LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שאלות על סוכות: 1. האם ביחיד עושים נטילת לולב? 2. ביחיד עושים הושענות? כי עושים את זה רק סביב להיכל אז עושים או לא? 3. בכללי - אחרי שעובר זמן תפילה אי אפשר להתפלל עוד נגיד שחרית? ואם אני באמצע שחרית והסתיים הזמן? ואם נגיד יש לי גם מוסף ועכשיו רק סיימתי שחרית וכבר נגמר הזמן? מה הדין? 4. אם בירכתי על נטילת לולב ושמעתי קדיש קדושה ברכו מה הדין? ואם אני באמצע הניענועים מה הדין? ואם אני בהושענות מה הדין? 5. האם חובה להגיד הושענות? כי זה בקושי רק זמירות 6. לולב שאמרתי למוכר שאני ישלם לו אחרי החג מה הדין? יצאתי ידי חובה או לא?
תשובה: 1. כן. 2. עיקר המנהג הוא להקיף את הבימה כשנמצא עליה ספר תורה, ולכן בבית אפשר לעשות הקפות אם יניח על שולחן תנ"ך ויקיף את השולחן. בלא זה אפשר לומר את ההושענות בלי להקיף.  עיין בא"ח האזינו טו. 3.לכתחילה יש לסיים שמונה עשרה בתוך זמן תפילה. אם התחיל שמונה עשרה יכול לסיים גם לאחר הזמן. תפילת מוסף זמנה לכתחילה עד 7 שעות זמניות  כיום חשון התשע"ה בסביבות שתים עשרה בצהריים  ובדיעבד עד השקיעה. 4. יש להצמיד את הברכה למצוה לכן המברך על נטילת לולב ושומע קדיש וכד' ינענע אפילו מעט את הלולב ובכך יוצא ידי חובת המצוה, ויכול (וצריך) לענות לכל דבר שבקדושה. אח"כ אפשר להמשיך בנענועים. גם באמצע הנענועים ובהושענות צריך להפסיק לכל דבר שבקדושה. 5. בימי חג הסוכות אומרים הושענות. אלו בקשות מיוחדות המעוררות את הלב ומקרבות את ישראל לאביהם שבשמים. חבל להפסיד בקשות אלו הנאמרות רק בחג הסוכות. כמובן, שאם יש אונס או חוסר זמן וכד' אפשר לקצר בהושענות ולהעדיף לומר את עיקר התפילה שאומרים בכל יום. 6. כדאי מאוד לשלם על ארבעת המינים עוד לפני החג אולם אם המוכר הסכים למכור לך את ארבעת המינים אף אם תשלם לאחר החג הם קנויים לך ויוצאים בהם ידי חובה.
שאלה: הנחת מצע מנותק בשנת השמיטה: יש לי בגינה שטח ללא דשא, ואני מעוניין להניח עליו דשא סינטטי, עם חול לבן (חצץ) או בלי, עם יריעות שחורות, האם מותר? לחילופין- זה המקום שבו הסוכה נמצאת, ולא נוח שיש אדמה, האם לכבוד מצוות ישיבה בסוכה אוכל להניח יריעת בידוד שחורה, ולאחר החג להניח עליה דשא סינטטי?
תשובה: וברכת ד' אפשר להניח על היריעה השחורה דשא סינטטי. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: כשרות שיבס קוניאק וברנדי: הרב ענה על השאלה לגביי ויסקי שאין צורך בהכשר. מה לגביי קוניאק ברנדי ושיבס? זה על אותו עיקרון הכנה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות וויסקי"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה קוניאק וברנדי עשויים מיין לכן חייבים כשרות. גם לווסקי צריך כשרות היות ולפעמים מערבים בו חומרי טעם וגם לא כולם מתירים ישון בחביות של יין. באתר של הרבנות הראשית- מחלקת יבוא- קיימת רשימה של משקאות המאושרות על ידי הרבנות הראשית. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שינת עובדת זרה בסלון: לעיתים כאשר אמא מבקרת אצלנו לשבת (כמובן עם המטפלת הזרה) אנו נותנים למטפלת לישון באחד מחדרי השינה. אך מדי פעם הילדים שלנו גם מגיעים ונוצר מצב של חוסר בחדרים והמטפלת ישנה בסלון על הספה. השאלה היא האם זה נכון לתת לה לישון על הספה ולא לבקש מאחת הבנות שלנו? (הן מעל 30 אך לא נשואות ולא גרות באופן קבוע בבית).
תשובה: הבנות קודמות למטפלת, בפרט אם הן לא קבועות בבית, כי הן עלולות להיפגע ולחשוב שלא מעריכים אותן מספיק, וזה יכול להפריע להם בבניית ביתם לעתיד. כמובן שאם הם יציעו בעצמן אפשר להסכים.
שאלה: תפילה בזמן קריאה בתורה: לא הספקתי לסיים עם הציבור את ההקפה, והתחילו לקרוא בתורה ואני רק בהתחלה של ההקפה. יש להפסיק? להמשיך? להשלים אח"כ על חשבון מוסף?
תשובה: תשלים לאחר התפילה את ההקפה.
שאלה: ספורט בחול המועד: האם מותר לרוץ לשם אימון גופני בחול המועד?
תשובה: ישנו בירור האם החול המועד אסור מלאכה או טירחא. לעצם שאלתך: מותר. מפני: א. אם יש לך סוג של הנאה. ב. נחשב כדבר האבד. דבר האבד מוגדר לא רק כדבר ממוני גם רוחני - לשמור על הקיים. ג. זו מצווה.
שאלה: עבודה בחול המועד סוכות: אני עובד אצל מעסיק שעובד עצמאי ורק הוא ואני עובדים, ואין לו עובדים אחרים מלבדי, והוא נמצא בעומס רציני ואם הוא יעבוד לבד הוא עלול להיפגע מכך (מדובר בעבודת תכנות מהמחשב מהבית) האם יש אפשרות לעבוד ולתרום את הכסף לצדקה? או בחינם?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מלאכת דבר האבד מותרת. מדובר שלא כיוונו את העבודה למועד וגם אם לא כיוונו מותר רק אם יהיה הפסד אם לא יעשו אותה. אולם נפסק(שולחן ערוך אורח חיים תקמב, א) "אפילו מלאכות המותרות אינם מותרות לעשותן אלא לעצמו או לאחרים בחנם" מבאר המשנה ברורה(ב) כי קבלת שכר נחשבת עובדא דחול. לכן תאמר למעסיק שאתה עובד בחנם או תורם את הכסף (אולי על ידי כך יוותר על העבודה שלך). ברצוני להוסיף שמבואר בילקוט יוסף שאם קיים חשש שיפטרו אותך אם לא תעבוד בחול המועד שדבר זה נחשב לדבר האבד מצדך המתיר לך לעבוד. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: עוגיות oreo: מועדים לשמחה! עוגיות oreo המיוצרות בחו"ל, כתוב עליהם שהם חלב נכרי אך ברכיבים אין זכר לחלב, האם הם חלביות?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יכול להיות שאפו אותן בתנור חלבי תבניות חלביות או אפילו ביחד עם מאפים חלביים. האם יש להן אישור של מחלקת היבוא ברבנות הראשית? הרב חגי בר גיורא
שאלה: שמיעת שירים של זמרים לא דתיים: יש לי שאלה בנוגע לשמיעת שירים. האם מותר לשמוע שירים של זמרים שאינם שומרי תורה ומצוות? כמו כן, ישנם זמרים שומרי תורה ומצוות ששרים שירי געגוע וכדו מה מותר לשמוע ומה לא? אני לא רוצה "הפרעות" בעבודת ד. אך זה דורש מאמץ ומחיקת שירים שאני יודעת שלא ראויים אך יש שירים שאני מתלבטת לגביהם. כי הזמרים שומרי תורה ומצוות אך התוכן בספק.
תשובה: מותר לשמוע ובתנאי שאין תוכן לא ראוי וגם סגנון השירה הוא עדין ולא פרוע. ואותו דבר גם ביחס לזמר דתי- שאם התוכן או הצורה לא ראויים אין לשמוע. ומה שמוטל בספק כדאי לא לשמוע כי אם אינך שלימה בשמיעת שירים אלו זה יגרום הפרעה בשלוות הנפש.
שאלה: שימוש אחר בזכותי: יש לנו בבית חיבור לחברת כבלים מסויימת. החבור מקנה לנו אפשרות לראות את סרטי החברה וכד גם דרך המחשב ע"י סיסמא שנתנו לנו. האם אני אדם שלא רואה יכול לתת לאדם אחר את הסיסמא כדי שהוא יהנה? כל עוד הוא לא עושה שימוש מסחרי וכד? בתקנון היה כתוב : הגלישה ו או השימוש באתר,בשירותים ובתכנים הקיימים בו הוא לשימושך הפרטי והאישי בלבד ולהנאתך. חל איסור על ביצוע פעולה כלשהי אשר יש בה בכדי להוות הפרה של הוראות הסכם זה ו או הוראות הדין ו או שיש בה בכדי לגרוע באיזו מזכויותיה של yes ו או של צד ג אחר כלשהו ו או העלולה להזיק לאתר ו או לרשתות התקשורת. חל איסור לעשות באתר שימוש מסחרי ו או שימוש לכל מטרה לא חוקית ו או לכל מטרה אסורה. מה הכלל המנחה במקרים כאלו ודומים?
תשובה: הנושא של בעלות החברה על השידור שלה הוא חלק מהנושא הכללי של זכויות יוצרים בהלכה. כלומר האם יש לאדם בעלות על דבר שאיננו ממשי, אך כולם מבינים שהוא נוצר מכוח זה שיצר אותו. יש מגדולי הפוסקים שכתבו שאין מושג של זכויות יוצרים לפי ההלכה, ואין לאדם בעלות על מושג מופשט שכזה. וכן דעת הגאון הרב זלמן נחמיה גולדברג שליט"א, אלא שהוא על כל פנים מחייב את המשתמש בדבר שיש עליו זכויות יוצרים בת דמי הנאה עבור השימוש, על אף שאין גזל בעצם השימוש  דין ת ההנאה מתפרט לכמה מקרים ולא נביא כאן את הפירוט. אך דעת רוב הפוסקים  למשל אגרות משה או"ח ח"ד, מ', משנה הלכות ח"י, רע"ט  וכן נהוג להורות בבתי הדין  עיין למשל פסקי דין ירושלים דיני ממונות י"ב עמ' ק"ט והלאה  שיש בעלות על זכויות יוצרים ואסור להעתיק או להשתמש באופן שהיצרן אוסר. ולכן גם בנידון שלנו, לפי דעת רוב הפוסקים יש לחברת הכבלים בעלות על התכנים שהיא משדרת, ובכוחה לאסור להשתמש באופנים אלה ואחרים. וכיוון שהיא אוסרת בפירוש להעביר את השידור לאחר   אסור לעשות כן. והגם שבשאלה צוין שהמנוי עצמו לא משתמש באפשרות הקליטה במחשב נראה שאין בכך כדי להתיר שהרי ההקפדה של החברה היא על כך שלא יהיו לקוחות פוטנציאליים שהיו יכולים להיות מנויים גם הם ועקב כך שלוקחים את אפשרות השימוש מהחבר הם לא יחתמו על מנוי משלהם. ולכן על אף שהמנוי לא משתמש דרך המחשב, מכל מקום כל זמן שהוא משלם החברה מרוויחה ממנו, ואין לה חיסכון בכך שהוא לא משתמש דרך המחשב. ולעומת זאת החברה תפסיד את האפשרות שחבר יחתום גם הוא על מנוי, ולכן ודאי שיש כאן הקפדה מצד החברה, וממילא יש איסור גזל. הטוב ביותר בכל שאלה מן הסוג הזה שמתעוררת בנושאים כאלה הוא להתקשר לחברה ולשאול בפירוש את נציגי השירות האם החברה מתירה את השימוש או לא. הרב יהודה רוט
שאלה: אזיקונים לדפנות ביום טוב: דפנות סוכתי עשויות מברזנט עבה במיוחד המחובר בחלקו העליון ע"י אזיקונים וברוח רגילה אינו זז. בחג הגיעה רוח שאינה מצויה והעיפה את חלקו התחתון של הברזנט ושיבשה את יכולת הישיבה בסוכה האם מותר ביו"ט להדק את החלק התחתון ע"י אזיקונים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אסור לעשות בשבת יו"ט מחיצה המתרת אף שהוא אוהל ארעי(משנה ברורה תרל, נח). מחיצה נפסלת כאשר רוח מצויה מזיזה אותה. הכוונה כאשר יש רוח אף אם באותו מקום אין רוח. לכן אם בדרך כלל אין רוח ולכן הדפנות לא זזו וכאשר היה רוח הם זזו הם פסלות כי רק רוח סערה שלא מצויה בישוב נחשבת לרוח שאינה מצויה. החזון איש(עירובין עז, ו) מגדיר שתזוזת ענפי עץ פוסלת רק כאשר הרוח מזיזה אותם במרחק ג' טפחים זה מזה והשולחן ערוך(אור"ח תרל, ט)פסק שהדפנות לא יהיו במרחק מהצד של 3 טפחים מהסכך. לכן אם הדופן זזה במרחק הנ"ל הפוסלה ממחיצה אסור בחג להכשירה. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: למה לברך ברכה אחרונה?: 1. לפי ההיגיון למה צריך לברך ברכה אחרונה? הרי אתה אומר לה על זה שנתן לך אוכל מספיק להגיד לו לפני שאתה אוכל אז למה מברכים גם אחרי האכילה? 2. אנחנו כל הזמן אומרים שנשים פטורות מסוכה בגלל שזה מצוות עשה שהזמן גרמא אבל כתוב בפסוק "בסוכות תשבו." "תשבו" זה כולל גם נשים גם גברים אז מאיפה הביאו שבגלל שזה מצוות עשה שהזמן גרמא נשים פטורות, הרי יכול להיות שהם כלולות בפסוק מהמילה "תשבו" וזה עוד מהתורה?
תשובה: 1. כפי שאדם שביקש מחבירו לעשות לו טובה מסויימת לאחר שחבירו עשה לו את אותה טובה הוא מודה לו על כך, כן ביחס של האדם אל הקב"ה. 2. נשים פטורות מתפילין. ומכיון שתפילין זו מצוות עשה שהזמן גרמא וכל התורה כולה הוקשה לתפילין מהלימוד ".למען תהיה תורת ה' בפיך.", הרי שכל מצוות עשה בתורה שתלויות בזמן, נשים יהיו פטורות מהם, בדיוק כפי שהן פטורות מתפילין. כלל זה תקף לכל מצות עשה שהזמן גרמא למעט מספר חריגים. הגמרא במסכת קידושין (דך לד) רוצה לחייב נשים בישיבה בסוכה מן הפסוק "בסוכות תשבו תשבו כעין תדורו מה דירה איש ואשתו אף סוכה איש ואשתו", אך פטרה נשים מפסוק אחר "כל האזרח בישראל ישבו בסוכות" - האזרח להוציא את הנשים. א"כ לגבי סוכה נשים פטורות. אך פטור זה איננו נובע מהטעם של מצוות עשה שהזמן גרמא (למרות שיש כאן תלות בזמן) אלא מדרשה מיוחדת. אמנם התוספות במסכת פסחים (ק"ח: ד"ה "היו") נראה שפטור הנשים מסוכה הוא כן מטעם מצוות עשה שהזמן גרמא. יום טוב
שאלה: שאלות בהלכות סוכה - כולן למעשה: 1. יש לנו מרפסת ברוחב 3.1 מטר. אני רוצה לבנות סוכה לנצח ברוחב 3 מטר. כדי לחסוך את הדפנות מסדינים (שיצריכו לבוד וכו ) אני מעוניין להשתמש בדפנות המרפסת, שהן בגובה כדין, אבל אז יצא שהסוכה והסכך לנצח על גביה יהיו כמה סנטימטרים פנימה מהדפנות החיצונות של המרפסת, שכן אלה 3 מטר ואלה 3.1. האם יש בעיה? 2. עשינו פרגולה מעץ שהלייסטים ברוחב 5 ס"מ והרווח ביניהם 5.5 כך שחמתה מרובה מצילתה. השנה כיסינו על גביה עם סכך והיה מאוד קשה כיוון שזה מאוד גבוה ולא נוח. האם שנה הבאה נוכל לבנות את סוכה לנצח וכנ"ל מתחת לפרגולה היות והיא חמתה מרובה מצלתה וממילא פסולה? או שזה בנייה מתחת לסכך פסול? (ההפרש בגבהים יהיה בערך מטר) ומועדים לשמחה
תשובה: כשר, הואיל ויש פחות מג' טפחים מרווח בין המקום אליו מגיע הסכך למיקום הדפנות.. כשר. חג שמח!
שאלה: הוצאת קרקע לצורך דשא סינטטי: האם מותר להוציא שכבת קרקע של כ5 ס"מ עליה יש דשא יבש, לצורך דשא סינטטי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דשא סינטטי בשמיטה"
תשובה: וברכת ד' אפשר לעקור את הדשא הישן היבש, להניח חצץ או כל דבר שאין מגדלים עליו, ועל גביו את הדשא הסינטטי. יש להניח את הדשא הסינטטי לפני תחילת העבודות כדי שכל מי שרואה ידע שעושים כאן דשא סינטטי ולא הכנה לזריעה האסורה בשביעית. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מנהגים לגבי אושפיזין: לרב הבנתי שיש מנהגים שונים גם לגבי סדר הגעת האושפיזין לאשכנזים מגיעים האושפיזין לפי סדר הדורות ולספרדים האבות, משה ואהרון, יוסף ודוד תמיד אפשר לומר שזה בחינה רוחנית וכו אבל בכל זאת האם לסוכה של אשכנזים יגיע יוסף ביום כזה ולסוכה של בפרדים ביום אחר? האם אנחנו מכתיבים לאושפיזין מתי לבוא?? הרי ידוע שהם ממש ממש נמצאים איתנו בסוכה.
תשובה: הם נמצאים בנשמתם בסוכה. נשמתם מאד כללית. בנשמתם יכולים להיות בכמה סוכות בבת אחת. בנשמתם הם יכולים להיות בכל סוכה לפי האור הרוחני שיש בה. מי קובע מה יהיה סוג האור הרוחני שיש בסוכה זו. זה נעשה על ידי בעל הבית. אין כאן הכתבה לאושפיזין מתי לבוא. הם באים בשיתוף פעולה איתנו.
שאלה: מרחק בין קנים במחיצה מדין לבוד: ידוע שאם יש מחיצת קנים, גם אם יש מרוח של (עד) שלושה טפחים ביניהם רואים את השטח הפתוח כאילו הוא סתום, מדין לבוד. וזה אכן נחשב מחיצה! והדברים הנ"ל הם לגבי הציר האנכי. אבל לגבי הציר האופקי, כמה מרחק יכול להיות ביניהם? או שהם צריכים להיות ממש אחד מעל השני?
תשובה: גם לגבי הציר האופקי המרחק הוא פחות משלושה טפחים. (כדי שיהא דין של מחיצה גמורה. לפעמים מספיק רק כיוון אחד, אך אין לכך דין מחיצה גמורה, ונפק"מ למשל כשצריך לצרף גם דין דופן עקומה).
שאלה: שמות השם בעיתונים חילוניים: לאורך השנים אספתי המון דפי עיתונים, לרוב חילוניים, שמצאתי בהם את שמות השם או פסוקים מהמקורות וכדומה. כמו-כן אספתי דפי עיתון ש חשדתי כי עשויים להופיע בהם שמות השם או פסוקים מהמקורות וזאת בשל נושא הכתבה העיתונאי וכיוצא באלה. שאלתי היא האם אני צריך לעבור על כל אותם דפים ולשמור את שמות השם והפסוקים או האם אני יכול למסור את כל אותם דפי העיתונים (החילוניים) בשלמותם למתקן גניזה? מועדים לשמחה ו מראש
תשובה: הרב דב ליאור שליט"א פסק שעיתונים ועלונים יוכנסו לגריסה.
שאלה: עליה להר הבית עם בעיה מסוימת: יש לי בעיה הנקראת "בריחת שתן" (נזכרת במ"ב בסימן פ ). ורציתי לשאול, הרי יש דין של מי שרוצה לעלות להר הבית שצריך להזהר מזיבה, האם מי שחולה במחלה הנ"ל צריך לחשוש מהלכות זב, ולכן לא לעלות? ראוי לציין שקל מאוד להרגיש שזו לא זיבה אלא מי רגלים. (ופעמים רבות אצלי מי הרגלים לא יוצאים ממש). ואני רוצה להודות מאוד לרב על הקדשת הזמן.
תשובה: בדורנו לא צריכים להיזהר מזיבה, זיבה זה מחלה ובריחת שתן זה לא זיבה.
שאלה: השגת גבול: בע"ה. במושב בו אני גר,לאורך שנים רבות דואגת ועדת דת לכמות גדולה של ארבעת המינים במחיר אחיד וכל אחד מבני הקהילה מגיע בערב המפורסם ובוחר לו את הסט הרצוי לו. הפעילות הינה ללא מטרות רווח אלא לרווחת הקהילה. מי שלא טוב לו בכך,יוצא וקונה בשוק. לאחרונה נוספו משפחות ואחת מהן החלה למכור ארבעה מינים במחירים שונים ובאיכות שונה. ועדת הדת רואה בכך פגם והשגת גבול. אכן השגת גבול למרות שאין כאן ענין של הכנסה כספית ורווח?
תשובה: אם האנשים היושבים בועדת דת הם אנשים קבועים שכבר יש להם רגילות למכור את ארבעת המינים, לדעת הרבה פוסקים, אין למשפחה החדשה היתר למכור ארבעת המינים כיוון שיש לחברי ועדת הדת חזקה על המצווה של אספקת ארבעת המינים לתושבי הישוב. כל זאת בתנאי שוועדת הדת מסכימה להביא גם סחורה מהסוג שמביאה אותה משפחה. אם ועדת הדת אינה מסכימה להביא סחורה באיכות מקבילה, אזי מותר למשפחה למכור ארבעת המינים. כמו כן אם חברי ועדת הדת אינם אנשים קבועים, גם כן מותר למשפחה למכור. פירוט הדברים: ראשית ודאי שאין כאן בעיה של יורד לאומנות חברו מפני שועדת הדת לא עושה את הדברים למטרות רווח, וטעם האיסור לרדת לאמנות חברו מבואר בשולחן ערוך חושן משפט סימן קנו שיכול לטעון האומן הראשון שהאומן השני מקפח פרנסתו, ופה אין זה שייך. אמנם יש לדון כאן מצד חזקה במצוות, שאנשי ועדת הדת הוחזקו במצוות זיכוי הישוב בארבעת המינים, ובא מישהו ורוצה ליטול מהם את המצוה. לכאו' נחלקו הראשונים האם יש חזקה במצוות כתב המרדכי (סוף מגילה) שאין חזקה על תרומת יין להבדלה, וכן כתב בשו"ת מהר"י בירב סימן מ"ט שאין חזקה במצוות אלא רק במצוות שיש בהן מינוי ושררה. אמנם ברמ"א חו"מ סימן קמ"ט סעיף ל"א נפסק שיש חזקה במצוות, ולמדו זאת מן המשנה בגיטין נ"א שאומרת שאם היו רגילים לשים את הערוב בבית אחד אסור לשים אותו בבית אחר מפני דרכי יש שהסבירו שהכוונה משום חשד, שלא יחשדו את תושבי הבית שלא נהגו בערוב כיאות, ויש שכתבו שגם אם חשש זה לא קיים, עדיין הדבר אסור מפני שבמצוה יש כבוד, ואסור לאחר לפגום בכך. לפי זה במקרה שלנו שנראה שאנשי ועדת הדת נפגעים מכך שיש מכירה נוספת בישוב, הרי הדבר אסור. גם לשיטת המרדכי כתב בשו"ת משפטי שמואל סימן נ"ג שטעמו הוא שכולם רוצים לזכות במצוה, ובנידון דידן שהמוכרים אינם רוצים לזכות במצוה אלא להרוויח ממון, ודאי שאין להם יכולת לקחת לועדת הדת את המצות המכירה. בשו"ת נאמן שמואל הסביר שגם המרדכי מודה שבעלמא יש חזקה במצוות, אלא שהמקרה שהמרדכי דיבר עליו הוא שנתנו את הזכות לתרום את יין ההבדלה למי שתרם יותר לצדקה, ורק במצב זה שיש תועלת להקדש, אין חזקה במצוות. לפי זה כאן לכאורה יש תועלת לציבור מכך שיהיו עוד סוגים של ארבעת המינים לציבור, ועל כן כתבנו שאם ועדת הדת לא מסכימה להביא ארבעת המינים באיכות השונה, יכולה המשפחה למכור. אמנם גם בזה יש לדון לפי מה שכתב היעב"ץ לגבי תקיעת שופר שאם הוחזק אחד לתקוע ובא אחד יותר מומחה ממנו אין להורידו מחזקתו כל זמן שהראשון תוקע כדין. בשו"ת רעק"א מהדורא תנינא סימן י"ב כתב שחזקה במצוות היא רק במצוות שרגילים הציבור למכור, אך מצוות שכל הרוצה יכול לעשותן לא שייכת בהן חזקה. לכן למעשה כתבנו שאם אנשי ועדת הדת לא מסכימים להביא ארבעת המינים מהאיכות השונה, אפשר לסמוך על דברי הנאמן שמואל ועל דברי רעק"א, ולמכור. מה שכתבנו שהחזקה קיימת אם לאנשי ועדת הדת יש רגילות למכור הוא לפי דברי השו"ע או"ח סימן קנ"ג סעיף כ"ב שכתב לשון זו לגבי חזקה לגלול את ספר התורה. הרב יהודה חי לנזר
שאלה: שינה באוטובוס - בסוכות : לרב, אני חייל המשרת בהנדסה בערבה,האם מותר לישון באוטובוס בימי חול המועד?
תשובה: מותר. משתי סיבות: 1. מצטער פטור מסוכה. (כאשר נרדם). 2. טעם שנראה לי יותר - הולכי דרכים הפטרים מסוכה כמו שפטורים מאכילה בסוכה כך פטורים משינה בנסיעות ארוכות מחוץ לעיר. ה' יצליח דרכך.
שאלה: ברכת ליישב בסוכה, בסוכה פסולה: בליל סוכות התארחתי בבית קרובים ולעניות דעתי הסוכה לא הייתה כשרה. שאלתי היא, האם כאשר ישנו מצב שלא מאפשר את תיקון הסוכה (בין משום שכבר יום טוב בין משום שגם יחסים בין אישיים במיוחד בתוך המשפחה יכולים להיות רגישים מאוד) ניתן לברך "ליישב בסוכה" בקידוש (היכן שהתארחתי כל ראש משפחה מקדש בנפרד) למרות שהיא פסולה וזאת כדי לא להעליב את המארח? אציין שכאשר הייתי לבד לא בירכתי "ליישב בסוכה" כי לדעתי היא לא הייתה כשרה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אסור לומר את שם השם לשווא. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: קריאת שמע בזמנה: 1. אם אני קראתי קריאת שמע לפני שנגמר זמנה ואני באמצע של קריאת שמע ואני רואה שכבר נגמר זמנה, זה נחשב כאילו קראתי קריאת שמע בזמנה? ואם אני רואה שעבר זמן קריאת שמע ואני באמצע קריאת שמע אני צריך להפסיק מיד או להמשיך עד הסוף או עד סוף הפרשה? 2. ואותו דבר עם ברכת המפיל בקריאת שמע שעל המיטה אם אני התחלתי את הברכה לפני שנגמר חצות ואני באמצע הברכה ואני רואה שכבר עבר חצות מותר לי לחתום בשם ומלכות בסוף הברכה?
תשובה: ערב טוב 1. צריך לקרוא את כל ג' הפרשיות של ק''ש בתוך זמנה אם לא עשה כן-יש לדון אם יצא ידי חובה  עיין בהרחבות. אם נקלעת למצב כזה שהזמן עבר והנך באמצע ק''ש, יש להמשיך ולומר עד הסוף  זו לא ברכה שיש לחשוש לה אולי לברכה לבטלה. לפחות יהיה שכר כקורא בתורה. 2. יש לגמור את הברכה בשם ומלכות. אמנם לכתחילה-כשרואים שהזמן יעבור באמצע הברכה,נראה שמוטב לחכות עד שיעבור הזמן ולקרא ק''ש על המיטה ללא ברכת המפיל-לפי דעות חלק מהמקובלים שאין לברך ברכת מפיל אחר חצות. אך יש לדעת שלפי חלק מהמקובלים וכך דעתו של הרב עובדיה למעשה בשנים האחרונות שיש לברך ברכת מפיל גם אחר חצות  'הלכה ברורה' ח''יב סימן רלט,ט פסק כן לברך אף אחר חצות. בהערות שם ציין ששאל את אביו ושאכן הסכים להלכה ולמעשה שיש לברך וכך הוא נהג למעשה וביקש מבנו הרב דוד לפרסם שכך דעתו לכתחילה. מקורות והרחבה ל1. הצריכו לקרא את כל ק''ש בתוך הזמן-פרי מגדים, אשל אברהם פט,ד. פר''ח מו,ט.משנ''ב נח,ה. ילקו''י סימן נח,ב ובהערה. ומשמע שאם סיים אחר הזמן לא יצא ידי חובתו שכן הפרי מגדים והמשנ''ב כתבו דין זה על סוף הזמן שאחריו לא יצא ידי חובה. אך אולי כתבו כן רק לכתחילה ובאמת בדיעבד יוצא ידי חובה לפי הדעה שנכתוב בעז''ה בהמשך שהולכים בתר התחלה  אם נחשיב את כל הפרשיות כמקשה אחת כמו ברכה אחת. ל2. לעניין ברכת לבנה-התחיל לברך והתכסתה הלבנה, יש לו לגמור את הברכה  מג''א תכו,א בשם רדב''ז. לעניין ברכת ק''ש-כשהתחיל לברך בזמן ועבר הזמן תוך כדי הברכה,ייתכן ויכול לגמור אותה ברכה  אשי ישראל עמ' קסח הערה טז בשם א''א (בוטשאטש) סוף סימן נח. וכן לעניין תפילת שמונה עשרה של שחרית או מנחה שהתחיל להתפלל אותה בזמן ויסיימנה אחר הזמן  לגבי שחרית אחר חצות או לגבי מנחה אחר צא''כ -הולכים בתר התחלה ויכול להתחיל בזמן ולסיימה אחר הזמן  יבי''א ח''ז,לד. ילקו''י סימן פט בהערה עמ' סה. אמנם ציין סתירה בדברי הבא''ח. יש לציין שכף החיים רלג,ה מתיר להתחיל להתפלל מנחה רק אם יגמרנה כולה בבין השמשות. לכתחילה אין לו להתחיל לברך באופן כזה  כך מג''א הנ''ל דייק מהרדב''ז לענין ברכת הלבנה שעתידה להתכסות באמצע הברכה. חורף טוב,בריא ושמח
שאלה: כיבוש הארץ - המשך: בהמשך לשאלה הקודמת. א. ענית לי שאיסור הסכנה מדבר על יחיד אך לא על הרבים. הבעיה היא שאין בכלל היום מצוות כיבוש מאחר ואין נביא ולא סנהדרין וגם יש תנאי לכיבוש הארץ שהוא גידוע עבודה זרה טרם הכיבוש מה שהיום לא נעשה וזה לא משנה מהי הסיבה. ב.לגבי רמת הסיכון ענית שלכל הפחות כזו שגם הסוחרים רגילים להסתכן בה. מן הסתם מדובר על סוחרים של פעם שהיו הולכים ברגל ממקום למקום ולא כמו היום ברכב והיום זו סכנה ללכת ברגל באזורים המדוברים. משמע הסכנה אינה רגילה. וחג שמח השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טוב למות בעד ארצנו?"
תשובה: א. גם בימי בית שני לא היה נביא, ואף על פי כן יצאו למלחמות, ומכאן שתנאי זה אינו מעכב. לגבי גידוע ע"ז קודם הכיבוש, אשמח אם תציין מקור לדבריך. ב. לא הבנתי את כוונתך. בעבר הסיכון בהליכה ממקום למקום היה הרבה יותר גדול מהיום, ואף על פי כן אנשים סיכנו את עצמם לצורך פרנסה, כלומר גם רמת סיכון גבוהה כזו היא רמה שאנשים מוכנים לסכן את עצמם בשבילה (גם אם היום המציאות השתנתה, אין זה משנה את ההגדרה העקרונית). וכפי שגדולי ישראל עלו לארץ בזמן שהיו הרבה סכנות דרכים. אם לא הסברתי את עצמי כראוי, אודה לך אם תפרט מה לא ברור.
שאלה: שמחה עם סביבה עצובה.: הרב איך אפשר לשמור על שמחה אם הסביבה שלי-המשפחה עצובה ולחוצה מהחיים?? למשפחה שלי יש טבע להיות בדיכאון ובעצבות ולהיות בלחץ ואני ממש לא רוצה להיות כמוהם!! אני רוצה לשמור על השמחה והשלווה שלי גם כשאני רואה שכולם מסביבי עצובים ולחוצים וזה קצת מסובך.הרב איך אפשר להישאר בשמחה בלי כל קשר לסביבה שלי??
תשובה: : בגיל הנעורים להיות ניזון בעיקר מהסביבה החינוכית או החברתית. כשמגיעים למשפחה לראות זאת כנסיון שבנושא של השמחה להיות משפיע ולא להיות מושפע. אין טעם להווכח או להעיר הערות. יש טעם לשיר לעצמך לעשות דברים שאתה אוהב בכדי לשמור על מצב הרוח שלך. בגיל בוגר יותר להקים משפחה שהיא תהיה המקום השמח והעיקרי שלך.
שאלה: קריאת הקוראן והברית החדשה: האם מותר על פי ההלכה לקרוא את הקוראן ואת הברית החדשה, ואם יש הבדל בין קריאת הברית החדשה לקריאת הקוראן אז למה?
תשובה: לשואל, באופן כללי אסור לקרוא את הספרים הללו. מי שיש לו רקע תורני מבוסס וזקוק לקריאת הספרים הללו להשלמת ידע מסוים, או לצורך "דע מה שתשיב", רשאי לקרוא בהם, ורצוי להתייעץ לפני כן עם תלמיד חכם המכיר אותך אישית. הרחבה: כתב הרמב"ם הלכות עבודה זרה פ"ב הל' ב-ג: "ספרים רבים חברו עובדי כוכבים בעבודתה, היאך עיקר עבודתה ומה מעשיה ומשפטיה. ציוונו הקדוש ברוך הוא שלא לקרות באותן הספרים כלל ולא נהרהר בה ולא בדבר מדבריה. שנאמר 'אל תפנו אל האלילים', ובענין הזה נאמר 'ופן תדרוש לאלהיהם לאמר איכה יעבדו', שלא תשאל על דרך עבודתה היאך היא, אף על פי שאין אתה עובדה שדבר זה גורם להפנות אחריה ולעשות כמה שהן עושין שנאמר 'ואעשה כן גם אני'. ולא עבודת כוכבים בלבד הוא שאסור להפנות אחריה במחשבה, אלא כל מחשבה שהוא גורם לו לאדם לעקור עיקר מעיקרי התורה - מוזהרין אנו שלא להעלותה על לבנו ולא נסיח דעתנו לכך ונחשוב ונמשך אחר הרהורי הלב, מפני שדעתו של אדם קצרה ולא כל הדעות יכולין להשיג האמת על בוריו, ואם ימשך כל אדם אחר מחשבות לבו נמצא מחריב את העולם לפי קוצר דעתו". כידוע, האיסלם אינו נחשב לעבודה זרה ממש אך כמובן הוא כפירה גמורה בתורת משה, והוא כלול בדברי הרמב"ם הנ"ל "ולא עבודת כוכבים בלבד" וכו'. מאידך, הרמב"ם עצמו קרא בספרי עבודה זרה, כפי שהעיד על כך במורה נבוכים (ח"ג פכ"ט). ההסבר לכך הוא כאמור, שלצורך "דע מה שתשיב" מותר לקרוא (עיין בתפארת ישראל על המשנה בסנהדרין פ"י מ"א אות ח, וכן ב'באר שבע' בסנהדרין ק ע"ב), וגם זאת יש להגביל לבעלי רקע מבוסס בתורה (עיין שו"ת הריב"ש סי' מה), וכעין מה שחילקו ח לגבי לימוד תורה מרב שאינו הגון, ש"תלמיד קטן" אסור ללמוד כך ואילו "תלמיד גדול" מותר (חגיגה טו ע"ב). ראה דוגמה לכך בשו"ת עשה לך רב (ח"ד סי' ט), שציטט קטעים מהקוראן אודות זכות היהודים על ארץ ישראל. אלא שהרמב"ם בהלכותיו לא הזכיר היתר זה, לא בהלכות עבודה זרה וגם לא לגבי לימוד תורה מרב שאינו הגון (הלכות תלמוד תורה פ"ד ה"א). יש מסבירים זאת, שהרמב"ם נמנע מלכתוב היתר שעלול להיות מנוצל לרעה על ידי מי שיחשוב את עצמו למתאים למרות שעדיין איננו מתאים (ברכי יוסף יו"ד סי' רמו סק"ט). לכן עצתי שתשאל תלמיד חכם המכיר אותך אישית, מה בדיוק אתה רוצה לקרוא ומדוע, והוא ידריך אותך האם וכיצד לעשות זאת באופן מועיל.
שאלה: גם למוסלמים ולנוצרים יש קבלת מצוות ומסורת: ראיתי שהרב כותב הרבה על זה שעם ישראל לא היה מקבל על עצמו כ"כ הרבה מצוות אם הוא לא היה בטוח בזה שהתורה היא תורת ה. האם המוסלמים לדוגמה לא קיבלו על עצמם חוקים וכו?? שאלה נוספת, מה עונים על השאלה שכתוב בברית החדשה שאותו האיש עלה בסערה השמימה לעיני קהל גדול?
תשובה: באיסלם אין חוקים, במובן של מצוות שטעמן אינו ידוע, אלא מצוות המתיישבות על נפש האדם ושהוא אף חש שהן מרוות משהו מצמאונו הרוחני: צדקה, תפילה, צום המכפר על חטאים ועלייה לרגל. אגב, המוסלמים הראשונים לא בדיוק קיבלו על עצמם את האיסלם, אלא הוא ניכפה עליהם בכוח החרב. ביחס לאותו האיש, למיטב ידיעתי הטענה אינה שהוא עלה בסערה השמים, שהרי כידוע הוא נצלב ונהרג, אלא הטענה היא אודות ניסים שהוא עשה לעיני אנשים, כמו הליכה על הכינרת. אבל אין בעיה להמציא זאת, שהרי הטענה אינה אומרת שהאנשים שאמורים לקבל את הסיפורים הללו ראו זאת בעצמם. להבדיל אלף אלפי הבדלות, בתורה כתוב שעם ישראל עצמו נכח במעמד הר סיני וחווה במשך 40 שנה חוויות ניסיות, ואם הדבר לא היה אז לא יתכן שהעם היה מקבל זאת, כשם שלא יתכן שיבוא אדם ויטען היום שלפני 1000 שנה עם ישראל כולו עבר חוויה עוצמתית שאף אחד לא שמע עליה עד היום. נ.ב: כתבת 'הרב כותב הרבה.' - לאיזה רב כוונתך?