LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אמונה: כתוב באחד מן הפרושים על על המילה הראשונה בתורה שהיא "בראשית", אז ישנו פירוש ששואל למה התורה התחילה באות "ב" ולא באות "א". אז ניתנה לי תשובה שהיא כך, וכבוד הרב יתקן אותי אם זה לא נכון. האות "ב" סגורה מצד ימין שלה שזה אומר מכאן מתחיל העולם ואסור לך לשאול מה היה לפני. אז השאלה שלי היא כזו: מי אמר שה' הוא באמת היה הראשון בעולם ולא משהו אחר שכביכול ה' השמיד את כל העולם וכל מי שבראו או היה מעליו וכו', והרי שהוא היחיד כרגע בעולמו. אז מאיפה לי לדעת באמת שה' הוא היה הראשון באמת ואיך נדע שאף אחד לא היה לפניו?
תשובה: ה' הוא לא אישיות ספציפית שמנהלת דו שיח ומערכות יחסים עם כוחות אחרים. ה' הוא מקור כל הכוחות כולם. אם תמצא כוח אחר שהוא כביכול היה לפני ה' אזי הכוח העליון שלפניו לא היה ולאחריו לא יהיה ואין לנו כלל יכולת לתפוס את כל האור האין סופי שבו הוא הוא שם ה'.
שאלה: כוסות חרס להכשרה מסירה: קיבלתי כוסות חרס משומשות ממישהו שומר מצוות אבל אין לי אפשרות לדעת אם הן בשריות או חלביות. שאלותיי הן: 1. האם ניתן להכשירן וכיצד? 2. האם מותר לי לפרסם אותן למסירה -ולציין שאיני יודעת מה הסטטוס שלהן- היות ואולי יש כאן הכשלה שהכלי יוטרף ע י המקבל. ועוד משהו. - יש לי כלי פלסטיק שאיני יודעת אם הוא חלבי או בשרי, לא נעשה בו שימוש בשנתיים האחרונות בשל כך, האם יש צורך להכשירו או שאפשר להשתמש בו לאיחסון דברים קרים בלבד?
תשובה: אם תימנעי משימוש בכלי החרס במשך שנה תוכלי להכשיר אותם ע"י הגעלה שלוש פעמים ולהשתמש לחלב או בשר. המתנת השנה עצמה אינה מכשירה אלא בצרוף הכשרה, שאף היא עצמה (לבדה) אינה מועילה. כלי פלסטיק אפשר להגעיל ללא המתנה.
שאלה: נקיון לפסח במקומות שאין חשש חמץ: מה לענות לילדים ששואלים למה צריך כל כך לנקות גם במקומות שודאי שאין חמץ? לעצמי אני אומרת שזה הזמן להגיע לכל פינה, איך אשכנע את ילדי שזה חשוב גם מבחינה הלכתית או אולי זה לא נכון בכלל להעמיק בנקיונות שאינם חמץ?
תשובה: מבחינה הלכתית אין צורך לנקות במקום בו אין חשש חמץ. אכן, במשפחות רבות מנצלים את הזמן של הנקיונות לעשות נקיון כללי בבית אבל אם הדבר מכביד יש להתמקד בנקיון המקומות שיש בהם חמץ ולהמתין עם שאר הנקיונות לאחר הפסח.
שאלה: כיבוד הורים בקידוש: 1. אמי ואבי מערבים אותי במחלוקות שביניהם ומבקשים שאביע דעתי בנושא, לפעמים התשובה מחזקת מישהו אחד מההורים, יש מקרים שאימי מבקשת ממני לדבר עם אבי ולבקש ממנו שיפסיק לנהוג בדרך מסוימת וישמע בקול אימי (אימי טוענת שלי הוא ישמע יותר ממנה), איך עליי לנהוג? 2. חמי אדם חולה, כשאנחנו אצל הורי בעלי בשבת, בעלי מקדש, (נהוג אצלנו בבית שקודם נותן לי לשתות או לאכול מהחלה ואח"כ לשאר האנשים), האם צריך לתת קודם להוריו ואח"כ לי?
תשובה: 1. את צריכה להבהיר להוריך שאת אוהבת את שניהם וכל הבקשות שלהם שאת תהיה המתווכת זה פוגע בך. אם יש דבר שאת מעצמך רוצה להגיד לאחד מהוריך את ודאי יכולה לומר בנימוס את בקשתך. זה גם בדבר שנוגע למה שבין הוריך. למשל אם את רואה שאביך מבזה את אימך את יכולה לומר לאביך שזה ממש גורם לך עוגמת נפש. 2. קודם האיש נותן לאישתו דלענין מזונות אישתו כגופו והוא מחוייב לה יותר מאשר להוריה.
שאלה: בריכת שחייה בתור מקוה לגברים: האם בריכת שחייה משמשת כמקוה טהרה לגברים להיטהר מטומאת קרי אפילו לכתחילה?
תשובה: לעניין הר הבית לא אבל לדברים אחרים כן.
שאלה: יסודות האמונה: יש מס שאלות שמציקות לי ומפריעות לי מעט בעבודת ה. 1) ברור לי שיש אלוקים ושהוא נתן תורה, אך עדיין לא ברור לי מאין לנו שתורה שבעל"פ על כל דקדוקיה היא אמיתית (מצטער על הבוטות). ההסבר שמביאים בדר"כ זה שבלי התורה שבעל"פ הרבה מצוות לא יהיו מובנות (סוכה,תפילין,אתרוג וכו ), אך מי אמר שה רוצה שנעשה דברים אלו ספיציפית? אני מתכוון שיכול להיות שהוא רוצה שנשים משהו בין העיניים כזכרון ליציאת מצרים ושניקח איזשהו פרי הדר, כי עובדה שיש מצוות שכן יש עליהם פרטים מסוימים בתורה ויש כאלה שאין עליהם פרטים או שיש פרטים מסוימים, אז אולי דווקא אלה הפרטים שה רוצה שנקיים? ואם לא, מדוע רשום בתורה פרטים מסוימים ואחרים הועברו בעל"פ? 2) אחרי שמבינים שבלי ספק יש כוח שברא את העולם ובלי ספק הוא יצר קשר עם העולם ויש לו עניין במה שקורה פה (תורה ומעמד הר סיני), עדיין, למה אנחנו חייבים לקיים מה שאותו אלוקים מצווה? הרי לא מבחירה באנו לעולם והתחייבנו מראש שאנו מסכימים להיכנס לעולם ולשמור המצוות שבו (אני כמו שאני עכשיו)? זה כמו שאני אכניס מישהו ישן לחדר נעול וכשיתעורר להגיד לו שמעכשיו אם הוא רוצה אוכל הוא חייב לעשות דברים מסוימים שאני אגיד לו לעשות, נכון שהכי טוב מבחינתו יהיה לקיים מה שאני אומר אך אין פה חיוב מהותי כמו שיש ביחס לקיום תורה ומצוות. 3) עד כמה יש היתר לשאול שאלות כאלו?
תשובה: 1. הנחת היסוד שלי היא שהתורה לא באה לשגע אותנו אלא באה לתת משהו מוצק ובר ישום. היכולות לקיים את התורה לאורך זמן ולאורך דורות הוא בתנאי שתהיה אחידות והוראה ברורה העולה מן התורה. הניסיון מראה שבמשך דורות כל זרם ביהדות שלא שמר על מחויבות גם לתורה שבעל פה במשך הזמן הלך ונדחה מכל חיבור ליהדות. לצערנו גם הציונות שהתחילה מחיבור גדול לעם הולכת ומתנתקת מהמודעות למהי יהדות. ודאי שיש שמירה לציונות משום שהיא תנועה שנוגעת לחזרת עם ישראל לארץ ישראל. אולם גם היא בסופו של דבר תחזור לא רק לתורה שבכתב  שמשם היא התחילה  אלא גם לתורה שבעל פה. אני מאמין בקירבה של התנאים והאמוראים למעמד הר סיני יותר מאיתנו. אני מאמין בגדולה של כל גדולי ישראל שהיו בעלי רוח הקודש ומידות נעלות שהם עשו מלאכתם באמונה ולא היה להם שום סיבה ח"ו לשנות כמלוא הנימה ממה שנמסר מסיני. אני מאמין בהשגחה של הקב"ה על עם ישראל השגחה שדואגת להזרים את עם ישראל בכיוונים אמיתיים ונכונים. במשך דורות על גבי דורות זרם עם ישראל דרך קבלת מסורת תורה שבעל פה. לגופם של דברים, דווקא הפירוט של מצוות רבות בתורה באופן מורחב יכול להעיד שזה הכיוון בתורה. התורה נותנת מצוות הנוגעות ללב, בהם אין פרטי פרטים, אולם בכל המצוות המעשיות התורה היא מאד מעשית ומדברת בשפת המעשה שהיא שפה שיש בה מעשים ברורים ומפורטים. 2. בנוגע למה ששאלת האם התורה כופה עלינו את קיום התורה והמצוות. מחד יש בחירה חופשית. המשל שנתת לאדם שישן ואני נועל אותו בחדר ומתנה לו תנאים להמשך חייו, הנחת היסוד של המשל שיש לאדם חיים מעצמו ובא מישהו שהחיים לא שייכים ורוצה להגביל אותם. המשל הנכון הוא, מישהו שנותן חיים למישהו אולם נותן לו את החיים בתנאים מוגדרים. כאן הגזלן הוא מי שעובר על התנאים ולא מי שקבע את התנאים. הקב"ה עושה עימנו חסד ולמרות שאנו לפעמים פועלים כנגד תנאי החיים שטבע בנו בכל אופן נותן לנו לחיות. כל זאת מתוך אמונה שבסך הכל הבחירה החופשית תביא את האדם לעמוד על התנאים בצורה נעלה יותר אילולא לא היה בחירה חופשית. 3. כל עוד שאלות נשאלות שלא לשם קינטור ונשאלות בדרך ארץ מותר ורצוי לשאול.
שאלה: אכילת ערמונים בפסח: ערמונים - האם נחשבים לקטניות או שהם פרי המותר לאכילה בפסח לאשכנזים?
תשובה: ערמונים הם פרי עץ ואין להם שום דמיון לגרגירי הקטניות
שאלה: וודקה zubrowka: קניתי בפולין וודקה zubrowka, האם הוודקה כשרה?
תשובה: לגבי משקאות חריפים יש לפנות לרב אברהם קורזוך 054-2335536
שאלה: תוספת מזונות כמעשר כספים: אני מחויב במזונות ילדים בסכום מסוים. שמעתי שגרושתי לא במצב פיננסי טוב. אם אני מוסיף על סכום המזונות שנפסק לי ע"י בית המשפט, האם ההפרש יכול לרדת ממעשר כספים?
תשובה: כן, כיון שאינך מחוייב לתת כסף זה ואתה נותן לגרושתך כצדקה לעזור ולסייע לה חשיב דבר מצוה שמותר לעשות עם מעשר כספים.
שאלה: חינה בספירת העומר: האם אפשר לקיים חינה בספירת העומר? ומהו המנהג המקובל לגבי מתנות - לחתן ולכלה, מה המשפחות קונות ומה קונה הכלה לחתן ומה הוא לה? האם נהוג לתת את המתנות בחינה?
תשובה: לאחר ל"ד בעומר מותר לפני כן לא. לגבי המתנות תלוי כל אחד במנהגי עדתו, תבררי במנהגי עדתך. את המתנות בדרך כלל נוהגים לתת בחינה, אך גם בזה תבררי מה הוא המנהג בעדתך.
שאלה: אינפמייל בפסח: אני צריך בדחיפות לברר האם תחליף חלב אם בשם אינפמייל AR אפשרי לשימוש בפסח לתינוק. היבואן אמר לי שהוא לא יודע וצריך לשאול רב.
תשובה: גם הרב לא יודע, כדי לפסוק יש צורך בנתונים. האם יש שם תערובת חמץ או חשש לטעם חמץ? האם זהו התחליף היחיד? מה יקרה לתינוק אם לא ישתמש בזה שבוע? האם זהו מזונו היחיד או העיקרי?
שאלה: תקנות הקהל: מקובל בקהילות היהודיות כאן שכל יהודי אשר הינו חבר בקהילה משלם מיסים לקהילה.הקהילה מעניקה שירותים שונים דתיים וסוציאליים.ישנם אנשים אשר אינם משלמים את המיסים לקהילה.מסיבה כלכלית או מאחר ולדעתם שירותי הקהילה אינם עונים על צרכיהם,או מחמת מריבה כל שהיא עם חברי הועד. ישנם גם יהודים שבאופן עקרוני גרים בעיר אך כלל אינם חברים בקהילה. השאלות- 1. מה אפשרותו של ועד הקהילה למנוע מיהודי שכזה או מבני משפחתו להשתתף בתפילות בבית הכנסת. 2. האם יכולה הקהילה למנוע קבורת יהודי זה בבית הקברות של הקהילה ומה גובה הקנס שהיא יכולה לגבות מיורשיו להתרת קבורתו. 3. מתי יכולה קהילה למנוע בכלל כניסת יהודי לבית הכנסת 4. אם יש נפק"מ לעוד ענינים כגון חינוך יהודי,חופה,ברית נשמח לשמוע-הלכה למעשה.
תשובה: "כופין בני העיר זה את זה לעשות להם חומה דלתים ובריח לעיר ולבנות להם בית כנסת ולקנות ספר תורה נביאים וכתובים כדי שיקרא בהם כל מי שירצה מן הציבור, הגה, והוא הדין לכל צרכי העיר." (שו"ע חושן המשפט סימן קס"ג). מקור דין זה הוא במשנה מסכת בבא בתרא דף ז: וכן בתוספתא מסכת בבא מציעא פרק י"א הלכה י"ב.ועיין שם בראשונים ובפוסקים שהאריכו בדברי השולחן ערוך. עיקרם של דברים הוא שיש כח ביד בני העיר  הקהילה ונבחריהם להחליט אלו צרכים כללים וציבוריים ייפלו כעול כלכלי על הציבור והדבר מחייב את בני העיר ומקבל תוקף של חוב ממוני לכל דבר ולפעמים אף יותר מזה. ככלל, בעניני מיסים ודברים ציבוריים יש כח לנבחרי הקהל כמו של בית דין, גם ליצור תוקף של חוב וגם לקיים את אופן הגביה הציבורי, כמובן שכל זה בתנאי שנעשה דבר זה לשם שמיים. ועיין עוד בחו"מ סימן ב שו"ע ורמ"א שם בתוקף של "טובי העיר". אשר על כן, באופן כללי יש כח להחרים ולנדות כאשר אין ת ושיתוף פעולה מצד אחד מיושבי העיר, ואף למנוע להשתמש ולהנות מרכוש הקהילה (ואף מלהתפלל בביכ"נ ), כאשר כל זה מעוגן במערכת החלטות רשמיות של הקהילה העיר על עצם החיובים והתרופות כאשר אין חבר העיר משלם. אך ישנה עדיפות לעשות זאת בחכמה כאשר מדובר על אנשים הרחוקים מן היהדות והתורה, ורצון בני הקהילה או הרב הוא לקרבם לחיק היהדות. נראה שיש לחלק בין דברי מצוה כמו להתפלל במנין וכו' לבין שירותים הניתנים בדרך כלל בשאר מקומות (ללא קשר לתורה ומצות )תמורת ת כמו סעודות וקידושים. כמו כן נכסי האדם משועבדים לטובת ת הוצאות הקבורה שלו ופעמים שאף ניתן לעכב את הקבורה עד שישלמו (הדבר תלוי במצבים שונים ובמחלוקות חו"מ סימן ק"ז סעיף ב' ובפתחי תשובה שם) אך בוודאי ניתן לדרוש מן היורשים ת על הקבורה בתעריף שונה מזה שמשלמים יורשי אדם שמשלם את מיסי העיר הקהילה. לסיכום: כח יש לעשות דברים רבים, כאשר הם לשם שמיים ומעוגנים בתוקף בני העיר. אך כדאי להשתמש בחכמה במצב המיוחד שבו אתם אנחנו נמצאים. בברכת הצלחה!
שאלה: אמירת ברוך "אתה" בקידוש: בקידוש אנו מברכים "ברוך אתה" - מדוע הפניה לאל היא במילה "אתה" ולא במילה עם יותר כבוד? הא-ל בדרגה גבוהה יותר מאמירה כפי שפונים לחבר.
תשובה: כדי להדגיש את הנכוחות האלוקית אנו מזכירים את ה' בלשון נוכח. אין בכך זלזול משום שמיד אח"כ אנו אומרים את שמו הקדוש של הקב"ה.
שאלה: פסח: אנחנו לא אוכלים קטניות בפסח.בתי נשאה לספרדי ואוכלת קטניות.האם אפשר לאכול אצלה בחג או כיצד לנהוג?
תשובה: : סליחה על האיחור במתן התשובה. בכל אופן בנוגע לשנה הבאה. ניתן לאכול אצלה אולם בתנאי שלא תתין לכם לאכול קיטניות שאתם לא אוכלים. לא צריך כלים מיוחדים עבורכם.
שאלה: לאכול עם מצה -לשומר מצה שרויה: אנחנו נוהגים לשמור "שרויה". שאלתנו היא איזה דברים מותר לאכול עם המצה? לדוגמא:ממרח תמרים,ריבות פרי,פרות וירקות חיים וכו
תשובה: חמאה, אבוקדו, דבש, גבינה קשה ויבשה, כגון: צהובה, וכל דבר שאינו מכיל מים.
שאלה: חוזה לרכישת דירה: חתמתי על חוזה לרכישת דירה (אני הקונה). ברגע האחרון עוה"ד השמיטו את הסעיף שקובע כי כל ההתניות הממוניות בחוזה הינן ע"פ היתר עיסקא. הסעיפים הבעייתים, לדעתי, הם: על כל איחור מעל 7 ימים בת - תחול עלי ריבית בגובה ריבית משיכת-יתר בנקאית. על כל יום איחור במסירת הדירה ישלם לי המוכר 150 ש"ח. האם יש בעיה בחוזה? האם יש בעיה גם אם לא יהיה שום איחור? מה ניתן לעשות לאחר שהחוזה כבר חתום?
תשובה: אפשר לעשות קנס חד פעמי אבל לא שהוא מתרבה בכל יום, שאז נוצרת בעיה של ריבית. אין בעיה אם לא יהיה שום איחור. לאחר שהחוזה כבר חתום, אם שני הצדדים מסכימים   אפשר לכתוב חדש.
שאלה: אהבת ישראל בגמרא: הגמרא בפסחים מט. מלאה בהשמצות וגידופים כלפי עמי הארצות. איך יחס זה מסתדר עם כל האידיאלים שלנו על "אהבת ישראל"? אשמח אם הרב יציין מקורות.
תשובה: לצערי אין לי פנאי לכתוב מקורות. בכל אופן אם מדובר בגמרות שלא מדברות על מישהו ספציפי אזי הגנות הוא למציאות של עם הארץ מתוך מגמה לחזק את הערך של לימוד התורה. מה עוד שעם הארץ בזמן ח אינו רק מי שלא לומד תורה אלא הוא גם אחד שמקולקל בנימוסים ומידות. אם מדובר על מישהו ספציפי צריך לומר שזה מה שהיה נצרך באותה עת להבאת תועלת. ניתן לתאר מציאות שת"ח מבוזים ולא נחשבים כיצד משנים אקלים חברתי בענין. מה עוד שכל דבר שנאמר יכול להאמר בניגון אחר. יש ניגון ציני, יש ניגון עניני וכ'. בגמ' כתוב מה אמרו. אבל לא כתוב באיזה ניגון אמרו זאת. הניגון הוא הנשמה של האמירה.
שאלה: אכילת כרפס במהלך המגיד: האם יש מניעה הלכתית לאכול "כרפס" במהלך קטעי ה"מגיד"? הרי כך יוצאים ידי כל הדעות לגבי ספק ברכה אחרונה על הכרפס וראשונה על מרור.
תשובה: וברכת ד' מכיוון שאוכלים כל המגיד הרי שהכמות גדולה מכזית ויש ספק לגבי ברכה אחרונה. חג כשר ושמח יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ראיית קשת בענן ביום אביבי: ביום ז בניסן התשס"ט, יום אביבי חמים, בשמיים הייתה עננות קלה. מעל ביתי נצפתה קשת. שאלותי- 1. האם גם ביום כזה יש חובה לברך את ברכת הקשת? 2. מתשובתכם באתר, לא ברור לי מדוע אסור להביט בקשת, אשמח אם תוכלו לפרט קמעא?
תשובה: 1. כן, בכל פעם שיש קשת צריכים לברך. 2. במאמר הזה יש דברים יותר עמוקים מצד הפשט. לפי הנגלה באמת קשה להסביר זאת, ההסבר הוא על פי החוכמה הפנימית.
שאלה: מצות משנה שעברה: נשארו לי מצות סגורות בתוך שקית (שלמה) האם אפשר להשתמש בהם השנה?
תשובה: יש חשש כבד לתולעים.
שאלה: ספר שלקחתי מהכיתה: לפני כשנתיים למדתי בישיבה תיכונית (כיום אני בשיעור ב ) ונעלם לי אז ספר כלשהוא, כמדומני שרשמתי עליו שם. לאחר מכן לקחתי ספר זהה שהיה מעל כוורת ספרים בכיתה ולא היה עליו שם אבל כיון שלא מצאתי את שלי לקחתי אותו, כנראה שהנחתי שזה שלי (לא זוכר לגמרי). הספר עדיין אצלי והוא כנראה לא שייך לי. קרוב לוודאי שמי שזה שלו התייאש כבר. מה עליי לעשות?
תשובה: במידה ואתה מסופק שמא הספר שלך, כיון שאתה מוחזק בו אנו פוסקים ספק ממון להקל ואתה רשאי להניח שהספר שנטלת באמת שלך. במידה והגעת למסקנה שהספר שלקחת אינו שלך עליך להשיבו (כדין חפץ של אדם שהיה מונח ובא חבירו ונטלו כמבואר בשו"ע חו"מ סימן רס' סעיפים ט' י') כדלהלן: אם לספר יש סימן ובעליו יכולים לזהותו עליך להתקשר לחברי כיתתך ולחפש את בעל הספר. במידה ואין סימן, לדעת הרמב"ם והשו"ע אתה יכול לקחת את הספר לעצמך. ולדעת הרמ"א דין הספר יהא מונח עד שיבוא אליהו, וכתבו פוסקי זמננו שאף לרמ"א חפצים שיכול להשיגם בקלות ישום את ערכם ויכתוב בפנקס ולאחר מכן יוכל להשתמש בספר וידע להשיב את ערכם כשיבוא אליהו. תוספת עיון: בהנחה שהספר אינו שלך יש לדון האם להגדיר את לקיחת הספר גניבה בשוגג, מזיק, או משיב אבידה. אך נראה שאין לדון את לקיחת הספר כגניבה כיון שהלוקח חשב שלוקח את ממונו, עיין מחנה אפרים הלכות גזילה פרק ז' בשם הכ"מ. כמו"כ נראה בראשונים שאין לדון מדין מזיק, וראה נתיבות המשפט סימן כה' ס"ק א' אך דבריו שם אינם מוסכמים. ונראה שהסוגיא הרלוונטית למקרה זה היא בב"מ כה' ב' "ספק הינוח לא יטול ואם נטל לא יחזיר", ובראשונים שם (תוספות בשם הירושלמי) כתבו שה"ה בודאי הינוח. וע' שם ברא"ש שם פרטי הדינים. הרב משה לין
שאלה: שימוש בספרי בישול בפסח: האם מותר להשתמש בפסח בספרי בישול ובמתכונים שמשתמשים בהם כל השנה?
תשובה: יש חשש שתוך כדי שימוש נדבק חמץ לתוך הספר, מומלץ לא להשתמש בספר בפסח.
שאלה: תיקון הגאווה: רציתי להתגבר על מידת הגאווה. אם הרב יוכל להסביר ממה הגאוה נובעת ואיך אוכל להתגבר, כי ברגע שאני שמח שאני מתקדם אז אני מרגיש את עצמי ענו או משהו.
תשובה: השורש של הגאוה הוא טוב. הקב"ה ברא אותנו עם רצון להידמות אליו. השאיפות לגדלות הם חלק ממהותנו. אולם כאן יצר הגאוה משתלט במקום שנהיה שייכים באמת למהלך של גדלות והשתלמות אנו נמשכים לעשות לעצמנו עבודה קלה ומזינים את עצמנו בהרגשת גדלות דמיונית ולפעמים הרגשת גדלות שניזונת דווקא מהצדדים הקטנים שלנו.  למשל אדם שמרגיש את הגודל שלו על ידי שהוא מקטין ודוחק את האחרים. אין לנו בעיה להצליח. אולם ההצלחה אינה צריכה להביא אותנו להרגשה שאנו שלמים. הרי השלמות היא דבר שאינו נגמר ולכן על כל הישג שאנו זוכים אליו יש עדיין עוד אלפי מדרגות שעדיין יש לנו להגיע אליהם. מעבר לכך שכל ההשגים שלנו הם בעצם לא שלנו, הם מה שהקב"ה נתן לנו ושיתף אותנו בחלק מן הגודל שבו. לכן עיקר ההרגשה שצריכה ללות אותנו בעת הצלחה היא השמחה לא על מה ששלנו אלא שמחה על המתנה הגדולה שנותן לנו הקב"ה בכל עת. הענווה היא ההכרה שכל מה שיש בנו הוא דבר כללי וגדול שהוא מאת ה' ולא בא לנו מעצמנו.
שאלה: אהבת ה  או אהבת עצמנו: רציתי להבין, מה המטרה שלנו בעולם? האם אנחנו עובדים את ה כדי שלנו יהיה יותר טוב? אם ככה אנחנו עובדים בעצם את עצמנו.אנחנו אוהבים את ה באמת או את עצמנו? יש כל מיני ארגונים בעולם שהם למען השמירה על העולם כדי שיהיה יותר טוב. האם גם היהדות זה ארגון כזה, חוץ מזה שהיהדות צודקת באמת?
תשובה: השאלה בדבר המטרה שלנו בעולם, האם היא לשם ה' או לשם עצמנו, היא שאלה טובה. התשובה היא, שרק כשנמצאים במדרגה נמוכה בה עצמנו הוא עצמנו אגואיסטי ושבה עצמנו הוא קטן ומוגבל, אז באמת לא ראוי לעשות דברים לשם עצמנו. אולם אם האדם מתרומם לרמה גבוהה בה יש זהות אינטרסים בינו לבין הקב"ה, אם האדם מגיע למדרגה שבה הוא עושה דברים מצד מה שהם טובים באופן עצמי, אין שום בעיה שהם טובים גם לו וגם לאחרים. מה שהוא עושה טוב לעצמו הוא משום שהוא מאוחד והוא חלק מהטוב הגדול הכללי וזו המטרה שלנו בעולם, שיהיה טוב לכל. זה מקביל לעשיה לשם שמים. שם שמים הוא מקור הטוב לכל. עשייה לשם שמים היא עשייה כדי להוסיף טוב בעולם.
שאלה: נסיעת רופא בחג: האם מותר לרופא, שעבד בליל הסדר בירושלים, לחזור למחרת לדרום עם רכב, למשפחתו?
תשובה: יש לנו כלל "התירו סופם משום תחילתם" אם מדובר באיסור דרבנן. לנסוע ביום טוב זה איסור דרבנן, בניגוד לנסיעה בשבת שהיא איסור דאורייתא. יהיה מותר לרופא לחזור ברכב בעצמו, וזאת רק ביום טוב אך לא בשבת. ברור שעדיף אם יוכל לסדר הסעה על ידי גוי.
שאלה: חילול על מטבע- "פרוטה חמורה": שאלתי היא ביחס לחילול מעשרות: א. האם אפשר לחלל על כל מטבע שהוא? האם יש הבדל בזה בין דבר המחויב מדאורייתא או דבר המחוייב מדרבנן? ב. שמעתי שישנו ענין של חילול על מטבע שכבר חיללו עליה פרוטה אחת של חיוב מדאורייתא. זהו חיוב, מחלוקת, הידור? ג. כשמבערים מעשרות ופודים את הכל על מטבע אחת- צריך להשמיד אותה, או שאפשר גןלקבור לזרוק אותה?
תשובה: וברכת ד' א אפשר על כל מטבע שיש לו צורה והוא הליך חוקי בארץ. ב. הדיון הזה הוא על פרוטה חמורה שמיועדת לירקות או פירות שאין במעשר שווה פרוטה. רוב הפירות בימינו יש במעשרות שווה פרוטה ולכן אין צורך בפרוטה חמורה. מאד נדיר למצוא חיוב של פרוטה חמורה בימינו. ג. ביעור מעשרות יעשה בשנה הרביעית לאחר מעשר עני. לאחר שפודים את כל המעשרות על מטבע אחת או פרי אחד משמידים אותו. חג כשר ושמח יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הכשרת ערכת קפה לפסח: יש לי ערכת קפה שבה יש גזייה, פינג אן וכפית. איך עליי להכשיר לפסח כל אחד מהם?
תשובה: הפינג'אן והכפית טעונים הגעלה.
שאלה: הנחת ספר על ספר: יש לי על השולחן בחדר מילון עברי-עברי, סידור, חומש בראשית, תיקון סופרים וסידור. כדי לחסוך במקום על השולחן אני רוצה להניח את הספרים זה על גבי זה. אני נוהג להניח את החומש על גבי המילון ומשתדל שאת הסידור להניח ליד ועליו שלא יהיה דבר וכן גם את התיקון סופרים. זה תופס לי הרבה מקום על השולחן ושאלתי היא באיזה סדר להניח את הספרים? ברור לי שהמילון יהיה הכי למטה אבל לא ברור לי מה מעליו. והאם רצוי להניח כל ספר בנפרד? ועוד באותו עניין - האם מותר לי להניח דבר כמו עט על חומש או סידור?
תשובה: הסדר הוא: (מלמעלה למטה): תיקון קוראים או חומש, סידור, ומילון. אין להניח חפצי חול על ספרי קודש אבל אם אתה צריך את העט לצורך לימודך מותר. (גנזי הקודש, פרק ג, הערה נג בשם הרב קרליץ)
שאלה: ביעור תפוחים וקדושת שביעית מעט דחוף: קנינו תפוחים בסופר לאחר שקנינו אותם היתברר לנו שהם קדושת שביעית אמנם זמן הביעור שלהם עבר מזמן מה עלינו לעשות. לגבי שאר פירות אם לא כתוב כלום האם עלינו לחשושו שאנו קונים בסופרשהם קדושים? יש לנו עץ לימונים בגינה הלימוים שנמצאים עליו עכשיו הם קדושים אמנם ראינו שמתחילים לצאת לימונים חדשים וגם יש פרחים נהאם הפירות האלו שייכים לשנה ראשונה?מה עלינו לעשות מבחינת תרומות וצעשרות עם הלימונים שיש לנו ספק עליהם זה יכול להיות איבוד פירות שביעית?
תשובה: וברכת ד' א. התפוחים כעת למרות שהם קדושים בקדושת שביעית הרי שבזמן הביעור היו ברשות אוצר בית דין, ולכן אינם צריכים ביעור נוסף. ביין הקושי הוא שמגיע לידי הצרכן קודם הביעור, וממילא מתחייב בביעור בזמן. אולם ברור שכל הקונה כעת פירות קדושים צריך לנהוג בהם קדושת שביעית, ולהזהר מאיסור סחורה בפירות אלו. ב. גם שאר הפירות כבר עבר זמן ביעורם (חוץ משמן בשבועות), ולכן הדיון הוא שאין צורך ביעור נוסף אלא קדושת שביעית. ג. הלימונים יש בהם קדושת שביעית בינתיים, מר"ח אייר נראה שצריך לשמור קדושת שביעת ומאידך להפריש תרו"מ ללא ברכה. חג כשר ושמח יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קטניות בפסח למרוקאים: רוב המרוקאים נוהגים שלא לאכול קטניות יבשות בפסח. האם אני יכול לאכול מוצרים תעשייתים כשרים לפסח שכתוב עליהם לאוכלי קטניות? מאיפה אני יודע אם זה קטניות יבשות או טריות?
תשובה: כיון שהינך מרוקאי והמרוקאים נוהגים להחמיר בקטניות עליך לקנות רק מוצרים שאינם מכילים קטניות.
שאלה: מצות משנה שעברה: האם אפשר לאכול מצות משנה שעברה שאין בהם חמץ ואין חשש לתולעים?
תשובה: מותר, אין שום בעיה.
שאלה: מעשים טובים כנגד פגם הברית: אם אעשה מעשים טובים כל חיי אך עם זאת גם אפגום כל הזמן בברית, האם מעשי הטובים יכפרו ויגנו בעדי? ז"א, שאהיה אדם טוב ומנומס, מחייך לאחרים, נותן צדקה, תומך בעניים, עוזר לזולת. האם מעשים אלו יגנו בעדי מפגם הברית? מה יעשה אדם שכזה שכל חייו תרם לזולת ונתן צדקות ועזר ותמך על לא שמר על הברית, מה יהיה שכרו? והאם מעשיו יגנו בעדיו כאשר ימות? מדוע לא להניח לחילונים להתעלם משמירת הברית ולעומת זאת להיות למופת: אנשי חברים טובים ונאמנים, עוזרים לזולת, שמחים ומלאי התלהבות, קלי לב וחסרי דאגות ובזאת נושאים בעול ודואגים לכל מחסורי הזולת, תורמים ונותני צדקה, מדוע לא להניח להם כך? האם פגם הברית באמת כל כך נורא, שגם אדם שנחשב לטוב על בטוח יפסיד את כל שכרו ויענש קשות?
תשובה: בספר מסילת ישרים במידת הזהירות מבאר הרמח"ל שבדין של הקב"ה אין תוכנית קיזוזים. על הדברים הטובים אדם מקבל שכר ועל מה שקילקל אדם צריך לעשות תיקון. כך גם בנוגע לאדם שעשה מחד מעשים טובים ומאידך לא שמר על הברית. מדבריך נראה שאתה מאד מזדהה עם המצוות שמעוררות את כוח הטוב שיש באדם. ואילו הענין של שמירת הברית זה רק ציווי שנובע מכוח האמונה בקב"ה אולם הוא לא הורס או פוגם באדם. אולם התפיסה שלנו היא שאדם יהיה טוב יותר אם הוא ישמור על הברית. גדר הטוב הוא היכולת לקחת כל כוח שיש בו ויש באחרים ולפתח אותו ולהגדיל אותו. אי שמירת הברית יש בה חיסרון בהופעת הטוב. כך שאותו חילוני עם לב טוב אם יצליח להגבר על פגם הברית יהיה עוד יותר טוב.
שאלה: שאלה בנושא גן עדן: האם במעשה גן עדן הנחש באמת דיבר, ואם כן למה היום הוא לא מדבר?
תשובה: יש בכך שלוש דעות. יש אומרים שטבעו של הנחש בגן עדן היה שונה ממה שאנו מכירים היום, לאחר שנתקלל הנחש. יש אומרים שהיה באותה עת דיבור חד פעמי, וכמו שה' פתח את פי אתונו של בלעם. אולם ההסבר השלישי מבאר שהנחש הוא ביטוי אלגורי לכוח שיש באדם שמדבר דיבור פנימי אל האדם ואומר לו רעיון שמסית את האדם לחטוא. לא מדובר דווקא על הנחש כפי שאנו מכירים אותו היום.
שאלה: כיפה לשעות השינה: יודע שישנם חסידים שיש להם כיפה מיוחדת לשעות השינה. ראיתי שגם את ילדיהם הם מחנכים כך. רציתי לדעת מה המקור לכך, והאם יש איזה לאו שאני וחברי עוברים שלא נוהגים כך, וכמובן לא מחנכים את ילדינו באופן זה?
תשובה: כמו בנושאים רבים יש את הדין ועל גבי כך ישנם מדרגות של החמרה והוספה. מעיקר הדין ודאי שאין חובה לישון עם כיפה אולם הגמרא במסכת שבת  קנ"ו  מספרת על רבי נחמן בר יצחק שהיה מועד על פי מזגו להיות גנב, וכי אמו על ידי שכסתה את ראשו תמיד הצליחה למנוע זאת. אך כשפעם אחת בלי לשים לב נפל הכיסוי ראש מיד גנב ועל כך אמרה לו אמו שהכיפה גורמת ליראת שמים. ממילא יש מקום למי שרוצה להרבות ביראת שמים להיות תמיד עם ראש מכוסה אולם כאמור זהו הנהגה וחומרה ולא מעיקר הדין.
שאלה: אמירת "לשם מצות ציצית": האם בכל פעם שאני קושר את הפתיליות לכנף (בכל כנף) אני צריך לומר לשם מצוות ציצית או מספיק בפעם הראשונה (בכנף הראשונה)?
תשובה: מעיקר הדין מספיק פעם ראשונה. אולם אם יש חשש של הסחת הדעת יש מקום לומר לפני כל כנף.
שאלה: מתקן לביצים בפסח: איך מכשירים מתקן שעליו שמים את הביצים במקרר, בהנחה ששמו עליו חמץ במהלך השנה?
תשובה: מאחר ולא שמים עליו חמץ חם, יש לנקות אותו היטב ולראות שלא נשארו שם פירורים. יש הנוהגים גם לצפות אותו בנייר.
שאלה: תפילת שחרית לא ראויה: אני תלמיד בכיתה ט ואני מתפלל שחרית בבית הספר. התפילה שלנו היא של כל השכבה (שלוש כיתות) וכוללת בערך 90 תלמידים. לצערי הרב מתפללים רק 20 תלמידים בערך, וכל 70 התלמידים האחרים מדברים, צועקים, מתווכחים ואפילו לפעמים שמים שירים מהפלאפון במטרה להפריע לתפילה או להרגיז את המורים וכו. לצערי הם גם מצליחים להפריע לתפילה וכל חמש דקות המורה צריך להפסיק את התפילה בשביל להשקיט את הדברנים. אני מרגיש שהדברנים מסיתים אותי מהתפילה ושאיני יכול להתפלל עם כוונה. בנוסף לכך, העשרים תלמידים שכן מתפללים עושים את זה מאוד מהר ואפילו אם אני מתפלל ללא כוונה אני לא מצליח לעמוד בקצב. אני מרגיש נורא עם זה שהחברים הכי טובים שלי מפריעים לי להתפלל וכמובן שאני לא מעיר להם או מדבר איתם על הנושא. הם יודעים שהם מפריעים לי ולמי שמתפלל ואיכפת להם, אבל הם עדיין מעדיפים לדבר. אני חושב שהמצב הזה נגרם בגלל שבית הספר שלנו הוא בית ספר ברמה מאוד גבוהה ובאים אליו גם ילדים שהם לא דתיים בכלל, אצלי בכיתה יש בערך חמישה תלמידים לא דתיים (מתוך שלושים) אבל הם גם מסיתים לרעה את הדתיים, למשל ע"י כך שהם מדברים כל היום על מסיבות (במועדוני לילה) ומספרים על לאיפה הם יצאו ביום שישי בערב וזה ממש זוועה! המורים מנסים למגר את תופעת הדיבורים בשעת התפילה אך ללא הצלחה רבה. כמו שאמרתי מי שכן מתפלל, מתפלל מאוד מהר (אני לא יודע איך אפשר להתפלל כ"כ מהר, שלא לדבר על כוונה בתפילה), זה ממש בלתי נסבל, אני לא מצליח להתפלל. האם יש להתלונן על קצב התפילה? יש לציין שבית הספר רחוק מביתי ויש לי הסעה בשעה קבועה כך שלא אוכל להתפלל במניין אחר. איך אוכל להתפלל כמו שצריך? ואיך אוכל לגרום לאחרים להתפלל גם כן?
תשובה: לבן ה-14, שתפילין על ידו ועל ראשו, הדורשות טהרת הדיבור וטהרת המחשבה בתפילה. שתי שאלות : איך להתפלל כמו שצריך, ואיך לגרום לאחרים שיתפללו. ואני אשאל: האין בי"ס דתי אחר בסביבה? שאוירת התפילה שם אחרת גם אם אינו "ברמה גבוהה מאד". האין אנו מתפללים "שתצילנו היום ובכל יום. משכן רע ומפגע רע"! חשוב נא על כך. בהבנה והוקרה,
שאלה: כשרות "עולש" לפסח: האם "עולש" (החומר באבקת צ יקו, תחליף לקפה המשווק ע"י חברת שטראוס) כשר לפסח? לפי מה שקראתי הוא ירק במשפחה של החסה. מדוע אם כן חברת שטראוס טוענת שעולש הוא דגן?
תשובה: המילה "עולש" סובלת כמה משמעויות, גם ירק וגם דבר אחר. תבררי ברבנות נהריה או עם המשגיח של המפעל.
שאלה: בדיקת חמץ בחדר מדריגות ובחצר: האם צריך לעשות בדיקת חמץ בחדר מדרגות ובחצר של בניין משותף, ואם כן על מי מוטלת החובה לבדוק?
תשובה: אם יש חשש שהשתמשו במקום בחמץ, כל השכנים אחראים לבדיקה. שליח פוטר את כולם.