LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תיקון מזוזה שלא כסדרה: אני משרת בכרב בקהילה חילונית רחוקה בקנדה. לרוב הבתים אין מזוזה. לאלו שיש, כנראה שפסולה (מזוזות קטנות וישנות באיזור לח מאד). יש בידי מזוזות פסולות לרוב, חלקן ברות תיקון (אני סופר סת מ). אמנם, כזכור לי מזוזה ותפילין צריכות להכתב כסדרן. - האם יש דיעות מקילות במצבי שעת הדחק? וכך אוכל לתקן למי שירצה את המזוזות ללא עלות. - לפני שנזכרתי בהלכת כסדרן, תיקנתי מזוזה אחת. מה דינה?
תשובה: דין כסדרן חל גם על אות שכתב כסדרה ונמחקה. גם בדיעבד המזוזה פסולה. אך אם האות קריאה ורק הדיו דהה או קטן מזהה את האות, אפשר לתקן.
שאלה: מיקום ארון האלוקים בתקופת השופטים: היכן הי ארון הברית בזמן רות, כלומר, שופטים?
תשובה: לשואל תקופת השופטים ארכה 365 שנה, ממות יהושע עד שאול המלך. בתוכם שפט אבצן מבית לחם במשך שבע שנים (בשנים 2793-2800). יש אומרים שהיה זה בועז משבט יהודה, ובתקופה זו, ככל הנראה, התרחש מעשה מגילת רות. בתקופת השופטים היה המשכן בשילה ובו שכן הארון. משכן שילה חרב במלחמה בה נשבה הארון ביד פלשתים. נאמנה
שאלה: למלא אותיות בספר תורה על ידי חילוניים - המשך: אך מדובר באיש ציבור מחלל שבת, האם לא ניתן לו למלא אות בכל מחיר? או שניתן לו ונגיד לו שיגיד לשם קדושת ס"ת, ואח"כ נמלא את האות מחדש? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "למלא אותיות בספר תורה על ידי חילוניים"
תשובה: עדיף לא לתת כי כוונת הקדושה חשובה למעלת כל הספר ועתידים לקרוא בו שנים רבות וחבל לגרום נזק או אפילו פגם לציבור שלם. אמנם בוודאי שאם נתנו לו ואמר לשם קדושה שהספר קדוש בדיעבד ואין לפוסלו.
שאלה: צוואת רבי יהודה החסיד: האם צוואת ר"י החסיד מחייבת את קהלות הספרדים? בין אזהרותיו בענייני סכנה ובין בהדרכותיו.
תשובה: בדרך כלל מתחשבים בדבריו, אם כי בשעת צורך מוצאים כל מיני טצדקי להקל.
שאלה: היתר גיורת לכהן: גיירו ילדה גויה לפני גיל 3, האם כיום שהיא מעל גיל 20 היא ומשפחתה חרדים לכל דבר היא מותרת לכהן?
תשובה: לא.
שאלה: לתת משכון במקום כתובה שנאבדה: לאשתי אבדה הכתובה, האם אפשר לתת משכון במקום הכתובה?
תשובה: נא לגשת בדחיפות לרב המקומי ולכתוב כתובה חדשה במקום זו שאבדה. אם משום מה אי אפשר, יש לתת לאשה צ'ק על סכום עיקר הכתובה עד שתכתב החדשה. הרב אריה הלברשטט
שאלה: עלי לואיזה ועלי וורד למנהג השו"ע והבא"ח: אבקש לשאול דווקא את הרב דוד חי הכהן לפי מנהגי הבא"ח והספרדים. 1- בסוף הב"י יו"ד,רצד, מביא בבדק הבית בשם הרשב"א והראב"ד שעלי וורד אסורים בערלה בא"י ומותרים רק בחו"ל. ה"נהר מצרים" (ערלה, טו) כותב שהמנהג שאין ערלה בעלים אלו שמרקחים לסוכר ולדבש. האם גם באיסור חמור כמו ערלה נפסוק כמו המנהג שמובא בנהר-מצרים או שגם אפשר לצרף שבשו"ע (רצד, ב) כתב בסתמא שתמיד עלים פטורים? 2- מה לגבי מין מיוחד של צבר זן "נפוליטיס, שהפרי שלו קטן ואינו נאכל ואשר מגדלים אותו לאכילת העלים, מה הדין? 3-כנ"ל, עלי לואיזה שמכינים מזה תה? אשמח אם הרב יענה על על שאלה לחוד.
תשובה: 1. כיון שורד נחשב כעץ שהרי מברכים עליו עצי בשמים הרי יש בו דין ערלה. אלא שהעורלה אוסרת פרי ולא עלים. השאלה כאן האם עלי הורד שריחם טוב נחשבים לפרי בגלל רגילות השימוש בהם על כן בא"י שאיסור עורלה הוא מדאורייתא נהגו להחמיר ובמצרים שהאיסור מדרבנן הקילו- ומן הראוי להחמיר בא"י עפ"י הטעם הנזכר. 2. כאן יהיה תלוי אם צבר זה נחשב לעץ על פי הכללים הידועים יש לאסור את עליו בא"י שזב עיקר הפרי ואם הוא נחשב לאדמה מובן שאפשר להקל. 3. לואיזה נחשבת לירק ולא לפרי ולכן אין לאסור אותה באיסור עורלה.
שאלה: טיול בשבת - האם בגדר מצווה: קראתי שיש מצוה לטייל בשבת. מה המקור והאם גם ביום טוב או רק בשבת? כמו כן, רציתי לשאול האם יש אפשרות ללמוד תורה במקום הטיול מה עדיף? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לא ראיתי שכתוב כך. אם יש עונג בטיול מותר. לימוד תורה בוודאי עדיף מטיול.
שאלה: מלך ישראל הוא גוי?: כתוב במלכים ב, ח, שיורם בן אחאב מלך ישראל. והרי הוא היה בן איזבל, אז יורם היה גוי. איך גוי הוא מלך ישראל?
תשובה: יש להניח שהתגייר שהרי שמע בקול אלישע הנביא ולא רדף אותו כשם שאחאב רדף את אליהו.
שאלה: דרישת פיצויים לאחר פיטורין: כבוד הרב עבדתי במשך שנה ומס חודשים בגן ילדים. בתקופה האחרונה נקלעה המעבידה לבעיות כלכליות ולא שילמה לי מס' חודשים את המשכורות. קיוותי שהמצב ישתפר אך הוא החמיר ולכן ביקשתי ממנה שתתן לי מכתב פיטורין על מנת שאוכל לפחות לקבל דמי אבטלה ולהתקיים ממשהו. היא נתנה וביקשה ממני לא לדרוש דמי פיצויים והסכמתי. בסוף השנה היא סוגרת את הגן ופושטת רגל. אני ומספר עובדות נוספות החלטנו לעשות לה פירוק חברה ולקבל את מה שמגיע לנו מביטוח לאומי ולא ממנה כי לה אין. הע"וד הכניסה לדרישות שלי גם דמי פיצויים האם עליי לבקש ממנה שתוריד את הדמי פיצויים מהדרישה בתביעה.? או להשאיר.? מראש, ---------------- תשובת כולל דיינות פסגות: לא ברורים לנו לנו מס פרטים א' האם המשכת לעבוד בגן אחרי מכתב הפיטורים? ב' מה בדיוק סיכמת עם המעבידה לגבי פיצויים? ( בע"פ או בכתב? התחייבות או בקשה מהמעבידה?) ג' האם מדובר בעוסק מורשה או חברה בע"מ? בברכת התורה הרב אברהם אחיה שוקרון ----------------- תשובת השואל: המשכתי לעבוד מספר ימים ספורים לאחר הפיטורין ולאחר מכן הפסקתי להגיע לגמרי. המעבידה הביאה לי את מכתב הפיטורין כבקשתי. וביקשה שלא אדרוש פיצויים. הסכמתי בעל פה. לא היתה התחייבות בכתב. מדובר בחברה. -------------------- תשובת הכולל דיינות פסגות: על המענה לשאלות. אשמח לקבל עוד תשובה ממך כדי להבין את הסיפור בצורה יותר שלמה. האם למעבידה לשעבר שלך יש בעיה עם זה שתלכי על המהלך של פירוק חברה, ותוך כדי תכניסי לדרישות מביטוח לאומי גם פיצויים, האם זה מזיק לה במשהו? הרב אברהם אחיה שוקרון --------------- תשובת השואל: לא דיברנו עם המעבידה לגבי פירוק החברה. אני ומספר עובדות נוספות התייעצנו עם העו"ד והדבר היחיד שאנו יכולות לעשות על מנת לקבל את כספנו בחזרה הוא לעשות פירוק חברה ולקבל את מה שמגיע לנו מביטוח לאומי. מה שיוצר מצב שלא המעבידה תשלם לנו אלא הביטוח לאומי. אני מניחה שהיא תצטרך להחזיר את הסכומים לביטוח לאומי מתישהו אך כרגע אין פשוט פתרון אחר. מדובר באלפי שח שכולנו צריכות. את החברה, המעבידה לא צריכה כיוון שהיא סוגרת את הגן בסוף השנה ולא תצטרך אותה יותר. בכוונתה לפתוח משפחתון קטן בביתה. לפי מה שידוע לי.
תשובה: לאחר שקיבלנו ממך את הפרטים שהיו נחוצים לנו להשלמת התמונה כדי שנוכל לך לענות תשובה שלמה יותר, דעתנו היא כי התשובה לנידון שלך תלויה בשאלה באיזה אופן היה הויתור בע"פ על הפיצויים מול המעבידה. אם במעמד הויתור היה ברור שהויתור הוא רק כלפי האפשרות לקבל פיצויים ישירות מהמעבידה לאחר הפיטורין, אך לא כלפי אפשרות של קבלת סכום הפיצויים מהביטוח הלאומי, באופן זה את רשאית לדרוש את סכום הפיצויים מהביטוח לאומי ואם באמת תקבלי מהם את הסכום הזה, את לא חייבת להחזירו למעבידה. אך אם הויתור היה באופן סתמי, כלומר בצורה של מחילה כללית על תביעת פיצויים, במקרה כזה נחשב הדבר שכלפי המעבידה מחלת על כספי הפיצויים ולכן לנסות ולדרוש מהביטוח הלאומי את כספי הפיצויים את תהיה רשאית, ואם באמת תקבלי מהם סכום כנגד אותם כספי פיצויים, יהיה עליך לעשות בירור מול המעבידה האם הביטוח הלאומי גבו ממנה כספים כנגד תביעתך לכספי הפיצויים ואם נכון הדבר, יהיה עליך לשלם לה את ערך כספי הפיצויים שקיבלת מהביטוח הלאומי וזאת מהסיבה שמחלת לה על הפיצויים האלו. מומלץ הדבר וראוי הוא שהבירור הנ"ל ייעשה דרך בית דין או אפילו באמצעות רב המוסכם על שתיכן. הרב אברהם אחיה שוקרון
שאלה: חתונה במוצאי צום גדליה : האם ישנה איזה שהיא בעיה בקיום חתונה במוצאי צום גדליה, השנה הצום נדחה (משבת ליום א )?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא ידועה לי בעיה בחתונה במוצאי צום גדלי-ה בתנאי שכל האירוע כולל הקבלת קהל תיעשה בלילה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: להלשין לפקח על דייר: שכן שם גרוטאה ליד הבנין, והחוק אומר שאפשר לשים רק בימי ראשון הוא שם ביום שלישי, ובא הפקח ושאל את חברי : אתה יודע מי שם? אם לא מודיעים מי זה כל הבנין מקבל קנס גבוה. האם מותר להגיד מי זה או שמא אסור להיות מלשין, כדברי הגמרא בסנהדרין, מד לגבי עכן? נכון להעיר שבמצות ראי"ה הרב זצ"ל מביא את הערות אביו על החפץ חיים וחולק שם על החפץ חיים. ונראה שרק לספר לאחד זה נקרא מלשין ולכן לספר לאחד תהיה בעיה, אך ברמז יהיה מותר כמו שכותב החפץ-חיים בכלל י. ולכן, האם יהיה מותר להגיד לפקח: מי ששם גר בדירה 4 שזה רמז?
תשובה: מותר לומר לפקח מי האדם שזרק את הפסולת, בתנאי ש: א. לא יגדיל את העבירה שעשה. ב. יכוין לתועלת (ולא כדי להתנקם מאותו שכן וכד'). ג. אם יכול לעכב את הפקח וכד' עד שחבירו יפנה את האשפה - חייב לעשות כן.  מקור: חפץ חיים הלכות רכילות כלל ט' ס"ב, וראה בהסבר המפורט. הסבר מפורט: כפי שעולה מהשאלה, אמירת הלשה"ר תועיל לדיירי הבנין (שבכללם המספר עצמו). מצב זה מוגדר כאמירת רכילות (על הדייר שהשליך את האשפה) לתועלת (של דיירי הבנין), שמותרת בחמשה תנאים המפורטים בחפץ חיים הלכות רכילות כלל ט' סעיף ב. בתשובה כתבנו את התנאים ששייכים בענייננו. השמטנו את התנאי הראשון   שיתבונן היטב אם הענין רע, משום שפשוט שהשלכת אשפה ברחוב וחיוב השכנים בקנס כתוצאה מכך הוא ענין רע. והתנאי החמישי   שלא יגיע לו נזק יותר ממה שהיה מגיע אילו אמר את דבריו בבי"ד   לא שייך כאן, כיון שהתקנות העירוניות (ובכללן שעד אחד יהיה נאמן עליהן) מחייבות את כל הציבור, כך הוצאת ממון בצורה שכזו לא נחשבת הוצאת ממון שלא מן הדין. ועיין עוד בשו"ת שבט הלוי ח"י סימן רסג.  בשולי התשובה אציין כמה נקודות מוטעות לענ"ד, שהשתמעו מתוך השאלה: א. הראיה מעכן (שמובאת בסנהדרין יא.) היא רק במקרה שאפשר להשיג את התועלת מבלי להיזקק לאמירת לשה"ר (כמו שבמקרה שם   שהיה אפשר לגלות את עכן ע"י גורל), אך במקרה שאמירת לשה"ר מוכרחת כדי להשיג את התועלת   מותר  כמובן שביתר התנאים שמזכיר הח"ח שם. ב. אמירת לשון הרע אפילו ברמז אסורה (ח"ח כלל א' ס"ח סקי"ג וכן כלל ג' ס"ד סק"ג), ולכן אין הבדל בין אם אומר מפורשות את שם הדייר או שאומר שהוא גר בדירה 4. ג. דברי הח"ח בכלל י' (כנראה כוונת השואל לסי"ז סקמ"ג) אינם שייכים לענייננו, שכן הח"ח עוסק בהם באדם שלא מזיק לחבירו אלא מנקה עצמו מהחשד וממילא חבירו החשד נופל על חבירו, עיין במקור הדין בנמוק"י ב"ב דף ה: מדפה"ר, ואילו בשאלה מדובר שהמספר אומר ישירות לשה"ר על חבירו. רבה הרב אשר עגם
שאלה: מי הראוי לעשיית ציצית: ראיתי הלכה" "אשה כשרה להטיל את הציציות בכנף הטלית. ומכל מקום לכתחלה יש להחמיר שדוקא איש יטיל את חוטי הציצית בבגד הטלית, ולא אשה". לא הבנתי את העניין, למה כשאיש יטיל את הציציות בטלית זה החמרה? למה אשה פחותה בזה? מה העניין בזה?
תשובה: לדעת השו"ע מותר לדעת הרמ"א רק לכתחילה כי אינה חייבת במצווה.
שאלה: לחכות שהחזן יגמור "ברכו": כשהחזן אומר "ברכו" והקהל עונים. האם צריך לחכות שהחזן יחזור ואמר "ברוך ה המבורך וכו". או שאפשר להתחיל יוצר או עלינו לשבח וכו?
תשובה: עדיף להמתין לחזן.כי חלק עדין אומרים קדיש. וכאשר סיימו אומר החזן ברכו ואפשר לומר עלינו לשבח.
שאלה: ברך על חלב בזמן שהוא בשרh: אם אדם בירך על מאכל חלבי בזמן שהוא עצמו עדיין בשרי יטעם מעט בפיו כדי שברכתו לא תהיה לבטלה. האם זה לא נחשב שאוכל ממש חלב ובשר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה האיסור מהתורה הוא לאכול בשר שהתבשל ביחד עם חלב(שולחן ערוך יורה דעה פ"ז, א'). רבנן אסרו לאכול מאכל חלבי אחר מאכל בשרי באותה סעודה. חלוקות הדעות כמה זמן צריך לחכות בין הארוחות, האם מספיק אחר ברכת המזון לרחוץ את הפה והידיים ואז מותר להתחיל את הסעודה השנייה או צריך לחכות שעה 3 שעות 6 שעות. סיבת המחלוקת נובעת ממחלוקת כמה זמן היו רגילים לחכות בין הסעודות וכן כמה זמן צריך לחשוש מטעם בשר שעולה לפה או מחשש לבשר בין השניים. לכן אף הנוהג לחכות 6 שעות אם טעה וברך על מאכל חלבי לפני שעברו 6 שעות לכתחילה ינסה למצוא מיד מאכל לא חלבי ולאכול אותו ואם לא מוצא יכול לסמוך על הדעות המקלות ולאכול רק משהו מהמאכל החלבי.
שאלה: תאריך פדיון בננו הבכור: בשעטו"מ נולד לנו בן בכור, הלידה היתה ב 1:42 בלילה אור לה סיוון (הלילה שבין יום שני לשלישי באותו שבוע). הבנו שיש שיטות שונות לחישוב שלושים יממות, וכן שיש להמתין עד לשעת הלידה על מנת שיעברו שלושים יממות- על כן שאלתנו היא: 1. באיזה תאריך ובאיזה יום נוכל לקיים את הפדיון (ולצאת ידי חובת כל השיטות)? 2. האם ראוי יותר לקיימו ביום ולא בלילה? מקרב לב.
תשובה: הפידיון צריך להערך ביום ה' אחה"צ.
שאלה: בקשת רפואה לבריא: רציתי לשאול האם מותר לבקש רפואה שלימה לאדם שלא ידוע מה מצבו הרפואי מסיבות שונות למשל שמסתיר את מצבו ויתכן כי הוא בריא לחלוטין. הכוונה לבקשות האישיות בשמונה עשרה - רפאינו ושמע קולינו. וכן האם מותר לבקש רפואה במצב זה גם בברכת ה-"מי שברך" לרפואה בשבת. והאם אלה לא בקשות לבטלה (כי הרי לכל אדם יש משהו בגופו ובנפשו הדורש רפואה) ולהבדיל האם ניתן לבקש על אדם שרק נס יכול לשנות את מצבו? ואם התחלתי לבקש עבור אדם מסוים במשך תקופה רפואה בשמונה עשרה (ולא סיפרתי לאף אחד) האם מותר להפסיק את הבקשות? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: מותר לבקש רפואה לכולם, ואדם בריא תתמיד בריאותו. ניסים ברפואה היו בעבר ובהווה ואפשר להתפלל, וגם יקל על כאבו. אדם הסובל מחוליו וחייו בלתי נסבלים האם להפסיק להתפלל עליו? זו שאלה כבדת משקל אך מותר.
שאלה: לא הבנתי את הקשר לניסים: לא הבנתי איך זה קשור לניסים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בחירה חופשית"
תשובה: אני הסברתי שהבחירה החופשית אינה רק בין טוב לרע. הבחירה החופשית נוגעת גם לעומק איכות וכמות הטוב שאדם יעשה. אם הקב"ה מעודד אותנו ליראת שמים על ידי עונשים או שכר ועונש אז נקודת הבחירה חופשית שלנו משתנה ועליה אנו נידונים.
שאלה: עקירת אילן מאכל: האם מותר לעקור אילן מאכל לשם הגדלת דירה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, מובא ברמב"ם הלכות מלכים פרק ו', יב: אין קוצצין אילני מאכל שחוץ למדינה, ואין מונעין מהם אמת המים כדי שייבשו שנאמר: " לא תשחית את עצה" (דברים כ', י"ט) וכל הקוצץ, לוקה. ולא במצור בלבד אלא בכל מקום, כל הקוצץ אילן מאכל דרך השחתה לוקה. אבל קוצצין אותו, אם היה מזיק אילנות אחרות, או מפני שמזיק בשדה אחרים, או מפני שדמיו יקרים  לא אסרה תורה, אלא דרך השחתה. סעיף יג  כל אילן סרק מותר לקוץ אותו, ואפילו אינו צריך לו. וכן אילן מאכל שהזקין, ואינו עושה אלא דבר מועט שאינו ראוי לטרוח בו מותר לקוצו. וכמה יהיה הזית עושה, ולא יקוצנו רובע הקב זיתים  ודקל שהוא עושה קב תמרים, לא יקוצנו. מובא בטורי זהב (יורה דעה קט"ז ו'): ".וכתב הרא"ש ואם היה צריך למקומו מותר. מזה התרתי לאחד.לקוץ האילנות אע"פ שיש בהם פירות כדי לבנות בית דירה עליה ". הרב חגי בר גיורא
שאלה: טלית לבנה וטלית עם פסים: הבנתי שלדעת הספרדים הציצית והטלית וכן בגדי השבת צריכים להיות לבנים לחלוטין שזוהי בבחינת מידת הרחמים. וכן הבנתי שכך נהגו המקובלים. אם כן, מה המקור לאשכנזים שיש פסים שחורים. וכן האם מותר לאשכנזי לנהוג כמנהג הספרדים כגון ציצית וטלית לבנה. ומדוע יש אותו מנהג הן בטלית והן בציצית והאם יש נפקא מינה אם הציצית מוסתרת כגון שנמצאת תחת הבגד. והאם ניתן לנהוג בציצית לבנה וטלית עם פסים שחורים לאשכנזי? ישר כח גדול ותזכו למצוות
תשובה: אפשר לכל העדות לנהוג בשתי האפשרויות. גם שיש פסים שחורים הטלית בעיקרה לבנה (במקור הפסים היו כחולים), ויש עדיפות לטלית וציצית לבנים. למעט חיילים שצריכים ללכת עם בגד ציצית בצבע ירוק להסוואה.
שאלה: האם מותר להעביר ולא לעקור: ו על המענה. 2 שאלות: 1. מה ז"א למעט (תשובה 1) 2. לביאור נוסף: אם צמח לי שתיל מלפפון בין שתילי חציל (לא בכוונה, אלא שהיה מעבר זרעים), האם מותר לי להוציא את שתיל המלפפון ולהעבירו למקום אחר, או שאני צריכה לעקור אותו ולא לתת לו קיום גם לא במקום אחר. על המענה, זה ממש עוזר. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כלאיים בגינת ירק"
תשובה: וברכת ד' 1. למעט   לעקור. 2. אפשר להעביר למקום אחר, הירק לא נאסר באכילה ולא בהנאה (מלבד כלאי הכרם). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות בד"ץ קהילות: לרב ראיתי שכושרות פרסמו שבדץ קהילות הוא טוב, ואף הבנתי מהרב כ"ץ שביקר שם, וטען שזה לא בד"ץ מזוייף עם מי אפשר לבדוק שזה בטוח לא זיוף? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות בד"ץ קהילות"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, נדמה לי שהם היו בעבר חלק מאגודת ישראל. הרבנות הראשית לא פסלה את הבד"ץ הזה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: להשתמש בג לטין דגים לעוגת גבינה: האם מותר להשתמש בג לטין דגים לעוגת גבינה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, קיימת מחלוקת אם יש איסור לאכול דגים עם חלב מטעם סכנה כמו האיסור של דגים עם בשר. אולם גלטין מדגים עבר עיבוד, "פנים חדשות באו לכאן", לכן גם המחמירים בדגים וחלב יודו בזה שאין איסור. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מתנה לפקיד, האם שוחד?: האם צריך להחזיר משהו שהתקבל? אם העבירו אותי מתפקידי לתפקיד אחר האם צריך להחזיר את המתנה מהתפקיד הקודם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מתנה לפקיד, האם שוחד?"
תשובה: מה שניתן לא צריך להחזיר. בודאי שיש מחילה ואין כאן דיני החזרה.
שאלה: לרקום תמונה על טלית: רציתי לשאול האם יש בעיה הלכתית עם לרקום ציור על הטלית. לוגו של חנות מסוימת. מדובר ספציפית על הלוגו של החברה ורסאצ ה שזה מעין ציור של אשה-אריה, אבל רק הראש שלה.
תשובה: אסור להתפלל מול בגדים מצויירים (שו"ע או"ח צ,כג), ולכן מי שיתפלל אחריך יראה ציורים אלו ותתבטל כוונתו. (ראה שו"ת דבר חברון ג, לא).
שאלה: שואל ששאל ספר קודש: הקצות (עב, לד) כותב: שואל ששאל ספר קודש פטור מאונסין. המהרש"ג (ח"ב, עמוד רנא) כותב: שחייב, וכותב שכך המנהג אצל הדיינים. מה המנהג היום? מה שמעתם מרבותיכם?
תשובה: בקצות רצה לפטור מטעם שמצוות לאו להינות נתנו, הגמ' הסתפקה בדין אדם ששאל פרה להיראות בה- כלומר לא שאל את הפרה על מנת לעשות בה שימוש אלא כדי שיראו שיש לו פרה כדי שיחשבו שהוא עשיר- ונשארה בתיקו, ובשו"ע נפסק שפטור. א"כ מצוות שאין בהם הנאה יהיה פטור אם נאנס הספר. אולם אחרונים רבים חלקו על הקצות הזה, האור שמח כתב ששאלה להיראות מדובר שאין לשואל את השימוש בפרה, אולם כאן יש לשואל את כל שימושי הספר לכן למרות שמצוות לאו להינות ניתנו יש עליו כל דיני שואל שחייב באונסין. וכן עיקר. הרב דניאל לונצר
שאלה: האם לשבת עם חברות המרכלות: אם אפשר תשובה מעשית בקשר להאם לשבת עם החברות כשהן מדברות לשה"ר או להתרחק מהן כשזה יכול להרחיק אותי מהחברה?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: אם זה ירחיק אותך מהחברה, את יכולה לשבת עם החברות אבל לא להיות שותפה בשיחת לשון הרע ואף להראות חוסר ענין בשיחות אלו.
שאלה: לקחת כדורי שובע בשבת: אני שותה כדורים שגורמים לתחושת שובע, שמם "קונג אק", זה כדור טבעי המוגדר כתוסף מזון. את הכדור צריך לשתות כחצי שעה לפני האוכל. רציתי לדעת האם יהיה מותר לי בשבת לשתות כדור עם כוס מים לפני הקידוש?
תשובה: מותר. הסבר תשובה: 1. יש שלמדו ברמב"ם שהאיסור הוא בשתיית יין ולא מים לפני קידוש (הרב המגיד, האבודרהם). 2. השתייה ללא כוונת הנאה מהמים.
שאלה: חובת כיבוד הורים מבוגרים עם כמה בנים: לכבוד הרב אריאל אנחנו משפחה גדולה עם הרבה אחים ואחיות. אבא מורי כבר מבוגר (אמא ע"ה נפטרה מזמן) וזקוק לסיוע מפעם לפעם (ב"ה איננו סיעודי) - בפועל מי שמסייע לו על פי רוב זה אחי ואני שחיים לידו - שאר אחי ואחיותי חיים במקומות אחרים בארץ. ב"ה המצב ר, ושאלתי היא כללית - שאלתי היא - כיצד ראוי לחלק את החובה לעניין כיבוד אב-אם בין האחים. האם המצווה מוטלת ב100 על כל בן ובת, או שיש כאן חובה משותפת החלה על כלל האחים? לדוגמא, נניח וצריך להיות ליד האבא בטיפול רפואי, וחלק מהאחים אינם משתתפים בזה (מסיבות שונות) - האם אנחנו שכן משתתפים - מחוייבים למלא את מקומם - או שאנחנו צריכים רק לסייע בהתאם לחלק היחסי שלנו? האם אלו שלא מסייעים בפועל צריכים לפצות כספית את אלו שכן מסייעים? אשמח לקרוא מקורות בספרי הלכה ושותי"ם בעניין - כי חיפשתי די הרבה ולא מצאתי דיון בעניין. מראש
תשובה: עקרונית, העול צריך להתחלק על כל הבנים בשווה (אם הבעלים של הבנות מסכימים, גם הן חייבות). אך צריך להתחשב ברחוקים כי להם קשה הרבה יותר, ממילא העול נופל יותר על הקרובים אך הרחוקים אינם פטורים. צריך לשבת ברוח טובה ולחלק את העול, כגון: הרחוקים יקדישו יום בשבועיים והקרובים שעתיים-שלוש ביום.
שאלה: בשר חלק רבנות: אני ספרדי חוזר בתשובה בבית חילוני. הורי לא היו קונים בשר חלק אלא בשר בכשרות רגילה. הם הסכימו לבוא לקראתי ואמרו שהם מוכנים לקנות באיטליז ששמה הבשר הוא חלק רבנות אבל לא עטרה וכדומה. האם הבשר החלק של הרבנות הוא לפני שיטת הבית יוסף ואני יכול לאכול בבית ללא פקפוק?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, יש לוודא שכתוב על האריזה שהבשר חלק על פי שיטת הבית יוסף. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תבנית לא בשרית לעוגיות: יש לי תבנית לא בשרית (נמנעת מלאפות בה בשרי, לרוב אופה פרווה לעיתים רחוקות חלבי). אפיתי בה ע"ג נייר אפיה שניצלונים קפואים (מוצק יבש) בעיקר כדי להפשירם. רוצה כעת לאפות בתבנית זו עוגיות פרווה. מה דין התבנית לשימוש חלבי? מה דין העוגיות לאכילה עם אחרי חלבי? אנחנו נוהגים כמנהג הספרדים
תשובה: התבנית נטרפה וצריך להכשירה, ואסור לבשל בה כלום עד להכשרתה. האוכל מותר. כיצד מכשירים תבנית זו - על ידי ליבון קל: א. ניקוי התבנית. ב. הנחתה 15 דקות בתנור בחום גבוה. ותחליט אם אתה רוצה שתהיה חלבית - טוב. תבשל בה רק חלבי או פרווה שהתבנית נקיה. ה' יצליח דרכך
שאלה: מקום לא הוי סימן?: אך מדוע הספסל לא מהוי סימן. זה נמצא על ספסל מסוים בגינה. הרי יש לנו כאן מקום כמות המגבונים,שיהוו סימן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מציאת חצי חבילת מגבונים"
תשובה: לשואל אכן, אע"פ שאין סימן מובהק בגוף חבילת המגבונים, יש לעיין האם מקומם הוי סימן. פשוט, שאם ניכר שהאבידה נפלה לבעליה בלי שהתכון לכך, אין הסימן מקום, כיון שהמאבד לא יידע היכן מקומה (ב"מ סוף דף כג.). בנידון השאלה, מסתבר שהאבידה הונחה שם ונשכחה אך יתכן שהיא נפלה. א"כ יש לעיין מה דין אבידה שאין לה סימן בגופה, כאשר נראה לכאורה שהונחה ונשכחה. לענ"ד נראה שהדבר תלוי במחלוקת הפוסקים וכמו שנבאר. במשנה ריש פרק אלו מציאות (ב"מ כא.) נמנו חפצים שונים שכיון שאין סימן בגופם הרי הם של מוצאם, ורק לגבי אחד מאותם חפצים יש התייחסות לסימן המקום שלו (והוא כריכות). בטעם הדבר, מדוע בשאר חפצים אין משמעות לסימן מקום, מצאנו שלוש שיטות: דעת הרמב"ם, שלא נחשב הינוח אלא דבר שיש להניח שהונח באותו מקום במתכוון ע"מ להשאירו שם לזמן ושישוב לקחתו, שרק אז יש להניח שהבעלים יודעים היכן הניחו. כך נראה מדקדוק דבריו וכן משמע בפשט הגמ' הנ"ל (ב"מ כג.) שדרך הינוח היינו דרך הצנעה, והדברים ארוכים. דעת התוס' והרא"ש, שגם אם הניח לפוש (לנוח) ושכח ג"כ נחשב הינוח ויש סימן מקום (וחייב להכריז). המחלוקת ביניהם היא, שלדעת התוס' (כא.) נראה שצריך עכ"פ להיות ברור שהניח ולא שנפל, וכגון בכריכות שמחמת כובדן לא שכיח שיפלו. ולדעת הרא"ש (שם. וכן כתב הטור בסימן רסב) נראה שא"צ שיהיה ברור שהונחו במתכוון, העיקר שיהיה חפץ שדרך להניחו (לפוש), ואז חייב להכריז. להלכה, השו"ע פסק כדברי הרמב"ם (רס ט, וע' רסב ז). לפי זה פשוט שאין צריך להכריז, כיון שהמגבונים לא הונחו ע"מ להשאירם שם אלא לכל היותר שכחם שם ואין זה מהוה סימן מקום. הרמ"א (רס י) פסק כדברי התוס' והרא"ש, ולא התפרש כמי משניהם. ולפי זה צ"ע האם חייב להכריז רק כשברור שהונח שם ונשכח או שצריך להכריז גם כשאין זה ברור (אך עכ"פ דרך להניח). וכן בנידון דידן, נראה לכאורה שהונח ונשכח אך אין זה ברור. הלכה למעשה, כיון שיש בכך מחלוקת הפוסקים נראה שלכתחילה לא ייטול ואם נטל הרי אלו שלו. (לשיטת הרמב"ם ופסיקת השו"ע (רס ז), שבמקום ספק לא יטול ואם נטל הרי אלו שלו). הרב חנוך מרצבך
שאלה: לאכול את השניצל לדעת המחבר: האם לדעת מרן המחבר, שכלי שני לא מבשל, במקרה הנ"ל השניצל והסכין יהיו מותרים לבני ספרד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לחתוך שניצל עם סכין חלבי"
תשובה: כלי שני לא מבשל אבל הוא מבליע קצת. אם השניצל חם זה הפליט משהו מהסכין לשניצל. אם זה לא בן יומו, זה נותן טעם לפגם ולכן אין שום בעיה. אם זה בן יומו (כגון שערבבו איתו חמאה רותחת או חלב רותח ביום האחרון), יש בעיה לאכול קרוב למקום החתך ולכן יש להסיר ממקום החתך כדי נטילה. אבל זה לא אוסר את כל השניצל.
שאלה: אילן היוצא מן השורשים: חקלאים שהתחילו לשמור דיני ערלה שאלוני 2 שאלות ואשמח לתשובות כבודו וכך אוכל להסביר להם באריכות. 1- לפעמים מצוי בעצי תפוז שיוצאים ענפים חדשים משורשים של אילן זקן סמוך לגזעו ובמשך הזמן מתאחים הענפים עם גזע האילן והכל נראה כגזע אחד. האם פירות מענפים אלו חייבים בערלה? האם יש לפטור בגלל ששורש פטור פוטר? 2- לפעמים יש עצי פרי ונצר זר עולה משורשם ולא מתאחד ונותן פירות. מה הדין? לפעמים הנצר הזר מחליש את כוחו של האילן כנמסר לי מאגרונום
תשובה: וברכת ד' 1. אם הנצר יצא מתחת לפני האדמה יש לספור לו שנות ערלה חדשות. אפילו אם התאחד עם הישן, יש למנות לו שנות ערלה ואין כאן ביטול של ילדה בזקנה. 2. כנ"ל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ברית על ידי מוהל רפורמי: האם יש הבדל בברית בין האורטודוקס לבין הרפורמים? מה דין ברית שנעשתה על ידי רפורמי?
תשובה: לכתחילה אין למול ע"י רפורמי. גם בדיעבד יש פוסקים הפוסלים את המילה. אם הוא עצמו לא נימול או שלא מל את ילדיו, הבעיה חמורה יותר.
שאלה: מים של נטילת ידיים שנשפכו על הרצפה: כבוד הרב! אני שם לעצמי נטלה וקערה ליד המיטה לנטילה אחרי שינת קבע של לילה. אני כל הזמן נתקל בבעיה שחלק מהמים נשפכים על הרצפה וזה כמעט בלתי אפשרי למנוע את זה אפילו עם קערה גדולה מאוד. ראיתי שבילקוט יוסף הוא כותב שברצפה מרוצפת מספיק לנגב את המים במגבת. בימים האחרונים שמתי מגבת מתחת לקערה ככה שהמים שנשפכים - נשפכים עליה ולא על הרצפה. שאלתי היא האם יש צורך לשטוף את המגבת (ואולי אף 3 פעמים כפי שהפס"ת נשאר בצריך עיון לגבי כלים שייתכן וצריכים שטיפה ג פעמים) או שאין צורך ואפשר להשתמש במגבת הזאת אח"כ? בשורות טובות ושבת
תשובה: ניתן לנגב את המים, או פשוט לתת למים להתאדות. העניין של רוח רעה הוא לעניין זה שאין להשתמש במים לשימוש חוזר.
שאלה: זנים שונים בשתילה ללא הרחקה: על המענה. ועוד 2 שאלות: 1. האם מותר לי לזרוע ללא הרחקה זנים שונים של צמח, כגון: שעועית מזנים שונים? האם מותר לשתול ללא הרחקה שעועית ורוביה? 2. אם המרחק שנדרש בין צמח לצמח הוא 15 ס"מ, הרי שזה ממילא מרחק שתילה מינימלי, ואפילו בהרבה שתילים מאותו סוג - השתילה היא לפחות במרחק 15 ס"מ. כך שבאופן טיבעי לא יוצא לעבור על איסור כלאים. אכן? על כל התשובות השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם מותר להעביר ולא לעקור"
תשובה: וברכת ד' שעועית ורוביא הם מינים קרובים, השינוי בטעם הוא קטן, דהיינו בטעם הבסיסי אין שינוי אלא קרוב, במראה אין שנוי מהותי, מלבד הגודל שזה לא נחשב להיות שינוי מהותי, הצבעים דומים, על כן נראה שיש כאן ספקות הלכתיים, ולכן כדאי לצאת מכל ספק אפשר להרחיק רק טפח (10 ס"מ), אבל אם גדל כבר בערבוביא אין לאסור. נכון, אבל יש מינים כגון קטניות, תבואה ששם התקלה מצויה יותר. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: איך עושים נישואים שנייים: אנו זוג גרושים בני 55 המעוניינים להינשא. החתן אינו כהן. מה הפרוצדורה, אילו מסמכים אנו אמורים להמציא. אנו לא מעוניינים במסיבת חתונה אלא להתקדש בחופה וקידושין בלבד. איך מתחילים את התהליך?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, תביאו כתובה אישור גרושין של שניכם לרשם הנשואים והוא ידריך אתכם. בהצלחה, הרב חגי בר גיורא
שאלה: רציתי לדעת אם העניין נסלח לי?: לרב אני מחנכת כיתה ג. אחת הבנות מהבוקר עיצבנה אותי והפריעה. הבלגתי וויתרתי לה עד שהגיעו מים עד נפש שהיא רבה עם אחת הבנות ופצעה אותה. בתגובה לכך אמרתי לה ליד כל הבנות לכי מהכיתה איני רוצה לראות אותך, צאי מהכיתה ממש בצעקה. זה נעשה לעיני כל הכיתה, הילדה ממש נפגעה. לאחר כמה דקות עשיתי חשבון נפש עם עצמי ואמרתי גם אם הילדה טעתה ביישתי אותה, לכן קראתי לה לשיחה אישית ולבנו את הדברים והיא אמרה שהיא מצטערת על ההתנהגות שלה, ואז אמרתי לה גם אני צריכה לבקש ממך סליחה על כך שביישתי אותך ואז בקשתי ממנה סליחה ואמרתי לה אם היא סולחת לי מכל הלב היא אמרה שכן. אז שאלתי אותה אם היא רוצה שאבקש ממנה סליחה לפני כל הכיתה או שמספיקה לה הסליחה האישית היא אמרה כי הסליחה האישית מספיקה לה.האם נסלח לי הפגיעה בילדה?
תשובה: : הסליחה של הילדה מספקת. אבל לדעתי יש ערך חינוכי אם תספרי לכל הכיתה שביקשת מהילדה סליחה ושקבלת את סליחתה.