LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ברכות הראיה על מקום המקדש: כשמגיעים לישוב חדש בארץ ישראל, למקום עבודה זרה שחרב, או שרואים את הר הבית בחורבנו האם צריך לברך את הברכות המיוחדות למקרים אלו? שהרי בהלכה הכתובה פשוט שצריך, אך בציבור אף אחד אינו נוהג כך, כולל רבנים (מדוע?) וכיצד יש לנהוג? האם כל כנסיה חרבה היא בגדר של עבודה זרה לעניין זה? או שיש חילוק בין הזרמים השונים בנצרות בהקשר זה, ואם כן מה עושים אם לא יודעים לאיזה זרם השתייכה כנסיה זו?
תשובה: על ישוב חדש צריכים לברך "מציב גבול אלמנה", ונהוג לברך בבית הכנסת. ועייני בפניני הלכה ח"ג עמודים 67-70. הרואה את מקום המקדש אומר: "בית מקדשנו ותפארתנו אשר הללוך בו אבותינו היה לשרפת אש וכל מחמדנו היה לחרבה", וקורע (שו"ע או"ח תקס, ב). ועייני בפניני הלכה סוף חלק א', במהדורה האחרונה, שם כתבתי כן, ובארתי שלענ"ד גם הרצי"ה קוק זצ"ל היה אומר לכך היום, אחר חילולי ה' הנוראים שנעשו שם. על מקום שנעקרה ממנו ע"ז צריך לברך, כמבואר בשו"ע או"ח רכד, ב. אמנם נכון שאיני זוכר מקום שמברכים עליו. ואולי כיוון שעבר כל כך הרבה זמן מעת עקירתה, כבר נשכחה, ואין ניכר שנעקרה. לגבי מסגדים, יש ספק אם מברכים, ובעל החוות יאיר כתב במקור חיים שאין מברכים, הואיל ואין בהם פסלים. ונדמה לי שכך הדין גם לגבי כנסיה בלא פסלים. ויתכן שכן הדין גם לגבי כנסיות של קתולים, כאשר עניין הפסלים שם הוא רק משום מנהג אבותיהם, אבל אמונתם מופשטת יותר. וכן נראה לי למעשה, וכמו שמקילים לעשות עימם משא ומתן על פי דעת בעלי התוספות, וכן נהגו באשכנז. וספק ברכות להקל. אבל אם היה מקום שידוע בוודאות שסגדו שם לפסל, וידוע שנעקרה ממנו ע"ז, היה ראוי לברך. וצריך לעורר לכך את מדריכי הטיולים שימצאו מקום שעליו יוכלו הכל לברך, כדי שלא תשתכח ברכה זו מישראל.
שאלה: לומר את שם ה : בזמירות שבת לעיתים מופיע שם ה גם ללא פסוק שלם, כיצד יש לנהוג, לומר את שם ה כפי שיוצא עם החרוזים וכו או שיש להקפיד ולא לומר את שם ה ממש?
תשובה: מן הדין מותר להזכיר שם ה' בזמירות, מפני שמזכירים את השם לכבוד שמיים. אמנם כאשר יש חשש, שמא באמצע המשפט יפסיקו, ועל ידי כך יתבזה השם, מוטב שלא לומר את השם. וגם כאשר לא שמים לב לתוכן הפזמון, והעיקר הוא הניגון, ובמיוחד כאשר כופלים את המילים בלא קשר לתוכנם, אלא רק כדי שהמילים יסתדרו עם המנגינה, מוטב שלא לומר את השם. ולכן רבים נוהגים לומר "השם". אמנם מהדין כשמזמרים לשם כבוד שמיים, מותר להזכיר את השם עצמו, וכן נוהגים רבים וטובים.
שאלה: אמירת שמע ישראל בעת צרה: מדוע הפכה תפילת שמע ישראל לתפילה שאדם משדר בעת צרה (מעבר לקריאה לפני מות האדם - ר עקיבא)
תשובה: מפני שהיא מבטאת את האמונה השלמה, שהכל הכל בידיו יתברך, ובעת סכנה הננו מסכימים לכך ומפקידים את נפשנו בידו.
שאלה: הפקר חדר של גוי בבית יהודי: יש עניין כאשר גוי לן בביתו של יהודי כדי לטפל בו, לעשות את החדר הפקר? האם זה הכרחי, ובמה זה כרוך? (כלומר דיני הפקר)
תשובה: מותר להשכיר, לזמן מוגבל, דירה לגוי בארץ ישראל, בתנאי שהגוי אינו מכניס לדירה עבודה זרה.לכן, אם הגוי אינו מכניס עבודה זרה לחדרו אין צורך להפקיר את החדר. מה גם שהפקר כזה לא נעשה בלב שלם והוא לא יציל אפוא את המשכיר מאיסור עבודה זרה בביתו.
שאלה: שימוש בחניה של שכן בבניין: הורי גרים בבית משותף ובו מקומות חנייה מתחת לבניין. כל מקומות החנייה בבניין שייכים לדיירים של הבניין. להורי אין מקום חנייה בבניין. האם שימוש באחד ממקומות החנייה האלו למשך מספר שעות בזמן שהדייר שהחנייה שייכת לו לא נמצא בביתו, נחשב לגזל?
תשובה: חניה נחשבת לחלק מהדירה. וכשם שאסור להיכנס לדירתו של אדם ללא רשותו כך אסור היה לכאורה לחנות בחנייתו של אדם ללא רשותו. עם זאת, אם ברור שהדייר אינו זקוק כרגע לחניה ואין הוא מקפיד על כך שמישהו אחר יחנה בחנייתו הדבר מותר. כמדומני שרוב בני אדם אינם מקפידים על כך שמישהו אחר חונה בחנייתם כשהם אינם זקוקים לה. ולכן ניתן לסמוך על כך ולחנות בחניה זו.
שאלה: הכשר מכונת גילוח: האם ישנה בעיה במכונות PHILIPS - סכין כפול, דבל אקשן וכו?
תשובה: בעיית מכונות הגילוח היא עתיקת יומין, מאז המצאתן. יש שאסרו בגלל שהגילוח נעשה ע"י סכין צמוד מאוד לעור והדבר דומה לתער ויש שהתירו בגלל שהרשת חוצצת בין העור לבין הסכינים ואם כן אין להן דין תער אלא דין מספריים. מומלץ להשתמש במכונת גילוח בה הרשת עבה וחוצצת בודאות בין העור לבין הסכינים. עוד בנושא זה. למה לא עם סכין גילוח?
שאלה: חלום ומשמעותו: לפני שנה היה לי קשר עם מישהו והקשר נותק אחרי זמן קצר. לפני שבוע התחדש הקשר והבחור רצה שננסה שוב. ביקשתי מהקב"ה שיתן לי סימן ובאותו לילה חלמתי שאני יוצאת עם אותו בחור ברכב ופתאום הוא ביקש ממני לצאת מהרכב, אמר שהוא לא מחזיר אותי הביתה ונסע. השאלה שלי היא האם החלום הזה אומר לי שהבחור הזה לא בשבילי או שמא עלי לנסות בכל זאת?
תשובה: לרוב, החלומות שווא ידברו. אם את חוששת בכל זאת מהחלום את יכולה לעשות הטבת חלום אצל רב, ולחזור ולשקול את הנושא בשיקול דעת עניני ללא השפעת החלום. עם זאת החלום משקף כנראה את הרגשותייך כרגע כלפי אותו בחור, אך יתכן שאם תכירי אותו יותר טוב חששותיך יפוגו. מבלי להמליץ לך מה לעשות עצתי לך לשקול את צעדייך בצורה רציונלית.
שאלה: פנים חדשות בשבע ברכות: למה צריך פנים חדשות בשבע ברכות?
תשובה: כדי להוסיף עוד שמחה, ובזכות תוספת השמחה יש מקום לחזור שוב ולברך את אותן שבע הברכות שכבר אמרו לפני כן.
שאלה: קריאה בספר "מאור עיניים" ושאר ספרים שהוחרמו: הספר "מאור עיניים" של עזריה מן האדומים, היה שנוי במחלוקת, והוטל עליו חרם בידי רבנים כמו רבי שמואל יהודה קצנלבוגן והאלשייך הקדוש (אולם מובא ממנו ציטוט בתוי"ט בפי המשנה),מהו היחס בימינו לקריאה בספר זה, ובכלל מה צריך להיות היחס שלנו לחרמות על ספרים שהיו בעבר, האם הם תקפות לימינו בהם אנו מסובבים בכתבים אשר "מסוכנים" מהספר הנ"ל פי כמה וכמה?
תשובה: מי שקיים הוי שקוד ללמוד תורה כראוי ורואה את עצמו מסוגל גם להמשך המשנה: ודע מה שתשיב לאפיקורוס רשאי לקרוא בספר זה בתנאי שלא יקבל את דעותיו אלא מודד איתן. בין היתר בעזרת המהר"ל שבספרו באר הגולה בעיקר בבאר השישי מתיחס כנראה לספר זה.
שאלה: עלייה לארץ או לישא אשה?: אני גר בחוץ לארץ. אני רוצה לישא אישה מתאימה. ברוך השם היא שומרת תורה ומצוות אבל היא אינה מסכימה לעלות לארץ. מה אעשה? עדיף עליה לארץ יחידי או לישא אישה?
תשובה: אם נראה לך שתוכל למצוא אשה אחרת שתתאים לך ותגור איתך בארץ, עדיף שתיפרד מהבחורה שאינה מוכנה לעלות לארץ ותעלה לארץ לבדך, ובעז"ה תמצא כאן בחורה טובה ממנה. בנוסף על המצווה הגדולה של ישוב ארץ ישראל, בארץ סיכוייך להקים משפחה גדולה וטובה, השומרת תורה ומצוות, גדולים בהרבה מאשר בחו"ל. אולם, אם נראה לך שאם תיפרד ממנה, לא תוכל למצוא אשה אחרת, אזי עדיף להתחתן בחו"ל, ולהמשיך בכל כוחך להשפיע עליה שתעלה לארץ.
שאלה: חשיבות לימוד תורה בישיבה: רציתי לדעת האם לאחר הישיבה התיכונית חשוב ללכת לפחות שנה לישיבה גבוהה הסדר.ומדוע זה חשוב? האם במקרה שאני אלך ללימודים באוניברסיטה ושלוש שנים אני אשלב לימודים במקצוע עם חצי יום לימוד תורה בכולל (של אוניברסיטת בר אילן) זה ישפיע עלי יותר מאשר שנה אחת בישיבה או פחות? אני מבקש מהרב שיענה תשובה שכל אדם יוכל להבינה ולא רק אדם שקרוב מאוד לתורה (דהיינו שגם מה שמכנים חפיפניק יבין).
תשובה: איני בא למעט את הערך של לימוד בכולל בבר אילן, אך אין להשוות את הלימוד שם ללימוד בישיבה. כשאדם מקדיש את עצמו שנה שנתיים לתורה, הוא לא רק קונה ידיעות תורניות, אלא הוא מתקשר התקשרות פנימית אל התורה, לאמונה ולעבודת ד', והתקשרות עמוקה יכולה להיווצר רק כאשר אדם שוקע בעולמה של תורה לגמרי, וכל כוחוותיו מופנים לתורה ולעבודת ד'. זה אפשרי רק בישיבה. אחר כך, על גבי יסוד איתן שבונים בישיבה, אפשר להמשיך בשילוב של לימוד מקצוע עם הכולל בבר אילן.
שאלה: הלכות "לא ילבש" : אודה מאוד לרב אם יוכל להורות לי את ההלכה בנוגע ל: טיפול בפצעי בגרות בגברים. הסתכלות במראה לשם טיפוח היופי כנ"ל. סירוק השיער כנ"ל.
תשובה: טיפוח רגיל, כמקובל אצל גברים, מותר. אבל התגנדרות מוגזמת - אסורה, מפני שהיא מנהג נשים.
שאלה: חיוב נשים במצוות : איך זה שנשים מחויבות בעשרת הדיברות למרות שהכתוב נאמר בלשון זכר? האם יש סימן שבו התורה מדברת רק לגברים או לגברים ונשים יחד?
תשובה: אין זה משנה אם הציווי בלשון זכר, הכלל הוא שהשווה הכתוב אשה לאיש לכל מצוות שבתורה (ב"ק טו). ורק כאשר יש לימוד מיוחד שהמצווה שייכת לגברים בלבד, נשים פטורות ממנה.
שאלה: פירוק אוהל בשבת: האם מותר לפרק אוהל של תרמילאים בשבת? מדובר באוהל קטן המיועד לנשיאה בתרמיל גב כאשר הוא מקופל והוא אינו תקוע ביתדות לקרקע.
תשובה: גם אוהל שאינו מחובר לקרקע נחשב לאוהל ובנייתו וכן סתירתו אסורים בשבת.
שאלה: בשר ודגים: האם יש להפריד בין בשר לדגים בצורה מוחלטת, אם בזמן או בכלים שונים, או רחיצת ידיים בין לבין.
תשובה: המנהג שלא לאוכלם ביחד, ולא באותם כלים, אם לא שטפום. אבל אין צורך ליטול ידיים ביניהם, מפני שאיננו נוגעים באוכל בידינו, אלא על ידי סכו"ם. אמנם מי שנטנפו ידיו בדגים, ישטפם לפני שיאכל בשר. ובכל אופן נוהגים לשתות בין הדגים לבשר, או לאכול דבר מה, כדי לשטוף או לקנח את הפה בין הדגים לבשר. אמנם לפי הרמב"ם אין צורך להפריד בין דגים לבשר, והרוצה להקל, יש לו על מה לסמוך. אבל המנהג כפי שכתבתי. יתר על כן, אם התערבו דגים בבשר, לדעת רוב הפוסקים צריכים לזרוק את המאכל. הלכות נוספות המובאות בשם הרמב"ם: נטילת ידיים ג"פ בשחרית. נטילת ידיים ליד המיטה.
שאלה: נטילת ידיים בכיור: האם ישנה בעיה ליטול ידיים, כאשר יש כלים בתוך הכיור?
תשובה: בנטילת ידיים של שחרית הדבר אסור כי על מים אלו שורה רוח רעה. אך בנטילת ידים אחרת, כגון לסעודה - מותר.
שאלה: חתונה במסעדה פתוחה בשבת: ברצוני לדעת האם אפשר להתחתן במסעדה שהיא פתוחה בשבת? החתונה תתקיים ביום חמישי אך אין למקום תעודת כשרות, למרות שהאוכל שלהם נקנה משחיטה כשרה. האם הרב המקדש את הזוג מבקש תעודת כשרות למקום בו מתחתנים?
תשובה: מסעדה המחללת שבת אינה כשרה. אי לכך אסור להיכנס אליה אפילו לשתות משקה קר וכשר, כי הרואים סבורים שהמקום כשר. ק"ו שאין לערוך בו חופות כי המוזמנים יסברו שהמקום כשר. רב בודאי שאינו יכול להיכנס למקום, על אחת כמה וכמה שאינו יכול לערוך בו חופה כי כולם בטוחים שאם רב עורך במקום טקס דתי המקום כשר. הרבנויות בארץ אינן מאשרות עריכת חופה אלא במקום הנושא תעודת כשרות חוקית ותקפה.
שאלה: לימוד בישיבת הסדר ועבודה: אני מתחיל השנה בשיעור א בישיבת הסדר. מנגד, אני מעוניין לצבור נסיון בתחום בו אני מתכוון לעסוק בחיי, לאחר סיום לימודיי. האם עליי לוותר על לקיחת עבודה התחלתית במקצוע, ואפילו "עבודות מזדמנות" מחשש לפגיעה בבניית עולמי התורני במהלך הלימודים?
תשובה: כדי להכנס עמוק לתוך לימוד התורה תפנה עצמך לחלוטין מכל טרדה אחרת. אחר שנה או שנתיים של לימוד תורה בשקידה, תתייעץ עם רבך אם יש מקום לשלב עוד דברים. אם לא תצליח ללמוד בשקידה הראויה, תתייעץ עם הר"ם שלך, ומתוך היכרותו עמך בודאי ידע לייעץ לך כראוי.
שאלה: ריקודים נפרדים ללא מחיצה: הריני מכהן כר"מ בישיבה תיכונית. אני מקפיד להגיע לכל חגיגות הבר מצוה של תלמידי. איך עלי להתנהג כאשר יש ריקודים נפרדים אך ללא מחיצה מבחינת הצטרפות לריקוד.
תשובה: בריקודים מעורבים יש שתי בעיות: א. כאשר גברים ונשים נוגעים זה בזה. ב. כאשר הגברים מסתכלים בנשים רוקדות. המחיצה מונעת את שתי הבעיות. בהעדר מחיצה נשארה הבעיה השניה. גם מי שאינו רוקד עובר בעצם הסתכלותו ולכן במקרה כזה יש לרקוד במעגל הפנימי כדי להימנע מהסתכלות בנשים הרוקדות. היתרו והמלצתו של הרב אליעזר מלמד.
שאלה: הפעלת מזגן כשיש חילוקי דעות: מה ההוראה בדבר הפעלת מזגנים בקיץ כאשר מתפלל מתלונן שקר לו, ורוב הציבור חם לו?
תשובה: אחרי רבים להטות. יתרה מזאת, אפילו אחד דורש למזג והרוב מתנגד היחיד צודק "לזה שומעין שאמר כהלכה" (פאה ד א-ב). עם זאת מן הראוי לפשר ולהתחשב במידת האפשר זה בזה. לדוגמא, לא לקרר יותר מדי. להרחבה בעניין למי שומעין.
שאלה: העליה הנוכחית מרוסיה ואתיופיה: הרב מלמד כתב שאנחנו הולכים לקבל "מליון צדיקים", אבל לדאבונינו רוב רובם הם גוים גמורים שכבר לא מתכחשים לגויותם. מה הדין לגביהם בקשר ללא תחנם וכן לגבי האתיופים, הרי כל מקור יהדותם מבוסס על אגדה נוצרית שהם מצאצאי מלכת שבא. לדאבוננו מקויים הפסוק "אלקים באו גויים בנחלתך" איך עלינו להתייחס אליהם?
תשובה: הדברים שאמרתי שאתה מצטט נאמרו לפני שנים רבות, כאשר התחיל זרם העלייה מרוסיה. אז ציפינו לבואם של יהודים בלבד. לצערנו באו הרבה גויים ובתוכם כאלה שאין להם שום עניין בעם ישראל, ועדיף היה אילו לא באו. בוודאי שמן הנכון מכאן ולהבא להביא לארץ רק יהודים, ואותם הגויים שבאו לארץ ואינם רוצים להתגייר גרות אמת יש לעודד להגר לארצות אחרות.
שאלה: מפחדים לבוא לארץ: אנחנו זוג ישראלי שגרים זה כבר כמה שנים בחוץ לארץ. יש לנו 5 ילדים. אנחנו מאוד אוהבים את הארץ ומשתדלים לבוא כל שנה לחגים לביקור בשביל הילדים שיהיה להם טעם של ארץ ישראל כל עוד שאנחנו גרים בחוץ לארץ. השנה אנחנו שוב רוצים לבוא אך בגלל המצב הגרוע בארץ אנו קצת מפחדים, מכיון שכשאנחנו באים לארץ אנחנו מטיילים ומבקרים בכל הארץ. האם עלינו לחשוש מלבוא בזמן הזה?
תשובה: ארץ ישראל היא ארץ החיים ואין לחשוש לבוא אליה גם בימים אלו. ואדרבה, מצווה מיוחדת לבוא אליה דווקא בימים אלו, ולהעמיק את הקשר של עם ישראל לארצו, בשעה שרוצים אויבינו להוציא אותה מידינו.
שאלה: פתיחת חנות בשבת ע י שותף גוי: אני גר בחו"ל עם שותף גוי בדירה שהוא גם שותפי לעסק. אני שומר שבת, וכרגע פתחנו יחד חנות נוספת חדשה, והיום הכי משתלם בעבודה זה ביום שבת. האם מותר לי לתת לגוי (שותפי) לעבוד בשבת? (על פי מוסכמות מראש על העבודה.) יש לציין שאני לא מתחלק איתו בשום כסף מהעבודה של שבת וגם לא מתערב בעבודה כלל. אך יתכן שבכסף שיהיה הוא יקנה דברים שהם לטובתי ואולי גם מוצרים לדירה,ומזון, וכו'. ומה בכלל התנאים בזה?
תשובה: אסור שליהודי תהיה זיקה כל שהיא לרווחי השבת. אם שם העסק לא נקרא על שמו של יהודי וכל רווחי השבת הם של הגוי בלבד הדבר מותר. אסור ליהודי ליהנות מרווחי השבת. המוצרים שהגוי רוכש בעצמו ולעצמו מותרים בתנאי שאין מי שמתיחס אליהם כאל רכוש משותף או שיש בהם ליהודי כל זכות שהיא.
שאלה: ציצית גופיה וציצית צמר: האם גופיה-ציצית היא יותר מהודרת מציצית צמר?
תשובה: ציצית צמר היא המהודרת ביותר. ועיין בפניני הלכה ח"א ע' 105.
שאלה: לכרוע בשעת הקדיש והקדושה? : האם קיים מקור כתוב למנהג להסתובב ימינה ושמאלה בזמן קדושה כשאומרים "וקרא זה אל זה ואמר"? כמו כן בקדיש, כשאומר "בחייכון וביומיכון"?
תשובה: בשו"ע או"ח נ"ו מובא מנהג בשם הכלבו, לכרוע כמה כריעות באמירת קדיש. באמירת בחייכון וביומיכון פונים לצדדים כנראה משום שרוצים להדגיש לשומעים שיזכו לכך בחייהם ובימיהם. אולם בשם הגר"א מוסרים שלדעתו אין לכרוע. מקור המנהג לפנות לצדדים בתחילת הקדושה לא ידוע.
שאלה: כיצד להבין מסר ששלח לי הקב"ה: יש לי תאומות בנות 11 חודש שאותן קיבלתי מהשם לאחר שהתפללתי וביקשתי ממנו תאומות בנות. התאומה השניה נולדה עם חדר ימני בלב כמעט מנוון ובגיל 5 ימים עברה ניתוח לב פתוח. ברוך השם היא גדלה ומתפתחת וכמובן היא תחת מעקב ואולי (נקווה שלא) תצטרך ניתוח נוסף בגיל מבוגר יותר. שאלתי היא מה אני צריכה להבין ממה שקרה? האם השם אומר לי שאכן הוא נתן לי אותן ובכוחו גם לפגום במתנה שאזכור תמיד את יכולתו? אם זה כך, הרי תמיד אזכור ואודה לשם על מתנתו ועל מתנותיו!
תשובה: ככל שמכירים יותר את השואל, כך ניתן יותר לענות על שאלות כבדות ואישיות כאלה. בלא היכרות אפשר לומר דבר כללי, והוא, שלעיתים מדובר בנשמה מיוחדת, שצער העולם בא לידי ביטוי בחייה, ועל ידי ההתמודדות שלה ושל הוריה עם קשייה, נעשים תיקונים גדולים בעולם. ודבר זה הוא זכות גדולה לה ולמשפחתה, ואף לכל העולם. יהי רצון שתרוו מבנותיכם נחת, ותזכו לגדל את שתי בנותיכם לתורה למצוות לחופה ולמעשים טובים.
שאלה: עליה לקבר בחול המועד: אני יודע שאין עולים לבית הקברות בחול המועד, אך יש לנו יום שנה (לאב - שנה ראשונה), וכל הקרובים יגיעו ביום הזכרון שחל בחול המועד, האם יש אפשרות על מנת שלא להטריחם לבוא מרחק גדול במיוחד, בייחוד היום שנסיעות מהוות סכנה, לעלות לקבר בחול המועד?
תשובה: המנהג שאין עולים לבית הקברות בחול המועד, ואין לשנות המנהג על אף הסיבות האמורות. לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א
שאלה: גזלתי כשהייתי חילונייה: אני חוזרת בתשובה ורוצה לתקן דברים מעברי בעניין גזל. בעבר עבדתי בחנות מסוימת וקיבלתי משכורת די דלה, בשביל להשלים את משכורתי הייתי לוקחת דברים ללא ת כיצד עלי לנהוג? כמו כן בילדותי "לקחתי" פסל בדמות אישה (ללא תוי פנים), בחוג לעבודות בקרמיקה בכדי להרשים את הורי ביכולתי, זו לא היתה עבודתי, האם יש עלי חיוב להחזיר דבר כזה כמו פסל ויכול מאד להיות שלא אוכל לאתר את הכתובת אליה יש להחזיר, כיצד עלי לפעול לכפר על מעשי?
תשובה: "והשיב את הגזלה אשר גזל". זוהי מצוה מהתורה. ואין לה התיישנות. אני מציע לך לכתוב מכתב למקום בו עבדת ולהציע להם להחזיר את דמי הגזלה. יש להניח שהם ימחלו לך. את יכולה לשלוח את המכתב אנונימית ולהשאיר כתובת של מישהו אחר שאליו תוחזר התשובה. אינך חייבת להזדהות. אולי אפשר דרך האינטרנט? מי שגזל ואינו יודע למי להחזיר יעשה בדמי הגזילה צרכי רבים.
שאלה: נוסח תפילה: בתפילת שחרית, בברכת "יוצר אור", אנו אומרים: "כלם עושים באימה וביראה רצון קוניהם". ידוע כי מבחינה לשונית, "קוניהם" הנה הטיית רבים דהיינו, הקונים שלהם. זה כמובן יוצר לכאורה בעיה רעיונית שהרי מדובר על בורא העולם היחיד. בתפילה בנוסח אשכנז לעומת זאת מופיעה המילה "קונם" או "קונהם" (בלי "י" אחרי האות נ) אשר הם הטיות ליחיד. נשאלת השאלה אם כן, מדוע משתמשים בצורת ההטיה "קוניהם"?
תשובה: אכן עמדו כבר הקדמונים על שאלתך. ומשום כך נוסח אשכנז העדיף את הטיית היחיד. אך מצינו במקרא לא פעם הטייה ברבים כגון בורא השמים ונוטיהם והידוע מכל נעשה אדם. בכל אלו אין הכוונה לרבים חלילה, אלא ללשון חשיבות. עיין עוד אוצר התפילות.
שאלה: הטבלת אולר: אולר שוויצרי או כלי מסוג לדרמן המשמש לכל מיני דברים (בין היתר סכין חיתוך) האם צריך טבילה?
תשובה: כאשר משתמשים באולר לאכילה יש לטובלו
שאלה: לבישת ציצית ישירות על הגוף: האם מותר ללבוש טלית קטן מתחת לבגדים ישר על הגוף ללא חציצה של גופיה?
תשובה: מעיקר הדין אין לציצית קדושה ולכן מותר ללובשה ישירות על הגוף.יש הנמנעים מכך משום כבוד המצוה לפנים משורת הדין.
שאלה: שיעור הנאמר ע"י אישה: בקהילתנו אנו רוצים להנהיג כל יום חמישי של ראש חודש ערב לימוד תורה עם שלושה שיעורים. אנו רוצים לשאול האם אפשר שבשיעור הראשון תועבר שיחה על ידי אישה דתיה השיחה תיסוב על אופן חזרתה בתשובה והתחזקות. כך גם תהיה אפשרות גם לנשים להשתתף, וכן האם גברים יכולים להשתתף באותה שיחה שיעור? השיעורים מועברים בבית המדרש שבסמוך לבית הכנסת.
תשובה: שאלה זו ראוי לשאול את המרא דאתרא. מכל מקום אצלנו לא היו עושים כך, אלא כל שיעורי התורה יועברו על ידי גברים. ואם ירצו לקיים שיעורים לנשים, אפשר ששם הנשים ידברו. וכן אם ירצו לעשות פעילות אחרת, כגון במועדון, מי שירצה יוכל לילך לשמוע את השיחה הנזכרת. נ"ב: מן הסתם זו שחזרה בתשובה סבורה שאין זה ראוי שגברים ישתתפו בשיחתה, וכך מקובל בחברתה החרדית, וחבל לבזות בפניה את השומעים, שתחשוב שהם קלי דעת, למרות שיתכן שבהרבה מצוות הם טובים ממנה. וד"ל.
שאלה: פדיון הבן - עד מתי?: ברצוני לשאול עד איזה גיל ניתן לערוך לבן הבכור פדיון הבן?
תשובה: אין לזה גבול, ועד יומו האחרון של הבכור, אם עדיין לא נפדה, מצווה שיפדה את עצמו.
שאלה: בשר זוגלובק ותוויות כשרות: האם הבשר בקר של זוגלובק הוא בשר חלק, והאם כשכתוב נשחט נבדק והודח כדין זה אומר שהבשר הוא ברמה כשרותית גבוהה?
תשובה: הבשר של זוגלובק נכון להיום הינו כשר בלבד ולא חלק. התווית שנמלח והוכשר כדין אינה מסמלת שהבשר הינו בכשרות מהדרין.
שאלה: איך לחשב מעשר כספים : היום כשיורד לנו מהמשכורת מס הכנסה, האם ניתן להחשיבה כמעשר כספים, הרי הכסף הולך לטובת הציבור? מאיזה סכום עלינו לתת מעשר כספים? מהברוטו? מהנטו? לאחר ניכוי תשלומים של פעוטונים, בתי ספר, ישיבות ואולפנות? אדם שעושה ביטוח חיים (למעשה זה לטובת האלמנה והיתומים), האם אין זה בגדר כסף צדקה?
תשובה: ניכויי המס אינם נחשבים לצדקה משתי סיבות: א. משום שאדם חייב אותם בלאו הכי. ב. המסים מממנים צרכים שונים, ביניהם הכרחיים כגון בטחון, בריאות ותשתיות וחלקם דברים שבודאי אינם נחוצים כגון ה"תרבות" הספורט וכדו'. רק חלק קטן מופנה לצדקה. עם זאת חישוב הרווחים לצרכי מעשר הוא מהנטו, לאחר הניכוי. הוצאות לילדים גדולים מעל 6 נחשבות לצדקה (חוץ מהוצאות לימוד תורה לבנים שהן חובה). ביטוח אינו צדקה ודאית שהרי אם הוא יתאלמן הוא לא יקבל את הביטוח של עצמו. גם לא ברור שאלמנתו ויתומיו יהיו עניים עד כדי כך שהביטוח שיינתן להם ייחשב כצדקה.
שאלה: ימות המשיח והגאולה: מהו ההבדל בין המושג של "משיח" ל"גאולה"? האם צריך להיות שהמשיח יבוא תחילה, ורק אחר כך תתפשט הגאולה, או יכול להיות שהגאולה תתחיל, ויבוא מלך המשיח אחרי-כן? אני יודע שכתוב בירושלמי שהגאולה תהיה "קמעה, קמעה", אבל, כמו שהרבי מליובוויטש זצוקללה"ה אמר, הרמב"ם לא פסק ככה (הל" מלכים, יא:י), ואין שום פוסק שחולק בזה. מה טען הרב קוק בנושא הזה, ועל מה הוא מבסס את טענתו?
תשובה: משיח הוא בן אדם מצאצאי בית דוד שהוא יביא את הגאולה השלמה. ימות המשיח הם ימים שבהם יופיע המשיח. בדברי ח בסנהדרין יש דעות שונות איך יהיו שלבי הגאולה, ואלו ואלו דברי אלוקים חיים. הגאולה תהיה גם קמעא קמעא וגם פתאום יבוא אל היכלו האדון אשר אותו אתם מבקשים. גם המושג של קמעא קמעא מקורו בירושלמי ממגילת אסתר, ושם היה התהליך של קמעא קמעא בסה"כ יום אחד בלבד. ועיין במהר"ל בהקדמת אור חדש על מגילת אסתר, בעניין קמעא קמעא ובמהירות. עלינו לצפות בכל יום שיבוא ומאידך לאזור כח וסבלנות אם מתעכבת הגאולה השלמה.
שאלה: עד מתי אפשר להניח תפילין?: עד מתי ניתן להניח תפילין?
תשובה: עד שקיעת החמה. ואם לא הניח עד השקיעה, יכול להניח גם בבין השמשות בלא ברכה (מ"ב ל, ג  באו"ה בסוף הסימן, וכה"ח יז). לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: גניבת דעת בשירים חסידיים: לפעמים ישנם שירים חסידים שאפשר לשמוע ולזהות שמנגינתם היא מנגינה שלקוחה משיר ישן לועזי, האם זה לא נקרא גזל???
תשובה: היו גדולים בחסידות שעודדו לקחת מנגינות לועזיות ולהכניס בהם קדושה. הם ראו בזה ערך רב. באותם ימים לא היתה הקפדה של המחברים על שלקחו מהם את המנגינות. אם מלחין יקח מנגינה לועזית ללא רשות הבעלים ובניגוד לרצונו, אכן יש בזה בעיה. מה שמופיע במקורות זה שאין לקחת מנגינות ששימשו לעבודה זרה ולנגן אותם ובוודאי לא לשיר בהם שירי קודש.
שאלה: השימוע במקורותינו: כאשר נפתחת חקירה כנגד אישיות ציבורית בכירה אנו מייד קוראים כי היועץ המשפטי מאפשר לקיים לו שימוע לפני הגשת כתב האישום שאלתי: א היכן ניתן למצוא את המקור לעניין זה במקורותינו? ב מהי דעת הפרשנים לעניין השימוע? ג האם צריך להתקיים שוויון הליכים לפני העמדה לדין לכולם ולא רק לבכירים?
תשובה: א. השימוע אינו מוכר במקורותינו אולם יש בו הגיון צודק. אם אין עילה לתביעה, לשם מה להטריח את ביה"ד? ואולי על כך נאמר בתורה: שמוע בין אחיכם ושפטתם צדק. ב. אין מקום להבחנה בין אישיות בכירה לבין הדיוטות. אך מכיון שכל חשד באישיות בכירה זוכה מיד לכותרות ועד שייגמר הדין יעברו שנים (!) של עינוי דין ובינתיים אין אותה אישיות מסוגלת לתפקד, יש אולי הצדקה מסוימת לקיים שימוע לאישים כאלו יותר מאשר להדיוטות המסוגלים לקיים אורח חיים רגיל יחסית עד גמר הדין. עם זאת נראה לי שבכל זאת אין מקום להבחין בין החשודים ולכולם יש לערוך שימוע מוקדם.
שאלה: כשרות רגילה: שמעתי מפי רב אחד שכל מי שאוכל כשרות רגילה הוא אוכל משהו לא כשר. האם הדבר נכון? האם יכול להיות שהרבנות תהיה בהרבה מקרים מקלה בהרבה דברים?
תשובה: באופן כללי, ניתן לומר שלכל רבנות יש גדרים וסייגים משלה לפי צרכיה, תושביה וצורכי המקום. בהחלט ישנם דברים מסויימים שיש רבנויות שמקלות (למשל ג'לטין) בהם ויש רבנויות שאינן מקלות בהם. הלכה למעשה, כבר כתבנו תשובה מפורטת בנושא זה.
שאלה: קצבת הכוללים: א. אני חושבת שעדיף לאברך כולל לקבל רק את הקצבה שהמדינה נותנת, ללא התוספת שנדבנים תורמים, כי אז זה לא בגדר "להתפרנס מן הצדקה". ההסבר לכך הוא שלמדינה אנחנו גם משלמים מיסים, ואפשר להתייחס לזה בתור זכויות סוציאליות, בעוד שעל התוספת אין עוררין שהיא כספי צדקה. האם עדיף, מסיבה זו, לוותר על התוספת ולקחת רק את הקיצבה שהמדינה נותנת? ב. יש גישה (שרווחת בעיקר אצל חרדים), שאנחנו "נותנים" למדינה זכויות בעצם זה שהיא מפרנסת אותנו, נותנת כסף לישיבות, נותנת קצבאות למשפחות ברוכות ילדים, וכו, ואף שזה נשמע לי צורם מאוד (מתנשא), נראה לי שיש אמת בדבר. איך להתייחס לזה?
תשובה: א. מי שראוי ללמוד על מנת ללמד, מוטב שיקבל את מלא המילגה וכך יוכל לגדול בתורה לטובת הציבור. ומי שמסתבר שלא ילמד אח"כ תלמידים, מוטב שלא יקבל שום מילגה. ורק אם הוא חוזר בתשובה וזקוק לאיזה שנה של לימוד יש היתר שיקבל מילגה. ועייני בפניני הלכה עמודים 34-42, שם הרחבתי בנושא זה. ב. זה נכון שנותן הצדקה מתברך על ידי צדקתו, נמצא שהעניים מזכים את התורמים. אבל כל זה הוא בדיעבד, מעולם לא שמענו שאדם יאמר אהיה עני כדי לזכות את התורמים. והעושה כן יש בידו עוון, שהוא מטיל עצמו על הבריות. ואם הוא מייצג את התורה יש בכך חילול ה', כדברי הרמב"ם הל' ת"ת ג, י. לפיכך אין להצדיק אידיאולוגיה של ציבור עני שמתפרנס מכספי הצדקה. אלא שאם מדובר באנשים שמשתדלים להתפרנס ולא עולה בידם, הרי שהמסייעים להם זוכים במצווה. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: דחיית נישואים מסיבה כלכלית: יש לי חברה שרוצה להתחתן, אבל אחיה מתחתן בעוד חודשיים, והיא חוששת להעמיס על הוריה חתונה נוספת (מבחינה כלכלית ובריאותית). היא מסרבת לכל הצעה שמציעים לה. בעקבות כך היא מפסידה הצעות ומלאת מרירות. מה עלי לעשות? האם עלי ללחוץ עליה שתפגש, ובכך להכביד על הוריה, או שהיא צודקת בהחלטתה שלא להפגש?
תשובה: רצוי שתתחתן, וזה שאחיה עומד להתחתן אינו צריך לעכב אותה. גם אם תמצא תוך חודש חתן, יקח להם עוד זמן עד שבפועל יתחתנו. ואם לא יהיה להורים כסף רב לעזור להם, יתחתנו בצניעות. ללחוץ אף לא כדאי, מוטב לשכנע.
שאלה: צבא ולימוד תורה לפי התורה עצמה: בתורה כתוב שבמלחמת מצווה יוצאים גם חתן מחדרו וכלה מחופתה. במלחמת רשות הנ"ל מתקנים את הדרכים ומספקים מים ומזון - עוסקים בפיקוד העורף. לא נאמר בתורה כלום על "עוסקים בתורה". המצב שלנו היום אינו מצב של בשום אופן. יש המגדירים אותו בתור מלחמת רשות, ויש - מלחמת מצווה. בכל מקרה נראה שמי שיש לו אפשרות צריך לצאת ולהילחם או לעזור לצבא בעורף. נכון שתורה מגנה ומצילה, ו"גם זה חשוב", אבל לפי מה שכתוב בחומש, נראה שכל מי שיכול לעסוק בעזרה מוחשית למלחמה, ולא בלימוד תורה - מחויב לעשות זאת. אני צודקת?
תשובה: כשיש הכרח, כל תלמידי הישיבות צריכים לצאת להלחם, וכך הורה מו"ר הרב צבי יהודה קוק זצ"ל בעת מלחמת השחרור. כיום, כל זמן שראשי מערכת הבטחון אינם מחליטים שמדובר על נחיצות עליונה, ולוקחים גם את כל חיילי גלי צה"ל וחיל חינוך לתפקידי מלחמה, גם אין תלמידי הישיבות שעומדים לגדול בתורה למען כלל ישראל צריכים לצאת לצבא. אלא הם דוחים את גיוסם עד לשלב שבו ישלימו לימודיהם. כל אחד לפי מדרגתו ועניינו.