LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תלמוד תורה זילברמן: ליד הבית שלנו פועל תלמוד תורה בשיטת זילברמן. שיטת הלימוד שונה מאשר שיטת הלימוד בתלמודי התורה האחרים ולכן אנו חוששים מעט לשלוח את ילדינו לשיטה שונה מהשאר. שאלתי האם הרב מכיר את השיטה? ומה דעתו עליה?
תשובה: אני מכיר קצת, הנושא של השינון תופס מקום מרכזי, אי אפשר לפסול אף שיטה, אם הורה רוצה לשלוח לזה שישלח, א"א לומר שזו שיטה לא נכונה.
שאלה: ניחום אבלים: אני לומד כרגע בכולל על מנת להבחן ברבנות. האם מצות ניחום אבלים קודמת ללימוד התורה או שמא עלי להקדיש את עיתותי ללימוד, מלבד מקרים יוצאי דופן??
תשובה: רק במקרים יוצאי דופן. אם אדם כעת לומד אל יתעסק בשאר מצוות אלא יקדיש את עצמו ללימוד, חוץ ממקרים דחופים או הכרחיים בלבד.
שאלה: אבלות על סבא: האם נוהגים היום כדעת הרמ"א שעל קרוב שנפטר נוהגים מקצת דיני אבילות עד שבת ראשונה? אם כן, האם באמת עד שבת? באיזה דיני אבלות נוהגים כך?
תשובה: אנחנו לא נוהגים כך, דיני אבילות הם רק על שבעה קרובים, על שאר קרובים בזמנינו לא נוהגים, בארץ.
שאלה: מסורבת גט שרוצה להשתדך: האם אדם שומר תורה ומצוות יכול להשתדך לבחורה שעדיין מסורבת גט תוך כדי שמירה על מרחק בינו לבינה?
תשובה: כל זמן שלא גמרה, לא יטפל בנושא.
שאלה: מהדרין בעופות - המשך: בהמשך לתשובת הרב דהאן בנושא "מהדרין בעופות". האם הכשרויות המפורטות שם בתשובה באמת מהודרות או שלא?
תשובה: לא כל אחד יכול לקבוע את דירוג הכשרות. יש ועדה עליונה של רבנים מומחים מטעם הרבנות הראשית שקבעה כי בהכשרי מהדרין יבדקו כל צומת גידין וכל ריאה. כמו כן קצב השחיטה מוגבל יותר. לעומת זאת יש רמות נמוכות יותר שאינן נחשבות למהדרין ויש הכשרים מהודרים יותר שבהם פותחים כל שוק, מגבילים את קצב השחיטה עוד יותר ויש כאלו שאצלם אין בכלל סרט נע וכל התהליך ידני. הידור נוסף אינו פוסל את ההידור האחר. לכן יש צורך בגורם אוביקטיבי שיקבע זאת וכאמור אותו גורם אכן קבע מהי כשרות רגילה, מהי כשרות מהודרת ומהו מהדרין מן המהדרין. עוד בנושא זה מאת הרב.
שאלה: דתיות מוחצנת מול חילוניים: אני משרת בצבא. המפקדים, הסובבים ואחד מהצוות הם לא חובשי כיפות, בל אני ועוד שניים מהצוות חובשי כיפות, ומשתדלים לקיים גם מצוות שבין אדם למקום. אחד מחובשי הכיפות שבצוות מראה יותר מדי את דתיותו מול שאר הסובבים. הוא מקפיד לברר שהסוכר כשר ומזכיר 5 פעמים ביום את זמן התפילה. כשרצינו ללכת למסעדה הוא עשה שיחת טלפון קולנית מאוד כדי לברר את כשרות המקום ונתן לנו דרשה שלמה על ההבדלים שבין הבדצי"ם השונים. הוא מקצין את יהדותו עוד ועוד וממאיס את התורה על כולם. איך אני עצמי אמור להגיב אל מול ההחצנה הזו שבאמת היא ממש מעושה ומאוסה?
תשובה: אכן מהתיאור שלך נראה שהנהגתו של הבחור לא תורמת לקירוב רחוקים ואולי עלולה להרחיק אותם יותר אך כנראה שזהו אופיו. ואולי הוא נוהג כך מחוסר בטחון ועל כן הוא מקצין ומחצין את דתיותו. לדעתי אין להעיר לו על כך אלא לחיות עם התנהגות זו ואתה תנהג בדרכך מחד לעמוד על קיום המצוות בלי לוותר אך מאידך לא לעשות אותם באופן מוחצן. אך אל יגרם הרושם כאילו הוא שומר יותר ממך אלא שאתה עושה את המצוות בשלמות ובצניעות. ויש להניח שלאחר זמן החברים ידעו להעריך נכון את גישתך והיא תפעל עליהם לטובה. לסיכום: חשוב להקפיד על קיום המצוות בהידור בצבא, אך צריך לדעת לעשות זאת בנחת ובטוב טעם ולא בצורה שלילית.
שאלה: מתי ניתן ליטול ידיים בבוקר?: האם יש בעיה להחליף בגדים בבוקר לפני נטילת ידיים? האם יש בעיה לומר פסוקים לפני הנטילה? מתי צריך לומר "מודה אני."?
תשובה: מיד כשמתעוררים אומרים "מודה אני." לפני נטילת ידיים. אין לומר פסוקים קודם ברכות התורה, ואם יש בסידורך פסוקים אין לאומרם. מן הדין מותר ללבוש את בגדיו קודם נטילת ידיים, אך המחמיר ליטול ידיו (ג"פ) מיד בקומו תבוא עליו ברכה. לאחר נטילת ידיים אפשר להתפנות ואחר כך ליטול ידיים (א"צ ג"פ) ולברך אשר יצר ואלהי נשמה ומשם לפי הסדר הכתוב ור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הרהורים במהלך חברות: אני בחור ישיבת הסדר. הוצע לי להכיר בחורה בעלת יראת שמים ומידות טובות. אנחנו נפגשים תקופה של חודשיים וחצי לערך, וברצוני לשתף את הרב במחשבותיי במהלך הפגישות: א. אולי היא לא הזיווג משמיים? ב. שמא אינני ראוי לה שכן היא מושלמת במידות? ג. האם כבר הגענו לשלב שחייבים להתחתן (יצר הרע וכו )? ד. האם צריך לחשוש למחשבותיי אלה? נכון לעכשיו ברוך ה הדברים מתפתחים על הדרך הטובה.
תשובה: א. אין מקום לשאלה אם זה זיווג משמים שכן לעולם אין דרך לברר זאת ואין לאדם אלא מה שעיניו רואות. ב. אם היא מושלמת במידות זו סיבה חיובית לרצות בה. ג. הזמן להחליט על חתונה הוא כאשר תיהיו בטוחים שאתם רוצים להתחתן. לפעמים מגיעים להחלטה בפחות זמן ולפעמים זה לוקח יותר זמן. ד. אין מקום לחשוש למחשבות שהעלית.
שאלה: חלבי במחבת בשרי: האם יש פיתרון למחבת בשרי שבושל בו בטעות מאכל חלבי? האם יש הבדל בין מחבת טפלון למחבת רגיל?
תשובה: מחבת רגילה יגעילו במים רותחים כמו לפסח. מחבת טפלון, אם טגנו שם בלי שמן זה צריך ליבון, אם זה עמיד בליבון, ואם לא, היות ובלע רק איסור דרבנן, כי זה רק בלע טעם, וכותב החתם סופר שזה מדרבנן, יגעיל וזהו. מהו טיגון בלי שמן
שאלה: עץ ערבה מחצר אחרת: באחת החצרות ביישוב בו אני גר גדלה ערבה וענפיה נוטות מעבר לגדר של החצר. לקחתי ענף מן הענפים הנוטים על המדרכה בציבורית והשרשתי אותו בחצרי. האם מותר לקיים את הערבה בחצרי? האם אוכל לצאת בערבה זו בסוכות?
תשובה: לא נראה שאדם יקפיד על ענף הנוטה לרחוב ואין לחשוש.
שאלה: המראה החיצוני מפריע לי: התחלתי לצאת עם בחורה לפני כ-3 חודשים. הקשר בנינו התהדק וכבר הגענו לשלב שבו אנו חושבים ברצינות על חתונה, אך יש לי תחושה הגורמת לי לא להיות שלם עם עצמי. מאז ומתמיד דמיינתי בעיני רוחי את אשתי לעתיד שונה מעט במראה החיצוני הכללי. חשבתי שעם הזמן הבעיה תחלוף והעניין יהיה חסר חשיבות בעיני, אך גם היום אחרי 3 חודשים יחד לפעמים חוזרים לי המחשבות. ברוך ה אופיה ואישיותה מצאו חן בעיני, אך אולי העניין אכן חשוב יותר ממה שנדמה ולא כדי להמשיך את הקשר במצב זה. מה עלי לעשות?
תשובה: עצתי להמשיך את הקשר במטרה להשתחרר מהדמיון וכאשר תרגיש שאתה שלם עם הרצון להתחתן והשתחררת מהדמיון המפריע אז הזמן להחליט להתחתן. אני מאחל לך שהבירור יהיה במהרה.
שאלה: פירות הפקר: פירות הפקר ש"מרחן" או שעשה ערמה בביתו מהם האם יתחייבו במעשרות?
תשובה: אם הפירות היו הפקר בשעת הבאת שליש (עונת המעשר) ולאחר מכן זכה בהן ומירח אותן פטור מתרומות ומעשרות  ראה רמב"ם הל' תרומות פ"ב הי"א-הי"ב, וכן דרך אמונה הל' תרומות שם. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: צער בעלי חיים בגידול מסחרי: לאחרונה הזדעזעתי לקרוא על העינויים והסבל הרב שעוברות עופות ובהמות בעת גידולם לצורך הפקת בשר, ביצים וחלב. האם הגידול התעשייתי אינו בגדר גרימת סבל מיותר, ועומד בניגוד לציווי זה? האם הקפדה על רכישת בשר "למהדרין" מבטיחה לי כי הבהמה לא עברה סבל מיותר בחייה?
תשובה: עד כמה שידוע לי ההשגחה לא כוללת את תהליך הגידול של הבהמה, אלא רק מה שקשור לשחיטה ולהכשרה וכו'. מצד עיקר הדין באמת, כל מה שהוא צורך האדם אין בזה איסור של צער בעלי חיים, כך כותב הרמ"א באבן העזר ס' ה', ולכן אם זו דרך הגידול אז כך מותר לגדל, זה לא הידור אך גם לא איסור, ולקונה וודאי שאין בעיה. לגבי פיטום האווזים, באמת צריך לבדוק את כשרותם בבדיקה מיוחדת בוושט. אמנם, יש שיטה כזאת, שזה אכזריות בכלל לשחוט, הרב קוק כותב שלעתיד לבוא כשהאנושות תתעלה ויכירו במעלת בעל החיים, כמו שהיה בזמן אדם הראשון, תאסר אכילת בשר. אבל כל זה רק לעתיד לבוא. במציאות הנוכחית, שירחמו קודם על אנשים ולא על בעלי חיים.
שאלה: הטוב והמטיב על יושב ראש הרשות: האם מותר לברך ברכת הטוב והמטיב כאשר צורר גדול לעם ישראל מת?
תשובה: זה רק סילוק נזק, ח תקנו ברכה על משהו אקטיבי, חיובי, לא רק על הסרת מזיק אחד. אם אדם מאד שמח, שיברך בלי שם ומלכות.
שאלה: חולצה כתומה של גוש קטיף: האם מותר לבנות ללכת עם החולצה של גוש קטיף? החולצה בצבע כתום בולט, אבל מצד שני היום הרבה הולכים עם בגדים בוהקים אז אולי זה כבר מושך פחות תשומת לב?
תשובה: אם רבים הולכים כך מותר ללכת עם חולצות כאלה. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: תפילה איטית בבית הספר: אצלי בכיתה אנחנו נוהגות לשיר הרבה מהתפילה ולגמור מאוחר יחסית. המורות (ואפילו הרב) אומרים לנו להזדרז ולהפחית בשירה, כי "זה לא מצוה לשיר" וזה לוקח זמן מהשיעור. מה דעת הרב?
תשובה: אם זו דעת הרב בבית הספר אפשר לסמוך על דעתו וגם על דעת המורות. הם בודאי יודעים את ערך התפילה ויודעים לשקול נכון. אם בכל זאת אתן רוצות להתפלל יותר זמן, הרי אפשר להקדים לבוא לבית הספר ולהתחיל את התפילה יותר מוקדם.
שאלה: הנאה ממעשה שבת: לאדם שעבר עבירה בשבת אסור ליהנות מהמלאכה בשבת. אם בכל זאת האדם עבר ונהנה מהמלאכה (לדוגמה - אדם שהדליק את האור בשבת), האם גם התוצרת של מלאכה זו נאסרה (למשל סלט שהוא הכין בחדר המואר)?
תשובה: פורמאלית יש מקום לומר שהוא לא נהנה ישירות מחילול שבת אך קשה להשלים עם העובדה שיש כאן הנאה עקיפה מחילול שבת. לא הייתי אוכל אוכל זה.
שאלה: מחשבה טובה יותר מדי.: האם כאשר אדם החליט החלטה טובה, כגון ללמוד משנה יומית או הלכה יומית, זה נחשב כנדר שאסור לפספס?
תשובה: החלטה לקיים מצוה חלה גם בלב בלבד, אולם לא כל הרהור העולה על הלב הוא החלטה רק החלטה מוחלטת היא החלטה.
שאלה: תפילת מוסף לנשים: האם נשים חייבות בתפילות מוסף השונות (שבת, ר"ח)? האם נשים חייבות בקריאת התורה בשבת?
תשובה: בעז"ה יצא עתה לאור ספרי "תפילת נשים", ואצטט מדברי שם בפרק ב' מתוך הלכות ט' וי', אם תרצי להרחיב, תעייני שם בהערות. נחלקו הפוסקים אם נשים חייבות להתפלל מוסף. יש אומרים שהואיל וגם בתפילת מוסף מבקשים רחמים, הרי שהיא כשאר תפילות החובה, שלדעת הרמב"ן נשים חייבות בהן. ועוד שהואיל ונתקנו לכבוד קדושת היום, כשם שנשים מצוות לומר קידוש בשבת כך צריכות להתפלל מוסף (מגן גיבורים). ויש אומרים, שהואיל ותפילת מוסף תלויה בזמן, נשים פטורות ממנה (צל"ח). למעשה, הואיל וזו מצווה מדברי חכמים, הלכה כדברי המקילים, ואין חובה לנשים להתפלל מוסף, והרוצה להתפלל רשאית ויש לה בזה זכות. ובראש השנה ויום הכיפורים ראוי שכל אשה תתפלל מוסף, מפני שעיקר בקשת הרחמים של הימים הנוראים בתפילת מוסף. ולעניין קריאת התורה: לכל הדעות נשים פטורות מקריאת התורה בימי חול ובחגים, אולם בשבת, לדעת בעל המגן אברהם (רפב, ו), נשים חייבות לשמוע את קריאת התורה, שתקנו חכמים שישמעו את כל התורה בכל שנה. אולם לדעת רוב רובם של הפוסקים, נשים פטורות משמיעת קריאת התורה בשבת, מפני שזו מצווה שתלויה בזמן. וכן הלכה. אלא שאשה שיכולה, טוב שתשמע את קריאת התורה בשבת, מפני שלכל הדעות, אף שהיא פטורה, אם תשמע תקיים מצווה ויש לה בזה זכות
שאלה: קפה, ערק ועוגות לפני שחרית: אצלינו בבית הכנסת נוהגים להתאסף לפני התפילה בשבת לקרוא תהילים. מביאים קפה וערק ולפעמים יש גם עוגות. אחי אמר לי שזה מנהג פסול ואסור לאכול כלום לפני התפילה. האם יש לנו על מה לסמוך?
תשובה: זו שאלה נכונה, מצד הדין אסור לאכול לפני התפילה אלא אם כן אדם שמצד בריאותו הרופפת לא יוכל לכוון בתפילה אם לא יאכל, מותר לו. בהנחה שרוב המתפללים הם אנשים בריאים, אז לשתות אפשר אבל בן אדם בריא שלא יאכל.
שאלה: ילדות חורגות: אני גרוש בן 45 העומד לשאת אלמנה עם 2 בנות אחיות תואמות בגיל 10. האם יחולו עלי כל איסורי הייחוד עם בנות? מה לגבי איסורים נוספים? איך ומה ניתן לעשות?
תשובה: יש בזה בעיה של ייחוד. כשאשתו בבית אין בעיה, וכשהיא לא נמצאת, יקפיד שהדלת של הבית לא תהיה סגורה.
שאלה: חתונה בפורים?: אנו זוג שמעוניין להינשא בערב פורים ורוצה לשלב קריאת מגילה לפני החופה. הרעיון הוא שהאורחים שמעוניינים בקריאת המגילה יוזמנו ל 18:30 (זמן סיום הצום), ישברו את הצום ויתחילו בקריאת המגילה במטרה לסיים עד 20:30 ומשם הערב ימשיך בחופה ובמסיבה. מהי דעת הרב בנושא? האם קריאת המגילה חייבת להיות בבית-כנסת?
תשובה: קריאת המגילה לא חייבת להיות דווקא בבית כנסת, לא נראה שבגלל זה ידחו חתונה ויכולים לעשות כמו שמציע, בהלכה מוזכר שמותר להתחתן בפורים (אם כי לא ראיתי מישהו שהתחתן בפורים). ונראה שכל זה אם יוצא דווקא ביום זה, אבל להגיד שזה ראוי לכתחילה לקבוע לא הייתי ממליץ, אם אפשר שיקדימו ביום אחד.
שאלה: ברכה על מיץ ענבים קפוא: מה מברכים על מיץ ענבים מוקפא שהוקפא לצורך ארטיק? הפרי מגדים הסתפק ונשאר בצ"ע.
תשובה: מהסברא נראה שברכתו 'שהכל' כמו קרח, שהרי מדוע ברכת היין בפה"ג בגלל חשיבותו, ואף על מיץ ענבים, אבל אם שינו אותו וזה לא דרכו שהרי עיקרו לשתיה, לענ"ד ביטל את חשיבותו ויברכו 'שהכל'.
שאלה: להתחיל את יום כיפור מוקדם: במצוות צום ביום כיפור נאמר "ועיניתם את נפשותיכם". מה הוא העינוי? הרי אדם אוכל ארוחה אחרונה ומשביעה לפני הצום ותחושת השובע מלווה אותו לכל אורך הצום! האם כדאי להתחיל את הצום כמה שעות לפני כן?
תשובה: מה שכתוב בתורה לגבי יום הכיפורים 'ועיניתם את נפשותיכם' אין הכוונה שאדם צריך לסגף את עצמו, כך מפורש בתלמוד, שאדם שנעים לו לשבת בצל לא צריך לצאת לשמש ולסבול. מה שהתורה התכוונה זה רק אותם חמישה דברים שהעדרם נקרא עינוי ובהמצאם תענוג, והם: אכילה שתייה רחיצה וסיכה ונעילת הסנדל וחיי אישות, יוה"כ זה לא כמו ט' באב שם יש עניין שהאדם יצטער, ביוה"כ מותר להריח ולברך על בשמים, בט' באב לא. אסורים דברים שבלשון המקרא נקראים עינוי, לא מה שאנחנו מבינים עינוי. יש ראשונים הסוברים ששאר בעינויים מלבד אכילה ושתייה אסורים רק מדרבנן, בדעת הרמב"ם מבינים (הרב המגיד) שזה דאורייתא רק שהתורה לא ענשה עליהם כרת.
שאלה: מרא דארעא או מרא דאתרא?: אני לומד בישיבת הסדר. ראשי הישיבה אמרו לא לסרב פקודה. בחודשים הקרובים אני עומד להתגייס והנושא הזה יהיה נוגע לי אם חס וחלילה תוכנית התנתקות תצא לפועל. האם עלי לשמוע לראש הישיבה שלי שהוא המרא דאתרא או לשמוע לרב אברהם שפירא שהרי הוא הרב הראשי.
תשובה: לדעתי יש לשמוע להרב הגאון ר' אברהם שפירא שליט"א. אני גם מניח שהרוב הגדול של ראשי הישיבות יגיע בהמשך הזמן למסקנה זו שאין למלא פקודה הנוגדת כל כך את האמונה ואת המצפון.
שאלה: זמן המנחה והתחנון: יש לי אפשרות להתפלל מנחה גדולה במניין שמוסיפים בו תחנון או מנחה קטנה ללא תחנון. באיזה מניין עדיף להתפלל?
תשובה: יש מחלוקת ראשונים, לפי הרא"ש לכתחילה אפשר להתפלל מנחה גדולה, ולפי הרמב"ם לכתחילה מנחה קטנה (שעתיים ומחצה זמניות לפני השקיעה) ולכן אם משמיטים תחנון במנין של מנחה קטנה עדיף שיתפלל עם אלה שאומרים את כל התפילה במנחה גדולה.
שאלה: חוט אדום שמחלקים בכותל: מה חשיבות החוט האדום שמחלקים בכותל? האם יש עניין לקושרו ואם כן למה?
תשובה: אין לחוט זה שום חשיבות ואין שום טעם לקושרו. ויש אומרים שזה מנהג שלמדו עמי הארץ מעבודה זרה של גויים, ואזי לא רק שאין בזה שום טעם אלא שיש איסור לקושרו משום הליכה בחוקות הגויים.
שאלה: כיבוד הורים או חיים?: נפגשתי עם בחור שעשה עלייה ומשפחתו גרה בחו"ל עדיין. במהלך הקשר אימו ביקשה מאוד שהוא יבוא לביקור בחו"ל. הוא אכן נסע ואנו המשכנו להיות בקשר שהלך והתדרדר עם הזמן. בנוסף הבחור קשור מאוד לארץ והשהות בחו"ל מחלישה אותו מאוד מבחינה רוחנית. כאשר הוא חזר נבקעו סדקים כל כך חזקים בקשר שהכריעו אותו ונפרדנו. האם מצוות כיבוד הורים כוללת גם הקרבה אישית כל כך רחבה?
תשובה: מצות כיבוד הורים אינה יכולה לבטל מצוות אחרות ובפרט שלא רמה רוחנית כוללת. רק במקרים חריגים כגון שהאם זקוקה מאוד לטיפולו הרצוף של הבן ואין מי שיטפל בה יש מקום לשקול יציאה מהארץ למטרה זו.
שאלה: ת לתלמוד תורה כמעשר כספים: בני מעל גיל 6, ולומד בבית ספר ממ"ד שהוא גם תלמוד תורה. למימון השעות התורניות, שהן מעבר לשעות בבי"ס רגיל ההנהלה מבקשת השתתפות מההורים. האם התשלומים הבאים יכולים להיות חלק ממעשר הכספים שאני משלם כל חודש?
תשובה: מוטלת עליך מצוות תלמוד תורה לבנך. מעשר כספים אינו יכול לממן מצוות שאדם חייב בהן.
שאלה: פרסומת בעד גיוס בנות: צער רב הצטערתי לראות בעמ 22 של גליון "בשבע" לפרשת "וירא" מודעה המעודדת בנות להתגייס לשירות בצה"ל. כיצד זה עיתון שמוצאו מבית היוצר של כבוד הרב מרשה לעצמו לפרסם ולפתות בנות לדבר איסור?
תשובה: אתה צודק. אכן אין לעודד גיוס בנות לצבא, שכך הורו גדולי התורה. תמונות של נשים מאופרות בעיתון. מוכרים טלוויזיות ב"בשבע"???
שאלה: סנדק לא רצוי בברית מילה: לפני כשבועיים היתה ברית מילה לבני. הסנדק היה חמי ולא בלב שלם. ברצוני לברר האם אפשר להחליף סנדק ואם כן מהו התהליך?
תשובה: הברית כבר התקיימה. והסנדק היה סנדק. את הנעשה אין להשיב. העיקר שתגדל את בנך לתורה לחופה ומעשים טובים.
שאלה: עניית אמן אחרי עצמי: למה בברכת המזון צריך לענות אמן אחרי עצמי בברכת בונה ירושלים? יש עוד מקומות כאלו?
תשובה: השו"ע בסימן רט"ו כותב: אין עונה אמן אחר ברכותיו אלא אחר שתי ברכות או יותר שהם סוף ברכות. ונהגו לענות אמן אחר יהללוך (בסוף ההלל) ואחר ישתבח. וכתב הרמ"א: יש אומרים שאין עונין אמן רק אחר ברכת בונה ירושלים בברכת המזון וכן המנהג פשוט במדינות אלו ואין לשנות. ובמקומות שנהגו לענות אמן אחר יהללוך וישתבח, יענה אמן גם אחר ברכת שומר עמו ישראל לעד (בערבית). ובסימן קפ"ח כתב השו"ע: אחר שחתם בונה ירושלים יענה אמן אחר ברכת עצמו, מפני שהיא סיום הברכות דאוריתא, דברכת הטוב והמטיב אינה דאוריתא. אמן זה יאמרנו בלחש כדי שלא ירגישו שברכת הטוב והמטיב אינה דאורייתא ויזלזלו בה (לאשכנזים המנהג לומר אף בקול). הרב רואי מרגלית.
שאלה: לוויה שונה לחילונים?: אתמול התקיימה הלוייתו של אח-אימי (דודי מהעדה הטורקית) בירושלים. ממש לפני טקס הקבורה אחז הרב בידיהם של מספר גברים והם החלו להסתובב מסביב לבור הפתוח כאשר האלונקה מונחת בשמש הירושלמית. הטקס ארך כרבע שעה. לתמהונם של הנוכחים האבלים נאמר שזה טקס מקובל לנפטרים שאינם שומרי שבת ומצוות. כולנו נדהמנו. אבקש הסבר לטקס שאני מניח שהיה לכבודו של דודי.
תשובה: על פי הנגלה אין לזה הסבר, זה כנראה על פי הנסתר, כמו שעושים שבע הקפות. אמנם בדרך כלל לא עושים כך וזה חריג, אבל זה כנראה לצורך נשמתו של הנפטר על פי החכמה הפנימית.
שאלה: האבא יקדש או הבן?: בן נשוי המבקר את אביו, או שאביו מבקר אצלו בשבת, מי מקדש?
תשובה: בשו"ע מוזכר כיבוד אורח לגבי ברכת המזון וברכת בעל הבית על הפת, אך לגבי קידוש לא נכתב במפורש. מכל מקום, אם הוא אורח שחייב בכבודו כגון אביו או חמיו, ראוי לכבדו אלא אם כן הוא מוחל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: "רצה" ברכת המזון שבמוצאי שבת: לאחר תפילת ערבית במוצאי שבת נזכרתי שלא ברכתי ברכת המזון. האם כשאני חוזר לביתי עלי לומר "רצה" בברכת המזון, או לא? אמרתי "אתה חוננתנו" בתפילה.
תשובה: כתב המשנה ברורה בסימן קפח ס"ק ל"ב בשם האחרונים שאם התפלל ערבית קודם ברכת המזון, שוב אינו מזכיר "רצה" בברכת המזון. הרב רואי מרגלית.
שאלה: להכות את אבא כהגנה עצמית: אם הורה מכה אותי מתוך כעס, האם מותר להכות חזרה מתוך הגנה עצמית?
תשובה: השו"ע ביו"ד סימן ר"מ סעיף ג' כתב שאף אם יושב בראש שולחן כבוד ובאו אביו ואמו והכוהו על ראשו וקרעו את בגדיו ישתוק ולא ישיב להם וירא ממלך מלכי המלכים שציווהו כך. הרב רואי מרגלית. מה לעשות אם אבא מכה בפראות?
שאלה: להגות את השמות הקדושים בשינוי: האם בשמות אשר אסור לאומרם ניתן להחליף את הסיומת "אל" בסיומת "יה" (למשל במקום השם הקדוש "נוריאל" לומר "נוריה")?
תשובה: ההנחה שלך שאין לומר שם כמו נוריאל או נוריה אינה נכונה. מותר לומר "אליהו" ו"ישראל" ו"אוריה" ו"נחמיה" ורבים כמותם משום שאין כל כוונה לשם ה' אלא לבשר ודם הנושא שם דומה לשם ה' והוא הדין בשמות של מלאכים.
שאלה: רגל על רגל בתפילה: לפי מיטב ידיעתי אסור לשבת בכותל רגל על רגל מפני כבוד המקום. האם קיים איסור לשבת רגל על רגל גם בזמן התפילה ובזמן קריאת התורה? הרי גם אז יש עניין להביע כבוד לקב"ה, לא?
תשובה: אכן הגר"ע יוסף כתב על כך בפירוש לאסור גם בזמן התפילה ובבית-הכנסת. אך יש שאין מקפידים על כך כי זה שאלה של הרגשה, ויש עדות וארצות שהיו יושבים כך גם לפני המלך, ורק אם מרים ממש את הרגל ומניח את כף רגלו על הברך של הרגל השניה לרוחב, יהיה אסור לכו"ע שהוא דרך שחץ וגאוה. וכן ראיתי רבנים גדולים שלא הקפידו במצב הראשון. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כתובה של אמן: האם מותר בנוסף או במקום הכתובה שהרבנות נותנת, לעצב כתובה "מיוחדת"?
תשובה: ניתן לכתוב את הכתובה על ידי אמן בתנאי שהאמן יקבל את הטיוטא המלאה של הכתובה שמולאה על ידי רב מוסמך ועל פיה יכתוב את הכתובה בכתב אומנותי בכל גודל שירצה.
שאלה: חתן עם שם לועזי: אם ביום-יום קוראים לי בשם לועזי (עליתי לארץ לפני מעט שנים) למרות שבתעודת זהות רשמתי את השם העברי בלבד, עדיף בכתובה לרשום את השם העברי, את הלועזי או את שניהם?
תשובה: השם העברי הוא השם העיקרי. אך ראוי להוסיף בסוגריים גם את השם הלועזי הקודם.
שאלה: להכות את אבא - המשך: בהמשך לתשובת הרב רואי מרגלית שכתב שאסור להתגונן בפני אב מכה. מה לעשות את אבא מכה בפראות ובחוזקה יתרה שעלולה להזיק? לפעמים הוא גם משפיל בפראות ליד המשפחה.
תשובה: יש לפנות למישהו מוסמך, אם זה רב או רשויות הרוחה, אולי יש לאביך בעיה החורגת מגבול הטעם הטוב של חינוך ילדים שצריכה טיפול, ואם מישהו מוסמך ידבר עמו ויטפלו בבעיה ביחד זה יעזור לכולם. במקרה שלך אולי בינתיים פשוט לנסות לברוח עד שאבא יירגע. הרב רואי מרגלית.
שאלה: התרת חוזה כשהמצפון נוקף: שכרתי דירה, ובחוזה נכתב במפורש כי על המשכיר והשוכר חלה חובת הודעה מראש על פינוי הדירה, בהתראה של חודש וחצי. החלטתי לנצל סעיף זה בחוזה ולעזוב את הדירה והודעתי לבעלת הדירה על כך כחודש וחצי לפני שתכננתי לעזוב. היא מצידה טענה כי בשיחתנו הראשונה אמרתי שאשלם לה על חודשיים במקום על חודש וחצי. דבר זה אינו נכון, אולם בכל שיחה בינינו היא חוזרת וטוענת כי הולכתי אותה שולל. טענותיה אלו מעוררות בי נקיפות מצפון (למרות שמבחינה חוזית, עמדתי בכל הכתוב בהסכם). כיצד הדת מתייחסת לעניין שכזה, שבו המצפון אינו נותן מנוח? אשמח לקבל הכוונה מעשית.
תשובה: מבחינה משפטית החוזה החתום הוא הקובע, אך אם אתה מודה שטענתה צודקת ולמרות מה שנכתב הייתה התחייבות שונה בע"פ הודאת בעל דין כ-100 עדים. אם אינך זוכר ואתה מסופק בדבר, אתה פטור.
שאלה: בריאות שהתרופפה פתאום: אני מרגישה במשך זמן רב לא טוב, תחושת חוסר ביטחון ואף פחד, סחרחורות וחולשה. אני מרגישה חסרת משקל ולא מוגנת. אני פוחדת להיות לבד. הדברים הללו לא היו קיימים והופיעו בפתאומיות. רופא שבדק אותי טוען כי מדובר בוירוס, אך אני מרגישה שזה משהו מוזר ומעבר לכך, האם יש לך עצה, האם מדובר בפגעי עין רעה?
תשובה: אין צורך לחשוש מעין הרע. התרופה להרגשתך היא בהתחזקות באמונה ובטחון בד' שהוא משגיח עליך, וכל מה שהוא עושה הכל לטובה. החולשה תעבור ואת תרגישי טוב. ואולי כדאי לך גם לשאול בעצתו של רב או איש חינוך שמכיר אותך מקרוב. מכל מקום אני מצרף את ברכתי לך לרפואה שלמה מאת ד' ולהצלחה.
שאלה: תשתיות ציבוריות וועדי עובדים: האם ישנה התייחסות הלכתית בנושא תשתיות ציבוריות, על מי החובה לספק אותם לדייר? מהי דעת ההלכה בזה? מהו מעמדו של ועד ישוב בתוך מועצה אזורית? מהו תוקף סמכותו ההלכתית לגבות מיסים? מהם זכויותיו וחובותיו? ישוב שלא מספק את מה שהוא חייב בו לדייריו למרות בקשות שחוזרות ונשנות, האם מבחינה הלכתית מותר לעשות "מרד מיסים" עד שועד הישוב יעשה את שצריך לעשות?
תשובה: לפי ההלכה הוועד המקומי נבחר על ידי התושבים ועליו לייצג אותם ולפעול לטובתם. מקור סמכותו של הוועד הוא חברי המושב. הם הקובעים את היקף סמכותו וחובתו של הוועד. בדרך כלל וועד מושב דואג לתשתיות ולשם כך הוא גובה מיסים וגם בא במגע עם רשויות אזוריות וארציות. אם לדעת החברים הוועד אינו ממלא את שליחותו עליהם להתכנס לאספה ולבחור וועד אחר. האספה יכולה גם להחליט על מרד מיסים זמני עד שייבחר ועד חדש. ההלכה מאפשרת לכל ציבור להתקין תקנות שעל פיהן יתנהלו כל ענייני הציבור. למושבים יש תקנון מקובל על דרך הבחירה של הוועד והדחתו. תקנון זה מצוי בברית פיקוח. התייעצו אתם, "והאמת וה אהבו".
שאלה: במצותיו וצונו- היכן צונו: איך אנחנו מברכים על מצוות דרבנן "אשר קידשנו במצוותיו וציוונו."? הרי לא ה' ציווה זאת אלא ח.
תשובה: הגמ' במסכת שבת בדף כ"ג עמ' א' שואלת את שאלתך ומביאה שתי דעות של אמוראים: א. המקור מהפס': "לא תסור מן הדבר אשר יגידו לך ימין ושמאל"- מצוה מן התורה לשמוע בקול חכמים. ב. המקור מהפס': "שאל אביך ויגדך זקניך ויאמרו לך". הרב רואי מרגלית.
שאלה: האוכל בישיבה שלנו מפוקפק: במטבח של הישיבה שלנו אין משגיח. בעל הקייטרינג שומר מצוות פחות או יותר, אבל בענייני הכשרות הוא לא מבין כ"כ ולא מקפיד כ"כ. הוא לא תמיד בודק חסה וביצים ולא מקפיד להחליף מפות וסכינים בין חלבי לבשרי. האם צריכים לחשוש רק כשרואים ריעותא או שצריך להימנע מכל הדברים שהם "בחזקת נגוע" וכד? אולי צריך להתרחק אפילו מחששות רחוקים ולא לאכול שום דבר (חוץ מלחם ומיץ)?
תשובה: אם אדם יודע הלכה ומקפיד עליה אין צורך במשגיח. אולם לדבריך הוא לא יודע הלכה כהלכה. לא ציינת מהי עמדת ראש הישיבה? עליכם להתארגן - בתיאום עם ראש הישיבה והאחראי על המטבח - בתורנות ביניכם וכל יום מישהו ייכנס למטבח לזמן מה בשעת העבודה העיקרית ויעמוד על משמר הכשרות.
שאלה: לברך נכדה שנולדה לאם נכריה: האם אפשר לברך את הנכדה ואת היולדת הנכריה בבית הכנסת בעת עלית הסבא לתורה? האם האבא היהודי יכול לברך ולקרא שם לבתו בבית הכנסת בעת עליה לתורה?
תשובה: חס וחלילה. מי שנשוי לנוכריה הוציא את עצמו מכלל ישראל ואין לו זכות לעלות לתורה. במצב הקיים עדיף שהסבא ישב שבעה במקום "לברך" את נכדתו הגויה. עם זאת, על הסבא לשכנע את אשת בנו שתתגייר גיור כהלכה היא ובתה ואז יוכל לברך גם את כלתו וגם את נכדתו. האסון הגדול ביותר של דורנו, המגיע בממדיו להיקפה של השואה האיומה הוא נישואי התערובת. איך אפשר "לברך" על אסון נורא זה?! כל מי שחרד להמשך קיומו של עם ישראל רואה בנישואי התערובת את הבעיה החמורה ביותר של עמנו כיום. זוהי ממש שואה! אומנם שקטה ואיטית אך סכנתה לא פחותה. אומנם המתבוללים אינם אשמים בהתנתקות הנוראה הזו, הם פרי אומלל של חינוך, של אוירה, של חוסר תרבות, של חוסר זהות, של התנתקות מערכים ושורשים, אך את העובדה אין להכחיש. עם ישראל שוקע!!! מתאבד לדעת!!! עם כל הרצון להבין את הרקע, להתחשב, לאהוב, איך אפשר לשמוח על הולדתו של נכד גוי לסב יהודי? האם אפשר לומר "מי שברך אבותינו אברהם יצחק ויעקב הוא יברך את הילד הגוי."? האם ניתן לאחל לו שיזכו אביו ואמו לגדלו לתורה ולחופה.? הנושא אישה נוכריה ניתק את עצמו מעם ישראל והפתרון היחיד הוא שהאם והילד יתגיירו כהלכה, שיאכלו אתנו מאותו שולחן, שיחוו כמונו את הלוח היהודי על שבתותיו ומועדיו, שיאמינו כמונו באותה אמונה מונותאיסיטית שעם ישראל קיבלה ראשון ובישרה לעולם כולו. שיקיימו כמונו את מצוות הצדקה והחסד "ואהבת לרעך כמוך", שיזדהו עם עברנו חזון תיקון העולם במלכות שדי, חזון של אמיתי ושל ערכים נעלים של תרבות איכותית. אנו מצפים זאת מכל יהודי וכן מגוי שרוצה להצטרף אלינו. עליו לקבל על עצמו את ערכי היהדות.
שאלה: בנות בפינוי כשההורים מתנגדים: אני בת 14 וההורים שלי מתנגדים שאלך למנוע את הפינוי של תושבי גוש קטיף. מה עלי לעשות?
תשובה: אנו מקווים שבעזרת ד' כל הארץ תשאר בידינו ולא ניסוג מאף מקום. ולכן אין צורך להשיב על שאלה זו. אבל לשם כך יש לפעול ואם מבקשים ממך להשתתף בפעילות שמתאימה לך אני מקווה שלזה הורייך יסכימו.
שאלה: ליטול ידיים 4 פעמים?: האם יש עניין בנטילת ידיים 4 פעמים בבוקר? האם נפסק להלכה ליטול ידיים 4 פעמים בנטילת ידיים של הבוקר?
תשובה: מצד הדין די בנטילת ידים ג' פעמים. אכן מהודר ליטול ד' פעמים.
שאלה: לברך "אשר יצר" בשקט: האם קריאת ברכת אשר יצר בקול יש משום פגיעה בצניעות המברך (לגבי נשים וגברים)?
תשובה: אכן עדיף לומר את הברכה בצנעה.
שאלה: לאכול לוייתן ודולפין: האם בשר לוויתן ודולפין נחשבים כשרים? הנושא עלה בשיחה עם חברות. אני עומדת להינשא והתעוררה שיחה בנושא הקייטרינג המגיש מזון כשר בלבד.
תשובה: כשרות דגים מצריכה שני תנאים בסיסיים והם: סנפיר וקשקשת. ולכן כל דג שיש לו סנפיר וקשקשת מותר באכילה. מ"מ כשקייטרינג קונה דג, חשוב שתהיה ליבואן חותמת כשרות על המוצר הספציפי הזה, כיון שאיננו יודעים, אולי דג מסוים הושרה או נמרח בחומרים לא כשרים, ע"מ לשוות לו מראה טרי או ע"מ לשמר אותו, או שהדג אוחסן בכלים לא כשרים, וכהנה עוד בעיות הלכתיות רבות שיכולות לצוץ בדרך. בכל מקרה נאחל לך מזל טוב וירבו השמחות בישראל. הרב רואי מרגלית.