LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שיעורים ברב קוק: למה רבנים מעבירים שיעורים סביב ספרים ולא מעבירים שיעורים על נושאים בצורה הרצאתית דבר שיכול להבנת הנושא לאשורו כנושא ולא סביב מילות הספר ששם הדברים לא מרוכזים אלא זעיר פה זעיר שם והתלמיד לא יכול לקבל תמונה כוללת? בעיקר זה מפריע לי בשיעורים על ספרי הרב קוק.
תשובה: עיקר הלמוד הוא להיפגש עם התורה שהיא בקדושתה מרוממת את התלמיד. ספרי הרב קוק בסיגנונו האצילי מרוממים לא רק בתוכנם אלא בצורת כתיבתם, פעמים שבעריכת הדברים סביב נושא מסויים כרוך הליקוט והחיבור בעריכה של המלמד, ופעמים הוא מחוסר ידיעה מדלג ומשמיט מקורות שהיו יכולים לשנות את כל משמעות מסקנות הדברים. אמנם כשאין ברירה ויש צורך לברר נושא מסויים עושים את זה אבל הלימוד המסודר שבהמשך הוא מרומם את דמותו ואישיותו של התלמיד עדיף כשהוא צמוד לסדר הדברים כפי שנכתבו במקור.
שאלה: כיסוח עשביה בחווה החקלאית: יש לנו בחווה החקלאית שטח גדול שנזרע לפני שמיטה, והעשביה מאיימת על היבול. עישוב ביד זה לא ממש מעשי בשטח גדול. האם מותר להשתמש בטרקטור במכשיר כיסוח עשב, מעל פני הקרקע כדי להציל את היבול?
תשובה: מעל פני השטח אפשר גם בטרקטורון. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הקמת להקת רוק: חברי ואני רוצים להקים להקת רוק אני בן אדם שומר מצוות, ורציתי לדעת האם זה חטא להקים להקה (לא אופיע בשבתות וחגים)?
תשובה: אם נזהרים לא להופיע בשבתות ולא לשיר ולנגן ליד נשים, לכאורה אין איסור הלכתי בהקמת להקה. אמנם מלבד הלכות התורה יש מושג שנקרא רוח התורה שכוונתה אורחות חיים של יושר ועדינות נפש. ברור שנגינה בצורה המעוררת יצרים פראיים היא מנוגדת לעיקרי התורה, הרי אמרו הנביאים (מיכה) מה ד' שואל מעימך כי אם עשות משפט ואהבת חסד והצנע לכת עם ד' אלוקיך. כל מי ששאלתי ענה שנגינת רוק מעוררת באדם צדדים בהמיים הרחוקים מצלם אלוקים הבא לרומם את האדם. על כן כדאי להקים להקה העוסקת בנגינות עדינות המעוררות את הצדדים האצליים של האדם ובזה תזכה בע"ה לסייעתא דשמיא.
שאלה: מים שעבר עליהם לילה: בנוגע למים שעבר עליהם הלילה. האם כיום קיימת חובה להחליף מים בקומקום חשמלי שעמדו מיום אתמול?
תשובה: לא. בקומקום בכל מקרה המים מכוסים. בדורות הקודמים חששו למים מגולים. היום שאנו חיים במציאות שלא מצוי הנחש בבתים, מותר לשתות גם מים מגולים.
שאלה: ת על שירות במוסד: לגבי פנימיה שיש בה מכונת כביסה לדיירים וכל אחד שמשתמש אמור לשלם למוסד סכום מסוים. ידוע שחלק משלמים וחלק לא. האם העובדה שההנהלה לא אוכפת את הת על כולם בשווה מאפשרת לאלה שמשלמים להפסיק לעשות זאת, מה הסיבה?
תשובה: אינני חושב שיש סיבה להפסיק לשלם, אדם ישר צריך לשלם עבור השירות שמקבל. אם יש רמאים, זה בעיה שלהם. זה שאחד מרמה, לא מתיר לשני לרמות. סוף כל סוף מקבלים שירות.זה שהמוסד לא אוכף זה לא אומר שמוותר על הת אלא אין להם מספיק כח כדי לאכוף את הגביה.
שאלה: נשיאת תיק התפלין ע"י ידיות: האם מותר לשאת את תיק התפלין המונח בשקית, ע"י ידיות השקית? (כמו שלוקחים שקית רגילה) אמרו לי שזה נחשב כביזוי, ושנהוג לשאת את השקית תחת בית השחי.
תשובה: איני חושב שזה כל כך בזיון.
שאלה: נדר על קידוש בשבת: לפני כ-3 שנים נדרתי נדר שבעלי יעשה קידוש כל שבת ולא ציינתי איפה. קיימתי את הנדר בחלקו, זאת אומרת, אנחנו עושים קידוש כל שבת אבל אצל ההורים של בעלי לא אצלנו בבית, האם זה אומר שמלאתי את חובתי כלפי הנדר או שזה נעשה בחלקו? אשמח לקבל תשובה מהירה כי יש לי הרגשה שדברים קורים לי בגלל חוסר מילוי הנדר שנדרתי.
תשובה: כיון שלא פרטת, העיקר שיעשה קידוש ולא משנה היכן.
שאלה: דיני משחק בפוקימונים: האם אפשר לשחק בפוקימונים "על אמת"? מדובר במשחק שילדים משחקים בו ומפסידים מרוויחים אחד לשני.
תשובה: לא ראוי לעשות זאת. למרות שזה משחק ילדים, בכל זאת אין להתרגל למשחקים כאלו מבחינה חינוכית. משחקים כאלו נקראים "אסמכתא", אם אדם זוכה בכסף שמשחקים עליו לא לכל הדיעות הוא זוכה כי המפסיד לא מקנה בלב שלם.
שאלה: האם רישום מחייב?: אני קונה ספרים מחנות מסויימת ומוכר אותם בישיבתי, שמתי שלט בישיבה שמי שרוצה צריך לרשום עצמו. השבוע כשהבאתי לאחד את הספרים שהוא ביקש הוא פתאום נזכר שהוא רצה למחוק עצמו מהרשימה ומחוסר נעימות הוא לקח את זה, הוא שאל אם אפשר להחזיר את זה ועניתי שעדיף שלא. השאלה שלי היא: בעיקרון אולי אני יוכל להחזיר אבל אם אחזיר רוב הסיכויים שאקבל זיכוי, מה גם שלא בטוח שאהיה בסביבה הזאת בזמן הקרוב וללכת לשם זה טירדה בשבילי, האם לפי ההלכה אני חייב לקחת ממנו את הספרים בחזרה?
תשובה: אדם שרשם את עצמו ברשימה לקנית ספרים מתחייב בכך לקנותם ואם הוא חוזר בו אחר שהוזמנו הספרים יש בזה דין של מחוסר אמנה ואולי אף דין של מי שפרע מדין סיטומתא, ולכן אסור לו לחזור בו. אם בכל זאת חזר בו לא נוכל לכפותו לשלם עבור הספרים, אך נוכל לכפותו לשלם את הוצאותיו של המוכר מדין גרמי. לכן, לפי ההלכה ודאי שאינך חייב לקחת ממנו את הספרים בחזרה ולא עוד אלא שאסור למזמין לחזור בו ואם בכל זאת חזר בו עליו לשלם את הוצאותיך.אבל אם עשה קניין, כלומר, שכבר לקח את הספרים אינו יכול לחזור בו. הרב ברוך פז מקורות: לעניין דין מחוסר אמנה ומי שפרע עיין חושן משפט סימן ר"ד, ו'-ז' פתחי חושן חלק ב' עמוד רמ"ח-ר"נ ובהערה.
שאלה: חברות בארגון המורים: קראתי את דברי הרב בעיתון "בשבע". הרב השווה שביתה של מורה - בעיקר מורה המלמד תורה - לאכילת בשר טרף. לאור זאת ברצוני לשאול: 1. האם מותר למורה דתי ( ובעיקר למורה למקצועות קודש) להיות חבר בארגון מורים שאחד העקרונות המרכזיים שלו הוא שביתה כשדרישותיו אינן נענות - האם אין זה דומה לאיסור להיות חבר באגודה החורטת על דגלה אכלית בשר טרף, גם אם אינני אוכל בשר זה בפועל עם חברי האגודה? 2. האם כהורה מותר לי לשלוח את ילדי ללמוד אצל מורה החבר בארגון שכזה? 3. האם מותר למוסד חינוכי דתי להעסיק אדם החבר בארגון המורים? 4. מורה שאינו חבר בארגון - מי יגן עליו מפני פיטורין שרירותיים או הרעת תנאים חד צדדית והעוסקים בחינוך יודעים שמדובר בדברים שכיחים? האם עליו לסמוך על הנס ולקוות שיהיה טוב?
תשובה: מותר להיות חבר בארגון המורים, וכאשר הארגון רוצה להלחם עבור זכויות המורים, מלכתחילה עליו לשאול בית דין אם לבצע שביתה. ואם לא שאל, צריכים נציגי המורים הדתיים לשאול בית דין כיצד לנהוג. ואם נציגי המורים הדתיים לא שאלו, צריך כל מורה לברר מה אומרים גדולי הרבנים שבמקומו, האם מותר ונכון לשבות או אסור. במידה ויורו שאסור, הרי זה איסור גמור. וכן אם לא שאלו ושבתו, עברו באיסור. כך נלענ"ד, וכך כתבתי.
שאלה: רכישת דירה בשנת שמיטה: רציתי לדעת האם ניתן לרכוש דירה להשקעה (לא למגורים) בשנת שמיטה?
תשובה: אפשר לרכוש דירה, אפילו אם יש בה גינה, אבל לגבי העבודות לאחר הרכישה צריך לדון בנפרד. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תרומת נקודות לצדקה - מעשר?: יש אתר שמי שממלא בו סקרים מקבל עליהם נקודות ואיתם אפשר לקבל זיכויים. תמורת 100 נק אפשר לקבל זיכוי של 10 ש"ח לחנויות מסויימות או תרומה של 15 ש"ח לאגודה למלחמה בסרטן. 1. האם תרומה לאגודה למלחמה בסרטן נחשבת בתור מעשר כספים? 2. האם תרומה דרך האתר הנ"ל נחשבת למעשר כספים?
תשובה: תרומה למלחמה בסרטן יכולה להינתן על חשבון מעשר כספים.
שאלה: להמשיך בקשר או לנסוע לחו"ל?: אני בחורה בת 20. הייתי מאורסת וביטלתי כי הבנתי שזה לא האדם שאני רוצה לחיות את חיי איתו, יצאתי אחר כך עם בחור שומר שבת אבל המשפחה שלו לא נתנה לנו להמשיך לצאת אז ניפרדנו ושוב חזרנו ושוב נפרדנו. לפני שבוע גיליתי כי אבא שלו הכיר לו בחורה שאני חשבתי שהוא ניתק איתה כל קשר, ושלשום שחזר הביתה אבא שלו אמר לו שהוא לא יכול לצאת עם שניינו והוא גילה לי זאת. לדעתי זאת פשוט בגידה אבל אני רוצה להיות איתו, כי אני יודעת שאני יכולה לבנות איתו חיים טובים. אך אתמול ההורים שלי באו אליי ואמרו לי שאולי כדאי לי לנסוע לשנה וחצי לארצות הברית ולהתחיל חיים חדשים מה לעשות?
תשובה: אין לי מספיק פרטים בכדי לתת לך עצה הוגנת. על מה ולמה ליסוע לחו"ל. האם את חושבת שזה יקדם אותך? על פני הדברים כל עוד שהוא לא כרת איתך ברית נישואין לא מוגדר מעשהו כבגידה. יתכן שהוא בדק את הקשר שלו איתך ואחר כך בדק את הקשר עם מישהי אחרת. אם את חושבת שהוא בחור שמתאים לך ואת חפיצה בו והוא גם רוצה זאת אני לא יודע מה מונע ממך לחזור אליו. אם את חושבת שאי אפשר לתת בו אמון אז באמת כדאי להתרחק ממנו. אולם אם הוא אמין ורק בדק מי מתאים לו זה דבר הגון. נכון שבדרך כלל בחור לא בודק את ההתאמה שלו עם שתי בנות במקביל. אבל כאן נראה לי שזה לא בא ממנו זה בא בלחץ ההורים שלו שהיה להם עמדה אחרת מהעמדה שלו ולכן הוא נענה לבקשתם. בידקי זאת עימו. אם הוא באמת יאמר לך שהוא חפץ בבדיקת הקשר שלך איתו ושהבחורה שהניה היתה טעות שלא באה מיוזמתו אזי אולי תנסי למצות את הקשר איתו. אם זה לא זה אזי תנתקי את הקשר. לא בטוח שלשם כך את צריכה להפליג לארץ העמים. מעלת וסגולת ארץ ישראל במיוחד נצרכת בשביל לבנות בית שתשרה בו שכינה. בהצלחה.
שאלה: חגיגת בר מצוה בספירת העומר: הבן שלי נולד בט בניסן שזה יוצא ב- 14 4 08 יום שני. ביום ההולדת שלו נעשה לו עליה לתורה בבית הכנסת. האם שבת חתן זה חובה? אם כן, נעשה לו בשבת ב- 12 4 08 יומיים לפני יום הולדת שלו. כעת השאלה הגדולה שלי האם אפשר לעשות לו חגיגה בר מצוה באולם בספירת העומר אחרי פסח, המחירים לחגיגה זולים בספירת העומר מאשר לפני הפסח, נאמר לנו שחתונות אסור בהחלט האם בר מצוה מותר? יש לנו מעט דתים מהשאר המוזמנים האם הם יבאו לחגיגה בספירת העומר?
תשובה: אין חובה לעשות שבת חתן. ולשאלתך, אם היה בנך נעשה בר מצוה ממש בימי ספירת העומר היה מקום לדון לעשות חגיגה בתוך ימי ספירת העומר, אבל כיון שבנך נעשה בר מצוה קודם לספירת העומר (ט' בניסן), אי אפשר לעשות חגיגה מאוחרת באולם.
שאלה: כיבוד הורים מול זמן סעודה שניה: כבר שנים רבות שיש לנו "מנהג" לעשות קידוש אחרי תפילת שבת, לאכול קצת פיצוחים ושטויות (ולכן כבר פחות רעבים) ומאחרים את הסעודה השניה לאחר חצות היום. לא מזמן נתוודע לי שיש בזה בעיה הלכתית אך אמא שלי ממש לא מוכנה לאכול קודם, למרות כל ההסברים שלי זה גורם למתח בבית, מה עלי לעשות?
תשובה: יש כאן שתי בעיות. בעיה ראשונה, בזה שמקדשים ומתחילים לאכול פיצוחים ואת הסעודה אוכלים יותר מאוחר, לא יוצאים ידי חובת קידוש. הקידוש צריך להיות במקום סעודה, פיצוחים לא נחשבים למקום קביעת סעודה. ואם תאכלו עוגה פתרתם את הבעיה הזו ויצאתם ידי חובת קידוש. מלבד זאת מוזכר שלכתחילה יש לאכול קודם חצות את הסעודה השניה. כדי לפתור את הבעיה הזו לעצמך, תוכל לאכול חתיכה קטנה של לחמניה (מתוך שתי לחמניות, כדי שיהיה לחם משנה), ואחר כך תוכל להצטרף לאחרים באכילת הפיצוחים או לעשות דברים אחרים, עד שיגיע זמן הסעודה.
שאלה: שכר ועונש לפי האר"י הקדוש: שמעתי שהאר"י הקדוש כותב שמי שכועס כל המצוות שעשה עוברות לסטרא אחרא. (אני מבין שיש את התשובה שיכולה להחזיר את העבירות לקודש). אך, כיצד הדבר מתיישב עם השכר והעונש שהוא אחד מ-13 העיקרים שלנו?
תשובה: אין הכוונה שאדם מאבד לחלוטין את כל מצוותיו בגלל כעס של פעם אחת, אלא שאם אדם כועס עד שמתוך כעסו הוא עושה דברים חמורים מאוד כמו שפיכות דמים ח"ו או הרס רב אז המצוות שעשה מצטרפות לכיוון שלילי. כמו שאדם צדיק עובר עבירה חמורה נגרם על ידו חילול ד' חמור בהרבה מאשר אם היה אדם פשוט עובר את אותה עבירה, וכך יוצא שהמצוות שעשה מוסיפות לחומרת החטא.
שאלה: כבול למנהג עדתי: 1. האם אני כבול למנהג עדתי (ספרדי) בנוגע להנחת וחליצת תפילין בעמידה או בישיבה, אף שאני מעדיף להניח ולחלוץ הן את של יד והן את של ראש בעמידה ואם איני עושה כן הדבר מסרבל ומעכב אותי, ואף שאני מתפלל במניין בבית כנסת אשכנזי? 2. באותו אופן, האם אני חייב לקדש ולהבדיל בעמידה או בישיבה בהתאם למנהג עדתי? מהו המקור למנהגים אלה? (למשפחתי אין מנהג בעניין זה) האם לעדות ספרד יש כמה מנהגים בעניינים אלה ואני רשאי להחליט באיזה מנהג לנהוג, או שיותר מכך, ובמקרה זה אני רשאי לנהוג גם כמנהג האשכנזים? 3. אני מתפלל דרך קבע במניינים אשכנזיים. האם אני צריך להתעטף בטלית? מהו הדין במניין אשכנזי, שחלק מועט ממתפלליו הינו ספרדי ונוהג להתעטף בטלית, לעניין "מנהג המקום"?
תשובה: אין זאת כבילה למנהג אלא חיוב הלכתי לעשות עפ"י הפוסקים הספרדים שפסקו להם, כמו הפוסקים האשכנזים שפסקו להם. אמנם אם אדם רוצה ללכת ולחיות בחברת אחרים באופן קבוע הוא חייב לנהוג כמנהג המקום החדש בכל דבר, אמנם אם אין רצונך להיות מקהל האשכנזים בכל ורק להתפלל איתם לפרקים הרי שבכל מה שבולט כלפי חוץ תוכל לעשות כמנהגם שלא לשנות ממנהג המקום, ורק בתפילה הנאמרת בלחש תמשיך במנהגך. אמנם מה שנוגע להתעטפות הטלית גם אצל אשכנזים יש המתעטפים בטלית גם בעודם בחורים ועל כן אין שינוי אם תתעטף בטלית. ובמצווה יקרה כל כך לא כדאי להפסיד כשאין שום צורך בכך.
שאלה: אכילה בבית אבלים: מה המקור לכך שנהגו שלא לאכול בבית האבל כל ימי ה"שבעה"?
תשובה: אין זה מנהג ברור כי רוב עדות המזרח נוהגים לברך בבית האבלים ברכות הנהנים על מאכל לעילוי נשמת הנפטר, וכנראה רק חלק מיהודי צפון אפריקה חששו שמא יש בזה סימן לא טוב, אבל אין לחשוש לכך ושומר מצוה לא ידע רע.
שאלה: מה עושים עם בעל מקלל?: אנו נשואים מזה 6 שנים ועברנו גם ייעוץ נישואין לפני 3 שנים בערך. שם גם דובר בעניין זה של קללות בעלי, והיועצת אמרה לו, שברגע שילד מעביר לגננת את המסר שהוא יודע קללות שלא במסגרת המקובל, הם מפנים את הילד ואת ההורים לבירור. יש לנו 3 ילדים, ובדרך כלל אנחנו מסתדרים ביחד. להוציא מצבים שבעלי מקלל את אימי(דבר שלא קורה הרבה יש לציין) ואיני יכולה לסלוח לו, אמרתי לו שכל פעם שהוא מקלל ואני שותקת הקללות עוברות אל אימו ויוצא שהוא מקלל את סבתו תהא מנוחתה עדן. מה לעשות במקרה זה?
תשובה: גם אם אדם נמצא במצב רוח קשה אסור לקלל זו עבירה חמורה ביותר. ואם הוא מקלל ללא כל הצדקה באמת הקללות פוגעות בו. ואת צריכה לבקש ממנו שלא יפגע בעצמו. ומה שעליכם לעשות זה שבכל פעם שהוא נכשל ומקלל, מיד לאחר מכן הוא צריך לבקש מחילה. כדי לצמצם את הפגיעה בעצמו.
שאלה: גילוי הדעת לכוונת השמות הקדושים: האם גילוי הדעת של לפני התפילה לגבי כוונת שמות אדנות,הוי ה וא-לוקות (מובא בסידורים "עבודת ה ", "איש מצליח" ועוד) יכול להועיל גם למשך חודש או שנה או שהוא מועיל רק ליום אחד (כפי הנוסח בסידורים הנ"ל:"הרני מגלה דעתי שמעתה ועד למחר(!).")? דבר זה חשוב לי מאוד משום שגילוי דעת זה לוקח לי זמן רב מכיוון שצריך לכוין בו (שהרי זה עיקר עניינו-הכוונה!) ויש לי בעיה בכלל עם כוונה-קשה לי מאוד לכווין, דברים מסבים את תשומת ליבי וכו, גם אם אני ממש מנסה להתרכז בדבר שאני אומר.
תשובה: גילוי דעת יכול להועיל גם לשנה כפי שאנו נוהגים לומר בתוך התרת נדרים לפני ראש השנה שאני מגלה דעתי שאין לי חפץ בשום מחשבה או דיבור שאינו לרצון הבורא, כמובן שאם אדם יחשוב על כך לעיתים יותר קרובות זה יעזור יותר, אך אם קשה הדבר אפשר להסתפק בגילוי דעת לזמן ארוך.
שאלה: חשש לגזל אחרי שנתיים: אני לומד במוסד תורני מסוים אשר לפני שנתיים היה ממוקם סמוך לבית-כנסת, באותה העת השאלתי את הטלית מבית הכנסת בשביל החזן בתפילה באותו מוסד. בכל אופן, נזכרתי בסיפור עכשיו אחרי שנתיים, ואינני יודע האם החזירו את הטלית או שלא. שאלתי גורמים במוסד שלי אך אינם יודעים כיוון שגם ההנהלה התחלפה בינתיים. כרגע יש לנו שתי טליתות ולבית הכנסת גם לא חסר טליתות. מצד אחד אינני חושב שיש לשאול את בית הכנסת כיוון שזה יכול ליצור בעיות לא נעימות, מצד שני יתכן ויש כאן גזל! אך ייתכן שביה"כ מעולם לא היה מודע לחסרון ואף שכח מזה לחלוטין. ברצוני להוסיף שהמוסד שלי לא יודע דבר ולא מעוניין לדון בסוגיה זו בכלל, מה עלי לעשות?
תשובה: על מנת לענות בקצרה ובמדוייק, אודה על תשובתך להבהרות הבאות: א. האם גבאי בית הכנסת ידע על ה'השאלה'? (הבנתי מדבריך שלא היתה ידועה לו). א1. אם הוא ידע על ה'השאלה' האם ידע שהיא בשביל המוסד התורני? א2. אם הוא לא ידע על ה'שאלה' הזאת, האם בעיקרון 'השאלה' כזאת היתה מקובלת וידועה לגבאים, או שהיה זה מעשה חד פעמי? ב. מי במוסד שהנך לומד בו ידע על ה'השאלה'? האם היא היתה בשליחות המוסד או אחראי מטעמו? ג. אני מבין שהינך בטוח שאתה עצמך לא החזרת את הטלית, אם כן על מה מתבססת השערתך שאולי אחרים השיבו את הטלית? הרב אחיה ליפשיץ. להמשך הדיון
שאלה: מצוות המלחמה לחיילים עורפיים: ראיתי בעיתון בשבע כי הרב פסק שחיילים עורפיים אינם משתתפים במצות המלחמה כיוון שאינם מוסרים נפשם אלא מקיימים מצווה של להשתתף עם הציבור כמו לשלם מיסים וכד. אך ראיתי בתשובה באתר זה משנת תשס"ד כי הרב פסק שעל האדם להחליט לאן להתגייס עפ"י התועלת לעם-ישראל ולאו דווקא עפ"י מסירות הנפש. אשמח להבין היטב יותר מה דעת הרב בעניין מצוות המלחמה?
תשובה: אכתוב לך שוב את סיכום הדברים כפי שכתבתי בפניני הלכה "העם והארץ" ד, ד: "ייעודו של צה"ל - להציל את ישראל מיד שונאיהם ולקיים את מצוות ישוב הארץ, בשמירת הריבונות הישראלית בארץ ישראל. לפיכך מצווה על כל אחד ואחד מישראל הנדרש לכך להתגייס לצבא. ואף שכל המתגייסים לצבא מקיימים מצווה, יש הבדל עצום בערך המצווה בין החיילים הקרביים ותומכי הלחימה הנצרכים לחרף את נפשם לבין החיילים שבעורף. ואין ללמוד מאלה ששמרו על המחנה בחילו של דוד, שקבע דוד כי יחלקו את השלל בשווה כמו הלוחמים, שנאמר (שמואל א' ל, כד): "כי כחלק הירד במלחמה וכחלק היושב על הכלים יחדו יחלקו". מפני ששם גם היושבים על הכלים, היינו השומרים על המחנה, היו חיילים קרביים. אולם היה הכרח להקצות חיילים לשמירה על המחנה ועל הציוד, ואם לא היו נותנים להם מחצית מהשלל, כיוון שההתגייסות לצבא היתה מבוססת במידה רבה על התנדבות ועל הסיכוי לקבל שלל, לא היו מסכימים למלא את תפקידם. בנוסף לכך, אף הם היו בסכנה, מפני, שבעבר העורף היה קרוב יותר לחזית, וחילות האויב היו מנסים תמיד לתקוף את המחנה, כדי להרוס את תשתיות המלחמה ולהכריע את הקרב. ולכן תפקידם של השומרים על המחנה היה חשוב ומסוכן. אבל רוב החיילים העורפיים בימינו, כמעט שאינם נוטלים חלק במלחמה, ולכן מעלת מצוותם נמוכה בהרבה ממעלת המשרתים בחילות הקרביים. והכלל לגבי החיילים שמשרתים בעורף הוא, שככל שהחייל תורם יותר לביטחון ישראל, כך מעלת מצוותו גדולה יותר, ויש מהם שתרומתם עצומה. אולם אפשר ללמוד לימינו מקביעתו של דוד המלך, שאין לחלק ולקבוע מדרגות בין החיילים הקרביים לחילותיהם ויחידותיהם, שכולם שווים בחשיבותם, וכולם יחד נצרכים למלחמה, ויחדיו יחלקו בכבוד לוחמי ישראל. אמנם מי שבפועל נקרא יותר לחרף את נפשו למען כלל ישראל, זוכה למעלה גדולה יותר של מסירות נפש, ולפי גודל ההשקעה גודל השכר (אבות ה, כג)." ואחזור שוב על המשפט הנוגע לחיילים העורפיים: "והכלל לגבי החיילים שמשרתים בעורף הוא, שככל שהחייל תורם יותר לביטחון ישראל, כך מעלת מצוותו גדולה יותר, ויש מהם שתרומתם עצומה".
שאלה: תליון עם אותיות קדושות: קיבלתי תליון עם אותיות קדושות : אלד, התליון היה על צווארי והרגשתי ממש טוב. חבר דתי לעבודה אמר שזה אסור למרות שאמרתי שמאז ששמתי אותו אני מרגישה שזה מחזק אותי בהמון דברים בחיים. שמעתי בעצתו ומתוך יראה הורדתי ושמתי בצד. שאלתי היא האם זה נכון? האם אסור לי לענוד את התליון? מאז שהורדתי אותו המון דברים משתבשים לי בחיים.אני אישה גרושה ואם ל2 בנות.
תשובה: מותר לענוד את התליון בתנאי שאין להתלבש או להיכנס לשירותים אם הוא לא עטוף העטיפה כפולה. כי בזיון חס וחלילה של שם קדוש לא רק שאיננו מועיל אלא עלולל לגרום היפך הדבר. אם תשתמשי בתליון בדרך שראויה לשם קדוש אפשר שתזכי לברכה, כמובן כל זה בליווי שמירת מצוות כדין תורה, וגדולה תורה שהיא נותנת חיים לעושיה בעולם הזה ובעולם הבא.
שאלה: הגדרת פלטת שבת ורדיאטור לענין מוקצה : לפי הרב פיינשטין שהתיר בשבת להשתמש בשמיכה חשמלית למרות גופי החימום שנמצאים בה: 1. האם פלטת שבת היא כלי שמלאכתו לאיסור או בסיס לדבר האסור? 2. פלטה שכבתה האם מותר לטלטלה לצורך מקומה? 3. פלטה דולקת שעלולה לגרום לשריפה במקום בו היא עומדת, האם מותר לטלטלה? (בצירוף העובדה "שאין מוקצה במחובר" והפלטה מחוברת בחוט חשמל לקיר?) 4. מה הדין ברדיאטור?
תשובה: 1. כלי שמלאכתו לאיסור. 2. כן. 3. מותר לטלטל מוקצה שמלאכתו לאיסור רק לצורך מקומו. אך אם לא צריך, יהיה אסור. אם הפלטה על הריצפה, יהיה מותר להזיז ברגל. ואם היא לא על הריצפה, תשתמש במרפק (או בצורה אחרת של "כלאחר יד" ולא בידיים) 4. מותר לטלטלו, אם מעוניין לחמם בצד אחר של החדר, זה טלטול לצורך גופו.
שאלה: הורי לא שומרים כשרות: עברתי לגור לפני חודשיים אצל הוריי בגלל בעיות כלכליות. אני ובעלי שומרי שבת והוריי לא. עשינו הכשרה למטבח שלהם וסיכמנו שכולם ישמרו חלב ובשר (יש לציין שאני גרה בקומה למעלה ואבי מסרב לעשות מטבח בעליית גג מכוון שצריך לשבור את הקיר כדי לחבר יציאת ביוב- אין יציאת ביוב) למעשה מה שקורה זה שלא נשמרת ההפרדה בין חלב בשר ואני רואה את הכלים שלי מתערבבים, לדוגמא: אתמול חיממו את האוכל שהוא פרווה בסיר בשרי וא"חכ אכלו אותו בצלחת וכפית חלבית, אין לי שליטה על כך ואני מתעצבנת. יש הבטחות שהדבר לא יחזור על עצמו אבל זה חוזר שוב. אין לדבר על מטבח למעלה כי מבחינתם זה לא בא בחשבון מה עליי לעשות?
תשובה: תשתדלי לסדר את המטבח של הוריך בצורה כזו שיהיה ברור היכן הכלים החלביים והיכן הבשריים כך שיהיו פחות טעויות. את לא צריכה להתעצבן רק לחשוב מראש איך לעשות שלא יטעו. ותבררי גם כמה עולה לעשות מטבח למעלה אולי זה לא כל כך יקר.
שאלה: אמירת תחנון בז  באדר: האם יש מקור שלא לומר תחנון בז באדר (יום פטירת משה רבינו)?
תשובה: אינני חושב שזה מנהג נכון.
שאלה: מה עושים עם שאריות לחם: 1. מה לעשות עם פירורי הלחם שנשארו על שולחן, האם מותר לנערם בגינה? 2. מה לעשות עם לחמניות ולחם שנשארו הרבה זמן, האם לזורקם? (אין לי בעלי חיים לתת להם את הלחם).
תשובה: לחם לא זורקים אלא מניחים אותו לציפורים וכדו'.
שאלה: מתנות מארגוני צדקה: יש ארגונים שונים כגון ראש יהודי, שמקבלים תרומות כדי לממן את פעילות הקודש שלהם. הארגונים האלה נותנים במתנה דיסקים או ספרים. מה דינם של המתנות הללו, האם יש בהם קדושה?
תשובה: אינני חושב שיש בהם קדושה.
שאלה: עקירת עץ ע"י גוי: ליד שתיל צעיר של עץ לימון במרחק של 10 ס"מ נבט זרע של עץ צאלון, ועשכיו הוא בגובה כ 30 ס"מ. האם מותר לעקור את הצאלון הנ"ל, ע"י גוי?
תשובה: אפשר לעקור את הצאלון. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: אכילת פירות מערבי בשמיטה: אם מגיעים אלי פירות מערבי (מצב של מציאות ולא לכתחילה), האם מותר לי לאכול אותם?
תשובה: אם ברור לך שאלו פירות שלו מהשדה שלו שהיא בבעלותו אפשר לאכול, אולם אם אינך יודע על בעלות השדה, ויתכן שהיא של יהודי והגוי רק שוכר ממנו, לכתחילה יש לאכל בקדושת שביעית שמא באמת השדה של יהודי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קורבנות חטאת בזמן המקדש: מתוך הנחה שלצערנו אדם חוטא בשוגג כמה פעמים ביום ואלפי פעמים בשנה, האם היה עליו להביא על כל אחת חטאת (אינני מדבר על העלם בסיסי אלא על ידיעה וטעות בתחומים שונים)? אם התשובה חיובית, לא היה אפשר להספיק לעשות כן אפילו בימים שאינם חול המועד וקל וחומר בן בנו של קל וחומר כשמיליון איש עלו לרגל וכל אדם הביא עימו מאות חטאות ומי סיפק מיליוני קרבנות שכאלה?
תשובה: אדם לא מביא חטאת על כל שגגה, אלא רק על שזדונו כרת.
שאלה: לנשק את התפילין במהלך תפילה: 1. מהו טעם המנהג לנשק את התפילין באמצע התפילה? 2. האם מלבד הפסוק "פותח את ידך" יש פסוקים נוספים בהם נהוג כאמור? 3. האם קיימים מנהגים נוספים (מישוש, נגיעה וכיו"ב) באשר לתפילין? 4. האם קיימים מנהגים כאמור גם באשר לתפילין של ראש?
תשובה: 1. כדי שלא יהיה היסח דעת מן התפילין. 2. בזמן ק"ש כשאומר "וקשרתם לאות על ידך" ימשמש בתפילין של יד, וכשאומר "והיו לטוטפת בין עיניך" ימשמש בתפילין של ראש. כן כתב הטור (סימן ס"א) וכן פסק השו"ע (סימן כח ס"א וסימן ס"א סעיף כ"ה).
שאלה: מקורות לפניני הלכה: אני בן 25, לומד בכולל ובעזרת ה בסוף השנה בעל תעודת יורה ועם זאת נהנה מאד לקרוא את ההלכות כפי שמובאות בפניני הלכה, בצורה מתומצתת ובהירה במיוחד. הפשטות המיוחדת מאפשרת לכל אדם להבין היטב את הסוגיות ופרטיהן (כפי שיצא לי לראות בלימוד חברותא עם חוזר בתשובה שלא היה לו כל רקע תורני). והן מתאימות גם למי שלא מכיר ולא למד הלכה. אמנם, עצם העובדה שאני צריך לציין שגם אנשים שלמדו הלכה משתמשים בספרי הרב יש בה טעם לפגם. תלמידי חכמים אינם משתמשים בספרים אלו וזה חבל מאד. (כך נראה לי, אפשר להתווכח, אבל זה הרושם שאני מקבל מחברי בכוללים ובישיבות) מתוך פשטותו של הספר הוא לא נחשב ללמוד ממנו. אחת הסיבות המפריעות בלימוד היא שמי שרוצה ללמוד את הסוגיה צריך מקורות והפניות לדברי הרב. הפניות שאינן מצויות סתם בספרי הרב. פעמים רבות מופיעים פסקים חדשניים ולא נכתב מניין לרב כך. (כשיש סברה הרב כן כותב ומסביר אבל כאשר מביא פוסק לא מופיע מי הוא, אין סוף דוגמאות לכך.) מדוע הרב לא מצרף מעין שער הציון שניתן יהיה לראות את המקורות? אני אישית התחלתי לכתוב מקורות משל עצמי לספר תפילה מתוך לימודי אבל לא להכל אני מוצא.
תשובה: יישר כוח על ההערה. אכן בספרים הראשונים פחות כתבתי מקורות, אבל במאוחרים, ובכללם "תפילה" כתבתי יותר מקורות. ויתכן שבהמשך עוד אוסיף מקורות.
שאלה: השקעה באתר היכרויות בחו"ל: האם מותר לי להשקיע באתר היכרויות בחו"ל, כאשר מרבית הנרשמים הם גויים, אבל הבעיה היא שיתקשרו שם גם גברים עם גברים באתר. (אם לא תהיה האפשרות הזו - האתר יתוייג בתור "לא-דמוקרטי")
תשובה: א.לבני נח ניתנו ז' מצוות ואחת מהן היא איסור גילוי עריות, ובכלל זה נאסר להם משכב זכר, והדבר נלמד מן הפסוק "ודבק באשתו", באשתו ולא בזכר. ב. אסור ליהודי להכשיל או לסייע לגוי לעבור על אחת מז' מצוות בני נח, ואיסור זה נכלל במצות "לפני עיור לא תתן מכשול". לכן, ודאי שישנו איסור תורה להשקיע באתר הכרויות מעין זה. אגב, ישנן בעיות לא פשוטות חוץ ממשכב זכר למשל איסור אשת איש או איסורי ביאה אחרים שאתר הכרויות שאינו מיועד לשומרי תורה ומצוות מכשיל בהם. לכן כדאי להשקיע באתרים שבהם "אין חשש" כגון מכירות וכדומה. וה' יברך אותך ויצליחך בהשקעה נכונה כשרה וראויה. הרב ניר אביב. מקורות לעיון: מסכת סנהדרין נח עמוד א, ירושלמי קידושין דף ב עמוד א, רמב"ם הלכות מלכים פרק ט הלכה ה. מסכת עבודה זרה דף ו עמוד ב, ספר החינוך מצוה רל"ב, שו"ע יו"ד קנ"א סעיף א',שו"ת אגרות משה אבן העזר ח"ד סימן סא ד"ה ב. ובדבר.
שאלה: פירות שביעית מחברה לא דתית: חברה לא דתיה מעוניינת להביא לי קלמנטינות ואבוקדו מהעצים שלה (אין חשש עורלה ): א. האם יש תנאים מסויימים להורדת הפירות מהעצים בשנת שמיטה? ב. מה דין תרומות ומעשרות? ג. האם יש עוד משהו שאנו צריכים לדעת בנושא?
תשובה: הפירות שהוזכרו בשאלה (קלמנטינות, אבוקדו) עדיין אין בהם קדושת שביעית, כך שלא חלים על הפירות הללו דיני קדושת שביעית, אפשר לקוטפם כרגיל, וצריך לעשרם כדין, אם זה טבל ודאי יש לברך על הפרשת תרו"מ, לומר את הנוסח, ולתת ללוי מעשר ראשון ולעני מעשר עני (כדאי להיות מנוי בבית האוצר 086847325). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: עבודה בזמן שרות צבאי: אני תלמיד בישיבת הסדר וכרגע אני בצבא. כידוע במסגרת ההסדר הצבא אוסר על התלמידים לעבוד. אני בעז"ה מתכנן להתחתן בשנה שנתיים הקרובות. ואני די צריך כסף, כי הכסף שמרוויחים בצבא הוא נמוך מאוד, אז אני קורא בתורה ומקבל על זה כסף, מוכר ספרי קודש ומרוויח כסף, למרות שאני משער לעצמי שהצבא אוסר את הדבר הזה. האם זה ר מה שאני עושה, כי מצד אחד אני צריך גם קצת לחשוב על העתיד שלי כי בכל זאת אני מתכנן להתחתן בזמן הקרוב ואני צריך קצת פרנסה ומצד שני זה עדיין חוק שהצבא קבע, האם עליי להפסיק את הדברים הללו או שמותר לי להמשיך בזה?.
תשובה: לא נראה לי שזה ממש עבודה, זה משהו עראי. לא נראה לי שהצבא התכוון לדבר פעוט כזה.
שאלה: תרומות ומעשרות ביין: איך נכון לעשר יין ביקב, האם כל מיכל בפני עצמו או בפעם אחת את הכל והאם יש דרך אחרת?
תשובה: אפשר להפריש מהכל ביחד, אולם אז כדאי שהכל יהיה מהמוקף, דהיינו הכל יעמוד במקום אחד, והמיכלים יהיו פתוחים בשעת ההפרשה. אולם יש חששות של בלבול וטעימה קודם לכן, או שלא יוכלו לפתוח את המיכלים. ראוי להפריש כל מיכל בפני עצמו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: פיקוח נפש דוחה החזרת שטחים?: האם ישנם עוד פוסקים שהסכימו לדעתו של הגר"ע יוסף בנוגע לשאלה האם מותר להחזיר שטחים במקרה של פיקוח נפש?
תשובה: לא ידוע לי על תשובה מפורטת שהזכירה פיקוח נפש. אולם יש עוד רבנים שהזכירו את שלשת השבועות  כך בשם הרב שך  שגם שם הסיבה היא שהנהגה שמתאימה גם למדינת ישראל היא הנהגת גלות. בגלות אנו עושים מעשים רבים משום איבה הכוונה כדי שהגויים לא ישנאו את ישראל ויבואו להזיק להם.