LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קורס שחיה מעורב לילדים: יש לי שני בנים, בני 8 ו-12. האם מותר לשלחם לקורס שחיה מעורב שרמתו גבוהה. יצויין שבעבר בן ה-12 למד בקורס נפרד ולא הצליח. לכן שאלתי האם מותר לשלחם לקורס מעורב שרמתו גבוהה?
תשובה: אין לשלוח אותם לקורס מעורב החל מגיל בית-ספר שבו ילד מתחיל להבין את ההבדלים בין המינים, ובפרט בבריכה שאין מקום להקל, ששם בנוסף על העירוב בין המינים, העין מתרגלת למראות אסורים בגיל קטן וחבל. וזה שהקורס הקודם לא היה מוצלח, אינה ערובה שהפעם זה יהיה כך, ובעז"ה שניהם יצליחו ומהר, גם בשאר התחומים.
שאלה: שימוש בקרם פנים וידיים טרף: האם מותר להשתמש בקרם ידיים המכיל חלב גמלים? האם אסור דווקא באיזור הפה או בכל הגוף?
תשובה: מותר להשתמש בו ורק באזור הפה יש להיזהר שלא יגע בשפתים או סמוך להן שמא יטעם מזה. וכן שלא יגע באוכל בדקות הראשונות עד שייבלע בידיו ולא תישאר ממשות של לחלוחית המריחה על ידיו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שבת בר מצוה בערב תשעה באב: אני בן 12 ובשנה הבאה תהיה לי בר-מצווה. נולדתי ב-ד אב (שיצא ביום שלישי), ושבת הבר-מצווה שלי תהיה בשבת חזון. האם מותר לדחות שבת בר המצווה לשבת נחמו או שאפשר לעלות לתורה ביום חמישי?
תשובה: ניתן לדחות את השמחה והקריאה בתורה לשבת "נחמו", אבל מן הראוי שתעלה לתורה גם ביום חמישי כדי להדגיש שכבר נתחייבת במצוות. הרב חיים כץ.
שאלה: קשירת ציצית על ידי אשה: אני מבקשת לדעת האם יש בעיה בקשירת ציצית ע"י אשה בכלל ואשה שתקשור לבעלה.
תשובה: כתב השו"ע בסימן י"ד סעיף א': והאשה כשרה לעשותן. אך הרמ"א כתב: ויש מחמירים להצריך אנשים שיעשו אותן, וטוב לעשות כן לכתחלה. וכתב המשנה ברורה שהטעם לרמ"א משום שכתוב: "דבר אל בני ישראל ועשו" למעט בעשיה את בנות ישראל. ולכן לאשכנזים לכתחילה יש להקפיד שדוקא גברים יקשרו הציציות ולא נשים. הרב רואי מרגלית. האם ניתן להטיל ציצית על ידי קטן?
שאלה: ברכה בלי כיסוי ראש במקום ציבורי: האם אישה נשואה יכולה לברך אשר יצר או לקרוא תהילים במקום ציבורי כשאין לה כיסוי ראש?
תשובה: מותר לאישה נשואה לברך ולקרא תהילים, אף ללא כיסוי ראש (בכל מקום).
שאלה: שינה סמוך לאימא: האם מותר לאדם מעל גיל בר מצווה לישון במיטה שליד אימו? (לא מחייב שיש עוד מישהו כלל).
תשובה: במיטה נפרדת - מותר. עוד בנושא זה.
שאלה: לכתוב בכתובה את השם הרשמי או כינוי?: כלה שקוראים לה "שולה" אבל כולם קוראים לה "שולי" מה עליה לכתוב בכתובה?
תשובה: יש לכתוב את שמה המקורי והרשמי. אפשר להוסיף בסוגריים את כינויה.
שאלה: כלאיים (כלאי זרעים): האם נענע רגילה ונענע מרוקאית (צבע קצת יותר קהה וטעם דומה למנטה) הם כלאיים זה בזה?
תשובה: איני יודע למה הכוונה בנענע מרוקאית. ישנם זנים רבים של נענע, אך כיוון שבהל' כלאיים הקובע הוא דמיון העלים או הפרי, אזי אם הם דומים, הם נחשבים מין אחד. הצבע אינו קובע, ולמעשה, אם העלךים מאד דומים - מותר, ואם יש הבדל, יש צורך בהתייחסות יותר ספציפית. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: קריאת התורה לנשים: האם קריאת התורה בשבת היא חובה לנשים או שעדיף להשאר בבית ולהתפלל בכוונה ולא לשמוע קריאת התורה כשלא ניתן להגיע בזמן לבית הכנסת? כשאני מגיעה לבית הכנסת באיחור כל התפילות מתבלבלות לי.
תשובה: אין חובה לאשה לשמוע קריאת התורה בשבת בבית-הכנסת ואם מתרכזת יותר בבית והתפלה יותר מסודרת לה עדיף שתתפלל בבית. הרב רואי מרגלית. האם אישה ששמעה קריאת התורה בשבת קיימה מצווה? האם גברים חייבים בקריאת התורה?
שאלה: האם מותר להוציא צמה?: מעיון בתשובות המופיעות באתר, הרי שעיקר הדין לכסות את הראש, דהיינו את מקור יציאת השערות ועניין הטפח הוא בעורף. אם כן, האם מותר לגלות שיער אסוף ל"קוקו" או צמה מהצוואר ומטה? כיום אני מלפפת את הצמה, אך האם מותר לי לגלותה בתנאים שציינתי?
תשובה: כיצד הסקת מדברינו שחובת הכיסוי היא על הראש בלבד ולא על השערות? מעולם לא אמרנו דבר זה וגם לא השתמע כך מדברינו! חובת הכיסוי חלה על כל השער חוץ מטפח. ולכן, אם שטחה הכולל של הצמה הוא טפח מרובע, מותר לגלותה. יותר מכך, לא. האם עדיפה פאה או מטפחת? האם יש הקלה לאלמנה?
שאלה: כמה כנפות להחזיק בקריאת שמע?: האם צריך לקחת 4 כנפות הציצית בקריאת שמע או מספיק 2 למי שאין לו טלית גדול?
תשובה: מפשט השו"ע סי' כ"ד משמע שדי ב-2 ציציות וכן מוסרים בשם הגר"א.
שאלה: הטרפת המטבח על ידי המדיח: בהמשך לתשובת הרב בנושא תנאי השימוש במדיח הכלים רציתי לשאול מה הדין לגבי אכילה אצל חברים שאינם מקפידים להפריד על פי התנאים הנ"ל בהדחת בשר וחלב באותו המדיח? האם הכלים שלהם בחזקת טרף?
תשובה: יש אומנם חשש לכשרות הכלים. אך מכיון שסתם כלים אינם בני יומם ויש כאן רק חשש, אם אין אפשרות להימנע מלאכול אצל אותם חברים מותר להתארח אצלם.
שאלה: לטעום חלב אם: האם מותר לאדם מבוגר לטעום חלב אם? שמעתי שבמידה והחלב כבר שאוב ונמצא בכלי הדבר מותר.
תשובה: אכן, מותר לאדם מבוגר לשתות חלב אם כאשר הוא נמצא בכלי.
שאלה: קיבלתי החזר גבוה ממה ששילמתי: אני קניתי דרך הספק של העסק של אבי כמה מיכלים של תחפיף (שמפו בלעז), שילמתי לאבי את הכסף והוא חויב דרך הספק חזרה. בדיעבד התברר לי שאני שילמתי את הכסף ללא מע"מ בעוד אבי יקבל החזר בשווי המע"מ משום שהוא עוסק מורשה, ומשמע שהמדינה הפסידה כ-10-15, ואני לא שילמתי מס שהייתי חייב בו. מה עלי לעשות?
תשובה: נראה שאתה חייב למדינה את המע"מ.
שאלה: צבא לא קרבי - מצווה?: האם שירות צבאי שלא כלוחם נחשב לקיום מצוות מלחמה? האם לוותר על כל תפקיד לא קרבי כדי להיות לוחם?
תשובה: ככל שהתפקיד קרבי יותר המצוה גדולה יותר עם זאת יש תפקידים חיוניים שאינם קרביים שרק בעלי כשרון מיוחד מסוגלים לעשות אותם והצבא מעוניין שאדם זה ישרת דווקא בשירות זה, המצוה היא לשרת במקום שהוא יכול להביא תועלת רבה יותר
שאלה: לגלות ליצנות?: האם נכון יהיה ליידע אדם שדיברו עליו ליצנות ולספר לו על כך?
תשובה: לא. זוהי רכילות ופגיעה.
שאלה: פלאפון כשעון מעורר בשבת: האם יש בעיה בהשארת הפלאפון דלוק בשבת לצורך שעון מעורר כאשר יכול להיות שגורמים לו להוסיף קווים בבקרת הקליטה?
תשובה: אם הפלאפון פועל אוטומטית ללא השפעה כל שהיא של אדם ורמת הקליטה תשתנה מאליה מותר להשאירו פתוח.
שאלה: עד כמה חייבים ללמוד תורה?: מה כוללת מצוות לימוד כל התורה? האם ניתן לומר שהיא כוללת את הש"ס?
תשובה: לתורה אין גבול. המינימום, לדעת שו"ע של בעל התניא, הוא כל הלכות אורח חיים והלכות מעשיות אחרות.
שאלה: טומאת מגע בנידה: ידוע שלאשה נדה אסור לגוע באף אדם בעולם. השאלה היא אם קרה והייתה נגיעה האם זה רק איסור או שגם עברה טומאה לבן? אם כן, איזו טומאה? והאם אפשר להטהר ממנה בימינו?
תשובה: מותר לאשה נדה לגעת בחברתה, אך אסור לה לנגוע בבעלה או בגבר אחר. האיסור יותר חמור מהטומאה, שכן הטומאה מגבילה אותנו מלאכול קודשים, וכיום ממילא איננו אוכלים דברים קדושים. אבל האיסור עונשו חמור בעולם הזה ובעולם הבא ועליו צריך לחזור בתשובה. כדאי להתייעץ על כך עם רב שמכיר אותך. בכל אופן הדברים העיקריים המועילים לתשובה על כך הם לימוד תורה בשקידה, נתינת צדקה ועשיית חסד.
שאלה: עבודה בשירות בתי הסוהר: אני עובד בשרות בתי הסוהר. אני גר בריחוק מקום ממקום העבודה. האם ניתן להסיע אותי לעבודה וחזרה בשבת?
תשובה: מכיון שבית הסוהר מכיל אסירים בטחוניים וכן אסירים המסוכנים לחברה הדבר שווה לעבודה בבית חולים ומותר לנסוע ולחזור רק ע"י גוי. אולם עליך להיזהר לא לפתוח ולסגור בעצמך את דלתות המכונית.
שאלה: טעויות של תנאים ואמוראים: האם יכול להיות שתנא או אמורא יטעה? הרי לפעמים כתוב בתורה "תיובתא" וכד', האם האמורא טעה או לא?
תשובה: בדיון בין חכמים יש צדדים שונים ויכולות להיות דעות שונות ולכל דעה יש צד של הגיון ואף אם נתקבלה הלכה כאחת הדעות אין זה אומר שהשני טועה לגמרי. זה כמו שאדם עצמו לפעמים מתלבט מה נכון כיון שיש סבירות לכאן ולכאן וגם אם הוא בא לידי הכרעה יודע הוא שיש גם הגיון בצד השני אלא שיותר סבירות יש לצד שבסופו של דבר הכריע.
שאלה: הרש"ר הירש והרב קוק: האם מה שהרש"ר הירש ותלמידיו קוראים "דרך ארץ קדמה לותרה" או "אור לגויים" מקביל דברי הרב שהחזון הישראלי הוא שעם ישראל יחיה כאומה ריבונית הפועלת בכל תחומי החיים מתוך רצון להופיע את הקודש?
תשובה: יש נקודות מגע משותפות בין הרש"ר הירש לבין הרב קוק, אולם ההבדלים גם הם רבים והחשוב שבהם הוא שבעוד שאצל הרש"ר הירש עם ישראל צריך לפעול בגולה כדי להשפיע על הגויים סבר הרב קוק שרק בארץ ישראל תיתכן השפעה כזו. כי מציון תצא תורה וכו'. המציאות ההיסטורית הוכיחה כדעת הרב קוק ואכן נכדו של הרש"ר הירש, הרב יצחק ברויאר הוסיף לסיסמת סבו "תורה עם דרך ארץ ישראל". אולם עדיין יש הבדלים נוספים. יחס כללי לשיטת הרש"ר הירש זצ"ל.
שאלה: פעילות מעורבת בצבא: אני עתודאי. מדי פעם יש לנו שבוע נופש מטעם הצבא. האם מותר להשתתף בו, כאשר ידוע שהפעילות והשהייה שם הינה מעורבת או פשוט להימנע מכל קשר עם הצבא עד לגיוס?
תשובה: יש שני אלמנטים: הלכתית וחברתית (אוירה). במישור ההלכתי אין להתפשר בנושאי כשרות, שבת, צניעות (שחיה מעורבת) וכו'. כמובן שיש את הבעיות ההלכתיות הרגילות שיש בצבא שאנו מתמודדים איתם אבל אין בזה חדש. יש רק לשים לב לבעיות מיוחדות הלכתיות לנופש הזה. ואם יש, אז באותו חלק של פעילות לא להשתתף (ולהסביר בעדינות שזה לא צריך להפריע להם, שלא ירגישו לא נעים שאתה לא משתתף). הנושא של האוירה הוא היותר בעייתי ויש לשים לב לזה יותר לא להיסחף לאוירת התפרקות שבד"כ יש בנופשים מעין אלו, אלא לשמור על גובה רוחני, ולדעת שאנשים מסתכלים עלינו גם אם אנחנו לא מרגישים ואנו צריכים לשמש דוגמא לאחרים.
שאלה: בישולי עכו"ם בפלאפל ושווארמה: האם יש להקפיד שיהודי יכניס את כדורי הפאלפל לשמן או שמספיק שיהודי ידליק את המכונה בבוקר? האם צריך להקפיד שיהודי יחתוך את הבשר מהשיפוד של השווארמה (החיתוך חושף את הבשר החי שמתחת והוא מתחיל להתבשל) או שמספיק שיהודי ידליק את התנור של השיפוד?
תשובה: לספרדים יש צורך שיהודי יכניס את הפלאפל לשמן. לאשכנזים די בכך שהיהודי ידליק את השמן. חיתוך השווארמה יכול להעשות ע"י גוי.
שאלה: לעבור תחת גלאי בשבת: האם, כאשר אני מבקר חולה המאושפז בבית חולים בשבת, מותר לי לעבור תחת גלאי המתכות? בדרך כלל אין עלי אף מתכת, אבל מה קורה במקרה שיש (לא במודע) - האם מותר?
תשובה: מותר לעבור, ואף אם בטעות היה עלייך מתכת, לא התכוונת להפעיל את המכשיר ולכן אין עלייך איסור בזה. אליעזר מלמד.
שאלה: ברכת הגומל על פצע חיצוני: בני נפצע לאחרונה תוך כדי משחק קרוב מאוד לעין ועבר טיפול הכולל תפרים. האם אפשר להגיד ברכת הגומל במצב כזה?
תשובה: לספרדים ודאי שאין לברך הגומל במקרה כזה שרק ארבעה צריכין להודות. וגם לאשכנזים שפוסקים כרמ"א שכל מי שהיה בסכנה מסוימת וניצול ממנה (כגון: שירו עליו והחטיאו) צריך לברך, בנדון דידן מזכיר המשנב"ר בסימן רי"ח ס"ק לב שאם פגע בו ברזל סמוך לעין יש מחלוקת לגבי ברכת שעשה לי נס, ושם משמע מדובר שיש סכנה בדבר, ופוסק שיברך בלא שם ומלכות, וגם כאן נראה שלא צריך לברך כלל משום ספק ברכות להקל. בכל מקרה ראוי לתת כסף לצדקה ולהודות בתפלה לרבונו של עולם על כך שניצול מאותה סכנה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: פדיון כשכולם חושבים שהוא הבכור: עשיתי הפלה בשבוע העשירי להריון מאחר ולא היה דופק לשני העוברים. משפחתי לא יודעת מהדבר וכך אני רוצה שזה יישאר. האם אני יכולה לעשות לבן הנולד פדיון הבן? מה לעשות כדי שלא תעלנה שאלות ממשפחתה או ממשפחת בעלה?
תשובה: הפדיון ייעשה בלא אזכרת שם השם. יש לומר זאת בסוד לכהן הפודה בלבד.
שאלה: למה אין "פנים אל פנים" בציבור החרדי?: אני גר באזור חרדי. אינני רואה שום ניסיון הסברה מצד הציבור שלנו לצבור החרדי על מנת לגשר ולמעט את הפערים. האם קיים בכלל דבר כזה? הרי כבודו מסכים שזה לא פחות חשוב מההסברה בקרב החילונים?
תשובה: אכן עלינו לשאוף שכל הצבור הדתי על גווניו יתאחד ויפעל ביחד לכבוד שמים. לדאבון לב עדיין חלקי הצבור לא מבינים כמה זה נכון להתאחד וכמה זה ירבה כבוד שמיים. אבל אני סבור שלא ירחק היום והקשר בין חלקי הצבור הדתי יגבר וילך. ועלינו להשתדל לזרז את התהליך הזה.
שאלה: מקור השפה העברית: באיזו שפה נכתבה התורה בתחילה? בעברית או בארמית? אולי בשפה אחרת? האם התנ"ך שעכשיו יושב לי בבית הוא ככה היה מאז ומעולם? בלי שום שינוי בשום אות? האם חוץ מחמשת חומשי תורה, כל הספרים האחרים גם הם היו מאז ומתמיד בעברית? האם האדם הראשון דיבר בשפה העברית? והאם השפה העברית היא השפה הראשונה שניתנה מהקדוש ברוך הוא?
תשובה: התורה נכתבה בלשון הקודש וכן כל ספרי התנ"ך. התנ"ך כולו מלבד שינויים קלים של מס' אותיות שהיו מסורות שונות לא השתנה כלל. ובשפה זו התנהל העולם עד שה' בלל את שפת כל הארץ במגדל בבל. במהלך הדורות נכתבו עוד ספרים בעיקר בעברית (משנה), ארמית (התלמוד) וערבית (ספרות ימי הבינים). הערה: נדמה לי שהרב באגד בספרו נחלי לימוד מביא ניסוי על זוג תינוקות שגדלו בבדידות וכשגדלו החלו לדבר בעברית (כביכול כברירת מחדל כשפה ראשונית בעולם). הרב רואי מרגלית.
שאלה: שיאצו בשבת: התארחתי בשבת אצל חבר שהוא עובד בתור מטפל שיאצו. האם מותר לו לטפל בי בשבת? הטיפול הוא בשביל הכיף ולא לצורך רפואי וכמובן ללא ת
תשובה: אם הדבר מחייב התעמלות ומאמץ הגורם לזעה הוא אסור. גם אם הטיפול קל, אם הוא מחייב מריחת שמן מכיון שאין זו סיכה הנהוגה אצל אנשים בריאים היא אסורה.
שאלה: למה אוכלים בשר?: התורה מכוונת אותנו לחיים אידיאליים. הרב כותב בחזון הצימחונות וה שאדם הראשון לא אכל בשר ורק אח"כ, כשהמציאות התדרדרה הותר הבשר לאכילה. כמו כן אני יודעת שהרב הנזיר היה צימחוני מסיבות אלו. למה אין הדרכה בתורה לאנשים שרוצים להתעלות שלא לכול בשר? איך נתקן את מה שהתקלקל כשאנחנו מצווים לשמור על המדריגה הנוכחית שלנו?
תשובה: צריך לעלות בהדרגה ואין לקפוץ למדרגות גבוהות בטרם תקנו את המדרגות הנמוכות מקודם יש לתקן את המדות הבסיסיות עין טובה לב טוב אהבת הבריות ואחרי שהיחסים בין בני אדם יגיעו לשלמות ראויה אז יהיה גם מקום לתקן את היחס לבעלי חיים. אין להקדים את המאוחר כי זה בא על חשבון המוקדם והמדות מתעוותות.
שאלה: בעל חילוני ואשה דתיה : אני דתיה ובעלי חילוני. האם כדאי לי לוותר להיות במחיצתו בגלל שהוא רואה טלויזיה בשבת, (זה מה שאני עושה כרגע) או לראות איתו ובכך לפגום בקדושת השבת?
תשובה: אם בעלך יקבל בהבנה שאת אינך רוצה לפגום בקדושת השבת אז בודאי שראוי להמנע מלצפות בטלויזיה בשבת. אך לאורך זמן את צריכה לשאוף למלא את השבת בתוכן חיובי מעניין יותר מטלויזיה כך שלבעלך לא יהיה עניין לראות את הטלויזיה.
שאלה: מנגל של חילוני: יש לנו מפגש חברים בבית הורים של חבר (חילוני שלא מקפיד בכשרות) לעבודה. האם ניתן להסתמך על דבריו שהוריו אוכלים רק כשר לצורך השימוש במנגל? אם לא כיצד ניתן להכשירו (מנגל גז סגור שניתן לבשל בו גם במכסה פתוח)?
תשובה: ר' משה פיינשטין מתיר לסמוך על אדם חילוני בענייני כשרות, אבל רק אם מכירים אותו אישית היטב ויודעים שאכן הוא שומר כשרות.
שאלה: שבוע עבודה בט  הימים: אני רכזת בבני עקיבא ומארגנת שבועות עבודה לסניפים. העבודה היא בשכונות מצוקה - בהפעלת מועדוניות, שיפוץ בתים וכל מני התנדבויות עם הקהילה. לחלופין יש עבודות חקלאות במושבים. האם מותר לצאת לשבוע עבודה בט הימים? האוירה היא טובה והחניכים נהנים משינוי האווירה וכד.
תשובה: בתשעת הימים צריך להרבות במעשים טובים להרבות זכיות כדי לקרב את הגאולה. על כן כל פעולה התנדבותית שיש בה חסד רצויה. אך יש לשמור על אוירה מתאימה ולא להסיח את הדעת מזכרון החורבן והצפיה לבנין בית המקדש.
שאלה: חליפה שחורה בקיץ : אני רואה אנשים חרדים ברחובות בשיא הקיץ הולכים עם גופיה, ציצית צמר, חולצה ארוכה לבנה וחליפה שחורה ארוכה (ואולי גם עוד דברים). האם אין בזה קיפוח נפש? האם זה לא מסוכן ללכת עם כאלה בגדים ארוכים בקיץ?
תשובה: ומה אתה אומר על המנהג של בני נוער ללכת עם נעליים גבוהות כבדות בקיץ? כל חברה בוחרת לה את הלבוש לפי טעמה אין בלבוש הזה של החרדים כל סכנה. ובעניין ציצית הצמר זה הידור שראוי לכל אחד לנהוג בו כי בזה מקיימים לכל הדעות את מצוות ציצית החשובה המיחדת אותנו ומזכירה לנו לעשות את כל המצוות.
שאלה: זימון עם אוכלי פירות: מהו המספר המינימלי של אוכלי פת על מנת לזמן בשם ומלכות? יש כאלו שלא אכלו לחם, אך אכלו פירות ופיצוחים.
תשובה: שו"ע קצ"ז סעיף ב': תשעה שאכלו דגן ואחד אכל כזית ירק מצטרפין להזכיר השם, ואפילו לא טיבל עמהם אלא בציר, או לא שתה עמהם אלא כוס אחד שיש בו רביעית מכל משקה חוץ מן המים מצטרף עמהם, והוא שיהיה המברך אחד מאוכלי הפת. ואפילו שבעה אכלו דגן ושלשה ירק מצטרפין, אבל ששה לא, דרובא דמינכר בעינן (צריך רוב ניכר). הרב רואי מרגלית.
שאלה: האזנה לשירים באינטרנט - המשך: האם מותר לשמוע שירים שמישהו אחר בעבודה הוריד מהאינטרנט? האם מותר להקשיב כשהוא שומע?
תשובה: אם כבר מישהו הוריד שיר העבירה אינה שלך. שירים שאדם שומע מאליו ללא כווונה להזיק למישהו, אינו עובר עבירה. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: לישון ליד אימא: האם יש בעיה שנער ירדם ליד אימו לזמן מה? (כגון בספה בסלון, או על כל דבר אחר)?
תשובה: לא. עוד בנושא זה.
שאלה: מי מקדש את השבת?: מי מקדש את השבת? בביצה אמרו חכמים שהקב"ה מקדש את השבת, אולם מאז הדבר מטושטש, נאמר זכור את יום השבת לקדשו ובתפילת שמונה העמידה אנו אומרים: "עם מקדשי שביעי" ומיד לאחר מכן "והשביעי רצית בו וקדשתו". אז מה קורה פה?
תשובה: הקב"ה מקדש את השבת, וישראל מגלים אותה בעולם. ובלא שיהיו ישראל בעולם, לא תתגלה קדושת השבת.
שאלה: הכנות לתפילה: כיצד אנו צריכים לגשת לתפילה?
תשובה: לזכור לפני מי אנחנו מתפללים לפני מלך מלכי המלכים הקב"ה ולחשוב אילו הייתי צריך לעמוד לפני מלך בשר ודם ולבקש ממנו בקשות איך הייתי מכין את עצמי לזה ועל אחת כמה וכמה יש להתכונן לקראת התפילה
שאלה: כמה צדקה לתת?: האם יש חובה לתת צדקה לעני הפושט ידו ואין חשש מבוסס שיעשה בכסף שימוש לרעה? כמה צריך לתת בהתחשב בכך שיתכן שיש עניים שימאנו או שייפגעו לקבל 5-10 אגורות?
תשובה: אם העני נראה חשוד כמסומם שמשתמש בכסף למטרות שליליות, אין לתת לו צדקה, ואפילו חמש אגורות אין לתת לו. אם העני נראה הגון, מצד המצווה יש לתת לו חמש אגורות, אולם כאשר ניתן להעריך שהוא יזלזל בחמש האגורות, אפשר להימנע מלתת לו, כדי שלא לגרום אי נעימות.
שאלה: איך אוהבים מי שלא מכירים?: איך אפשר לקיים את מצוות אהבת ישראל? אני הרי לא נמצא בקשר רגשי עם כל אחד מעם ישראל וק"ו שלא עם כל העולם כמו שהרב קוק אומר לאהוב כל אדם.
תשובה: התורה לא כופה עלינו רגשות. אהבת ישראל אינה מחייבת רגש אלא הכרה בערכו של כל אדם מישראל והתיחסות חיובית אליו.
שאלה: ספק ברכות בהלל ליום העצמאות: מבלי להכנס לדעות האוסרים, המתירים והמחייבים לומר הלל ביום העצמאות, הרי בוודאי שיש כאן מחלוקת בין הפוסקים בני זמנינו. האם אני כאחד המבקש הלכה ברורה צריך להכריע כפי שכללי הפסיקה מלמדים אותנו: ספק ברכות להקל, ולא לומר הלל?
תשובה: א. ספק ברכות להקל אומרים בכל מקרה על ברכות ההלל ולא על ההלל עצמו, ולכן הגר"ע יוסף בשבתו כרב הראשי לישראל פסק לומר הלל בלי ברכה. ובודאי שאין לומר תחנון באותו יום. ב. ספק ברכות להקל אנו אומרים במקום שבו אי אפשר להכריע הלכה ברורה כדעת המחמיר או כדעת המיקל במישור ההלכתי, אולם בנידון דידן הפוסק לברך אין לו ספק בדין כלל. גם כאן עליך להכריע בשאלה הבסיסית - האם אתה מודה ל-ה' על הקמת מדינת ישראל? האם אתה רואה בה התגלות כבוד שמיים ומניעת חילול ה' הנורא של אלפי שנות הגלות? האם היה פה נס והצלה לכלל ישראל במלחמת השחרור כשכל מדינות ערב קמו עלינו לכלותינו, אם כן, עליך להודות ל-ה' ולברך אותו כמו כל הודאה על נס שאירע לך (ובק"ו לנס זה של כלל ישראל). אמנם, אם אתה חושב שמדינת ישראל אינה פעולת ה' אלא צמחה ונולדה "במקרה" (או מעשה שטן ח"ו) ואין בה שום עניין להודאה ושבח ל-ה' אין אתה רשאי לברך. ג. יש מי שאומר שעל ברכות השבח לא חל הכלל של ספק ברכות להקל כיוון שבמידה ואדם חש שעליו לשבח, הוא חייב לברך ולהודות, ובמידה שלא, אסור לו לברך. ד. כמובן שכל זה בקצרה ויש מקום להאריך אך מה שהלב חושק הזמן עושק. רבני ישיבת בית-אל.
שאלה: ילד שתובע דמי מזונות: בתי הגיע ב"ה לגיל שמונה עשרה. אני לא מקבלת עבורה דמי מזונות מאביה בתי עדיין בתיכון והוצאותיה גדולות, ויש לי עוד בן בישיבה ולפעמים איני מצליחה לדאוג לכל מחסורם, היא שמעה שהיא יכולה להגיש תביעה למזונות עד גיל עשרים. אני יעצתי לה לא לתבוע, אבל ברצוני לדעת את ההלכה בנושא. עד איזה גיל על פי ההלכה היא זכאית למזונות מאביה?
תשובה: בשו"ע אה"ע סימן ע"א נפסק שחייב אדם לזון בניו ובנותיו עד שיהיו בני שש ומכאן ואילך זן בתקנת חכמים עד שיגדלו. עכ"פ גם כשגדלה אינה גרועה מקרוב אחר שיש לו חיוב מיוחד על קרובו לדאוג לו. כל זה מדובר כשיש בידו, אבל חיוב זה אינו מדין מזונות אלא מדין צדקה. הרב חיים כץ.
שאלה: אשכנזי שהוא יהודי כמו ספרדי: אני חילוני המאמין בשם יתברך שמו, שומר על כשרות ואשכנזי הנשוי לאשכנזיה. בפסח אנו אוכלים מאכלים כשרים לפסח לאוכלי קיטניות כגון אורז למרות שלפי מנהג האשכנזים אין לאוכלם בפסח. אני אומר למתפלאים שאיני יהודי יותר או פחות מאחי בני עדות המזרח ואיני רואה שום עבירה או פסול אם אני נוהג כמוהם. האם אני טועה בהשקפתי ועובר עבירה של אכילת חמץ בפסח?
תשובה: אתה לא עובר על איסור אכילת חמץ. אלא על מנהג שנהגו האשכנזים שלא לאכול קיטניות קיטניות שאינם חמץ.
שאלה: שינוי שם משפחה: האם יש איסור הלכתי או השפעה רעה כזו או אחרת לשינוי שם משפחה? ההחלטה לשינוי הינה משותפת לי ולבעלי והסיבה היא הרגשת חוסר שייכות של שנינו לשם המשפחה של בעלי. אביו של בעלי נפטר בהיותו בן 4. מאז אין לו כל קשר עם משפחת האב או כל דבר שנוגע לאבא. בהיותו צעיר אומץ בעלי על ידי משפחה אחרת אך נשאר עם שם המשפחה הקודם (של אביו). מיותר לציין כי הזיקה לשם המשפחה הנוכחי אינה קיימת מבחינת בעלי ולכן אנו רוצים לשנות אותו. האם יש השפעה מבחינת הקבלה על שינוי השם? השם הנוכחי: תורג מן ואנו מעוניינים לשנות אותו לארגמן.
תשובה: אין שום בעיה לשנות את שם המשפחה. הרב חיים כץ. הרב שבתי סבתו.
שאלה: סעודה רביעית חובה?: האם סעודה רביעית היא חובה, חומרא או מנהג? למה זה לא נפוץ אפילו אצל יראים ושלמים?
תשובה: כתב השו"ע בסימן ש': "לעולם יסדר אדם שולחנו במוצאי שבת כדי ללות את השבת אפילו אינו צריך אלא לכזית". וכתב המשנב"ר: "דכשם שצריך לכבד השבת בכניסתה כן צריך לכבדה ביציאתה כשם שאדם מלוה את המלך בצאתו מן העיר. ואמרו הקדמונים דאיבר אחד יש לאדם ונסכוי שמו, וזה האיבר נשאר קיים בקבר עד עת התחיה, ואפילו אחר שנרקבו בו כל העצמות, וזה האיבר אינו נהנה משום אכילה, כי אם מסעודת מלוה מלכה. ודע דמכל מקום סעודה זו אינה חובה עליו כמו השלש סעודות של שבת, וזהו רק מצוה בעלמא". הרב רואי מרגלית.
שאלה: המרת מעשר עני בכסף: האם מותר להמיר מעשר עני בכסף ואת הערך הכספי לתת לעני או שחייב לתת לו את המעשר בפירות וירקות דוקא?
תשובה: להלכה אנו נוקטים שלא אומרים "מה לי הן מה לי דמיהן", ולכן יש לתת דווקא את הפירות או הירקות של מעשר העני לעניים. כיוון שקשה להקנות את מעשר העני לעניים, כדאי לעשות מינוי "בבית האוצר", וע"י כך נקנה מעשר העני בדרך של "מכירי עניים" באופן אוטומטי לעני. לפרטים: מכון התורה והארץ: 08 6847325  פקס' 08 6847055. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: האם מותר לצפות בקלטות סרטי התנ"ך: האם מותר לצפות בקלטות של מפיקים חילונים (כגון קלסיקלטת ודומיהם) הממחישות את סיפורי התנ"ך?
תשובה: הדבר תלוי בכל מקרה לגופו. אם הסרט אינו מסלף את התנ"ך וערכיו מותר לצפות בו.
שאלה: מטוטלת כמגדת עתידות: אני לומדת רפואה טבעית והציגו בפנינו לא פעם את האפשרות להשתמש במטוטלת כדי לבדוק דברים שונים לדוגמה: המצאות זרם, חשמל או מים מתחת למבנה, התאמת תרופות לנצרכים, ואפילו שאלת שאלות. לפי תנועת המטוטלת הקבלים תשובה חיובית או שלילית. מה דעת ההלכה בנושא?
תשובה: לבדיקת דברים שונים כגון: המצאות זרם חשמל או מים, אין לכאורה בעיה בשימוש במטוטלת מתוך הנחה שהדברים מוסברים עפ"י ההגיון האנושי, אך אם מדובר על יחוס כח מאגי למטוטלת יש להימנע מכך. הרב חיים כץ.
שאלה: הכנה רוחנית לחופש הגדול: אני בת מצווה. בחופש הגדול הייתי רוצה לקום מוקדם ככל האפשר, ולהתפלל שחרית מוקדם ככל האפשר. מתי מותר להתפלל שחרית (זמן התחלה, זמן סיום)? אבקש תשובה לכל חלק בנפרד: ברכות השחר, פסוקי דזמרה, קריאת שמע, שמונה עשרה וכו. האם אני חייבת להתפלל את כל התפילה גם בחופש, והאם מותר לי לפצל את התפילה לכמה חלקים? מה זמן תפילת מנחה (התחלה וסיום), האם אהיה חיבת להשלים אותה ("תשלומין" בתפילת ערבית, ואם אני משלימה, האם אני חייבת גם בתפילת ערבית עצמה כאשר אני משלימה)? באיזה חלקים בכל אחת מהתפילות מותר לדבר? האם מותר לי לכתוב למישהו אחר משהו כשאני באמצע תפילה? האם יש לי מחויבויות תורניות נוספות בחופש (מכיוון שבזמן לימודים אני לומדת הרבה לימודי קודש באולפנא). אני לומדת באופן אישי גם בלימודים מספר פרקי תנ"ך, כ-5 משניות, והלכות לשון הרע ע"פ לימוד יומי.
תשובה: לפי המבואר במשנה ברורה בסימן ק"ו את חייבת בתפילה ובק"ש עם ברכת אמת ויציב אחריה סמוך לתפילה. כל זה טוב שתאמרי עד השעה הרביעית של היום. בזמננו לפי שעון קיץ בערך מחמש וחצי ועד לשעה תשע וחצי. זמן מנחה מאחת וחצי עד לשבע וחצי. אינך צריכה להשלים בערבית. במהלך התפילה לא כותבים ולא מדברים. חוץ מזה אין לך מחויבות בלימוד דברים מיוחדים אלא הלכות שאת צריכה לעשות ושאר הלימוד אם את רוצה להעשרה. נציין שלפי הספרדים אשה מחויבת בתפילה אחת ביום בלבד (הגר"ע יוסף). הרב חיים כץ. האם נשים חייבות בתפילת מוסף?
שאלה: צריך לעשר פירות בהשגחת הרבנות?: קניתי פירות בהשגחת הרבנות האם אני צריכה לעשר? כיצד מעשרים?
תשובה: אם יש תעודה המעידה שהופרשו תרומות ומעשרות - אין חובה לעשר פעם נוספת. בכל מצב של ספק, יש לעשר, ויש לפעול כדלהלן: א. לעשות מינוי בבית האוצר, פרטים: מכון התורה והארץ, 08 6847325  פקס' 08 6847055. ב. לקחת קצת יותר מאחוז מכל מין מהפירות והירקות, ולשים בצד. ג. לומר את כל נוסח הפרשת תרומות ומעשרות. ד. להניח את מה שהנחתי בצד (קצת יותר מאחוז) ולשים בתוך שקית ולהניח בפח. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: הדרן עלך וקונצרטים: מה היא משמעות אמירת ההדרן עלך? האם זה מחייב?
תשובה: תרגום הדרן לעברית הוא נחזור. אנו מעוניינים לחזור שוב על מה שלמדנו כדי שלא נשכח. אין חובה לעושת כן אך כל מי שמעוניין באמת לזכור את מה שלמד מעוניין לחזור. משתמשים בביטוי זה גם בקונצרטים כשמעוניינים שישמיעו קטע פעם נוספת. התורה אינה גרועה מקונצרט טוב!
שאלה: בקשת כמה דברים בתפילה: כתוב במסכת תענית ח: שצריך להתפלל על דבר אחד ואי אפשר להתפלל על שני דברים ביחד. איך אנו מתפללים היום תפילת 18 ומבקשים על הרבה דברים. ואם זה בכל זאת מותר אז האם יש בעיה להוסיף בשמע קולנו יותר מתפילה אחת פרטית?
תשובה: בכל ברכה בתפילה ישנה כוונה ספציפית לאותה ברכה, ומותר להוסיף לברכות התפילה בקשות פרטיות שהן מנושא אותה הברכה  למשל בברכת רפאנו לבקש רפואה, בברכת הגשם לבקש על הפרנסה ובאמת בכל ברכה צריך לבקש רק סוג אחד של בקשה. אך ישנה ברכה אחת, אותה הגדירו ח בתור: "ברכה פתוחה" והיא ברכת "שומע תפילה", זו אפשר לבקש כל סוג של בקשה ואפילו כמה דברים ביחד.
שאלה: ברכת רסק פירות לעומת מרק ירקות: אם הבנתי נכון, הרי שברכתו של נוזל שנתבשלו בו ירקות הוא כברכת הירקות. לעומת זאת פרי מרוסק שנשתנה מראהו (ואין דרכו בכך) ברכתו שהכל. כיצד מים שרק בישלו בהם ירק ובוודאי שאין להם צורה של ירק, יקבלו את ברכת הירק, ואילו 100 פרי שרק מוגש בצורה נוזלית (ועכ"פ סמיכה יותר ממרק) לא מצליח להגיע לדרגת מרק ולקבל את ברכת הפרי?
תשובה: ברכתו של נוזל שנתבשלו בו ירקות הוא כברכת הירקות מותנה במס' תנאים לפי המבואר באו"ח סימן ר"ב וסימן ר"ה ובמשנב"ר שם, והם: א. הירקות או הפירות ניטעו על דעת לבשלם או כבישתם ולא על דעת לאוכלם חיים. ב. רוב אכילתן ע"י בישול או כבישה. ג. שלקן או בישלן כדי לאכול עם המים גם את הפרי. לעומת זו גם במחית של פרי יברכו עליה ברכת הפרי לחלק מהפוסקים כמבואר בסימן ר"ב ס"ז בתנאי שלא אבדה כל צורת הפרי אבל אם אבדה כל צורת הפרי ולא ניכר הפרי כלל יברכו עליה שהכל. הרב חיים כץ.