LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ישראלי המתגורר בחו"ל לתקופה: אני ישראלי שמתגורר בחו"ל, ומתכוון לגור כמה שנים עד שאוכל לקנות דירה ולשוב לארץ ישראל. אני גר בחו"ל מכורח המציאות, כוונתי ורצוני היא לשוב לארץ בהקדם האפשרי. האם כשאני מבקר בארץ ביום טוב אני מחוייב לשמור את יום טוב שני? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תושב חו"ל בישראל ביו"ט שני"
תשובה: חייב ביו"ט שני.
שאלה: כלים פרווה במגע עם בשריים או חלביים: א.מי שיש לו כיור אחד מספיק 2 רשתות - בשרי חלבי או שצריך גם רשת נוספת לפרווה? ב. כף פרווה, בחום יד סולדת לפחות, רטובה ששמו אותה על הרשת הבשרית ואח"כ בפעם אחרת שמו אותה רותחת על רשת חלבית רטובה. יש בעיה? אם כן, מה לעשות? ג. סיר פרווה - מותר לשים אותו חם על שיש חלבי רטוב ובפעם אחרת - להיפך, על הבשרי?
תשובה: א. מספיק בשרי וחלבי. ב. לא נראה לי שזה יכול להפליט או להבליע בחום כזה בשני כלים. ג. אם אין שם חלב שפוך או רוטב בשר, אין בעיה כי זה לא אוסר אחד מהשני.
שאלה: ביצה שנפתחה בקערה בשרית: אם השתמשתי בקופסא פלאסטיק בשרית, האם מותר להשים את התכולה לקערה חלבית ולשים גבינה בביצה ששברתי בקערה?
תשובה: אני מבין שמדובר לשימוש קצר, רק לשם פתיחת ביצה. אם הכלי הבשרי היה נקי לחלוטין מכל שאריות בשריות, אפשר להעביר את הביצה לכלי אחר ולהוסיף גבינה.
שאלה: החלטתי לתת צדקה לאלמנה: גמלה בליבי החלטה לתרום צדקה לאלמנה (שאיני מכירה) ואף סיפרתי על כך לבעלי אך, עבר זמן ואני מתביישת לפנות לאדם שאסף הצדקה עבורה. האם אני יכולה לתרום, במקום זאת, צדקה לעמותה שדואגת ליתומים ו או אלמנות?
תשובה: כן.
שאלה: העתקת שיר מדיסק: האם מותר להעתיק שיר מדיסק של חבר כאשר מדובר בשיר אחד בלבד ובדיסק שממילא לא הייתי קונה?
תשובה: יש מי שמתיר, אך לרוב הפוסקים הדבר אסור. קישור לשיעור בנושא.
שאלה: גזל שינה - גזילה חמורה: תקוע לי בראש מימי הצבא. זכיתי כפרס בחידון תנ"ך צה"לי בסידור. זכרתי משם שחייל הקם בבוקר צריך להיזהר בשנתם של אחרים מאחר שגזילת שינה היא גזילה חמורה מאחר שאי אפשר להשיבה. וכי אמר זאת הרמב"ם. כעת איני מוצא זאת באותו הסידור. לאורך השנים תמיד צטטתי שוב ושוב, וגם השלכתי לעניין גזילת זמן - שאי אפשר להשיבו. האמר הרמב"ם דבר זה? כזה? דומה? והאמנם נחשבת גזילת שינה, או זמן, לגזילה חמורה?
תשובה: איסור חמור הוא לצער את הזולת. אמרו ח שהאיסור לצער את חבירו, חמור מהאיסור לגזול את ממונו. משום שבניגוד לצער החבר, הממון ניתן להשבה. ועוד שהצער הוא בגופו והגזל בממונו בלבד (ראה שו"ע חושן משפט סימן רכח' סעיף א) חלק מהאיסור לצער חבר הוא שלא לפגוע בשנתו, כך שהביטוי גזל שינה הוא ביטוי מושאל. איני מכיר התיחסות ישירה של הרמב"ם לנושא. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: הנחת תפילין אחרי עלות השחר : כבוד הרב אני מתפלל במניין פועלים שבו תחילת התפילה בשעה 5:30 כאשר היום באופק באר שבע הנץ בשעה 6:40. רוב המתפללים מניחים את התפילין ללא ברכה לפני תחילת התפילה ובסביבות 5:40 לפני ישתבח מתעטפים בטלית ומברכים על הנחת תפילין (בד"כ שוכחים לומר את פרשיות התפילין). אני נוהג ע"פ ילקוט יוסף שמתיר למניין פועלים להתעטף בציצית 6 דקות אחרי עלות השחר, אבל על מנת לא להתבלט אני מתעטף בציצית ומניח תפילין עם הציבור לפני ישתבח מה שגורם לי עיכוב בתפילה. מה הכי נכון לעשות?
תשובה: כדאי לעשות מה שעושים כולם, כי זה נכון גם להלכה וגם משום דרך ארץ.
שאלה: כניסה לחופה יחד: אני ובן זוגי אנשים דתיים. אנחנו מתחתנים ביום ראשון אי"ה, אנחנו נכנסים לחופה ביחד ורציתי לדעת כיצד נהוג להיכנס לחופה? האם יד ביד, היד שלי אוחזת בשרוולו או כל אחד בנפרד?
תשובה: לפני החופה לא נוגעים זה בזו. גם אחרי החופה אין דעתי נוחה מנגיעה בפרהסיא. מזל טוב.
שאלה: גדר מלאכה המתקיימת בשבת: הרב, יש לי שאלה בנוגע לצביעה בשבת, שאסורה בדבר המתקיים ולפי דעות מסויימות דבר המתקיים "בשבת" (כל העושה מלאכה ומלאכתו מתקיימת בשבת - חייב). הרי ודאי שכדי להיחשב דבר המתקיים, אין צורך שיהיה צבוע "בפועל" כל השבת, דא"כ יהיה מותר לצבוע שעה לאחר כניסת השבת בצבע המתקיים לכמה ימים (משום שבפועל הצבע לא היה כל השבת עלי) א"כ "מתקיים" כנראה נמדד ע"י אורך הזמן של שבת. כלומר, אם שבת היא 24 שעות, אז דבר המתקיים ל-24 שעות נחשב מתקיים. וממילא אם 5 שעות לפני צאת השבת אצבע בצבע המתקיים ל-24 שעות, אזי אעבור על צובע (אף שבפועל לא היה צבוע למשך כל השבת, אלא הוא מתקיים ל24 שעות, שזה משך הזמן הנורמלי של שבתות). מצד שני, אולי כל דבר שיתקיים בפועל מהזמן שצבעתי ועד צאת השבת נחשב מתקיים. ולכן אם 5 שעות לפני צאת השבת אצבע בדבר שנשאר ל6 שעות, אזי זה ייחשב דבר המתקיים. ולכן שאלתי היא: 1. איזה גדר הוא הנכון, הגדר של 24 שעות או הגדר של דבר המתקיים בפועל מזמן המלאכה ועד סוף השבת או שאיני בכיוון בכלל? 2. צובע שעה 1 לפני צאת-שבת בצבע שיישאר לשעה וחצי, האם נחשב צובע בדבר המתקיים? נ.ב. שאלתי היא על כל המלאכות שתלויות בכלל של דבר המתקיים.
תשובה: שאלתך יפה ומעמיקה שדנו בה גדולי האחרונים. כל צביעה, כתיבה, שאינה של קיימא אסורה מדרבנן. הדעה המקובלת מהי של קיימא לאסור מדאורייתא על פי הרשב"א המובא בסימן שמ',ד (ביה"ל ד"ה במשקין על השולחן) כתיבה היא לזמן כפי שכותבים בספרי הזכרונות. הכוונה לימים עד שבוע כך פסק שו"ת מנחת שלמה, הגר"מ אליהו זצ"ל בתחומין חלק יא, ראה הלכה כסידרה ח"ג הרחבה בנושא. ולכן הכתיבה בעט שבת לצורכי רפואה או ביטחון איסורה מדרבנן, וזוהי הכתיבה המועדפת על הפוסקים הנ"ל וכן הורה לנו הגר"י אריאל שליט"א. אומנם יש שפסקו ש-24 שעות זוהי כתיבה או צביעה המתקיימת האסורה מהתורה (שו"ת מנחת יצחק) אך הקשו עליו החכמים לעיל קושיות רבות בין השאר את קושייתך, שאם יצבע או יכתוב שעה לפני צאת שבת ויחזיק הצבע יחשב ככתיבה המתקיימת האסורה מהתורה? לכן ההסבר בג"מ תחילת פרק הבונה שמסביר רש"י והר"ן - שנאמר על עושה המלאכה ולא על המלאכה עצמה. ואילו הרמב"ם שנראה סובר כפי ששאלת. ראה הסברו של הגר"מ אליהו בתחומין לעיל שם.
שאלה: השפה העברית: כשהשם בלל את שפת כל העמים, לכאורה היה צריך להשאר עם אחד שידבר עברית. אלא שלפי ח (במדרש על יוסף ופרעה) עברית היא לשון קודש שהיא נוספת על 70 לשון, כלומר שום עם לא דבר אותה. לפי זה: 1) איך אברהם התחיל לדבר בעברית פתאום? 2) איך זה שמייחסים קדושה מסויימת לשפה הארמית, הרי היא כמו שאר 70 לשון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מקור השפה העברית"
תשובה: לשאלותיך נדרש רבי יהודה הלוי בספר הכוזרי (מאמר שני סעיף סח), וכה דבריו: "היא (השפה העברית) הלשון אשר דבר בה ה' ית' עם אדם וחוה, ובה דברו שניהם, כאשר יורה על זה הגזר, אדם מאדמה, ואשה מאיש, וחוה מחי, וקין מקניתי, ושת משת, ונח מינחמנו, עם עדות התורה וקבלת דור אחר דור עד עבר עד נח עד אדם, ושהיא לשון עבר ובעבורו נקראת עברית, מפני שנשאר עליה עת הפלגה ובלבול הלשונות, וכבר היה אברהם מדבר בארמית באור כשדים שהארמית היא לשון כשדים, והיתה לו העברית לשון מיוחדת לשון הקדש, והארמית לשון חול, לכן נשא אותה ישמעאל אל הערב, והיו אלו שלש לשונות משותפות מתדמות, הארמית והערבית והעברית, בשמותיהם ובתהלוכותיהם ובשמושיהם". ובאשר לאברהם כתב (מאמר ראשון סעיף מט): "אברהם אבינו עצמו היה בדור הפלגה ונשאר הוא וקרוביו בלשון עבר אבי אביו, ולזה נקרא עברי". לגבי הארמית, לא מצאתי מקור המעיד על קדושתה, אם כי לפי דברי הכוזרי מובן שיש לה חשיבות על פני שפות אחרות. באשר למדרש על יוסף ופרעה (סוטה לו ע"ב), אכן מדייק המהרש"א שם: "מסוגיא זה משמע דלשון הקדש אינו בכלל ע' לשונות וכן נראה דע' אומות בזולת ישראל כדמוכח מע' פרי החג". אך אין הדבר פשוט - ראה תוספות שאנץ שם שמתלבט בזה. על כל פנים דור הפלגה, לפי פשוטו של מקרא, דיברו תחילה "שפה אחת" (עברית) וכעונש נתחלקה שפה זו ונעשו ממנה שבעים לשון.
שאלה: שינויים ב"הרחמן" בברכת המזון: ראיתי שהרב כתב שאין לשנות בברכת המזון כגון "בעל הסוכה הזאת" או הוספות אישיות. לאור זאת עולות כמה שאלות: 1) הנוסח המקובל אצל אשכנזים "(אבי מורי) בעל הבית הזה ו(אמי מורתי) בעלת הבית הזה". א. איך אפשר לאמר זאת כשיש רק בעל בית או רק בעלת הבית? ב. מה אומרים כשמברכים בשדה או במקום הפקר או במקום ציבורי שלו בעלים רבים ( הציבור) כמו בית כנסת? 2) בסידור קורן החדש הוסיפו בברכת המזון בין "הרחמן"ים גם "הרחמן הוא יברך את מדינת ישראל." ו"הרחמן הוא יברך את חיילי צה"ל", האם מותר לחדש הוספות כאלה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכת המזון - "בעל הסוכה הזאת"?"
תשובה: א. אם יש לו רק אבא יגיד רק אבי מורי, וכן באמא יגיד רק אמי מורתי אבל לו יגיד דבר לא נכון. ב. לא בגלל שהוא נמצא בשדה וכדומה ישנה את הנוסח. זה כמו נוסח תפלה שח תקנו ע"פ הנורמה. ג. מותר להוסיף את זה, שעיקר ברכת המזון מסתיימת ב"ולעולם על יחסרנו". לא משנים נוסח קבוע, כגון: אם הוא אוכל בשדה שזה מקרי, אבל להוסיף מותר. אם אין לו אבא ואמא לא שייך שיברך ויזכיר אותם.
שאלה: האם קפה דומה לשוקולד: לפי פסיקת כבוד הרב על השוקולד, אז לכאורה גם על קפה נצטרך לברך בורא פרי העץ, כי למרות שהוא משקה יש כאן את הקפה עצמו, שדומה לשוקולד שנשתנתה צורתו. האם יש הבדל בין קפה שחור לקפה נמס בעניין הזה? וה יאריך חיי הרב בטוב ושנותיו בנעימים ויגדיל תורה ויאדיר. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכתו של השוקולד"
תשובה: גם על קפה ותה ראוי לברך בורא פרי העץ. אבל למעשה, בגלל שזה תמוה בעיני הציבור ויש ש"ך שאומר שלא נותנים הוראה שתמוהה בעיני הציבור, אני אומר שלא לברך כך. גם על שוקולד לא כולם מקבלים אבל לאחר שזה יתקבל בציבור נגיד גם על שוקו וקפה.
שאלה: סידור ספרים בשבת: מי שרואה בשבת ספר תושב"ע מונח על ספר תורה שבכתב האם מותר לו להסיר הספר שמעל או להפוך את הסדר? האם יהיה אותו הדין לגבי ערמת ספרים שבהם יש כמה ספרי תורה שבכתב מתחת לכמה ספרי תורה בעל פה בערבוב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הנחת ספרי קודש אחד על השני"
תשובה: מותר. לגבי מיון הסתפק הפרי מגדים אם יש בכך איסור בורר או שמא אין הואיל ואין כאן פסולת אלא משאיר את שני המינים לשימוש עתידי, ובביאור הלכה (סימן שיט סע' ג ד"ה היו) פסק שאסור וכן מובא בשמירת שבת כהלכתה פרק ג (יש המתירים במקרה שלוקח כל פעם יחידה אחת בידו ומניחה במקומה, עיין באור לציון, אמנם השש"כ אוסר גם בכך). אמנם אם מתכוון להשתמש בשני המינים לאלתר מותר שהרי מותר לברור את המין הטוב לאלתר. במקרה שרוצה להוציא את ספרי הקודש שלא יהיו מתחת לספרי החול, המטרה היא עכשווית לכבד את ספרי הקודש ולא עתידית להקל על מציאתם במהירות בעתיד, ולפיכך הדבר מותר, ואף מצווה.
שאלה: פירסומות עם שם ה : אני סופר סת"ם ומעוניין לפרסם במגזין לשומרי תורה ומצוות. האם מותר לפרסם דוגמאת כתב (מנורת פיטום הקטורת) ששם השם מופיע בה?
תשובה: אין לעשות כך משום שודאי תגרום להכשלת רבים בביזוי שם השם, שכן אנשים לא שמים לב לכל הפירסמות וישליכו לפח.
שאלה: להגיד מודה אני לפנייך: לך כבוד הרב, ברצוני לשאול. כאשר אני קמה בבוקר, אני אומרת מודה אני לפנייך נוטלת ידיים ושירותים ואז את הברכות האחרות שלפני ברכות השחר,לאחר מכן אני חוזרת לישון כי קמתי רק להתפנות,ואז אני קמה שוב פעם,האם אני צריכה לומר שוב את מכלול הברכות? ועוד שאלה האם זה ר קודם ללכת לשירותים ואז ליטול ידיים כי אני לא יכולה להתאפק.
תשובה: אם את חוזרת לישון אינך צריכה לומר מודה אני ואת הברכות. ראוי ליטול ידיים ללא ברכה בשביל לברך את ברכת "אשר יצר". כשקמים ולא חוזרים לישון, לכתחילה יש ליטול ידיים ללא ברכה, ללכת להתפנות ואז שוב ליטול ידיים לאחר שמתלבשים, לברך את כל הברכות.
שאלה: החמרות בקטניות: אני עושה בימים אלה עבודה על איסור הקטניות, ושמתי לב שלמרות שיש פוסקים רבים וחשובים שמקילים באיסור, קו הפסיקה הכללי הוא לחומרא. למשל, למרות שמהאגרות משה משמע להקל בכל הקטניות שלא היו בזמן הגזירה, בכל זאת רוב הפסוקים מחמירים בכל דבר שיש דמיון בינו לבין הקטניות של הגזירה (קינואה, בוטנים, תירס, סויה וכו ). ויש לנטיית החמרה זו עוד דוגמאות רבות כמו השימוש בשמני קטניות בכלל ובשמן קנולה בפרט. יש פוסקים שכ"כ מחמירים שרצו אפילו לאסור תפוחי אדמה כיוון שעושים מהם קמח. איסור כזה מחסל כמעט את כל אפשרויות הבישול בפסח (ובייחוד למי שמקפיד על שרויה). ורציתי לשאול שהרי דין הקטניות חלש יותר אפילו מדין דרבנן כיוון שמדובר סה"כ בתקנה, ולכן הייתי מצפה שהנטייה הכללית תהיה להקל? אמנם בפסח יש נטייה כללית להחמיר, אבל עד כדי כך? אשמח אם הרב יוכל להסביר לי בפירוט למה נוהגים להחמיר ולא להקל.
תשובה: איסור חמץ חמור באופן מיוחד שגם כל שהוא אסור. וגם המקובלים הזהירו מאד מאיסור זה. ועל כן התרבו ההתרחקיות מכל מה שיכול להביא לאיזה חשש של אכילת חמץ. והנוהגים להחמיר עושים זאת בחפץ לב. כיון שהאיסור הוא זמני אינו מכביד כל כך ובמיוחד בדור שלנו שיש כל כך הרבה פרות וירקות ממינים שונים. ואולם מי שהחומרות מכבידים עליו רשאי לסמוך על המקילים.
שאלה: מה עושים עם מי שלא מחזיר?: לכבוד הרה"ג דב ליאור שליט"א אני משתדל להקדים לכל מכריי חביריי ושכניי כדברי המשנה. אלא שבגמ ברכות מבואר שמי שלא מחזיר הוא כגזלן,ורציתי לשאול מה עושים עם מי שלא מחזיר שלכאורה אני מכשיל אותו בגזל? א. האם לומר לו בוקר טוב במקום? או להמשיך לומר ומדוע אין בזה משום גזל כדברי הגמ? ב. מי שלא מחזיר בעיני נתפס כגאה ופועל בתוכי רצון שלא לומר לו בכלל,אבל בזה אני נעשה כשותף במחלוקת,האם להמשיך לומר ולעבוד על עצמי שתעשה אמירה זו לשם שמים לגמרי או לחדול?
תשובה: אם אתה מוותר לו אין שום בעיה, וכן אם אתה מחשיב אותו כמי שלא יודע שצריך לענות. ח למדו דבר זה מהסמיכה על הפסוק "גזלת העני בבתיכם", והגמרא שואלת וכי גזלת העשיר מותרת?. ומתרצת הגמרא, שגזלת העני הכוונה מלשון עניה, שאת העניה לשאלת ה גזלת ממנו. אבל כל זה מצד מוסרי.
שאלה: סיומות בתפילות שבת: כבוד הרב קראתי שהכוונה בסיומות אלו הן כך: ערבית ערב שבת - וינוחו בה - שמחת הכלה שבת שחרית ומוסף - וינוחו בו - שמחת החתן מנחה - וינוחו בם - שמחת שניהם מובן שלא על פי הפשט הכוונה,מה כוונת העניין? האם בהשאלה שהכלה היא כנסת ישראל והחתן הוא הקב"ה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סיומי ברכות השבת בתפילות השונות"
תשובה: נכון שהכוונה בלילה על כנסת ישראל, כי בלילה עם ישראל מקבל את השבת. ביום מזכירים את מתן תורה (ישמח משה)שבו נזכרה השבת והיא באה מאת ד. ובמנחה מזכירים את לעתיד לבוא, שבו עם ישראל יתאחד עם רצון הבורא.
שאלה: בדיקת גריסים וסולת: רציתי לדעת כיצד בודקים גריסי פנינה וכן כיצד בודקים סולת?
תשובה: וברכת ד' תחילה יש להבהיר שיש לקנות רק סחורה טריה שאין בה קורים וכדו', את זה אפשר לבדוק לפני הקניה. לאחר מכן גריסי פנינה יש לסנן במסננת ולראות אם יפלו חרקים, לאחר מכן להעביר על נייר או שלחן פורמיקה את הגריסים מצד לצד אם יש חרקים ביניהם אין לאכול. גם לעניין סולת יש לעשות סינון ופיזור. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מתנות בין חבר וחברה: האם מותר לנער ונערה הנמצאים בקשרי חברות זמן רב (כשנה וחצי) להעניק זה לזה מתנות? האם יש הבדל בין מתנה מועטת (ממתקים, הזמנה למסעדה וכדומה) למתנה גדולה יותר (כמו למשל, תיק או בושם)? מדובר בבחור ובחורה בני 19.
תשובה: חברות ללא החלטת נישואין אינה ראויה. ובודאי שלא ראוי להחליף מתנות אישיות וק"ו שלא בושם, שהיא מתנת בעל לאשתו.
שאלה: כרטיס אדי או בלבבי: אשמח לדעת מה דעת הרבנים ברוח פסיקתו של הרב מרדכי אליהו זצ"ל לגבי חתימה על כרטיסי אדי ו או בלבבי. (תרומת איברים). האם נכון ואף מצווה לחתום או שעדיף להימנע? מראש.
תשובה: הרב דרש בזמנו שבוועדה שתקבע אם התורם נפטר יהיה גם רב ואז אפשר לסמוך ולהתיר. אבל אם לא יהיה רב יש חשש שיעשה איסור הקרוב לשפיכת דמים. ובינתיים לא הסכימו הרופאים לשתף רב. (זה מה שידוע לי היום ואם חלו שינויים כמובן שיש לשנות את היחס).
שאלה: צום שובבי"ם וראש חודש שבט: לפי המנהג יש שצמים כל ימי השובבים 40 יום. מה עושים בראש חודש? האם צמים בראש חודש שבט?
תשובה: אסור לצום בר"ח ולדעת הרמב"ם זהו איסור תורה, וכמובן גם לא בשבת, וכן גם לא בט"ו בשבט.
שאלה: כשרות קפה בתחנות דלק: האם יש בעיה, (ואם יש מהי) לקנות קפה (שחור נמס) מחנויות שאין להם תעודת כשרות? כגון: חנויות בתחנות דלק.
תשובה: אם יש חשש של כלים לא כשרים, צריך לבדוק. צריך לברר אם יש להם מכשיר מיוחד רק לגרגרי קפה ולא נתערבב איסור אחר. אם אדם קונה בחו"ל אצל גויים שיש להם מכשיר רק לטחינת קפה, אם אין חשש של איסור זה מותר. זה שאלה מציאותית שיש לברר במקום. אבל איני יכול לומר באופן גורף מאחר ואולי משתמשים בזה גם לדברים אחרים.
שאלה: תליית מודעות על עמודי חשמל: איך אפשר לדעת אם העירייה מקפידה על תליית שלטים על עמודי חשמל וכו? שהרי יכול להיות שיענו "לא" בלי להשקיע הרבה מחשבה בזה. ואם ראיתי מקום שתלו שם כבר מודעות (במקום שאסור) אפשר לתלות על המודעות שנתלו שם והם כבר לא רלוונטיות?
תשובה: ישנו חוק עזר עירוני בכל עירייה האוסר תליית מודעות על עמודי חשמל. האיסור נובע משני טעמים: א. סכנת התחשמלות (בבחירות האחרונות פעיל מפלגת העבודה התחשמל למוות בעת הורדת כרזה מעמוד חשמל). ב. כיעור פני העיר. ישנה סמכות לעיריה לתקן תקנות לטובת בני העיר. מקור הדין הוא הגמ' בבבא בתרא (ח' ע"ב) המלמדת שבסמכות בני העיר לתקן תקנות המחייבות את כל הצבור בעיר, ואומרת כך "רשאין בני העיר להתנות על המדות ועל השערים, ועל שכר פועלים, ולהסיע על קיצתן". ורש"י מפרש "להסיע על קיצתם - לקנוס את העובר על קיצת דבריהם להסיעם מדת דין תורה". לכן העיריה שנבחרה מטעם הצבור נחשבת "טובי העיר" ולהוראותיהם יש סמכות הלכתית, כל עוד הוראותיהם אינם נגד דין תורה, ומתקנים לטובת הצבור. הואיל ואסור לתלות מודעות על עמוד חשמל, גם אם אחרים עברו על החוק ותלו, ולמרות שהעיריה עדיין לא הורידה ואינה אוכפת באופן קבוע, אין היתר לתלות שם. הרב ניר אביב
שאלה: ברכה על תפילין של ראש: כמה ברכות מברך ספרדי שמניח רק תפילין של ראש?
תשובה: ברכה אחת על מצות תפילין.
שאלה: מסיבת עונג שבת לנשים וגברים: בבית הכנסת שלנו הנהיגו בליל שבת אחת לחודש מסיבת עונג שבת הכוללת דברי תורה קצרים, כיבוד קל, ושירת זמירות שבת בציבור. ביקשו ממני באחת הפעמים להנחות בדברי תורה מסיבה זו. האם להיענות להזמנה זו למרות שקיימת שם שירה מעורבת של נשים וגברים? יש לציין, שכנראה יהיה קשה מאד לשכנע את הציבור להימנע משירה כזו. כיצד עלי לנהוג?
תשובה: לכתחילה אין לעשות ערב עם שירת נשים וגברים. אתה צריך לסרב להנחות.
שאלה: לצערי עדיין אני לא שומר שבת: לצערי עדיין אני לא שומר שבת - אני הולך לבי כ ולשיעורים אולם לא ממש שומר. כאשר אני חוזר מבית כנסת (עדיין לא אכלתי כלום) ורוצה לברך "אם תשיב וגו' " ועל היין האם מיותר? ברכה לבטלה? או שיש עיניין לילדים ולניצוץ שאולי ידלק? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכה על יין של אינו שומר שבת"
תשובה: ב"ה שמחתי מאוד, שלא היססת להמשיך ולשאול, דבר המגלה על הרצון האמיתי שלך לשמור על הדברים, ולהיות קשור לאבינו שבשמים. לפי שאלתך ניכר מאוד שאתה רוצה לשמור שבת, ואתה ודאי מאמין בה', וגם מה שאתה לא שומר שבת, אין זה בגלל שאתה לא מאמין בחיוב לשמור שבת, אלא רק נובע מקושי שלך, שיעבור בעזרת ה'. לכן, לפי פוסקים רבים ודאי שאתה לא עושה את היין להיות נסך, וכדי שלא יהיו לך ספקות, אני מציע לך לקנות יין שכתוב על הבקבוק שהוא מפוסטר (דבר זה מצוי כמעט בכל היינות ומיץ הענבים הכשר לקידוש) ואז ודאי שאין לך בעיה, שכן רוב רובם של הפוסקים אומרים שאם היין מפוסטר הוא נחשב כמבושל, ואין בו בעיה של יין נסך. ולכן מאוד מאוד חשוב שאתה עושה קידוש גם לך, ובודאי שגם לילדים, שזה ממש משפיע עליהם, גם אם באותו הרגע שאתה עושה קידוש, אתה לא רואה אצלהם שינוי, זה חודר פנימה, ובסופו של דבר יופיע וישפיע עליהם. צריך המון סבלנות עם הילדים, וצריך אמון, ובעזרת ה' זה יגיע. היה חזק והמשך להתקדם, ואשמח להיות איתך בקשר ולעזור לך בכל מה שאוכל. אתה מוזמן לפנות אלי דרך האימייל שלי, בכל שאלה ובקשה ואשמח לעזור לך. הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: לשון הרע על אדם שמישהו לא מכיר: האם מותר לספר דברים רעים לאדם על אדם שלישי במטרה ללמוד לקח או למטרה חיובית יהודית אחרת. באופן שלא אומרים את שמו או את פרטיו של האדם השלישי וכן אין סיכוי שהאדם שעליו מספרים יכיר או מכיר אותו?
תשובה: לא מכפישים מישהו מאחר ולא מזכירים את שמו, והוא גם אומר בשביל ללמד מוסר השכל. הרי מותר לומר גם לשון הרע אם זה להרחיק נזק או הפסד למישהו וזה לא נקרא לשון הרע. לשון הרע הכוונה היא כדי להזיק למשהו אבל כדי להזהיר אדם מותר, כגון: אדם הולך להכיר בחורה ואתה יודע שהבחורה היא לא ר אז מותר לו לגלות בשביל שהשני לא יפול בפח, וכן אם אדם מוכר רכב לחברו ואתה יודע שהרכב הזה עבר תאונה והבעלים של הרכב לא גילה לקונה ואתה מגלה לו בשביל שלא יפול בפח זה לא לשון הרע. אם המטרה היא למנוע נזק ממישהו לא שייך שם לשון הרע. במקרה שלנו, אם המטרה היא ללימוד מוסר השכל וכן שלא מזכירים את השם שמדברים עליו, נראה לי שאין בזה בעיה.
שאלה: בדיקת תבלינים: לכבוד הרה"ג דב ליאור שליט"א. א. האם יש חובה לבדוק תבלינים? ב. האם יש חילוק בין התבלינים? ג. האם יש חילוק בין קיץ לחורף? ד. כיצד בודקים תבלינים? ה. האם אפשר להסתפק בכמות מדגמית בכל שקית? מהי כמות מדגמית?
תשובה: ודאי שיש הבדל בין קיץ לחורף. בקיץ הבעיה יותר חמורה מאשר בחורף, בחורף לוקח זמן לחרקים להתפתח. בנוגע לסוגי התבלינים, קשה להגיד תעשה בדיקה מדגמית אם זה נקי או שישאל אנשים שמטפלים ועוסקים בזה מהי מדת השכיחות ואם יש חשש לנגיעות.
שאלה: בחירת שם: 1.אני בעז"ה עתידה ללדת שבוע אחרי טו בשבט ורציתי לדעת האם יש שם מומלץ יותר מאחרים בשמות הבאים: הדר,הדס,נטע,תהילה, שחר, רוני. 2.האם יש ענין לתת 2 שמות לילדה? וביומיום לקרוא לה בשם אחד?
תשובה: ארבעת השמות הראשונים טובים כולם. אין עניין לקרוא בשני שמות.
שאלה: ברכה על טורטיות וצ אפטי: מה לברך על טורטיות או צ אפטי שעשויים מקמח רגיל, ההבדל הרגיל בין הבצק שלהם לשל לחם זה שאין בו שמרים (בטורטיות יש אבקת אפיה)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכה על טוריטות וקרוטונים"
תשובה: 'המוציא', כדין לחם.
שאלה: צרעת הבית בבניין קומות: אם יש בבנין רב קומות קומה עם בית מצורע, מה עושים עם הקומות שלמעלה? הרי צריך להרוס את הבית!
תשובה: יעשו תמך לבית שלא יהרסו את הקומות העליונות. אבל זה היה בזמן שהמקדש היה קיים ודווקא בבית שעשוי מאבן, זה לא בכל בית.
שאלה: דין מוסר ל עכשיו: מגיע למכללה שלי מנכ"ל תנועת עכשיו, יריב אופנהיימר, לעימות עם משה פייגלין. עלתה בכיתתי דיון האם מותר ללכת לשם או לא משום דין מוסר. מה דעת הרב?
תשובה: מותר ללכת לשמוע ולהכיר את הדעה האחרת על מנת לדעת להשיב. אמנם צריך שזה לא יהיה במקום לימוד תורה.
שאלה: לשים את הציציות בתוך כיס קטן: אם אני שם את הפתיליות בתוך הכיסים של הציצית (בכל צד ישנו מעין כיס שבו מכניסים את הפתיליות לפני כביסה) אבל לא תופר את זה (אני גם ככה לא מוציא ציציות מחוץ לבגדים), זה ר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פתיליות הציצית בגופיה ציצית"
תשובה: בזמן הכביסה זה טוב אבל בדרך כלל ראוי שהציציות יהיו גלויות, אפילו אם לא מוציאים החוצה.
שאלה: טיפול בפצע בשבת: בשבת האחרונה בבוקר איבדתי הכרה, מתמוטטתי ברחוב וקיבלתי מספר חבלות, בין היתר חתך די עמוק ומדמם בפנים, ככל הנראה מגדר ברזל (לא נקיה מאוד). כתוצאה ביצעתי מספר פעלות, והייתי רוצה לדעת האם היה מותר לעשות את זה. כמו כן, באיזו רמת סכנה מוגדר מצב כזה בהלכה, אם בכלל (לא הייתה סכנה מצד סיבת ההתעלפות, אלא רק בגלל זיהום אפשרי בפצע)? - נקיתי פצע עם מרפד ספוג אלקוהול (סחיטה?). - הגעתי לבית חולים (ברגל), ואח (לא יהודי) אמר שלדעתו יש צורך שרופא יבדוק את הפצע, אך בשביל זה אני חייבת להירשם ולפתוח תיק רפואי. מסרתי פרטים (כולל פרטים מינהליים - ת.ז., כתובת וכו ) לפקידה לא יהודייה שרשמה אותם במחשב. - רופא (יהודי) בדק פצע (ובתוך כך הדליק מנורת אור), והחליט שיש צורך לעשות לכל הפחות הדבקה. לפי מה שהבנתי, הסיבה העיקרית - להקטין או למנוע צלקת, אך במידת מה גם להקטין סיכון לזיהום. לשם כך הוא ביצע הדבקה, חתך פלסטר וכו. - פקידה לא יהודייה רשמה תיאור הפנייה ומכתב שיחרור, איתו הייתי צריכה לגשת לבית חולים אחר לאחר צאת שבת להמשך הטיפול. האם מכתב זה היה מוקצה? ב מראש.
תשובה: ראי שמירת שבת כהלכתה.
שאלה: כוונות ביישוב הארץ: לרב! כמו בכל מצווה שאנו מקיימים אנו צריכים לכוון מה שאנו עושים, מישהו אמר לי שצריך לפחות פעם בשנה לכוון על מצוות יישוב הארץ. האם זה נכון? מה בדיוק עליי לכוון. לדוג, לפני שמניחים תפילין מכוונים ה אחד וזכר ליצאית מצרים, ואפילו יש לכך: לשם יחוד. מה נאמר כאן? לדעתי יש טעם לדברים. מה כבוד הרב חושב?
תשובה: תמיד צריך לזכור שאנו מקיימים את מצוות ישוב ארץ ישראל ולכוון לקיים המצוה בשמחה.
שאלה: חברות שלא למטרת נישואין - רק לא ראויה?: לא הבנתי למה הרב ענה שחברות שלא למטרת נישואין אינה ראויה. האם אין זה איסור גמור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מתנות בין חבר וחברה"
תשובה: ר' מלאכי "כי היא חברתך ואשת בריתך". אין חברות בין איש לאישה אלא למטרת נישואין. בין גברים ונשים מותרים רק קשרי עבודה וכדו', ללא כל קשר אישי ביניהם.
שאלה: קדושת האותיות העבריות: על פי מחקרים וממצאים ארכיאולוגים הכתב העברי היום אינו הכתב העברי שהשתמשו בו פעם ולא עם הכתב של היום נכתבה התורה. אם כן מדוע מייחסים קדושה לאותיות האלו? ומדוע מייחסים לצורות האותיות דברים קבליים רוחניים? מדוע סופר סת"ם חייב לדקדק בכתיבה?
תשובה: נכון שלא השתמשו בכתב זה בחיי החול אבל בספרי קודש ובעשרת הדברות היו האותיות מקבילות לכתב התורה שלנו. אפשר לראות במגילות הגנוזות הנמצאות במוזיאון הספר בירושלים שזהו אותו הכתב שלנו.
שאלה: מיחזור או גניזה: בעבר לא היה דרך למחזר נייר אז ההלכה הייתה גניזה. אבל האם זה לא יותר הגיוני למחזר נייר? אני בטוח שהקב"ה רוצה שנפסיק לחטוב עצים בכמויות הבלתי הגיוניות שהעולם צורך. יש פה עניין של מודרניות הלכתית, כמובן שאין למחזר כתבי קודש, אבל האם למחזר דפים של עברית יום יומית יחשב חטא?
תשובה: ראה מה שכתבתי בתחומין ל'.
שאלה: ויכולו בערב שבת: האם מותר להגיד ויכולו לבד בתפילת ערבית של שבת? אני מסיים להתפלל קצת יותר מאוחר מאחרים בדרך כלל - מה אני אמור לעשות אם אסור להגיד ויכולו לבד?
תשובה: מאחר וזה כמו עדות, יש לומר עם עוד אחד (אפילו שכבר אמר).
שאלה: מגבונים לחים בשבת - לפי הספרדים: האם מותר לנוהגים בכל מעשיהם לפי בעל ה"בן איש חי" להשתמש במגבונים לחים בשבת?
תשובה: אפשר להשתמש בתנאי שאינם לחים מאוד.
שאלה: אכילת חלב עם כלים בשריים: אכלתי גבינה עם מזלג בשרי. האם יש בעיה מעיקר הדין?
תשובה: לכתחילה אין לעשות כך. אבל בדיעבד, מאחר והכל היה קר, לא נוצרה כאן בעיה.
שאלה: צידת כלב ביתי בשבת: הכלב שלי רוב הזמן נמצא בגינה קשור או במחסן ולא קשור. כשהוא בבית הוא לא בורח כלל אך אם נפתח לו פתח או יברח ויחזור. האם מותר לנעול עליו את דלת הבית או החדר בשבת, וכן האם מותר לקשור אותו בגינה?
תשובה: כלב ביתי שיעזוב את ביתו ויחזור בערב נחלקו האם מותר לצודו בשבת לספרדים מותר (שו"ע שטז,יב) ולאשכנזים אסור (רמ"א שם). כאשר בעל חי הביתי מורד אסור לדעת כולם לצודו.
שאלה: הפיכת שולחן בשבת - אוהל: אם אני הופך שולחן הפוך בשבת ומחזיר אותו לדרכו הרגילה, אני איני צריך לאויר האוהל אך הכלב רוצה לשבת שם, האם יש בזה איסור אוהל?
תשובה: הכלב כבודו במקומו מונח. האיסור נקבע ביחס לאדם, ולכן פתיחת שולחן מתקפל או לחילופין הפיכת שולחן והחזרתו למצב הרגיל מותר.
שאלה: תפילה לפני הלימוד: "יהי רצון מלפניך. אבותי שלא יארע דבר תקלה על ידי ולא אכשל. ואביטה נפלאות מתורתך." האם מותר ליחיד לומר תפילה זו עם שם ה? וכן מתי מותר לומר תפילה זו, הרי יכול ללמוד כמה פעמים ביום?
תשובה: זו תפילה שהיחיד אומרה ולכן וודאי שאפשר לאומרה בשם ה'. מי שלמוד באופן כללי במשך היום יאמר אותה לפני הלימוד הראשון בבוקר, ואת התפילה שלאחר הלימוד יאמר לאחר הלימוד האחרון שלו באותו יום.
שאלה: תנור ספירלות בשבת: האם מותר להשתמש בתנור חימום ספירלות בשבת - שעובד כמובן על שעון שבת? במידה וכן, האם מותר להזיזי את כיוונו? למשל אם בהתחלה אנחנו יושבים בפינת האוכל ולאחר מכן עוברים לסלון אז להזיז אותו בהתאם למקום ישיבה שלנו?
תשובה: מותר אך הוא מוקצה ואין להזיזו כרגיל, אמנם ניתן להזיזו בשינוי.