LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מזוזה בחדרי מדרגות ומעלית: אני גר בבניין רב קומות. בכל קומה יש כניסה מחדר מדרגות וכניסה למעלית. האם כל פתח צריך מזוזה? על מי מוטלת האחריות למצוה זו?
תשובה: יש מחלוקת פוסקים האם היציאה מהמעלית לחדר מדרגות שיש בו 4x4 אמות חייבת במזוזה. אם נניח שיש חיוב הוא מוטל על כל דיירי היות ומכיון שאתה אחד מהם האחריות מוטלת גם עליך ואם אין שכנים אחרים הרואים עצמם אחראים ממילא נופלת כל האחריות רק עליך. אולם כאמור יש פוטרים וכדעתם נוהג רוב העולם.
שאלה: ישיבה ליד אשה במכונית - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא ישיבה ליד אישה במכונית רציתי לשאול מה קורה למשל במכונית שבה כן עלולה להיות נגיעה? האם נסיעה באוטובוס אסורה לפי זה?
תשובה: בנסיעה באוטובוס רצוי לא לשבת ליד אישה בפרט לא ליד אישה שאינה לבושה כהלכה. בדלית ברירה מותר לשבת מבלי לגעת. יש די מקום.
שאלה: הכשרת רשתות: כיצד ניתן להכשיר את הרשתות של תנור טרף? האם בליבון קל, ליבון חמור או שבהגעלה סגי?
תשובה: צריך להחזיק את הרשתות מעל להבה של גז בעזרת צבת, ואז הרשתות ניתנות לשימוש. לתשובת הרב רואי מרגלית שליט"א.
שאלה: סעודה בשנת אבל: אני בשנת אבלות על אבי ומוזמן לסנדקאות לנכדי שיוולד בשעטו"מ. את הברית יערכו באולם שמחות וכמובן לא תהיה תזמורת האם אני אוכל להשתתף בסעודה לאחר הברית כאשר תהיה באולם מוסיקת רקע שקטה?
תשובה: בברית עצמה ברור שיכול להשתתף (כמו בחופה). אך בסעודה הוא אינו יכול להשתתף אלא אם כן יהיה לו תפקיד בתור מגיש אוכל או מקבל מתנות אך שלא יישב עם כל המסובים.
שאלה: שעון שבת במזגן בשבת: האם מותר לכוון ששעון השבת יכוון כך שידליק את המזגן לזמן קצר ולפי מידת החום באותה שבת אחליט האם להאריך את המזגן לכל היום או שלא?
תשובה: לכתחילה ברור שלא ראוי לעשות כך בשבת (משום עובדין דחול), אך בדיעבד כדי שלא יצטער, מותר לעשות כך.
שאלה: כשרות בכדורי ויטמינים: האם צריך הכשר על כדורי ויטמינים מתוצרת חו"ל המיוצרים ע"י חברות שונות? אם כן אך אפשר לדעת אם כדור מסוים הוא כשר
תשובה: מי שזקוק לויטמינים עקב מצב בריאותו יכול לסמוך על כך שהויטמנים אינם ראויים לאכילה ובולעים אותם (עיין בספרי באהלה של תורה ח"א סי' כא)
שאלה: חתימת חוזה מתוך אמון: האם מותר לחתום חוזה או הסכם בלי לקרוא את כל הכתוב בו (בבנקים, הסכמות לניתוח, ביטוחים ומשכנתאות וכו')?
תשובה: מי שמוכן להניח את כספו על קרן הצבי רשאי לחתום על חוזה מבלי לקרוא את פרטיו. אולם עליו לדעת שלא תעמוד לו זכות הטענה שלא קרא את הפרטים.
שאלה: לכלוך של ילדים בשבת: האם ישנו דרך שבו ניתן לנקות את הריצפה בשבת משאריות אוכל שנדבקו אליה? (ב"ה יש לנו ילדים קטנים בבית). מה ניתן לעשות עם בגדים ומצעים של ילדים ש"ברח" להם?
תשובה: א. לשפוך קצת מים (מחצית כוס עד כוס) ולקנח במגב. ב. לייבשם במקום סגור, לא בפרהסיא. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: זיכוי מקופת חולים: הצטרפתי לתוכנית "מושלם" של קופת החולים הכללית, אשר בתקנותיה רשום כי אזכה לקבל סבסוד של כ-90 מערך המדרסים אשר אני זקוק להם, אך רק אחרי תום שנת חברות בתוכנית. עד אז אין שום השתתפות מצד קופ"ח. רעיון שהעלה בעל החנות היה לתת לי עכשיו את המדרסים, לחכות עם ההפניה שלי שנה ואז לגבות את כספו מקופ"ח. האם זה מותר או אסור? (אפילו ממידת חסידות.)
תשובה: אם גם בעוד שנה תזדקק למדרסים נראה שהדבר מותר מעיקר הדין. באשר למידת חסידות מן הראוי לא לעשות זאת.
שאלה: שחיה בשבת: מדוע אסור לשחות בבריכה בשבת?
תשובה: כתב הילקוט יוסף בסימן שכו: מעיקר ההלכה מותר להתרחץ בשבת בנהר או בים או בבריכה כשאינו שוחה (כששוחה גזרו חכמים "שמא יעשה חבית של שייטין"), ובלבד שיזהר מלטלטל את המים שעליו בכרמלית. ולכן צריך שינגב גופו מיד כשעולה. וטוב שימתין עד שהמים שעליו ינטפו, וגם יתנגב בנחת כדי שלא יבוא לידי איסור סחיטה. ומכל מקום כבר נהגו כל ישראל להימנע מרחיצה בים ובנהר בשבת, מחשש למכשולים אלו. הרב רואי מרגלית. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: אי קיום חוזה שכירות: אנו עומדים כחודשיים לפני סיום החוזה. מזה כשנה וחצי אנו דורשים מבעה"ב לתקן תקלות שגורמות להצפה רטיבות וכו בדירה. עד עכשיו הדברים לא תוקנו באמתלאות שוא. בד בבד חיפשנו דירה אחרת ועכשיו ב"ה מצאנו. הודענו לבעה"ב (3 שבועות לפני מועד עזיבתנו) שאנו עוזבים. הוא ענה שאם לא ימצא שוכר תוך 3 שבועות, יחייב אותנו על חודש נוסף. האם יש לנו זכות לעזוב לפני המועד ולא לשלם את החודש האחרון, עקב אי עמידתו בחוזה.
תשובה: כל תנאי בחוזה עומד בזכות עצמו. אם הודעה על נטישה חייבת להינתן לפחות חודש לפני הזמן עליכם לעמוד בתנאי זה ללא כל קשר לאי מילוי תנאים ארחים. עם זאת זכותכם לעכב את הת האחרון אם יש לכם תביעות כספיות על בעה"ב
שאלה: מקובלים און-ליין: האם אפשר להאמין למקובל המשדר ברדיו (בערוץ 7) ומייעץ לאנשים ע"י ספרי קודש שהוא פותח ומקריא מתוכם בשידור חי?
תשובה: אמנם בספר ברכי יוסף על יורה דעה סימן קע"ט הביא שיש שעושין כן. אך אני לא שמעתי מרבותי עצה כזו ולדעתי אין זה רצוי לבקש עצות כאלה.
שאלה: מצות לא רלוונטיות: האם זה שאין כיום בנמצא בגד ארבע כנפות מראה על אי- רלוונטיות של התורה? זו רק דוגמא, אבל יש עוד כל מיני מצות שנגלה שהם כבר לא שייכות. האין זה מוכיח שהתורה ניתנה לזמן ההוא בלבד?
תשובה: קודם כל אשמח לקבל פירוט של "המון מצוות שכבר לא שייכות ולא רלוונטיות", כיון שאינני מכיר מצוות כאלו. אדרבא - נדמה לי שמצוות התורה נעשות רלוונטיות יותר ויותר מיום ליום והן מוציאות אל הפועל, בצורה הטובה ביותר והיציבה ביותר, את האמת הפנימית שלנו - יותר מכל העקרונות האחרים שלא כ"כ מאריכים ימים. אמנם, ישנן כל מיני מצוות שכוונו לסיטואציה מסוימת, למשל: "גט" אינו מצווה להתגרש ח"ו. להיפך, יש מצווה לקיים בית בשמחה, ברגישות, בקדושה ובטהרה, אבל אם אדם נכנס למצב בלתי הפיך בחייו, גם שם - במצב הלא נעים יש לתורה הדרכה וזוהי גדולתה. עיין ומצא מתוך כך תשובה לשאלתך. הרב משה אליה.
שאלה: מדריך לבנות: אנחנו קבוצת מדריכים של 2 בנים ו-2 בנות מכיתה י. לקבוצת חניכים מכיתות ח. הפעולות כיום מופרדות כך שהמדריכים מעבירים לחניכים והמדריכות לחניכות. החניכים כמובן מתרעמים על ההפרדה ורוצים פעולות מעורבות. אנו לא מסכימים מכיוון שזה נוגד את ההלכה. לאחרונה ביקשו החניכות מהמדריכות שהמדריכים יעבירו להם פעולה. רציתי לשאול אם הדבר אפשרי כך שמדריך אחד יעביר לחניכים ומדריך שני עם 2 המדריכות האחרות יעבירו לבנות. אנו מחפשים היתר כי אנו לא רוצים להתחיל לריב איתם על כל דבר ואנו מנסים לבא לקראתם.
תשובה: לא צריך לחפש היתרים ולא לשנות בגלל לחץ של החניכות. אלא לחנך אותם לצניעות ולהפרדה. ומדריכים שעומדים על שלהם מצליחים.
שאלה: לא יכול להפסיק: אני אברך צעיר ויש לי בעיה. אני הולך ומחפש ברחוב בנות לדבר איתן. אני מרגיש שאני לא יכול להתאמץ להפסיק, פשוט קשה לי. מה לעשות?
תשובה: עליך להעזר בהדרכה של רב מחנך או יועץ חנוכי לעשות זאת בזריזות כי הנטיה הזאת היא לא בריאה היא יכולה להרוס את חיי המשפחה שלך ואתה חייב להתגבר על אי הנעימות ולקבל יעוץ.
שאלה: עניית אמן על שידור חי: בהמשך לתשובת הרב בנושא עניית אמן. מדוע לא עונים אמן על ברכה ששומעים בטלוויזיה או הרדיו אפילו שמשודרת בשידור חי?
תשובה: באלכסנדריה היו כולם באותו מעמד בביהכ"נ לכן די היה בסודרין. אולם מי שיושב ביתו וצופה בטלויזיה אינו שותף למעמד הוא רק צופה בו מרחוק כשבדרך בינו לבין ביהכנ"ס חוצצים הרבה דברים ומרחקים עצומים.
שאלה: ד  אמות של תפילה בשעת הדחק: אדם שחייב לצאת להסעה, שאם יפסיד אותה יפסיד זמן רב, האם מותר לו לעבור לפני המתפלל?
תשובה: לצורך גדול מאוד, כשאין ברירה אחרת, מותר לעבור ממש לפני המתפלל. למשל, מותר למי שחושש להפסיד את ההסעה שלו לעבור לפני המתפלל. וכן מי שצריך להשלים מניין מותר לו לעבור לפני המתפלל. וכן מותר למי שצריך להעביר שיעור תורה ולכהן שצריך לעלות לדוכן.
שאלה: מאחר לתפילה ב-ד  אמות: המאחר לתפילה, והגיע בשעה שהציבור כבר התחיל להתפלל עמידה, האם מותר לו לעבור ליד המתפללים ולפניהם כדי להגיע למקומו הקבוע?
תשובה: אסור לעבור לפני המתפלל בתוך ארבע אמותיו. לדעת אליהו רבה האיסור הוא רק לעבור ממש מול פניו, ולדעת המגן אברהם האיסור בכל הרדיוס של ארבע אמות שמול פניו. וכבר למדנו שלכתחילה עדיף להחמיר כדעת המגן אברהם, ובשעת הצורך אפשר להקל כדעת האליה רבה. והצורך להגיע למקום אינו חשוב כל כך, ומוטב להחמיר כדעת המגן אברהם ולהתפלל בסוף בית הכנסת ולא לעבור לצד המתפללים. ומי שקשה לו מאוד להתפלל מאחור, רשאי להקל ולעבור לצד מתפלל אחד, אבל אם לשם כך הוא צריך לעבור ליד הרבה מתפללים, אין להקל. כי בודאי בעוברו לצידם יפריע לאחד מהם.
שאלה: לעמוד בד  אמות של תפילה: האם מותר להיכנס לתוך ד אמות ולעמוד?
תשובה: לדעת האליה-רבה מותר לבוא ולעמוד לפני המתפלל בתוך ארבע אמותיו ולהישאר לעמוד שם, שרק אם הוא חוצה את ארבע האמות שמול פניו הוא ממש מפריע לו בתפילתו, אבל אם הוא בא מהצד ונשאר לעמוד לפניו אינו מפריע כל כך. ולדעת המגן-אברהם אסורה כל כניסה לתוך הרדיוס של ארבע האמות שלפני המתפלל. לכתחילה יש להחמיר כדברי המגן-אברהם, שלא לילך בכל הקוטר של ארבע האמות שלפני המתפלל. ובשעת הצורך אפשר להקל כדברי האליה-רבה, ומותר לעבור לצדו של המתפלל, וכן מותר לעבור ולעמוד ממול פניו.
שאלה: ד  אמות של תפילה כשיוצאים: סיימנו את תפילתנו, וכשבאנו לצאת מבית הכנסת מצאנו את אחד המאחרים שמאריך בתפילתו ועומד ממש בכניסה. האם מותר לעבור ממש לפניו (באופן האסור לשתי הדעות) כדי לצאת מבית הכנסת, או שמא עלינו להמתין או לצאת מהחלון.?
תשובה: מי שעמד להתפלל במקום המעבר, לדעת כמה מגדולי האחרונים (מהרש"ם, אשל אברהם) מותר בשעת הצורך לעבור כנגד פניו, מפני שנהג שלא כדין בזה שעמד במקום שמפריע לנכנסים וליוצאים. וכן הלכה.
שאלה: תולעים בפטריות: האם יש עניין של תולעים בפטריות? במידה וכן האם יש בעיה גם בפטריות הקיימות בקופסאות שימורים?
תשובה: א. בפטריות טריות, בדרך כלל הן נקיות ולפעמים יש בהן בעיות. לכן אני מציע לעשות בדיקה מדגמית, דהיינו לקחת שלוש פטריות ולבדוק היטב. אם זה נקי הכל מותר. ב. בקופסאות שימורים ישנן בעיות של חרקים. אך בקופסאות של פטריות (חתוכות) מהולנד בהשגחת הבד"צ וכן בפטריות מהודו בהשגחת בד"צ בית יוסף - לפי המידע שיש בידינו הפטריות נקיות. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן. לתשובת הרב יוסף דהאן שליט"א.
שאלה: מה דין ה"חמסה"?: האם יש בעיה להשתמש ב"חמסה" כסתם תכשיט או מחזיק מפתחות, או אפילו לתליה על הקיר, כאשר אין מדובר באמונה טפלה? האם יש בזה מנהג גויים?
תשובה: כתב הבן איש חי בדרשותיו בפרשת וישלח על הפס': "ויאמר "ה"ילדים אשר חנן אלוהים את עבדך", ידוע כי אות "ה" מסוגל לשמירה מעין הרע כמו שכתב החיד"א בספרו "פתח עינים". ולכן רמז הכתוב בהוסיפו אות "ה" למלת "ילדים", ללמד שהשתמש בה יעקב כשעמד עם ילדיו מול עשו להצילם מעינו הרעה של עשו. ולכן נהגו בקהילות מסוימות לעשות "חמסה" שהוא מספר "ה"-5, שכביכול מסוגל להציל מעין הרע. וצריך לדעת שכל אלו הסגולות חס ו ליחס להם כח בפני עצמם, כי אין עוד מבלעדו, וצריך לכוון אליו שהוא נתן כח להשפיע לאלו הסגולות והכוחות. והרבה מעמי הארץ נכשלים בכך, וטוב להזהיר הרבים שמשתמשים בכך על זה הענין. ומ"מ אין איסור בכך. הרב רואי מרגלית (ו לר' חיים בן שושן על ציון המקור). להמשך הדיון בנושא לתשובת הרב אליעזר מלמד תשובת הרב דב ליאור
שאלה: תא יחידי בתנור בשבת: עד כמה שידוע לי, בתנור בעל תא אחד ניתן לבשל בשר או חלב כאשר יש 24 שעות הפרש בין הבישולים וכן יש צורך בחימום התנור לחום גבוה כחצי שעה. קרובי משפחתי נוהגים להשתמש בתנור כפלטה בשבת כאשר מנהגם הוא לאכול ארוחה בשרית בערב ובבוקר ארוחה חלבית, כאשר בשני המקרים יש צורך בחימום המאכלים בתנור. לי נראה שמנהגם בטעות הוא, אך האם יש איזה שהוא צד להקל בכך מהסיבות הבאות: 1. חום התנור הוא כ- 100 מעלות בלבד. 2. ההפרש בין החימום של המאכלים הוא כ- 6 שעות שבם התנור דולק ללא הפסק (שאריות המאכל נשרפים בזמן הזה). האם יש חילוק בהלכה הזו בין העדות השונות?
תשובה: יש שני בעיות במקרה הנ"ל: בעיה של כשרות ובעיה של שבת. בנושא של שבת יש בעיה בעיקר לאשכנזים בשהייה בתנור ובפרט אם רוצים להחזיר. לספרדים יש יותר מקום להתיר אם מכסים את הכפתורים ושומרים על תנאי החזרה. אבל בנושא כשרות יש בעיה יותר חמורה, כיון שלא עוברים 24 שעות וגם לפעמים נוזלים מאכלים ורואים אותם בעין והרי אי אפשר לנקותם בשבת וכן חום התנור אינו מירבי ולא שורף ברמת כשרות נאותה ולכן ראוי להתרחק מזה ובפרט לאשכנזים. (בהתייעצות עם הרה"ג הרב זלמן מלמד שליט"א). הרב רואי מרגלית.
שאלה: תנור אפיה ביום טוב: האם ניתן לבשל בישול ממש בתנור אפיה שהודלק קודם יום טוב ונשאר דלוק במשך כל החג? האם ניתן להגביה או להנמיך את החום בתנור במהלך יום טוב?
תשובה: מותר לבשל ביו"ט בתנור שדלוק מערב יו"ט, אבל אסור להגביה או להנמיך את חום התנור, כי הההגבהה או ההנמכה היא על בסיס חשמלי. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חתונה משונה ועיתונאי רכלן: לכלתי היו כמה דרישות בנוגע לטקס החתונה, שבסופו של דבר הצטמצמו לשתי דרישות עיקריות: 1. שהנוסח לא יהיה "הרי את מקודשת לי" אלא "הרי את אשתי כדת משה וישראל" (נוסח שמופיע בתלמוד וברמב"ם כאחד הנוסחים האפשריים). הסיבה היא, שהיא רוצה לשמור את השורש "קדש" לקשר שבינה לבין ה בלבד, כמקובל בלשון המקרא ולא להשתמש בו כלפי אדם בשר ודם, כמקובל בלשון ימינו. 2. שהכתובה לא תהיה בארמית אלא בעברית. הסיבה היא, שהכתובה היא הסכם ממוני שצריך להיות מובן היטב לשני בני הצדדים, ואין שום הגיון לכתוב אותו בשפה שאינה שפת האם שלהם (גם אם מסבירים להם את המשמעות). זהו מנהג שמזכיר את הגלות, וגם הוא אינו חובה ע"פ התלמוד והרמב"ם. לשמחתנו הרבה, התברר לנו שהרב שאחראי על המועצה הדתית במקום מגורינו מסכים לשתי הדרישות האלו. נרשמנו לנישואין, קבענו תאריך ומקום ושלחנו הזמנות. לפני יומיים, ביום ראשון בלילה, קיבל הרב שיחת טלפון מעיתונאי של "יתד נאמן". אני לא יודע מה בדיוק היה תוכן השיחה, אבל התוצאות שלה היו, שהרב התחרט והחליט שהוא לא רוצה להסתכן ולערוך חופה שונה מהמקובל, כי הוא חושש שזה יתפרסם בתקשורת ויגרום למהומות. מצד אחד - זה לא הוגן לסכן את כבודו ומעמדו של הרב. אי אפשר לדרוש דבר כזה מאף אחד. מצד שני - זה לא הוגן להכריח את כלתי לוותר על הדרישות הצנועות שלה, שהן חשובות לה מאד מאד, ומותרות לגמרי ע"פ ההלכה, רק בגלל עיתונאי אחד ורכלן אחד (שבכלל אינני יודע מיהם). מצד שלישי - זה לא הוגן כלפי המשפחות (וכלפינו) לבטל עכשיו את החתונה או לדחות אותה ומצד רביעי - זה לא נראה לי רעיון טוב לקיים חתונה בלי רב בכלל. מה אפשר לעשות? האם יש פתרון?
תשובה: מבלי להיכנס לפרטים עצתי למצוא מוצא מכובד. את הכתובה למשל אפשר להקריא בעברית או אפילו להוסיף גם תרגום עברי והשאיר את המקור הארמי (אגב, יש מונחים תלמודיים בארמית שאין להם תרגום עברי מדוייק כגון "אנא אפלח" שפירוש אהיה "פלח" כלומר אעבוד עבודות שדה קשות כדי לפרנסך). נוסח הקידושין הוא בעייתי יותר יש מקום לחשש שאם נחרוג מהנוסח הקבוע יומצאו נוסחאות שונות שלא כולן כשרות עפ"י ההלכה. אפשר אפוא לומר את שתי הנוסחאות. תחילה את הנוסח המקובל ואח"כ את הנוסח האחר. לגופו של ענין - אני מציע לשקול שנית את הנושא. אלפי שנים עם ישראל משתמש בנוסח "מקודשת" שבא לבטא את הקדושה שבחיי המשפחה. הדבר נדרש יותר בדורנו שבו נושא המשפחה מתחלל לצערנו. אין צורך להיות חריג ומשונה ולחלל את הרגע המקודש ביותר על ידי קידושין שלא כדת משה וישראל מדור דור ולדור דור.
שאלה: השתתפות הורים בטיול משפחתי: אנו מתעתדים לצאת לנופש באילת. הורי ביקשו להצטרף אלינו לנופש והציעו שנאסוף אותם במכוניתנו הגדולה בדרכינו לאילת. יש לציין שאנו גרים במודיעין והורי בשדרות. הורי מאוד אוהבים את ילדינו ויהנו מאד בחברתם וזו זדמנות עבורם לנפוש, אחרת הם לא לא היו יוצאים לנופש לבדם. בעלי מאד כעס שהורי מצטרפים דווקא אלינו ובפרט שעלינו לאסוף אותם. הוא טוען שהם מנצלים אותנו ותמיד מחפשים טרמפים והסעות מיוחדות ולטענתו אין שום היתר הלכתי לכך. לאבי יש רכב פרטי, אך יש לו תסביך קילומטרז (הוא מאד ישתדל לא לנסוע בריכבו הפרטי ויעדיף להשתמש ברכב אחר ולא שלו בכדי שבעתיד יקל עליו למכור את ריכבו). כב הרב, מה לעשות?
תשובה: אמנם מצוות כיבוד הורים היא מצווה גדולה מאד וגם בעלך מקיים מצווה כאשר הוא מכבד את הוריך, ואולם את מחוייבת בכבוד בעלך ואם בעלך מתנגד להצטרפות ההורים אליכם עליך לעשות את רצונו.
שאלה: הצגת תיאטרון: לאישתי מנוי לתיאטרון ירושלים. היא הציעה לי להצטרף אך סירבתי בשל בעיות הלכתיות. כעת היא הולכת לבד. מה דעת ההלכה?
תשובה: אין כל מניעה שאשתך תלך לתיאטרון אם מראים בו דברים שהם בגדר איסור ולא תתורו אחרי עיניכם. אך לך הייתי מציע לא ללכת להשתעשע בדברי תורה כמו שאמר דוד המלך "לולי תורתך שעשועי אז אבדתי בעוניי"
שאלה: פתיחת הפרוכת: מה הוא המנהג הנכון בההזזת הפרוכת, מימין לשמאל, משמאל לימין או שאין לדבר משמעות?
תשובה: ראוי לפתוח את הפרוכת משמאל לימין כדרך כל המצוות שאמרו חכמים שכל פניות שאתה פונה יהיו לימין. וכך מובא בספרי אחרונים אם כי אין בזה סרח עבירה ורק הידור מצוה.
שאלה: כוונות בק  ש: סידורי התפילה מציינים את הכוונות שצריכים לכוון בפסוק הראשון של ק ש, ומדגישים שמי שלא כיוון צריך לחזור ולקרוא. אני יכול לכוון את הפירוש הפשוט של הפסוק, כלומר: "שמע, עם ישראל, הקב ה, שהוא האלו-קה שלנו, הוא הקב ה, אחד". האם די לי לכוון את הפירוש הפשוט של הפסוק כמו שציינתי (הפירושים המורכבים יותר מבלבלים אותי)?
תשובה: השו"ע בסימן ה' סעיף א' כתב: יכון בברכות פרוש המלות. כשיזכיר השם יכון פירוש קריאתו באדנות שהוא אדון הכל, ויכון ביו"ד ה"א שהיה והוה ויהיה, ובהזכירו אלקים יכון שהוא תקיף בעל היכולת ובעל הכוחות כולם. וכתב המשנה ברורה שם בשם הגר"א דלפי עומק הדין אין צריך לכון אלא פירוש קריאתו, דבכל מקום הולכים אחר הקריאה אף שיש בכתיבה סודות גדולים, לבד מקריאת שמע ששם צריך לכון הכל. ולכן נראה לי, שצריך להתאמץ ואף שיהיה קשה בהתחלה, כי זה קשה להתרכז בכמה דברים בבת אחת, אבל אחר כך המחשבה מתרגלת וזה הופך לקבע ובא בקלות. אחר כל זאת ראיתי שכתב הגר"מ אליהו בשיעוריו שמי שקשה לו יכול לכוון פעם אחת ביום ויתכוון על כל השמות שיאמר היום, ואם גם זה קשה, שיכוון פעם אחת בשבוע לפחות ויכוון על כל השבוע. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תנ"ך קסוטו: אני אחראי על ספריה במשרד ממשלתי. קיבלתי ממישהו תנ"ך קאסוטו עם פירוש ש. הרטום. זה לא רכוש של הספריה. אחד העובדים רצה "להיפטר" ממנו ומסר לי את התנ"ך הזה לשימוש שאמצא לנכון. מה נכון לעשות בהתחשב לכך שבספריה אני מחזיק תנ"ך מפורש וחדש?
תשובה: אם הוא נתן את הספרים לספריה הם רכוש הספריה. אם הוא התכוון למטרות אחרות בסמכותך להחליט למי לתיתם. אם אתה סבור שהם עלולים לגרום נזק לקוראים שאינם בקורתיים דיים אל תיתן אותם למקומות כאלו. לתשובה נוספת של הרב בנושא לחץ כאן. תשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: הדרכת כלות: לגבי הדרכת כלות: בציבור שלנו מקובל שהלימוד עם כלה הוא בהתנדבות (לעומת מקומות אחרים). האם בכל זאת יש מקום לבקש ת - גם אם לא בלימוד עם כלה חילונית שהמפגש איתה הוא חד-פעמי, הרי בלימוד עם כלה דתיה שאורך ההכנה הוא 5-6 מפגשים הכוללים כמה שעות?
תשובה: מותר לבקש ת אלא שאז יש חשש שלא כל הכלות תבואנה לקבל הדרכה. לכן אם יש מדריכות אחרות בהשג יד שמוכנות להדריך בלא ת מותר לך לקבל ת
שאלה: עקירת שן בשבת וביום טוב: שן חלבית שמתנדנדת ומצערת את הילד ומקשה על האכילה. האם מותר להוציאה ביו"ט?
תשובה: מותר לקחת תרופה להרגעת הכאב או לומר לנכרי לעקור את השן. ואם קיים חשש סכנה מחמת רבוי מוגלה או דלקת בחניכיים יתייעץ מיד עם רופא מה לעשות. ובדין זה אין הבדל בין שבת ליו"ט. הרב רואי מרגלית.
שאלה: קריאת תיאורי דתות: האם מותר לקרוא ספרים שמתארים דתות שונות, אמנותיהן ומנהגיהן?
תשובה: ע"פ הרמב"ם בהלכות ע"ז פרק ב' הלכה ב' אסור בהחלט. הרב רואי מרגלית.
שאלה: צביעת שיער הזקן: חמי נוהג לצבוע את שיער זקנו. האם ניתן להקל בנושא, או שיש בזה משום "לא ילבש" לכו"ע?
תשובה: פסק הרמב"ם שאם אדם צובע אפילו שערה אחת, עובר על "לא ילבש" ולוקה על כך. אולם בספר החינוך הוסיף, שאם יצבע שערותיו ללבן לא חייב כיון שלא דומה לתיקוני הנשים. ולכאורה זקן אינו מתיקוני הנשים, אך כיון שיש בזה את רעיון התיקון בשונה מצביעה בלבן ודאי שאסור לפחות מדרבנן, ואינני רואה מקום להקל, שאף בשתית סממנים הצובעים את השיער אסור.ובספר מלבושי כבוד ותפארת שקיבץ את כל הדעות והפרטים בעניייני "לא ילבש", הביא מעשה על אחד שנתלבנו חצי שערות זקנו ורוב גדולי הדור אסרו לו לצבוע אפילו שאין לו כוונת יפוי, ואף מי שהתיר מחמת הבושה, התיר שיצבע ע"י עכו"ם. וכן בשו"ת מנחת יצחק כתב שמי שצמחו לו שערות לבנות מתוך מום שיש לו במקום הזקן יוכל לצובעם מחמת הבושה אבל רק ע" עכו"ם. עוד כתב שם שאפילו במקום שנהגו האנשים לצבוע שערותיהם, אין שום היתר לאיש לצבוע שערותיו. ובהערה שם הביא בשם ספר כרם שלמה מדוע אנו מחלקים בין העברת שיער מהגוף לבין צביעת שער אם השתנה מנהג המקום וכך כתב: "דאיש הדר הוא לו" והיינו שהיה ברור לחכמים דליבון השערות הנעשה לאיש הדר ויפוי הוא לו, עד שאפילו אם תימצא מדינה שלמה וכל האנשים שבה יצבעו את שערותיהם לשחור להיראות יותר צעיר אין זה אלא מנהג טעות ובטלה דעתה אצל כל העולם, ואפילו אם רוב העולם יעשו כן ג"כ בטלה דעתם, דלא יבוא מנהג אנשים ויעקור את היסוד שיש בידינו דלעולם ריבוי השנים והדרת פני הזקן הוא כבוד והידור לאיש ודברי המדרש בבראשית רב (פ' ס"ה) מסייעים לזה. הרב רואי מרגלית. עוד בנושא זה מאת הרב.
שאלה: לימוד וידיעת התורה: כמה ראוי לאדם לחזור על תלמודו ולאיזו רמת ידיעה צריך להגיע בנושאי היהדות השונים? האם אדם צריך לזכור את כל מה שהוא לומד בכל התחומים ואפילו במחיר התקדמות איטית או שמא רק את המסקנות ההלכתיות צריך הוא לזכור על בוריין?
תשובה: כאשר משה לימד את התורה הוא לימד לכל אחד 4 פעמים. זה רומז לנו שהמינימום ההכרחי הוא 4 פעמים אבל ברור שכל המרבה הרי זה משובח -- ולא מפסידים על הרבות בחזרות.
שאלה: תנור פירוליטי: יש כיום תנורים שיש להם אפשרות של ניקוי עצמי "פירוליטי" היינו התנור מנקה עצמו בחום של 500 מעלות. האם בתנור כזה יש צורך בהמתנה של 24 שעות בין בשר לחלב או שמספיק הניקוי העצמי של התנור?
תשובה: אכן במקרה כזה מספיק הניקוי הפירוליטי.
שאלה: מקלחת ביום טוב: ברצוני לברר האם מקלחת בימינו מוגדרת כדבר השווה לכל נפש לענין חימום מים ע"י שעון שבת ביום טוב.
תשובה: רחיצת הגוף היא כמו אוכל נפש לדעת הרמב"ם אך התוס' חולק. לכן, אם המים הוחמו בדוד חשמל לא נראה לי שאפשר להתיר, אך אם המים הוחמו בדוד שמש - מותר להשתמש במים אלו.
שאלה: נישואין- בכל מחיר?: מה עושים בחיי נישואין בהם כלפי חוץ הכל נחמד וטוב אבל בפנים יש קרירות וחוסר אמון? מדוע להתאמץ בכלל בשביל משהו שהוא זיוף?
תשובה: מי שרוצה לזכות באמון של הצד השני עליו לתת תחילה אמון בשני וככל שהשני יחוש שנותנים בו אמון הוא יחזיר אמון בחזרה. ואם הוא רוצה בחמימות מהצד השני עליו להרעיף חמימות תחילה. כמים הפנים לפנים כן לב האדם לאדם. כל זה צריך להעשות בסבלנות רבה ואז אפשר יהיה לראות תוצאות.
שאלה: מסטיק ללא סוכר: האם צריך לברך על מסטיק ללא סוכר?
תשובה: והנה אע"פ שעיקר מטרת לעיסת המסטיק אינה בשביל המתיקות שבה שהרי הלועסים עושים כן לעמל השיניים וכו' וממשיכים בלעיסה גם לאחר שעברה המתיקות לגמרי, אם כן יש לדון בזה משום עיקר וטפל ונתבאר בשו"ע שאין לברך על הטפל. לפי"ז גם מסטיק עם מתיקות אין לברך עליו. אלא שזה אינו, שמתי אין לברך על הטפל - בזמן שמברכים על העיקר ובזה פוטר את הטפל, אבל במקום שאין מברכין על העיקר, במה נפטור את הטפל? לכן במסטיק שיש בו מתיקות והחיך נהנה בו צריך לברך ברכת הנהנין ובזה נבוא לשאלתך: אם במסטיק יש מתיקות או כל טעם אחר הטוב לחיך האדם, יש לברך עליו "שהכל" אבל אם אין במסטיק שום טעם, אין לברך עליו (יוצא מזה שאדם שברך על מסטיק עם טעם ולעסו ולאחר מכן הוציאו מפיו והחזירו לפיו (שהוא נטול טעם) אין לברך עליו שנית. תשובת הרב דב ליאור
שאלה: הריון בגיל מבוגר: מה השקפת ההלכה לגבי הריון בגיל מבוגר? הרי מטבע הדברים יש סיכון של מומים בגלל גילה המבוגר של האם?
תשובה: אין שום בעיה הלכתית להרות וללדת בגיל מבוגר, ולהיפך התורה מעודדת ילודה בכל גיל. כפי שנראה מהפסוק "בבוקר זרע את זרעך ולעדב אל תנח ידך" שהגמרא מסבירה שגם אם אדם הוליד ילדים כשהיה צעיר הוא עדיין צריך להביא ילדים גם כשהוא מבוגר. והציווי הזה חשוב עוד יותר בימינו אחרי השואה הנוראה ששליש מעמינו נרצחו וגם היום קמים עלינו אויבים שכל רצונם הוא להרוג בנו, וכוחינו באמונתנו ובילדינו "כן ירבה וכן יפרוץ". לגבי מומים בילדים לאמהות מבוגרות אכן הסיכוי עולה אבל נולדים הרבה ילדים בריאים ושלמים גם בגיל מבוגר. לכן חשוב מאד להתייעץ עם רופא ורב על איזה בדיקות כדאי לבצע כדי לגלות מומים ומה ניתן לעשות במקרה שגילו מום. ניתן לפנות למכון פוע"ה ולהתייעץ עם אחד מהרבנים 026515050
שאלה: בנים עם גרביים: אני לומד בישיבה תיכונית ורציתי לדעת האם יש חיוב ללבוש סנדלים עם גרביים או שזו מידת חסידות בלבד? האם יש הבדל בין זמן התפילה לשאר היום?
תשובה: כתבו הפוסקים שהגדר למלבוש בתפילה, או אפילו כניסה לבית הכנסת הוא: אם דרך לעמוד כך בפני גדולים או אנשים חשובים. ובזמננו שרוב האנשים הולכים בקיץ בסנדלים ואף בפני גדולים, לכן נראה לי שיהיה מותר להתפלל כך בסנדלים ללא גרביים וכל שכן בשאר היום. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שבת בחו"ל: איך צריך לנהוג בשבת בחו"ל לגבי טלטול ולגבי תחום שבת?
תשובה: גם בארץ במקום שאין ערוב אסור לטלטל דבר. בחו"ל בדרך כלל אין ערוב ויהודי הגולה רגילים לדבר וזהירים לא להוציא בשבת שום דבר. את בעיית המפתח פותרים ע"י חגורה מיוחדת כשהמפתח הוא אבזם או שמכסיים את הפתח ותולים אותו כתכשיט. עגלת ילדים מטלטלים רק ע"י גוי. לביהכנ"ס לא לוקחים דבר אלא משאירים את הטלית הסידור והחומש בביהכנ"ס.
שאלה: לכלוך של ילדים בשבת - המשך: כיצד פותרים את בעית התלכלכות בגדי ילדים ע"י צואה? עד עכשיו סגרנו את הבגדים בשקית, אך זה גורם לקלקול הבגד. לדיון קודם בנושא.
תשובה: השרייה במים אסורה בשבת משום ששרייתו היא כיבוסו. אך אפשר לזלף חומר חיטוי על הבגדים או חומר יבש או אפילו רטוב אם הוא צבוע ואינו מנקה את הבגד.
שאלה: הליכה לים בשנת אבל: האם מותר ללכת לים בשנת אבל על אם?
תשובה: רק בשלושים אסור להתרחץ רחצה של תענוג ביתר הזמן מותר.
שאלה: תפילת הדרך: איזה מרחק צריך ללכת בטיול כדי להתחייב בתפילת הדרך?
תשובה: על מרחק של 4 ק"מ שאינו במקום יישוב אומרים תפלת הדרך. לכן כשהולכים בטיול, אם מסלול ההליכה אינו במקום יישוב אומרים תפלת הדרך. ומספיק לאומרה פעם ביום גם אם עושים כמה מסלולים ואפילו אם עוצרים בחניון מכיון שאינו חניה קבועה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: קעקוע זמני: אני אדם "חילוני" אך התורה והלכותיה מאוד חשובים לי. אני מאוד רוצה לעשות קעקוע קטן אך אני יודע שאסור על פי התורה. יש אופציה נוספת והיא קעקוע שמחזיק מעמד לשלשה חודשים בערך ואז נעלם. האם מותר לעשות קעקוע כזה?
תשובה: לענ"ד גם קעקוע זמני אסור לפחות מדרבנן, כי הוא פותח פתח לאופנה המכוערת של קעקוע שבה אדם חוקק בבשרו דבר בלתי הפיך. זו השתעבדות חמורה ורק עבדים ובעלי חיים היו מקועקעים (אסירים במחנות ריכוז נחשבו לצערנו לכאלו.).
שאלה: רבי חולק על אחרונים: הרב שלי פוסק מתוך לימוד מעמיק בתלמוד, בראשונים ובאחרונים. מה עלי לעשות אם הוא סובר כנגד דעת האחרונים שצריך להניח תפילין בחול המועד, לא לחכות שש שעות בין בשר וחלב וכד בין לקולא בין לחומרא? האם אני יכול לנהוג כמותו?
תשובה: החלף את הרב! איננו קראים. גם בלימוד התורה שבע"פ יש מסורת כיצד לומדים וכיצד פוסקים. נכון שמקור ההלכה הוא בתלמוד אולם יש מסורת פסיקה בישראל ומי שחורג ממנה אין לסמוך על פסקיו ואין ללמוד ממנו תורה.
שאלה: עניית אמן ברדיו: האם מותר לאדם לענות אמן על ברכה ששמע דרך כלי המדיה בשידור חי?
תשובה: מותר לענות אמן, אפילו אם לא שמע את הברכה. אך אדם שחייב באותה ברכה לא יכול לפטור עצמו בברכתו של חבירו במקרה שלא שמע את כל מילות הברכה באוזניו. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א. האם מותר לשמוע זמרת ברדיו? למה אי אפשר לשמוע קריאת מגילה ברדיו?
שאלה: מרא דאתרא דארץ ישראל: האם בימינו בארץ ישראל צריכות כל העדות לנהוג כדעת רבי יוסף קארו שהוא היה המרא דאתרא של ארץ ישראל או שיש לנהוג כל איש כמנהג אבותיו בגלויות השונות?
תשובה: אדם בודד שמגיע לקהילה שנוהגת שלא כמנהגי אבותיו צריך לנהוג כמנהגי אותה הקהילה אבל אם הגיעה קבוצת אנשים ביחד מהגלות הם צריכים המשיך לנהוג כמנהגי אבותם. לתשובת הרב רואי מרגלית.