LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שאלה כללית על דבר הבעש"ט: רבי ישראל, הבעש"ט, אמר על המאמר "מת בערב שבת, סימן יפה לו" (כתובות קג): מי שמת בערב שבת, דהיינו שממית עצמו בתאוות העולם הזה, שהוא ערב שבת, אזי סימן יפה לו. הרבה זמן תהיתי למה הכוונה ב"ממית עצמו בתאוות העולם הזה", והרי ההגיון שלי אומר שזה הפוך, שבת-היא עניין רוחני בעולמנו ואיך זה מתקשר לתאוות עולם?
תשובה: מאוד נהנתי מהשאלה, ואכן היא יפה וחשובה. דברי רבי ישראל בעש"ט נפלאים וחשובים מאוד, ואשתדל להסבירם בקצרה ובאופן פשוט, למרות שודאי גדול ועצום כזה, היו לו עוד כוונות ועוד דברים עמוקים הרבה יותר, שלא זכיתי להבין, ותמיד יש עוד מקום להמשיך ולהעמיק בהם, להמשיך ולהתבונן. כל אדם בעולם מורכב משני חלקים, מחלק גשמי, שהוא הגוף שלנו, ומחלק רוחני שהוא הנשמה שלנו. הפלא הגדול של האדם הוא החיבור של שני החלקים האלו של האדם שהם ביחד מרכיבים את האדם. כאשר האדם נפטר מן העולם שני החלקים האלו נפרדים, והגוף נטמן באדמה, והנשמה עולה למעלה. לכל חלק יש את המזון שלו ואת החיות שלו. הגוף מקבל את מזונו ממזון גשמי, מאוכל ומשינה וכדומה, ואילו הנשמה מקבלת את המזון שלה מחיים רוחניים, מתורה ומתפילה ועוד. כחיבור של המון דברים, פעמים רבות כל חלק כביכול "משתלט" על האדם, ומציג את המציאות כאילו הוא היחיד הקיים, ואין הוא משאיר מקום לחלק השני להופיע. לכן חשוב מאוד שהאדם ישמור על האיזון ועל התפקיד המתאים של כל אחד מהחלקים שלו. וכל התורה היא הדרכה איך לשמור על האיזון הזה נכון, איך להשתמש בגוף שלנו ככלי לגילוי ה' בעולם, לחיות חיים רוחניים בעולם הגשמי. זה רצון ה' מאיתנו וכך אנו עובדים אותו וזוכים להידבק בו בעולם. אחד מהדברים שגורמים לאדם לאבד את הקשר עם העולם הרוחני הוא התאווה. התאווה הגשמית גורמת לאדם לשקוע בגשמיות ולא להשאיר מקום לעולם הרוחני. השבת יש בה עולם רוחני מופלא מאוד, שהיא מעין עולם הבא, אך לפעמים האדם, מתוך שביום יום הוא נתן לעצמו לשקוע בתאוות, הוא עלול שלא להרגיש את הרוחניות של השבת, ופשוט להפסיד אותה, שהיא תעבור והוא לא ירגיש כלום, לא יחיה כלום מהמיוחדות ומהמעלה הגדולה של השבת. לכן כותב לנו הבעל שם טוב הקדוש, שהאדם צריך לעבוד בערב שבת על הורדת התאוות הגשמיות שלו, וכך הוא יפנה בנפש שלנו מקום לקלוט את ההנאות הרוחניות של השבת. מלאכה זו היא הכנה לקראת השבת, היא עבודה חשובה מאוד. כל אחד צריך ללמוד איך לעשות זאת באופן הנכון, שיתאים לו, לעבוד על עצמו ולהגיע לשבת מוכן לקבל את האור שלה. כמובן שבשבת יש גם הנאה גשמית, שיש הנאה מאוכל מיוחד וכדומה, אך בשבת העיקר הוא הרוחניות, ואף הדברים הגשמיים חשוב מאוד שהם יהיו מושפעים משפע רוחניות, כגון דברי תורה ושירי שבת בסעודות השבת וכדומה. דבר זה יעזור גם בשבת עצמה שהאדם ירגיש את רוחניותה. כך הדברים בקצרה ובפשטות, ואשמח להסביר עוד אם צריך, וכן לענות על שאלות אחרות ולעזור בכל מה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: ת על צילומים שלא רציתי: רציתי להדפיס 2 עמודים ממכונת צילום חיברתי אליה את מכשיר הדיסק און-קי שלי וזה לא הגיב. חשבתי שמשהו נתקע וכך נסיתי עוד 10 פעמים. אחרי שעתיים ראיתי שהוציאה לי את כל ה-20 עמודים. כנראה שמשהו לא היה מחובר ואח"כ חברו אותו או משהו אחר. נראה לי לחייב את עצמי, מה דעתכם? מדין מה אני חייב?
תשובה: קשה לענות על השאלה ללא בירור כל הפרטים, אך באופן כללי אפשר לומר כך: השני שחיבר את המכונה פעל כראוי לכן אין לחייבו. ביחס אליך, אם השימוש שלך במכונה היה סביר, אינך חייב לשלם על הדפים שיצאו בגלל התקלה. מקרה זה דומה למזיק ברשות הבעלים שהרי בעל המכונה הניחה שם כדי שישתמשו בה שימוש סביר ולא יעלה על הדעת לחייב אדם שהשתמש במכונה באופן זה. אם השימוש לא היה סביר, אמנם אתה גרמת לנזק אך כנראה שמדובר בנזק בגרמא ואינך חייב בדיני אדם אלא בידי שמים. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: הזכרת כבוד לאבי (ע"ה) בחופת נכדו: לרב אבי עליו ה נפטר לפני כשנתיים וחצי. בעוד כשבועיים ינשא נכדו הראשון בעזרת השם. לאחר שנת האבל על מות אבי התחלתי לשים לב שבמהלך החופה לעיתים הרב המקדש מזכיר את שמות הנפטרים ממדרגה ראשונה, כתזכורת של כבוד לנפטר. בקשתי מאחותי (אמו של החתן) להזכיר את אבינו גם כן כאות להערכה וכבוד על פועלו, והיא פנתה בשאלה לרב, ותשובתו היתה שזה אסור. מה כבוד הרב אומר בנוגע לנושא הנ"ל, ובנוסף האם מותר לאמו של החתן לעלות לבית העלמין כשבוע לפני החתונה?
תשובה: 1. למה לא להזכיר? ראוי להזכיר ובוודאי אם אמו של החתן מעוניינת בכך. תפקיד הרב בחופה לעזור בקידושין ולא מובן למה לאסור, תבקשו בשנית. 2. מותר. (ילקו"י י,כד)
שאלה: אוכל ללא כשרות שבושל בכלים כשרים: חוזרת בתשובה שנמצאת בתהליכים להכשרת המטבח בישלה פסטה רביולי ממולא בארטישוק שנקנה בשוק איכרים. משמע תוצרת ביתית בוודאות בלא פיקוח כשרותי. הפסטה בושלה בסיר ואח"כ נשפכה לתוך מסננת מפלסטיק. מה דין הסיר? ומה דין המסננת? מראש וחורף גשום
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, יש להגעיל ברותחים את הסיר ולשפוך מים רותחים על המסננת. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חשש בישול בדבר שאין מבשלים אותו: לכבוד הרב שליט"א נסתפקתי האם יש תורת בישול בדבר שאין רגילים לבשלו ואין הבישול מיטיב עמו וכשם שמצינו בגמרא שלדעה אחת אין בישול בשמן. והטעם נראה כי אין הבישול מקדמו, ומאידך יש הסובר הפרשו זהו בישולו כי ההפשר לבד הוא תיקונו. והאם יש חילוק בזה בין מין מאכל (כגון פסטרמה) או חפץ אחר (כמו כוס חד פעמית או מפת ניילון)? ואת"ל יש בדבר איסור מדרבנן, האם יש להחמיר בו בכלי שני בדבר גוש, כגון להניח פסטרמה ליד תפו"א רותח, שאינו מתכוין כלל לחממה והרי זה פסיק רישיה דלא ניחא ליה, והוי תרי חומרי דלא מחמרינן. ב וביקר
תשובה: ביחס לפסטרמה, יש הנוהגים לאוכלה כשהיא חמה. באופן עקרוני, אם רוב העולם אינם נוהגים לאכול את המאכל כשהוא חם, ייתכן שאין בו תורת בישול ומותר לחממו אף מדרבנן. בשורות טובות
שאלה: להקל בהכשרת מחבתות: לרב בני הבית לקחו 2 מחבתות טפלון בשריות בנות יומם וחיממו בהן פיצה. המשפחה הזו היא לא עשירה. האם ניתן לחכות 24 שעות ודי בהגעלה ולסמוך על ההתר של המהרש"ם (ב,מב) וזקן אהרון (ח"ב,יו"ד,מא)?
תשובה: הלכה זו נפסקה ע"י הגר"ז בשו"ע או"ח סי תנא ובשעת הדחק ניתן לסמוך עליו. עדיף, אם אפשר, להכשיר ע"י ליבון קל.
שאלה: 11 חודשים אזכרה לילד: האם עושים אזכרה 11 חודשים לילדים?
תשובה: אזכרה לאחר 11 חודשים נוהגים בו חלק מהספרדים בלבד, האשכנזים וחלק מהספרדים לא נהגו. והעיקר הוא לאחר יב' חודש ביום השנה, שנוהגים אותו כמידי שנה.
שאלה: לכבות את האור בשבת: יש לי בבית שעון שבת המכבה ומדליק את האור בשבת. השעון מכוון כך שהאור דולק ביום שישי משעה 16:00 עד 23:00. בליל שישי האור כבויי. בשעה 16:00 בשבת האור נדלק חזרה. איני רוצה אור בחדרי בשעה זו אז אני מוריד את המתג כשהאור ניכבה כך שכשאני מוריד את מתג אין חשמל כלל במתג זה וכך האור נדלק בבית כולו ונשאר כבוי בחדרי. האם מותר לעשות זאת בשבת?
תשובה: מותר לעשות זאת בשינוי מפני שהוזזת המפסק אסור מדין מוקצה, ולכן מותר עם המרפק. בעניין החשמל, השארת המצב הכבוי מותר. עד כאן הלכה. אך לא הייתי ממליץ לעשות זאת אלא רק לעיתים רחוקות, פשוט לא מתאים לשבת.
שאלה: איך לעשות התרת נדרים: לפני כמה שנים נדרתי נדר (אמרתי במפורש שאני נודרת) והבנתי שלא ראוי להישאר עם נדר וכדאי לעשות התרת נדרים. אבקש לדעת מה בדיוק אני צריכה לעשות (הבנתי שצריכים 3 בנים- האם אפשר הורה? אחים?) ומה בדיוק אומרים עושים.
תשובה: 1.ראוי לקיים נדר ורק אם אינך יכולה לעמוד בו או שיש חשש שלא תקיימי תעשי התרת נדרים. 2. אפשר על ידי קרובי משפחה. 3. תקבלי על עצמך לא לנדור, ולומר בלי נדר בעשיית מעשים טובים.
שאלה: מה לעשות לפני עלות השחר: בזמן האחרון אני קם לתפילת הנץ ברוך השם. העניין הוא שאני קם איזה חצי שעה לפני עלות השחר. אז כאילו מה אני צריך לעשות? הכוונה סדר השכמת הבוקר. כמו לדוגמא: האם אומרים מודה אני, נ"טי, אשר יצר, אלוקי נשמה וכו. או האם צריך לחכות שעלות השחר יגיעו ורק אז להגיד מודה אני וכו. :D
תשובה: אפשר לברך את כל ברכות השחר חוץ מברכת הנותן לשכוי בינה ופרשת קרבן התמיד והמשניות שאומרים אח"כ שיש להמתין ולאומרם אחרי עלות השחר.  שו"ע ומשנה ברורה מז יג. זמן עטיפת ציצית והנחת תפילין הוא גם כן אחרי עלות השחר,  משיראה את חבירו בריחוק 4 אמות ויכירנו שו"ע יח ג, ל א  כ 50 דקות לפני הנץ. זמן זה מפורסם בלוחות השנה ואפשר למוצאו באתר זה.
שאלה: תפילה וקריאת שמע של פועלים: לרב רציתי לשאול לגבי הסוגיה של האומנין קורין בראש הנדבך: א. האם הם מברכים גם את הברכות של קריאת שמע לפני ואחרי על האילן? ב. מתי מדובר שהם עלו על האילן, האם לפני זמן חיוב קריאת שמע או אף לאחריו? ג. מדוע אין בעיה בכך שהם לא סומכים גאולה לתפילה? ב מראש
תשובה: א. מהגמרא (דף טז, א) משמע שהיו אומרים את קריאת שמע וברכותיה. ב. לפני הנץ ולא התירו להם להתפלל לפני זמן תפילה מאחר ויכולים להתפלל בזמן. ג. מאחר ולהסמיך גאולה לתפילה זו מעלה ואפשר גם שלא להסמיך. במיוחד פועלים שלפעמים היו מתפללים תפילה קצה ולא שמונה עשרה.
שאלה: האם מותר לי לקחת כסף על מבחנים בתנ"ך?: הרב, ברצוני לשאול שאלה שמטרידה את מנוחתי כבר הרבה זמן, ב"ה לא מזמן הגעתי לגיל מצוות, ואני מרגישה שכל דבר שאני עושה, אני חוטאת, ואחרי זה יש לי "ייסורי מצפון", אז החלטתי לפנות אליך בשאלה שלי, השאלה שלי היא כזו: אני עוסקת הרבה ב"ה בתנ"ך, אני עושה המון מבחנים, משתתפת בחידונים וכו, לא מזמן הציעו לי לעשות מבחנים חודשיים בתנ"ך ועל פי הציונים שלי אני מקבלת כסף לדוג : במבחן מס 3, אם אני מקבלת 100 בתמורה נותנים לי 50 ש"ח ואם קיבלתי 50 אני מקבלת 25 ש"ח, אבל אני מרגישה שאני עושה את זה רק בשביל הכסף ולא בשביל ללמוד תורה, מצד שני אני צריכה את הכסף הזה, יש אפשרות לעשות מבחנים ללא ת מה עלי לעשות?
תשובה: ראשית, אם תבדקי היטב תראי שרוב מעשייך הם דווקא מצוות. הרי את לומדת ושומעת בקול ההורים ואוכלת בכדי לקיים את גופך וכד'. תתמצאי לראות רק את הדברים החיוביים שבך ולא את השלילי. מותר לקחת כסף על מבחנים אלו מאחר והם באים לתת תמריץ ללימוד. על זה נאמר שמתוך שלא לשמה באים לשמה. מתוך המבחנים שאת עושה כי את רוצה להרוויח תזכי ללמוד תורה ותזכי גם לאהוב את הלימוד עצמו.
שאלה: כשרות שוקולד תוצרת orion: קיבלתי שוקולד מחו"ל תוצרת orion (של נסטלה). הכל כתוב באוסטרית אז אי אפשר להבין. האם זה כשר? יש רגיל ויש עם בוטנים. מה לעשות אם לא? לזרוק? או האם אפשר לתת למי שלא מקפיד?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, אפשר לתת לגוי בתנאי שלא ייתן ליהודי. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ביקור חולים לפי המחבר: מצוות ביקור חולה לספרדי לשיטת המחבר. חולה השוכב על מיטה, האם מותר למבקר חולה לשבת על כסא? הרמ"א מתיר. אם אפשר אסמכתא ות של פוסקי ספרד.
תשובה: הנאמר בשאלתך מובא בסימן שלה, ג. הרמ"א מסביר את השו"ע ולא חולק עליו ועיקר ההקפדה שלא ישב יותר גבוה. (ילקו"י הלכות ביקור חולים ואבלות שלה,ה וההרחבה בעמ' מה)
שאלה: טיסה מעל מקום המקדש: לכאורה, דברי הרמב"ם נאמרו ביחס לאדם הנכנס למקום המקדש במגדל הפורח באויר, בדומה לאדם הנכנס לשם דרך גגות (כמובא בתחילת המשפט שלו). אם כן, כשם שבגגות אין כל איסור כל זמן שהאדם לא ירד משם (שהרי הגגות לא נתקדשו), כך גם בתוך המטוס אין כל איסור (שהרי המטוס מהווה חציצה). ושמא יש לאסור מן התורה (על כל פנים על הטייס ואולי גם המסייעים לו), משום הכנסת כלי טמא למקדש? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טיסה שעוברת מעל תחום הר הבית"
תשובה: אם הוא עובר מעל מקום המקדש ממש, ואין חציצה בינו ובין המטוס אסור. לעומת זאת, אם עובר מעל גג (כגון: שבנו שם בית) מכיוון שהגג לא נתקדש הוא נחשב מחיצה ומותר לעבור מעליו.
שאלה: ללכת לחתונה בליל יארצייט: בעוד שבוע יש לי יארצייט על אבי האם מותר ללכת לשמחת נישואין בלילה זה?
תשובה: האשכנזים נוהגים איסור ללכת לשמחות ביום היארצייט (רמ"א שצא). לדעת הספרדים יש שנהגו כרמ"א ויש שהתירו מעיקר הדין והוסיפו "טוב שספרדים גם יחמירו בזה היכא דאפשר" (ילקו"י מ,ב). לכן אין ללכת לשמחת נישואין ביום זה.
שאלה: דינא דמלכותא דינא: הבנתי שיש חובה לשמור על חוקי התעבורה במדינת ישראל מדין "דינא דמלכותא דינא". שאלתי היא: הרבה פעמים באוטובוסים בין-עירוניים יש מדבקה המודבקת על השמשות המודיעה לנוסעים על החובה לחגור חגורות בטיחות. אציין שעד כמה שאני הבחנתי כלל לא אוכפים זאת. האם מדין תורה אהיה חייבת לנהוג על פי הוראה זו? לא נראה שיש אנשים שמקפידים על כך מלבד אצל ילדים. ו
תשובה: נראה לי שטוב לשמור, כי אם יש חוק כזה כנראה שביררו שזה חשוב מאוד ולכן בוודאי שצריך לסמוך עליהם ולהזהר.
שאלה: התנדבות כהן במד"א: בס ד, אם אני כהן אני לא יכול להתנדב במד"א? אני בן 16 עוד מעט ואני מתחיל קורס עזרה ראשונה, וישנם מקרים שאני יפגש עם מתים מה עלי לעשות. מראש
תשובה: ראשית, תלמד עזרה ראשונה מאחר וזה חשוב לכל אדם, במיוחד החייאה, ובעצם הלימוד אין כל בעיה. (בשונה מלימוד רפואה שלומדים אנטומיה על גופות, לכן כהנים לא ילמדו). אתה יכול להיות מע"ר בטיולים. ה' יצליח דרכך.
שאלה: לאכול דגים עם חלב: מדוע אסור לאכול דגים עם דברי חלב?
תשובה: בבית יוסף הביא דעה שיש בכך סכנה. ואמנם בשולחן ערוך כתב שמותר אולם כבר נהגו הספרדים להחמיר בכך. יש יוצאים מהכלל, כגון, לאכול דג עם חמאה יש מקילים. וכן עם התערב קצת דג ניתן להקל.
שאלה: קיר תומך בין שכנים: קניתי בית עם קיר תומך עם השכנים שעכשיו רוצים לבנות. יש הפרש גובה בין המגרשים מ-70 סמ עד 2 מטר.באיזור של ה2 מטר השכנים רוצים לבנות במרתף כך שהם צריכים לחפור ליד הקיר. שאלותי הם: 1. האם הם צריכים להשתתף חצי חצי בחומה מדין חצר מעל חצר? 2:לטענת השכנים החומה רעועה וצריכה חיזוק בעוד שהמהנדס שלי טוען שהיא צריכה חיזוק אבל אין שום סכנה לשנים רבות.כך שאוכל לחזק את החומה בעוד שנים.ואם השכנים רוצים לגעת בחומה היום (למרתף) העלות עליהם במלואה.ברצוני לציין שהחומה באיזור של ה70 סמ (זה חצי אורך חומה) חוזקה עיי בעל הבית הקודם. שאלתי האם אני צריך להשתתף בחיזוק החומה מהצד של השכנים בגלל שהם חופרים בצמוד לחומה? תזכו למצוות
תשובה: כדי לענות על השאלה צריך לשמוע את שני הצדדים ולהשלים עוד פרטים אודות המקרה, לכן אין להתייחס אל הדברים הבאים כפסיקה, אלא כהצעת הדין במקרים כללים, יש לגשת לדיין או רב שישמע את שני הצדדים לפרטיהם ויפסוק את הדין. באופן כללי: 1.אם אתה או הבעלים הקודמים לך הם ששלמו עבור בניית קיר תמך, ועכשיו השכנים חופרים בו ונהנים מקיומו, עליהם לשלם לך עבור חצי מההוצאות עבורו, מקור הדין בסוגיית 'מקיף וניקף' במסכת בבא בתרא דף ד ע"ב. שם מתבאר שבאופן ששכן אחד משקיע בתשתית שיכולה ליהנות גם את שכנו, ושכנו מגלה במעשיו שהוא רוצה ליהנות ממעשה ידיו של שכנו, עליו לשלם את חצי ההוצאות לשכנו, בתנאי שהבעלות על התשתית תהיה של שניהם יחד. (כך הוא לשיטת תוס' ב"ק כ ע"א שכיוון שהניקף גילה דעתו שנח לו בהוצאה חייב למרות שהשני אינו חסר. ואף לשיטת היש"ש ב"ק סי' טז שחולק על תוס', הדין כן כיוון שאתה נאלץ לשלם תוספת ממון עבור חיזוק הכותל בגלל החפירה של השכנים,  עיין סעיף 2  אין זה מוגדר זה נהנה וזה לא חסר) 2.באופן שלעת עתה, החומה אינה דורשת חיזוק, והחיזוק נצרך עתה רק מצד החפירה של השכנים, העלות של החיזוק מוטלת עליהם. אמנם יש אומדנא שאדם שיודע שצריך לחזק את כותלו לאחר מספר שנים,מוכן לשלם סך מסוים עבור מי שיחזק את כותלו כבר עכשיו, וכיוון שכן, יש לשלם את הסכום הזה. כדי לקבוע את הסכום יש לגשת לשמאי, לספר לו על המקרה ולשום כמה אדם מוכן לשלם על חיזוק במצב זה. אמנם בזמן שיגיע המועד בו היית צריך לחזק את הקיר לולי חפירת המרתף וחיזוק הקיר ע"י השכנים, תצטרך להשלים את הסכום לחצי העלות של החיזוק שהיית צריך להוציא. כיוון שגם אתה היית צריך להוציא הוצאה זו. יש לעיין מה החוק בעניין זה, בנושאי הלכות שכנים כגון זה, החוק מחייב מבחינה הלכתית. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: המשך ל "ובא לציון גואל": על התשובה. אבל עדיין אני חושב שדרשת ח לא עונה מדוע הסדר הפוך? ח רק מדגישים את העניין עם דרשתם, בכך גדולה תשובה שמקרבת את הגאולה. זאת אומרת קודם תשובה ואז גאולה - וזה הפוך מסדר הפסוק?! שאלתי היא מדוע הפסוק "נכתב" כביכול הפוך? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ובא לציון גואל ולשבי פשע ביעקב"
תשובה: לשואל שוב כפי שכתבתי בחלק השני של התשובה: אם היה כתוב 'ולשבי פשע ביעקב ובא לציון גואל', היינו עשויים להבין, שרק עבור השבים בתשובה יבא הגואל, ולא היא, אלא יבא הגואל בזכות השבים בתשובה ויגאל גם את אלו שלא זכו לשוב. רוב ברכות,
שאלה: מצעים למיטה זוגית: לכבוד חתונתנו קיבלנו סט מצעים יקר למיטה זוגית. יש לנו שתי מיטות נפרדות, ב"ה. האם מותר לי לתת את המצעים במתנה לזוג קרובי משפחה חילוניים, שידוע לי שישנים במיטה זוגית? או שאולי יש כאן שיתוף בדבר עבירה? (מצד שני, אפשר ללמד זכות ולומר שהם ישנים במיטה הזוגית רק כשמותר)
תשובה: אם יש סבירות כל שהיא שהם שומרים על ההלכה, מותר.
שאלה: למות מעין הרע: למה מישאל עזריה וחנניה מתו מעין הרע, איך אפשר למות מעין הרע של אנשים אם זה לא רצון השם ולמה השם לא שמר עליו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אברהם אבינו למד מהצפרדעים?"
תשובה: כמו שאפשר שרוצח יהרוג אדם בידיו ואם הוא (הנרצח) איננו צדיק גדול מאוד לא ינצל, ולפעמים גם צדיקים נופלים בידי רשעים כאשר ישנה גזירה ח"ו על ישראל. כך אפשר גם לפגוע בעין רעה. ואולי אין הכוונה בדברי ח שחנניה מישאל ועזריה מתו ממש, אלא שבגלל עין רעה לא זכו יותר לפרסום בעם ישראל והרי זה כאילו מתו.
שאלה: בחירה חופשית לדמויות מהתורה: אם התורה נכתבה לפני בריאת העולם כיצד ניתן להסביר את הבחירה החופשית של המופיעים בתורה?
תשובה: לשואלת שאלה גדולה שאלת, וכדי להשיב עליה יש להבין כראוי מה היתה כוונת ח באומרם שתורה קדמה לעולם. לשם כך אבקש לצטט את דבריו החשובים של האברבנאל בספרו "ישועות משיחו" (חלק שני, העיון השני - פרק ג'): "'יש אומרים התורה וכסא הכבוד נבראו והאחרים עלו במחשבה להבראות' (בראשית רבה א, ד). ולא כיוונו ח לומר שקודם בריאת העולם נבראו הדברים האלה, כי איך יאמרו בישראל ובאבות שהוא העם המסתעף מהם שהיה באלף השלישי משנות העולם שיהיו קודמים אליו, אף כי הבית הזה אשר בנה שלמה, אבל כיוונו בזה שכמו שכל פועל יקדם בהכרח לפעולתו ציור אותה פעולה והתכלית הנכסף בה והיותה ראשית המחשבה מה שהוא סוף המעשה, כן האל יתברך לא ברא העולם השפל הזה כי אם בהיותו מצייר שיהיה לתכלית עבודתו לפי שזה אינו מושג כי אם באמצעות התורה. לכן אמרו שהיא קדמה לעולם, לא קדימת זמניית שלא תפול בזה אלא קדימת סבה והתכלית הנכסף שהוא מצוייר ראשונה אצל הפועל". אם כן, התורה לא קדמה לעולם קדימה כרונולוגית, אבל היא היסוד והתכלית של העולם ובכך נחשבת כקודמת לו. לפי זה מובן שאין כל קושי על הבחירה החופשית. נאמנה
שאלה: שימוש בתרופה ללא הכשר: התרופה רני לצרבת היא בטעם מנטה, האם למי שטעם התרופה לא טעים, והוא לא נהנה ממנה, בהיעדר תרופה כשרה, ניתן להשתמש בה? וברכה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות תרופה לצרבת"
תשובה: וברכת ד' כיוון שמדובר בכדור אפשר לעטוף אותו בניילון קטן או להכניס בקפסולה ולבלוע. כמו כן, אפשר לפנות לבית מרקחת לבדוק את תכולת הכדור, ויתכן שאין בו כל חשש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לצאת לבלות ולשתות בפאב: ברצוני לשאול שאלה הקשורה לדרך החיים של אנשים בציבור הדתי, כידוע כיום ישנה תופעה מתרחבת של חבר ה דתיים שיוצאים כסוג של בילוי לשתות בירה בפאבים (יש כשרים ויש שלא) וכיוצא בדברים האלו. בעקבות דיון עם חבר עלתה השאלה (החבר אמר שהוא לא רואה בעיה בזה, אולי רק משהו השקפתי בסגנון "אין מה לאדם דתי להסתובב שם," אבל לא איסור הלכתי טהור.), אז- אלו איסורים הלכתיים (אם אפשר מקורות) עובר אדם ההולך למקומות כאלו?
תשובה: חכמים אסרו ללכת לתאטראות וכד'. ודאי שכל המקומות האלו הם נחשבים כמושב לצים ולא רק שאסור ללכת אליהם אלא זה מקומות שמוגדרים ככת לצים שלא מקבלים פני שכינה. כך לשון החיי אדם בכלל סג, יז: כתב הב"ח בשם ספר האשכול, השמר לך לראות קניגאות של עכו"ם, והוא הדין מחולתם או שום דבר שמחתם. ואם תשמע קול עכו"ם מחנגין ושמחים, האנח והצטער על חורבן ירושלים, והתפלל להקב"ה על זה. ועל זה נאמר "אל תשמח ישראל אל גיל כעמים". מלבד שיש בכל זה מושב ליצים ואפילו הוא של ישראל. ואמרו ח במס' ע"ז (י"ח ע"ב), דרש ר"ש בן פזי, "אשרי האיש אשר לא הלך בעצת רשעים", זה ההולך לטרטיאות ולקרקסיאות, פירש"י פלטין, וכל דבריהם כשהן נאספים לשחוק וללצון, "ובדרך חטאים לא עמד", זה שלא עמד בקנגיון, פירש"י צידת חיה ע"י כלבים, וכל מעשיהם לשם שחוק ושמחה. "ובמושב לצים לא ישב", שלא ישב בתחבולות, נ"ל דר"ל כמו שעושין שהוא מרקד על החבל וכן שאר מעשים שעושים ע"י תחבולות. מכל זה נשמע גודל האיסור שעושין האנשים ההולכים לבתי שחוק והיתול. ועיין שם בגמ' גודל האיסור של ליצנות. ובעו"ה אנשי דורנו אפי' הלומדים אינם נזהרים מזה ומדברים דברי ליצנות. ואין לו לאדם רק לדבר בד"ת או משא ומתן שהוא חייו, כמו שאמרו שם, שמא יאמר אדם הואיל ולא הלכתי לטרטיאות ולקרקסיאות אלך ואתגרה בשינה, ת"ל "ובתורתו יהגה יומם ולילה". ובשלחן ערוך ס' שז, יז מובא: מליצות ומשלים של שיחת חולין ודברי חשק, כגון ספר עמנואל, וכן ספרי מלחמות, אסור לקרות בהם בשבת  ואף בחול אסור משום מושב לצים (תהילים א, א), ועובר משום אל תפנו אל האלילים (ויקרא יט, ד) לא תפנו אל מדעתכם  ובדברי חשק, איכא תו משום מגרה יצר הרע  ומי שחיברן ומי שהעתיקן, וא"צ לומר המדפיסן, מחטיאים את הרבים. ושם במשנה ברורה ס"ק נט: משום מושב לצים - וכ"ש ההולך לטרטיאות וקרקסיאות  והם מיני שחוק כדאיתא בעבודת כוכבים דף י"ח  ושאר מיני תחבולות וגם בפורים אין מותר רק השחוק שעושים זכר לאחשורוש  מ"א  ובעו"ה כיום נעשה דבר זה כהפקר אצל איזה אנשים לילך לבית טרטיאות והכתוב צוח ואומר אל תשמח ישראל אל גיל וכו' וגם איכא בזה משום מגרי יצה"ר בנפשם ואח כל המתלוצץ נופל בגיהנם שנאמר וגו' ויסורין באין עליו שנאמר ועתה אל תתלוצצו פן יחזקו מוסריכם  ע"ש בגמרא עוד.
שאלה: השבת גזילה גניבה: נאמר "והשיב את הגזילה אשר גזל". 1. כיצד אומדים את הסכום שיש להשיב. האם שוויו בשעת הגניבה, או שוויו בשוק כעת בזמן ההשבה? 2. אם קרעתי לחברי כרטיס לוטו, לפני פרסום המספרים הזוכים. מה הסכום שעלי להשיב לו, אילו התרחשו שני התסריטים הבאים? א. אם התברר בדיעבד שהכרטיס זכה ב 20 מליון, למשל. ב. אילו הכרטיס לא זכה כלל.
תשובה: 1.משלמים על גזילה לפי השווי בשעת הגזילה. אמנם, אם החפץ הנגזל קיים ולא נעשה בו שינוי, הוא חוזר לבעלים כפי שהוא בין אם נתייקר או הוזל. בציור שהגזלן שברו לאחר זמן, הוא מתחייב לשלם כפי יוקר הגזילה בשעת השבירה, ובאופן שהוזלה משוויה בשעת הגזילה הוא מתחייב כפי שהיתה בשעת הגזילה. מקור הדברים במסכת ב"ק דף סה, ונפסקו בשו"ע חו"מ סימן שסב. 2.יש מקום להסתפק איך לדון הקורע כרטיס לוטו קודם פרסום המספר הזוכה: בפשטות נראה שצריך לשלם את הסך ששווה בזמן הקריעה, והדבר לא ישתנה בעקבות זכיה או אי זכיה. לפי זה הדבר דומה לקורע שטר חוב של חברו, שמשלם כשעת הקריעה, לפי מה שאנשים רגילים לקנות אותו באותו שעה, ללא קשר להתפתחות העתידית של יכולות הלווה להחזיר את השטר. (עיין בש"ך חו"מ סימן שפו, ס"ק יד) או שמא דין הקורע כרטיס לוטו, שונה מקורע שטר חברו, בזה שאם הוא זוכה הוא מוגדר מראש כמספר הזוכה כיוון שהזכיה הוא דבר תלוי ועומד באופן לא צפוי, משא"כ בשטר חברו שמוגדר מתחילה כשטר עם אפשרויות זכיה ידועות מראש. ולפי זה אם יזכה בהגרלה יתחייב את סכום הזכיה שמנע ממנו, אמנם אם לא יזכה, יצטרך לשלם את שווי קניית הכרטיס מצד השווי שלו בשוק בזמן הקריעה. הרב מרדכי גרוס
שאלה: חטיף גרנולה: לכבוד הרב! ראיתי בתשובות כי יש לבדוק גרנולה. רציתי לשאול מה לגבי חטיפי גרנולה - בהם הגרנולה(בתוספת של אגוזים, שומשום וכד ) מדובקת לגוש אחד מוארך. האם צריך לבדוק גם כאשר יש כשרות טובה כגון בד"ץ העדה החרדית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בדיקת חרקים בשום ובשוקולד"
תשובה: וברכת ד' בדרך כלל אין בעיות (אם אין ניקוב מיוחד בחטיף), כדאי להעיף מבט כללי שאין חרקים חיצוניים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הסרת איפור בשבת - חזרה מפעילות מבצעית: האם מותר לנגב צבעי הסוואה במגבת בשבת לאחר חזרה מפעילות מבצעית?
תשובה: מותר לנגב צבעי הסוואה במגבת שזה הוא דרך לכלוך, ויש מחמירים, למעשה מקילים כשאי אפשר להזהר בזה. (שו"ת רדב"ז, שו"ע שכ,כ מ"ב נח)
שאלה: העברת תבשיל לח שלא הצטנן לספרדי על ידי שכן אשכנזי: לרב אנו גרים ביישוב קטן שחצי מהיישוב מתנתק לעיתים מהחשמל במהלך החורף. עד שאנו שמים לב לכך שהחשמל התנתק בשבת הרי שהמרק כבר אינו יד סולדת אך הוא עדיין חם. אצל השכנים יש חשמל אולם אנו ספרדים ולכן לנו אסור להעבירו לפלטה של השכנים. א. האם מותר לבקש מהשכן האשכנזי להעביר את המרק שלנו לפלאטה שלו? אחרת יהיה לנו ביטול עונג שבת. ב. במידה והדבר אסור - האם מותר לפחות להביא את השכן האשכנזי לביתנו כדי שהוא לבד יבין מה לעשות, בלי שאנו נאמר לו במפורש? זה אמנם פתרון בעייתי כי רוב השכנים לא יבינו מה הבעיה ולכן אם מותר לומר זאת במפורש זה יקל עלינו.
תשובה: בכף החיים (שיח, אות נא) הביא בשם הברכ"י שמותר להשתמש בגוי במצב כזה. אך שימוש ביהודי הנוהג להקל הוא גדר אחר, ראה באהלה של תורה ח"ה סי' כג. ולפי מש"כ שם יש אולי מקום לומר לאשכנזי לחמם את המרק אם הוא עדיין פושר.
שאלה: שימוש בממחטות לחות בשבת: לרב, האם מותר להשתמש בממחטות לחות בשבת?
תשובה: איסור סחיטה קיים כאשר הדבר הנסחט לח ויכול ויכול להעביר לחות. (טופח על מנת להטפיח). הגר"מ אליהו זצ"ל פסק לי שמותר,שפגשתיו כאשר ביקר במשואות יצחק. והוסיף מייצרים אותם כאן!! (ידע בדיוק על מה מדובר) כיום יש מפעלים רבים המייצרים ואם הרטיבות בניגוב היד לדוגמא אינה יכולה להעביר רטיבות ליד השניה מותר להשתמש, ואם מעביר רטיבות אסור.
שאלה: תיקון חשמל שמותר בשבת האם ע"י גדול או ע"י ילד?: כאשר מותר ע"פ ההלכה להרים בשינוי את ה פיוז בשבת (כגון כאשר הוא קפץ בשבת מושלגת שהקור גדול מאוד, זה קורה אצלנו) א. האם עדיף לעשות זאת ע"י גדול בשינוי או ע"י קטן בלי שינוי? ב. אם גם הקטן יכול לעשות ב שינוי : האם עדיף ע"י קטן בשינוי או ע"י גדול (כדי לא להרגיל את הקטן לעשות מלאכות בשבת)? יצויין שמדובר במקרה די נדיר, ויש כמה קטנים בבית, כך שאם נאמר שהקטן יעשה זאת הרי שהוא יעשה זאת כשתי פעמים בשנה ולא מעבר לכך.
תשובה: בשבת מושלגת מותר להסיק את הבית רק ע"י נוכרי לא ע"י קטן
שאלה: כתיבה בעט שבת או במחשב בשבת?: לצורך מבצעי נדרש ממני לכתוב, מה עדיף במחשב או בעט שבת?
תשובה: נחלקו פוסקי דורנו בכתיבה בעט שבת האם הוא מדרבנן או מדאורייתא כאשר הכתב מחזיק למספר ימים. וכן נחלקו לגבי כתיבה במחשב כאשר המחשב דלוק מלפני שבת ברמת חומרתו לגבי סגירת מעגל ולגבי אסור כתיבה. למעשה פוסקים שעט שבת אסור מדרבנן, וכן כתיבה במחשב אסורה מדרבנן.(הגרש"ז אוירבך זצ"ל) אך מעדיפים את הכתיבה בעט שבת שיותר פוסקים אוסרים מדרבנן בלבד, ובנוסף כתיבה במחשב יש שני איסורים בכול אות גם סגירת מעגל וגם כותב.(ראה בהרחבה הלגה כסידרה ח"ג בעיקר עמודים 27-28) אך כתיבה בעט שבת דורשת אחריות לצלם את החומר בצאת השבת.
שאלה: נטילת ידים שחרית: אני משרת ביחידה שיש בה מבנים יבילים, ומקלחות לנטילת ידים מרוחקות עשרות מטרים מהחדר האם מותר ללכת עד למקלחות ללא נטילת ידים?
תשובה: נטילת ידים שחרית יש לנטלם בקימתו ובסיס שהאפשרות לנטילת ידים מרוחקת יטול ידים מחוץ לחדר, בצמוד לדופן החדר במקום שלא עוברים שם בני אדם.
שאלה: ניקוי פנים בצמר גפן מצבעי הסוואה בשבת: האם מותר לחתוך ולנקות צבעי הסוואה לאחר פעילות מבצעית בשבת בצמר גפן?
תשובה: נדרש לשטוף הפנים במים וסבון נוזלי (לספרדים מותר גם בסבון מוצק). ולנקות בצמר גפן חתוך יזהר שלא יסחט, ויש להכינו לפני. בשעת הדחק מותר לחתוך צמר גפן ולא נחשב קורע. (ראה שש"כ לה, הערה מח ילקו"י שמ,ז)
שאלה: מה מברכים על ברקים ורעמים: לרב, מה מברכים על ברקים ורעמים, ומתי?
תשובה: ברכה על ברקים ורעמים יש לברך תוך כדי דיבור, 2-3 שניות בסמוך לשמיעה או לראיית ברקים ורעמים. על ברקים מברכים עושה מעשה בראשית. על רעמים מברכים שכוחו וגבורתו מלא עולם. אם ראה ושמע ביחד בזה אחר זה ברק ורעם מברך ברכה אחת עושה מעשה בראשית. ואם ברך שכוחו וגבורתו יצא. (מ"ב רכז, ה ילקו"י שם ב. פסק"ת רכז,ו) השומע רעם יברך ולא ימתין לברק ורעם הבאים יחדיו.
שאלה: שמו של המשיח: האם שמו של המשיח יהיה מנחם? מדוע? מה המקור? סליחה על ההפרעה! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כמה שאלות על המשיח"
תשובה: מובא בגמ' (תלמוד בבלי מסכת סנהדרין דף צח ב): "ויש אומרים מנחם בן חזקיה שמו שנאמר כי רחק ממני מנחם משיב נפשי". השם מנחם מתאים למשיח שהוא יסיים את הגלות ובכך ינחם את עם ישראל. עם ישראל יבין את פשר הסבל של כל הדורות ויהיה מפוייס ושמח בטובה.