליח יותר בלימודי?
תשובה: עצה אחת היא ללמוד בחברותא ולברר דברים ביחד, עצה שניה לקרוא בקול את הנלמד. ושלישית לפני למוד ההלכה בשולחן ערוך ללמוד את המקורות בטור ובבית יוסף וכאשר שורשי ההלכה ברורים, קל יותר לזכור את הפרטים השייכים להם.
שאלה: מציאת כסף בקופות הסופרמרקט: מה דין מציאת שטר כסף בודד של 50 ש"ח בתוך סופרמרקט, באזור הקופות על ידי עובד החנות?
תשובה: אם זה מחוץ לדלפק, אזי זה נפל מלקוח, ומכיוון שאין בזה סימן, הרי זה של המוצא.
שאלה: קידוש לשבת חול המועד: אני מוכן לעשות קידוש ביום שישי בערב בחול המועד פסח. האם אני צריך לעשות קידוש של יום שבת רגיל, או קידוש מיוחד של חג הפסח?
תשובה: הקידוש של שבת חול המועד הוא כקידוש של שבת רגילה.
שאלה: מוזיקה באוטובוס בספירת העומר: מה לעשות במקרה של אדם שנוסע באופן קבוע באוטובוס או טרמפ בו הנהג נוהג לרוב לשמוע מוזיקה בספירת העומר?
תשובה: ומה עושה אדם שהוא אבל על אביו ועל אמו? המוסיקה הושמעה שלא מרצונו ואינה באחריותו. לגופו של עניין, לא כל מוסיקה אסורה, רק מוסיקה של ריקודים ומחולות אסורה משום שאין חתונות בימים אלו.
שאלה: אכלנו חזרת לא כשרה לפסח: בשבת חול המועד פסח שמתי לב לכך שבמשך ימי הפסח אכלנו חזרת שאין לה הכשר לפסח. החזרת מכילה בין השאר: סלק, סוכר, מלח לימון, חומצת חומץ, חומר משמר ועוד (זרקתי הקופסא). מה דין הכלים: א) צלחות עשויות פורצלן. ב) הסכו"ם - נירוסטה עם ידיות פלסטיק. ג) כלי פלסטיק שבתוכה הודחו הכלים. ד) מסננת מתכתית בתחתית כלי הפלסטיק הנ"ל. ה) כלים נוספים שספק אם הודחו יחד עם הכלים שנדבקו בהם שאריות מהחזרת?
תשובה: יש חשש לחמץ ממש! חומצת הלימון והחומץ עלולים להיות מדגן (יש לברר זאת ברבנות המשגיחה על המוצר) וכמו"כ ייתכן שבאותו קו ייצור ייצרו גם דברים חמצים ללא ניקוי יסודי והכשרה. מכיון שהחזרת חריפה כרגע אין להשתמש בכלים שנגעו ישירות בחזרת, ובאשר לכלים אחרים, מכיון שהחזרת שהגיעה אליהם הייתה בכמות קטנה וכבר לא כל כך חריפה דינה כדבר קר ושטיפה יסודית תועיל להם. מכאן לימוד לקח לכל השנה, להסתכל היטב על כל מוצר שקונים ולבדוק שיש עליו הכשר מוסמך! יש הרבה זיופים, ובדצ"ים שאינם קיימים כגון "שמן המשחה" ושאר שמות מפוצצים. תקלות עלולות להימצא בכל רשת מזון. מישהו קנה אבקת מרק ברשת מהודרת ולא שם לב שאין עליה הכשר לפסח, אחר קנה ערק והתברר שהא עשוי מדגן!, פסח כשר וגם שמח.
שאלה: מסע ישראל במדבר: ברגעים אלה אני נהנה מקריאת ספר דברים ובפרקים מצויין על מרכיבי המנחות והזבחים שהעלו. ".סלת בלולה בשמן למנחה.", והרי עם ישראל היה במדבר, ודאי אין עצי זית או מטעים המדבר סיני, מה מקור השמן?
תשובה: מצות הקרבנות ומרכיביהם מיועדת לארץ ישראל ולא למדבר, הרי במדבר אכלו מן ולא היה שם קמח לסולת ולא יין לנסכים. וכך נאמר בעמוס כי לא הקריבו ישראל קרבנות במדבר.
שאלה: ברכת לחמניות בפסח: ברצוני לדעת מה יש לברר על הלחמניות העשויות מקמח מצה והם אפויות בתנור, האם דינם כמו לחמניות רגילות וברכתם המוציא או מזונות? אין בעיסה סוכר או מי פירות.
תשובה: יש לברך עליהן המוציא בפרט כשקובעים עליהן סעודה.
שאלה: גר צדק מקהילה אשכנזית: הרב השיב כי גר צדק שהתגייר יכול לבחור מנהג שירצה, אך לגבי גר צדק שהתגייר בגיל צעיר מאוד בקהילה אשכנזית שבחו"ל, כעת עלה ארצה האם יהיה לו אפשרות לבחור מנהג ספרדי ויוכל לאכול קטניות ושאר הדברים?
תשובה: אם לא ידע שמה שאמרו לו זה חומרא, הרי כשמגלה את זה יכול לבחור מנהג אחר ואפילו אינו צריך התרה, אבל אם ידע שזו חומרא ובכל זאת בחר במנהג זה, צריך התרת נדרים.
שאלה: תספורת חלקית בספירת העומר: יש לי בלורית קצת ארוכה יחסית לשאר הראש וברצוני רק לדלל ולקצר אותה. האם מותר לספר אותה בספירת העומר? (אני תימני אבל נוהג שלא להסתפר בימי הספירה)
תשובה: אם הדבר מפריע להנחת תפילין או שהיא פוגעת בהופעתך כבן תורה תוכל לקצרה, מומלץ לעשות זאת לכבוד שבת.
שאלה: מיהם גדולי הדור?: מי בימינו נחשבים לגדולי הדור וגדולי הפוסקים בדורינו? (גם בציבור החרדי וגם שלנו) והאם מותר לתלמיד חכם אחד לצאת בהוראה מסוימת כנגד דעת גדולי הדור(כי כך הוא חושב שצריך לעשות הלכתית), או אסור לו מפני שהוא מבזה את זקן ת"ח בדורינו ולכן עליו להורות להלכב בשונה מדעתו וכדעת גדול הדור?
תשובה: אי אפשר לתת ציונים ולומר מי הם תלמידי החכמים הגדולים. אך הגדולים הבולטים בתור מנהיגי תלמידי החכמים הם הרב שפירא בציבור הדתי הלאומי, הרב עובדיה בציבור החרדי הספרדי והרב אלישיב בציבור החרדי הליטאי. יש בדורינו ב"ה תלמידי חכמים גדולים ופוסקים חשובים. אין גדול מסויים שמקובל על כולם, כלומר שכל שאר הגדולים מבטלים דעתם ומקבלים את דעתו. אך כמובן טבעי הוא שתלמיד חכם קטן לא יכול לצאת בהוראה הלכתית לכלל הציבור בניגוד לדעת תלמידי החכמים הגדולים.
שאלה: גילוח בחול המועד: פורסם כי הרב נשאל לגבי גילוח בחול המועד והתיר להתגלח, איך הרב מתיר כזה דבר בו בזמן שכל האחרונים אוסרים זאת, בספר "חיכו ממתקים" יש ציטטות של כל האוסרים (עמוד מז בשורות הקטנות). ושם נאמר "וכן כתב בספר רבי ידידיה טיאה וויל בנו של הקרבן נתנאל (סימן מג) ו :ומי שעובר ועושה כן ראוי לנדותו כמחלל המועדות ולקרותו עבריין שעובר על דברי סופרים שעונשו ידוע בגמרא, ע"כ". וכן כל האחרונים חולקים על דעת ר"ת והנודע ביהודה על שהתירו רק למי שהתגלח בערב יו"ט?
תשובה: איסור תספורת בחול המועד הוא כדי שלא ידחו את התספורת לחול המועד ויכנסו לחג כשמראיהם מנוול (מכוער), אבל מי שרגיל להתגלח בכל יום או כל כמה ימים, גם כשיתגלח לפני החג לא יועיל לו לחג, ולכן לא שייכת בזה גזירה זו. ומצד איסור מלאכה בחול המועד אין איסור, שכן זה לצורך המועד וכבודו. ואין להקשות ממה שגם למי שהסתפר לפני החג אסור להסתפר בחול המועד, מפני שטעם האיסור, שהרואים לא ידעו שהסתפר לפני החג לכבודו. אבל לעניין גילוח אין שום חשש שהרואים יחשבו שלא התגלח לכבוד החג. ואין להביא ראיה מדברי אחרונים שלפני כמה דורות, מפני שלא נהגו אז להתגלח בכל יום, וממילא לא היה בזה גנאי להיות לא מגולחים כמה ימים. אבל כאשר יש בזה גנאי, הרי שיסוד הגזירה לאסור תספורת בחול המועד הוא המתיר להתגלח בחול המועד עצמו, ובמיוחד לקראת שבת וחג.
שאלה: כשרות מצות מכונה: בכרך תחומין כו מצויים שני מאמרים שמהם עולה שיש בעיה ממש של חמץ במצות מכונה שנעשות בתקופה האחרונה (בניגוד למצות המכונה מהדורות הקודמים). מה דעת הרב בסוגייה זו, אם אכן כך - הרי כמעט כל עם ישראל אוכלים חמץ בפסח ח"ו!
תשובה: לא קראתי את המאמר, אבל לא כל מאמר קובע, וכיום המכונות משוכללות יותר, ולא נראה לי בצורה גורפת להוציא לעז על כל המכונות ועל כל ההכשרים.
שאלה: כיבוד הורים לעומת צניעות: לאם אמי יש צורך לקבל זריקות, והאופן הפשוט ביותר הוא שהיא תקבלן ע"י אמי. אולם כאן יש לכאורה בעיה של חובל אביו ואמו, כמבואר בשו"ע יו"ד סי רמ"א. אפשרות נוספת היא שחתנה, אבי, יתן לה את הזריקות, אלא שכאן יש לכאורה בעיית צניעות. האם חבלה באביו ואמו לצורך רפואי וברשות היא ספק דאורייתא ואילו כאן זה רק אביזרייהו דעריות וזה הותר לרופאים, דבעבידתייהו טרידי, יש להעדיף שחתנה יתן לה את הזריקות, או שמא הצד להתיר חבלה באו"א לרפואה גדול יותר מההיתר לתת טיפול רפואי לנשים?
תשובה: אם המדובר בזריקת שריר, פשוט שעדיפה אמך שהיא בתה כי בזריקה כזו אין הכרח שיוצא דם ואין כאן חבלה כלל.
שאלה: "א-ל מלא רחמים" בשבת במנחה: בבית הכנסת בו אני מתפלל השתרש המנהג להזכיר נשמות במנחה בשבת (ולא בשחרית כפי שנהוג ברוב בתי הכנסת) וזאת על מנת למשוך עוד מתפללים ולחזק את המניין במנחה. קיבלנו הערות על מנהג זה, אך מתפללים רבים ותיקים מתעקשים לשמור עליו ולא להפסיק. האם יש צורך להפסיק לאלתר את המנהג או יש אפשרות להמשיך?
תשובה: מנהג מקובל להזכיר נשמות במנחה, ויש מעדיפים זמן זה על פני שחרית אולי בגלל טירחא דציבורא, אולם ה מעל לכל.
שאלה: קדיש ביום הזכרון המקומי: איזה קדיש קוראים ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, במידה ונתבקשתי לקרוא קדיש בטקס, יום הזכרון המקומי ומותר לי לומר קדיש?
תשובה: קדיש לא קוראים אלא אומרים אותו כחלק מתפילה בציבור כשיש מניין גברים מתפללים. אחרי תפילה של פסוקים אומרים קדיש יתום (יהא שלמא) ואחרי לימוד אומרים קדיש דרבנן (על ישראל). אם הטקס כולל גם תפילה שיש בה פסוקים אפשר לומר אחריהם קדיש יתום, אך יש להניח שהאוירה במקום שיש בה תערובת גברים ונשים ולבוש לא הולם אינה של תפילה, עדיף לומר פרק מתאים מהתנ"ך.
שאלה: משמעות תפילת הטל: רציתי לדעת מדוע יש תפילה מיוחדת לטל, הרי הוא יורד כל הזמן, גם כשקר וגם כשחם, מה משמעותה של תפילת הטל?
תשובה: הגמרא במסכת תענית (דף ג ב) מבארת שישנם שני סוגי טל, ישנו טל שיורד תמיד והוא לקיום העולם וישנו טל של ברכה לעולם. והגמרא מוסיפה שקשה להבחין בין שני סוגי הטל. מאחר וקשה להבחין בין שני הסוגים נפסק להלכה שאין חייבים להזכיר טל בתפילה אבל מי שרוצה להזכיר, בשביל טל שהוא ברכה, רשאי (שולחן ערוך אורח חיים קיד ד). מנהג האשכנזים בחוץ לארץ שלא להזכיר טל בתפילה ומנהג ארץ ישראל וקהילות הספרדים להזכיר טל בתפילה. וכמו שאומרים בשמחת תורה תפילת גשם לפני שמתחילים להזכיר גשמים כך נהגו לומר תפילת טל בחג ראשון של פסח לפני שמתחילים להזכיר את הטל שהוא לברכה.
שאלה: הקרבת קורבנות בזמן הזה: האם יש אפשרות, תיאורטית, להקריב קרבנות בזמן הזה ומה בדבר הדברים אשר נאמרו בזמן החתם סופר בנושא?
תשובה: זהו דיון ישן, והרב זצ"ל פוסק יש מניעה מצד זה שאין אנו יודעים את מידות המזבח, ואז אי-אפשר להקריב אפילו קרבנות שאין בהם "ריח ניחוח".
שאלה: כהן בבית חולים: רציתי לשאול בצורה כללית לגבי כניסת כהן לבית חולים בכל מיני מקרים, מתי אסור ומתי מותר איפה כן ואיפה לא?
תשובה: ראשית רצוי לכהן לא להיכנס לבית חולים אפילו אם יש שם סידור לכוהנים כי בבתי חולים גדולים יכולה להיות טומאת מת בהפתעה. לכן לאותם בתי חולים שיש סידור יש להיכנס רק לצורך מצווה כמו ביקור חולים במידה ואפשר לסייע אך לא ביקור נימוסי בלבד וכן לצורך בדיקות נצרכות לבית חולים שם ויתכן והמבקר שבא לשמור עליו יוכל להציל את חיו ע"י ההשגחה או עידוד ותמיכה נפשית. בבית חולים שיש להם מבנים קטנים בודדים (כמו תל השומר או אסף הרופא) אפשר להקל יותר בכניסה לאותם מבנים כי הסיבות לפטירה מעטה בזמן הביקור.
שאלה: ברכה על ברנדי: מאחר שברנדי מזוקק מיין האם ברכתו היא בורא פרי הגפן, ואם לא מדוע?
תשובה: אין בו טעם יין, ולכן ברכתו "שהכל".
שאלה: אגדות ואלילים דמיונים: יש הרבה ספרים היום שיש בהם סתם סיפורים אבל מעורב בו אלילים דמיוניים, ולפעמים זה לא רק יחס קטן ושולי אלא הם מוזכרים לאורך כל הספר, האם מותר לקרוא ספרים כאלו?
תשובה: ודאי שאסור.
שאלה: לסמוך על עצמי או לשאול רב: לעיתים קורה שעולה לי שאלה הלכתית האם מותר או אסור לעשות פעולה מסויימת (לדוגמה בהלכות שבת) ואני שאינני רב איני מוצא צד לאסור מתוך הידע שיש לי, האם אפשר להסתמך על שקול דעתי או שמא במקרה זה צריך לשאול ולעיין בספרים?
תשובה: אם למדת היטב את הלכות שבת עם טור וב"י שו"ע ונושאי כלים וכן ספרי אחרונים מותר לך לסמוך על ידיעותיך אך אם לא למדת כפי שכתבתי תעדיף לשאול רב, ולצאת מן הספק.
שאלה: ברכת כוהנים בשחרית: בבית הכנסת שבו מתפלל חמי, הכוהנים לא עולים לברכת כוהנים בשחרית אלא רק במוסף (הכוונה לתפילות שבתות וחגים כשאנחנו מתארחים שם), מה עלי לעשות, להישאר בתוך ביהכ"ס או לצאת?
תשובה: תצא, שאי נשיאת כפיים בשחרית זו חולשה וטעות מן הגלות.
שאלה: כשרות מקלות אכילה סיניים: קיבלתי מסבתי מקלות אכילה סיניים, אחד מחומר פלסטי כל שהוא (כך לפחות נראה) ואחד מעץ, לא ידוע לנו אם הישתמשו בהם למאכל לא כשר. על פניו הם נראים חדשים. מה דינם וכיצד ניתן להישתמש בהם?
תשובה: המקלות צריכות טבילה והגעלה (כלומר הכנסתם) למים רותחים.
שאלה: "בעיית" מסורבות גט?: בבין הזמנים האחרון נפתחתי לנושא של מסורבות הגט, ויש לי שתי בעיות. בעיה אחת היא הנתונים. אני לא יודע מה נכון. ראיתי שיש הסוברים שהתופעה הזאת היא תופעה מאוד רחבה בלי נתונים אמיתיים ולעומת זאת ראיתי שיש הטוענים שבעקבות טיפול של בית הדין מספר העגונות לא עולה היום על יותר מ- 30. האם לרב יש נתונים על היקף התופעה? הבעיה השניה היותר עקרונית שקיימת, היא שלאחר התכתבות קצרצרה בפורום "קולך", מישהי כתבה לי כך: "זכותו של כל אחד ליזום גירושין, ולקבל הסכם גירושין הגון. האיש לא יכול להחזיק בחירותה של האישה כקלף מיקוח. לכל אדם, איש ואישה, קיימת זכות החירות, ועל הדיינים לדאוג למימושה. כפי שהסברתי לך, בתשובתי הקודמת, אישה ללא גט היא כבולה. איש ללא גט הוא די חופשי". הדברים נשמעים די הגיוני. כלומר אם נתבונן עכשיו על המצב, המצב הוא שנתוני הפתיחה לא שווים. כי אם האיש רוצה לגרש, ואני מקווה שאני לא טועה, אין לאישה יכולת לסחוט אותו, כמו שיש לו אם היא רוצה להתגרש. מה שגורם למה שנקרא היום "בעיית מסורבות הגט". כעת, אם הבנתי נכון מצד ההלכה, אין פתרונות קסם שלא חשבו עליהם, וכולם יודעים מה בגדר הלגיטימי ומה לא בגדר הלגיטימי, כך שלא מצפה לנו שינוי ממשי מהצד הזה, מה יש לנו לעשות בנידון? לא נראה כי בעקבות בחירת הדיינים האחרונה משהו הולך להשתנות?
תשובה: לצערי יש הגזמה רבה בנושא. למגזימות במספרים יש אינטרס לנגח את ההלכה. כאילו הגבר "חופשי" והאשה "כבולה". מצד ההלכה הצרופה אין הבדל בין איש לאישה הוא כבול כמותה ויש מסורבי גירושין לא פחות ממסורבות. הסיבות לכך הן בדרך כלל אי הסכמה באשר לחלוקת הרכוש והילדים. אמת היא שיש מציאות קשה שבה גברים מרשים לעצמם לחיות עם אישה אחרת למרות היותם נשואים בעוד שאישה נזהרת יותר, בפרט היא חוששת מללדת ילד ממזר ל"ע. אולם זו מציאות המנוגדת להלכה. ויש תביעה "לשנות" כביכול את ההלכה. אולם זאת התורה לא תהא מוחלפת. השאלה היא, איך ההלכה תתמודד עם מציאות לא הלכתית. אין לכך קשר עם צבע כיפותיהם של הדיינים. (אם כי האפליה המוצהרת במניעת מינויים של דיינים ציוניים היא שערוריה! אולם אשמים בכך לא מעט ארגוני הנשים שטענו שכביכול יש הבדל בין פסיקותיהם של הדיינים הציוניים לאחרים). אם מעונינים להחיש את עבודת בתי הדין יש צורך בשינויים ארגוניים כגון הוספת הרכבים וכדו' ולא בהלכה ופוסקיה.
שאלה: עוגיות מצה עשירה בפסח: כיצד ישנם רבנים שאוסרים באופן מפורש ומוחלט אכילת עוגיות מצה עשירה בפסח כחמץ גמור (ולאחר הפסח, כחמץ שעבר עליו הפסח), על מה הם מסתמכים, ומאידך, כיצד ישנם רבנים שמתירים לאכול עוגיות אלו (העוגיות כשרות לפסח) על מה הם מסתמכים, מה שורש הדיון?
תשובה: מצה העשויה מקמח ומי פירות אינה מחמיצה ולכן אינה נחשבת כחמץ אבל אם מעורב במי פירות קצת מים יש אומרים שמחמיצה מהר יותר מאשר שמונה עשרה דקות. השולחן ערוך מתיר לאכול מצה עשירה בפסח ואילו האשכנזים החמירו שלא לאכול מצה כזו בפסח. בימינו נחלקו הפוסקים לגבי סוג מסויים של מצה עשירה האם היא נחשבת כמי פירות בלבד או שיש בה תערובת מים ואז היא מחמיצה מהר ויש להתייחס אליה כחמץ.
שאלה: נשואים בסתר חמש שנים: אני ואישתי נשואים בסתר כבר 5 שנים, מכיוון שההורים שלנו לא הסכימו שנתחתן בגיל צעיר כל כך (18), היינו להוטים להנשא, והתחתנו בסתר עם מניין של עשרה שומרי סוד במקום סודי עם רב וכתובה והכל. שמרנו על הכל בסוד כבר 5 שנים. כיום, אנו מעוניינים להנשא בפומבי כמו שצריך עם אולם ועם המשפחה. אך את נישואינו הקודמים אנו מעוניינים להסתיר, שלא יהיה ריב משפחתי. אנו לא רוצים להתגרש ולהתחתן חס וחלילה, ורב בטח לא יסכים לחתן אותנו שוב כאילו לא קרה כלום הרי זו ברכה לבטלה, או שדרך חידוש נישואין זה אפשרי? אני מעוניין בחתונה שתראה רגילה לכל דבר, כאילו זו הפעם הראשונה. אנא מצאו לי פתרון, אנחנו באמת מאושרים ולא רוצים קלון של גירושין.
תשובה: עליכם לפנות לביה"ד הרבני שיקבע את מעמדכם האישי כנשואים. באשר לטקס מכובד לצערי אין מקום בהלכה לטקס כזה מאחר ואתם נשואים כבר כדת משה וישראל, אך אתם יכולים לערוך מסיבה גדולה ומפוארת דומה בכל לחתונה ממש ולהודיע בה שאת החופה עצמה עשיתם ברבנות בצינעה. יש זוגות שעושים כן מסיבות שונות.
שאלה: איך ניתן להסביר?: למדתי במדרשה על קדושת א"י. ואין לי ספק בכך שזה נכון ואמיתי. אך לאחרונה נתקלתי באימרה מצוטטת מתוך הלכות כלאי הכרם, ששם היה כתוב : "שמעתי שכל מקום שגרים בו ישראל הוא בחינת א"י, אם כן איך ניתן להסביר בכל זאת שזה כן חשוב לגור בארץ. זה לא סותר?
תשובה: נזכר שיש שתי קדושות בארץ. ראשונה שבאה ע"י הקב"ה מזמן הבריאה. אין לקדושה זו דמיון כלשהו בארץ ובעולם. ועל כן לא הסכים אברהם אבינו שבנו יצחק יצא לרגע אחד מהארץ. יש קדושה שניה שבאה ע"י ישראל בפרט ע"י שהם חיים חיי קודש בארץ ישראל. משהו מקדושה זו יכול להיות גם בחוץ לארץ במקום שיש בתי כנסיות ובתי מדרשות ששומרים שם בשקידה על התורה בקיומה ובלימודה. אבל בכל זאת אין בזה שום השואה לקדושה האלוקית שיש בארץ ישראל. כך נאמר באבות דר' נתן כי תלמיד חכם שיצא לחוץ לארץ פגם. ומסופר ב"ספרי" שגדולי התנאים יצאו לחץ לארץ כדי ללמוד תורה וביציאתם קרעו את בגדיהם ובכו על ההפסד העצום שיש ביציאה מארץ.