שאלה: שלושה עשר עיקרים, יום כיפור, שבת ועוד: כבוד הרב, אני מעוניין לשאול מספר שאלות: 1. באחד העיקרים בשלושה עשר העיקרים רשום שהשם "והוא אחד", ובעיקר אחר רשום "ואין עבודה לזולתו". מכיוון שהשם הוא אחד, אין שום ספק שאין עבודה לזולתו. בלי לזלזל חס ו או להמעיט מערכם של שלושה עשר העיקרים, מדוע מופיע העיקר "ואין עבודה לזולתו" למרות שרשום בעיקר קודם לו שהקדוש ברוך הוא "והוא אחד"? 2. האם ברכת המפיל ללא שם ומלכות נספרת כברכה שיש לצרף למניין ספירת מאה ברכות ביום, או שמא רק ברכה עם שם ומלכות נחשבת בספירה זו? 3. האם איסור נעילת נעליים מעור ביום הכיפורים תקף רק לגבי נעליים ומותר לחגור חגורת עור ולענוד שעון עם רצועת עור למשל, או שאיסור זה תקף לכלל האביזרים העשויים עור? 4. האם מותר לגעת בדבר העשוי מעור, למשל ספה העשויה עור, ביום הכיפורים? 5. בקרב סובבי הועלתה שאלה בנוגע לשימוש חשמל בשבת. מותר לנו להנות מחשמל בשבת, כמו אור שהשארנו פתוח לפני השבת או על ידי מווסת חשמל שמחובר למכשיר חשמלי וקובע לו מתי להידלק ולהכבות לפי שעה. אחד מסובבי טען שהתנהגות זו אינה נכונה בשבת, מכיוון שגם בזמן השבת נמצאים יהודים בתחנות החשמל השונות ועובדים בשבת על מנת שנוכל להשתמש בחשמל זה, וכמו כן הם מרוויחים כסף בשבת. חברת החשמל עצמה גם מרוויחה כסף על חשמל שפועל בשבת. האם בטענה זו יש אמת, ואיך יש להתמודד עם טענה זו ולענות עליה? 6. האם מותר לעשות בדיקות דם, שתן וכדומה לצרכים בריאותיים? 7. האם מותר לשטוף ידיים המלוכלכות במוצרי חלב בכיור שאינו כיור המטבח ולא שוטפים בו כלים, למשל בכיור של בית הכיסא, ולאחר מכן לשטוף בכיור זה ידיים המלוכלכות בבשר? על תשובתך.
תשובה: 1. אכן הקב"ה הוא אחד אך יכול האדם לחשוב שניתן לעבוד לעוד כוחות שהקב"ה האציל ונתן להם סמכות וממשלה כגון: לשמש ולירח, על כך באה האמירה "ואין עבודה לזולתו", אין מקום לעבוד ואף לחשוב שיש כח אחר בעולם שיש לו סמכות שלטון או ממשלה אלא רק להקב"ה בלבד. 2. רק ברכות עם שם ומלכות נכללות במנין מאה ברכות. (כן הביא בשו"ת יחוה דעת חלק ד' סימן ה' בשם הגאון רבי יצחק עטייה בספר רוב דגן בקונטרס אות לטובה (סימן מ"ח אות ב')). 3. איסור נעילת נעליים מעור ביום הכיפורים תקף רק לגבי נעליים ומותר ללבוש שאר בגדים או אביזרים מעור. 4. כן. הרמ"א (או"ח סימן תרי"ד סע' ב') פסק בשם המרדכי "ומותר לעמוד על כרים וכסתות של עור, ומ"מ המחמיר תבא עליו ברכה". והסביר שם המשנ"ב (סק"ט) שסיבת ההיתר היא "שאין זה הנאת דרך נעילה ולא אסרו אלא כשהוא מנעילו ברגליו, ומ"מ המחמיר תבוא עליו ברכה", והוסיף המשנ"ב שיש אחרונים שסברו שאין כל מקום להחמיר בזה. 5. שאלת החשמל בשבת נידונה בדברי גדולי ישראל מלפני מאה שנה ויותר. אני אכתוב בקצרה מספר נקודות. הצורך לספק חשמל לכל רחבי מדינת ישראל בכל ימות השבוע כולל שבת קשור בקשר אדוק לכל ענייני פיקוח נפש. חברת החשמל פועלת עבור כוחות הבטחון ובתי חולים, וכן מספקת חשמל לבתים משום שלולי חשמל ודאי יגיעו רבים (זקנים ותינוקות) לכדי סכנה. לפיכך, אם אירעה תקלה באספקת החשמל במקום מסוים, על חברת החשמל לעשות את כל מה שנצרך כדי לתקנה. וכיוון שמותר לטכנאים לתקן את מערכת החשמל, מותר לכל שאר היהודים ששם ליהנות מן החשמל שחודש בשבת. ואם הפסקת החשמל אירעה במקום קטן שידוע בוודאות שאין בו צורך של פיקוח נפש, אסור לתקן את התקלה בשבת. ואם תקנו אותה יהודים בשבת, אסור ליהנות מהחשמל עד כשעה אחר צאת השבת (דעת הרב שלמה זלמן אוירבך, מובא בשש"כ לב, הערה קפב). החזו"א (או"ח לח, ד) הורה להחמיר שלא להשתמש בשבת בחשמל שמיוצר בחברת-החשמל, כדי שלא ליהנות ממעשים של חילול שבת כיון שעובדי חברת-החשמל מבצעים בשבת פעולות שאין בהם צורך חיוני להמשך אספקת החשמל, אלא מגמתם חסכון בהוצאות. לדעת המנוחת אהבה (ח"א כד, א) מותר ליהנות מהחשמל בשבת, ואף הטכנאים מבצעים מלאכות אסורות שנועדו לחסוך הוצאות לחברת-החשמל, כיוון שלצרכני החשמל אין הנאה מכך, ומצידם היה עדיף שהפעולות הללו יתבצעו באופן אוטומטי, לפיכך מותר לצרכני החשמל ליהנות בשבת מהחשמל. לאחרונה נשמע שנעשים מאמצים להפעיל את המערכות באופן אוטומטי כדי למנוע חילול שבת. בעז"ה נזכה לכך בקרוב. 6. כן. 7. כן יום טוב