LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קנייה ומכירה בשביעית: כל הנושא של מכירה בשביעית מבולבל הוא אצלי. אתה נכנס לחנות פירות וירקות ועל החנות יש שלט גדול להכשרת הפירות וירקות שאין בהם חשש שביעית וכו וכו אך עצם הדבר שאני קונה ומשלם מחיר מלא. לי לא נהירא! נא להגיה חושכי. (כשהייתי עוד חדש בארץ והודיעו פעם על מכירת יין מאוצר בית דין, בזמנו לא נתעוררה השאלה, שהרי היין היה במחיר זול, וההסבר לכך היה, כי לאוצר בית דין משלמים רק ההוצאות וכו )
תשובה: א. המחיר שניתן לחקלאי הוא נמוך מהמחיר שיש לו כל שנה, מכיוון שהוא מקבל אך ורק הוצאות. ב. המחיר שהצרכן משלם לפעמים גבוה יותר מכיוון שעל ההוצאות הישירות של החקלאי יש להוסיף עוד מערכת של פקוח בשדה, במחסן ובחנויות, וכמו כן עלויות בית דין, וחנויות. עוד יש להוסיף שבחנויות שיש בהם קדושת שביעית אין אפשרות להעביר עודפים למקומות אחרים וממילא המחיר חייב לעלות, כך שהמחיר בדברים מסוימים הוא גבוה יותר. ג. יש דברים רבים באוצר בית דין שאפשר לייצור מחיר אחיד, שהוא קבוע כל העונה, כגון: גזר, תפוחי אדמה, בננה וכדו'. אוצרות בית דין משתדלים להרבות במוצרים אלו, אולם בגלל תנאי שוק הרבה פעמים אי אפשר לעשות מחיר קבוע. ככל שהמוצר יותר ארוך טווח אפשר לעשות מחיר נמוך, אבל בירקות טריים מאד הרבה פעמים המחירים משתנים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הנצחת שבוי שנרצח: אני מעוניין להנציח את זיכרו של דודי שנרצח בעת שהיה שבוי בסוריה. איננו יודעים את מועד הרצחו שם (להערכתינו מדובר בין השנים 1953-1956). הכוונה להנצחה בצורת מדבקה שתוצמד לספרי תפילה שיתרמו ע"י המשפחה. האם יש לציין את השנים הנ"ל או בכלל לא להתייחס למועדי הפטירה.
תשובה: אל תתייחסו למועד הפטירה.
שאלה: שליח ציבור ללא זקן: וברוך השם הקב"ה העניק לי קול נעים אני בחור ישיבה לומד בישיבת הסדר כרם ביבנה והבית כנסת בו אני מתפלל החליט למנות אותי כשליח ציבור קבוע. אחד המתפללים טוען שאיני יכול להיות חזן כי איני מגדל זקן האם זה נכון או לא נכון? אם אפשר גם לקבל מקור כדי שאוכל להראות לו שהוא אכן טועה.
תשובה: כהקדמה לשאלתך אקדים ואומר, שיש חשיבות גדולה לגידול זקן, מכמה טעמים שלא אפרט כעת, וכל שכן שיש בגידול זקן סודות גדולים ונפלאים. לכן לעניות דעתי ראוי לכל בן תורה שיגדל זקן אלא אם כן הדבר מפריע לו לשידוך וכדו' שאז ימתין עם גידול הזקן וכשיוכל יגדלו. ועתה לשאלתך, לעניות דעתי, פשוט שמותר לאדם שאין לו זקן להיות שליח ציבור ואפ' שליח ציבור קבוע, ומה שמובא בתוספתא של חגיגה (פ"א ה"ד) ובגמ' בחולין (כד:), שאין ממנין שליח ציבור, אלא עד שיתמלא זקנו, וכן פסק השו"ע באורח חיים (סי' נ"ג ס"ו), הכוונה שיש הוכחה שלאדם זה יכול לצמוח זקן (אם לא היה מגלחו), כגון שרואים על פניו זיפי זקן וכדו', לאפוקי אדם שעדיין לא צמח לו זקן בכל פניו, שעדיין נקרא קטן לענין זה. ואם תרצה להרחיב עוד בזה מעבר למקורות שכתבתי תוכל לעיין גם בבית יוסף (סי' נ"ד ס"ו וס"ח) ושולחן ערוך שם ובמשנה ברורה שם, וכן בילקוט יוסף בשארית יוסף ח"ב (עמ' לט).
שאלה: שרשרת עם קמיע לגבר: האם מותר ללכת לגבר עם שרשרת עם קמיע (לא דווקא שרשרת כסף זהב אלא כעין חוט כזה כמו החיילים עם הדיסקיט ששמים חוט לדיסקיט)? אני חושב שאני ארגיש הרבה יותר טוב עם זה למרות שאני מתפלל ולומד בישיבה כבר שנים אבל אני חושב שזה יוסיף לי ויגרום לשימחה ולדברים טובים.
תשובה: אינני חושב שזו דרכה של היהדות, להאמין בכל מיני אמונות מיסטיות דברים שהשכל האנושי לא מחייבם ולא תואמים את הדרכתה של תורה. תגיד תהילים ותלמד תורה והקב"ה יעזור לך.
שאלה: הנהגות בבית הכסא: 1. כשאני בבית הכסא האם אני יכול להישאר בלי בגדים בכלל מכיוון שכשאני לובש חולצה זה מפריע לי והאם יש עם זה בעיה של צניעות דבית הכיסא? 2. ראיתי במסכת ברכות ע"מ סב דף א (שורה 3 לפני אחרונה) "שכל היושב וממשמש אפילו עושין כשפים באספמיא באין עליו". מה זה אומר היושב וממשמש?
תשובה: 1. ראוי להיות צנועים ככל האפשר ולגלות כמה שפחות מהגוף. 2. רש"י שם מפרש: משמוש בצרור או בקיסם כדי לפתוח הנקבים. בגמרא במסכת שבת מבואר, שכך היה נוהג אדם שיש לו עצירות. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: ניקוי בסקוטש  במקום נעיצה בקרקע : 1. האם שטיפה ושפשוף ע"י סקוטש וסבון כלים מועילה כנעיצה בקרקע עשר פעמים? הרי הסבון מנקה את השומנים? 2. והאם אותו הדין חל גם לגבי מדיח כלים?
תשובה: 1. כן, כמו שנעיצה בקרקע הורידה את השומן הדבוק, כך שטיפה ושפשוף ע"י סקוטש  וסבון כלים ובעיקר עם מים חמים, מועילה כנעיצה בקרקע וזה מוריד את כל הדברים החיצוניים מהכלי. 2. אותו הדין לגבי מדיח כלים.
שאלה: ת לשדכן: אני חי בקהילה בה משלמים לשדכן כל צד סך של 1000. לאחותי תחי יש בן והצעתי לה שידוך בת של גרושים, הרבה השפעתי עליה שלא תסתכל על כך שההורים של הכלה גרושים אלא תסתכל על הקרן שהיא הבחורה שהיא כליל המעלות וברוך ה העבודה נשא פרי ולאחר הרבה התלבטויות ובדיקות הסכימה להתקדם אבל היות שאני דוד של החתן לא רציתי אני להציע לצד הכלה את השידוך (שלא יאמרו בגלל שאני דוד של החתן אני אומר עליו דברים טובים) ולכן פניתי לשדכן אחר ואמרתי לו אני עשיתי חצי עבודה תעשה אתה חצי שני (הוא טוען שלא זוכר שאמרתי לו משפט זה אלא שסתם בקשתי לו שיציע בצד השני). השדכן השני עבד הרבה ובאמת היה הרבה מה לעבוד בצד השני והיה בשידוך זה הרבה עליות וירידות עד שהם הסכימו סופית לעשות את השידוך. לא שלא היה לי מה לעשות בנתיים אני הרבה שמרתי שצד החתן לא יתחרט בגלל המשיכה הגדולה של צד הכלה. לא אכחיש שאחותי לקראת הסוף דיברה גם עם השדכן השני בגלל מספרי דור ישרים וכל הסחבת שלקח כל הסיפור, וברוך ה יתברך התארסו השניים. השדכן השני טוען עכשיו שלי, השדכן הראשון, לא מגיע כלום משום צד אפילו לא מצד החתן בגלל שאני קרוב משפחה של החתן זה רק נחשב שבקשתי לו שיעשה את השידוך היינו תעשה טובה ותעשה את השידוך והוא רק יאמר לי על כך שנתתי לו עבודה, ואני טוען שלי מגיע צד אחד לפחות אפילו אם לא אמרתי לו שחצי חצי, הרי אני עבדתי על חצי מהשידוך.
תשובה: א. תיווך שווה כסף,והשדכן הרי הוא כמתווך בין שני הצדדים על מנת להגיע לגמר ביצוע ה"עסקה"-השידוך. ב. גם לחלקיות של תיווך ישנו שווי ממוני (זאת אומרת, שמתווך א' לא הגיע לגמר העסקה ומתווך ב' גמר אותה) במידה שיש קשר מוכח שעבודתו של מתווך ב' נעשתה על גבי עבודתו של מתווך א'. ג. אשר על כן, לפי דבריך יש לך עילה לתביעה ממונית ובית הדין יעריכו כמה חלקך בתיווך וכמה כסף מגיע לך (עיין שו"ע חושן המשפט סימן קפ"ה ברמ"א ובפתחי תשובה ס"ק ג) הרב יהודה אודסר
שאלה: חצייה באור אדום בשבת: כבוד הרב השיב לאחד השואלים בעניין, שמותר לחצות באור אדום בשבת. בתשובה, לשואל אחר שהקשה על היתר זה, פסק הרב, שבשעות, שבהן התנועה דלילה, אין איסור לחצות באור אדום ובכלל לדעת כמה משפטנים אין כלל איסור בחוק לחצות באור אדום אולם יש עונש על מי שחוצה באור אדום. בוודאי אינני היחיד, שלא הצליח להבין פשר תשובה זאת (במחילה מכבוד הרב). אם אין איסור בחוק לחצות באור אדום, לא יכול להיות עונש על דבר, שאיננו מהווה עבירה. האיסור לחצות באדום קיים הן ביום חול והן בשבת, הן בצהרי היום והן עם דמדומים של שחר. עם זאת ההלכה אין לה דבר עם החוק החילוני, שאיננו תואם תמיד את התורה. "ונשמרתם מאוד (!) לנפשותיכם" כולל לכאורה כל דבר, שעשוי להביא לידי סכנה. השאלה ההיא, עד כמה זה מסוכן או לאו היא שאלה של ממומחים ללא ספק. השיקולים, היכן להציב רמזור ומתי להפעילו, הם לא שיקולים של סכנה כלשהי, אלא גם של תקציב. החוק החילוני איננו מבדיל בין שעות, שבהן התנועה ערה, לבין שעות, שבהן התנועה דלילה ביותר. הנה למשל: נתיבי התנועה הציבורית בשד הרצל בירושלים הינם כמעט ריקים מתנועה ברוב שעות יום השבת אולם הרמזורים שם פועלים ללא הפסק כבשאר ימות השבוע. האם נכון לומר, שיש איסור הלכתי לחצות באדום במקרה זה?! ניתן למצוא עוד דוגמאות רבות למכביר אולם לעניות דעתי אפשר לומר, שההלכה איננה מקבילה לחוק. הציות לחוק במקרים של חצייה באור אדום בכל ימות השבוע מתחייב מעצם הידיעה, שמקום זה מסוכן, ושיש לנהוג בזהירות יתר. אי לכך חצייה באור אדום במקום, שמוחזק באותה עת כמסוכן, צריכה להיות עבירה על "ונשמרתם". עם זאת בשבת ובחג במקום, שבו התנועה דלילה באותה שעה, ושאף יתכן, שאילו היה המצב כך בשאר ימות השבוע, לא היה מותקן רמזור כלל במקום זה, נראה לעניות דעתי, שלא תהיה בעייה עם "ונשמרתם". עם זאת משום "דינא דמלכותא" יש מקום לחשוש מרישום דו"ח תנועה אולם גם דבר אינו שכיח, שכן שוטרי התנועה אינם עובדים בשבת באופן רגיל אלא רק לצורך מקרים מיוחדים בלבד. מכאן ראייה נוספת, שהסכנה בשבת פחותה מאשר ביום חול במקומות מסוימים. כמובן אינני בא חלילה לערער על הצורך והחיוב לשמור על חוקי התנועה בכלל, כי יום יום ושעה שעה נגבים מאיתנו חללים, שמספרם מרובה מאשר בכל מלחמות ישראל ל"ע.
תשובה: ביום כיפור כל עם ישראל חוצה באור אדום האם מותר ביום הקדוש להוסיף עוד חטאים ופשעים? בשבת השכם בבוקר התנועה היא כמו ביום כיפור. לשאלות נוספות בעניין חצייה באור אדום.
שאלה: המסעדה רבנות והעופות מהדרין: היום רציתי לאכול במסעדה שתעודת הכשרות שלה היא בהשגחת הרבנות,אך על האריזות של העופות שם כתוב "כשר למהדרין" בהשגחת הרבנות קרית מלאכי (נכנסתי על מנת לראות זאת בעיני). השאלה שלי היא קודם כל, זה שכתוב כשר למהדרין, האם זה מהדרין באמת או רבנות (קרית מלאכי), והאם מותר לי לאכול במידה ואני מקפיד על מהדרין. השאלה השניה, אם האוכל מהדרין והמסעדה רבנות, האם מותר לי לאכול שם, במידה ואני מקפיד על מהדרין.
תשובה: 1.א. כשרות למהדרין של הרבנות קרית מלאכי היא כשרות מהודרת יותר מהכשרות הרגילה של רבנות זו. ב.ישנן רמות שונות של הידורים, והדבר תלוי ברמת ההידור ואכיפתו של נותן ההשגחה. לכן יש לברר בכל השגחה באופן מיוחד מהי רמת השגחתו. 2. אם על המסעדה עצמה אין השגחה ברמה של מהדרין, אזי גם אם המוצרים מהדרין, זה לא מספיק כדי שהמסעדה תהיה מהדרין. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שאלות על שביתת ארגון המורים: 1.למה יש לשאול את בית הדין ולא מספיק לשאול רב? 2.מהיכן לקוח המונח גדולי הרבנים, ומי הם? 3.למיטב ידיעתי ישנם לא מעט רבנים שתומכים בקיום השביתה! 4.אולי באה לפנינו הזדמנות להאבק עם כל עם ישראל על ערך כה חשוב כמו חינוך ילדי ישראל, ולמה נוציא עצמנו מהכלל?
תשובה: א. מפני ששאלה זו קשורה לציבור, ולכן צריך בית דין. ב. אלו הרבנים המקובלים על רוב הציבור. ג. יתכן, אבל היה צריך לברר סוגיה זו מלכתחילה. ד. ישנם בעיות הרבה יותר משמעותיות במערכת החינוך הישראלית, ואם סדר היום של המורים הדתיים היה נקבע לאורה של תורה, היו מתייחסים תחילה לבעיות העקרוניות, שהטיפול בהן היה מעלה את מעמד המורים עשרת מונים. בנוסף לכך, יש הצעות יותר טובות (מאשר תביעות השובתים) להיטיב את מעמד המורים, כמו קבלת רפורמות שהוצעו וארגון המורים דחה. בנוסף לכך, "חינוך ילדי ישראל" פירושו דאגה למערכת החינוך הכללית, על כל קלקלותיה, הכוללת שלושים אחוז מורים ערבים (כך הוא בערך אחוז הילדים במדינת ישראל), שנעשים יותר עוינים למדינת ישראל. וחלק נכבד מהחינוך החרדי מחוץ לתחום זה. כך שמדובר בערך על קצת יותר מחמישים אחוז מורים יהודים.
שאלה: יחס של שדכנים לרווקים: אני רווקה כמעט בת שלושים וארבע הרבה מפחי נפש עברתי בשנים האחרונות בתחום הדייטים (ארבע עשרה שנה). בשנים האחרונות במיוחד בשנה האחרונה נתקלתי בשדכנים בוטים פוגעים שקרנים מזלזלים ואני יודעת שלצערי הרב אני לא היחידה שסובלת מיחס משפיל של שדכן ודוגמאות יש לי לרוב. אני שואלת את עצמי, למה הרבנים לא יוצאים בפסק הלכה שרק אדם רגיש מקצועי וכו ראוי להיות שדכן למה? הרי מדובר בדיני נפשות אני אישית פגועה מאוד מיחס השדכנים אליי והאמון שלי בהם נגמר. איני יודעת איך להכיר כי החברות הנשואות שלי שכחו ממני ממזמן וכן גם משפחתי. למה רבנים לא יוצאים בקריאה שמי שעושה עוול אסור לו להיות שדכן למה, למה בשום דף של פרשת שבוע לא כותבים על הנושא? מדובר פה בדיני נפשות מספיק הבדידות שהרווק חי במיוחד בשבתות בחגים למה הוא צריך להיות מושפל שוב ושוב בגלל שדכנים שמשקרים להם בנצח נחושה ומשפילים אותם למה אני שכל כך רוצה להתחתן צריכה להתחיל להאמין שזה לא יקרה כי לאף אחד לא איכפת. כולם יודעים לדבר אבל לעשות ולצעוק את צעקת הרווק ואת כאבו לא קם אחד. יש לי המון מה לומר ויש בי המון כאב אבל אני מקווה שהמסר הובהר.
תשובה: אני מבין ללבך וגם מקבל את דבריך שיש שדכנים שאינם הגונים. ועל כן עצתי לא ללכת לשדכן אלא אם כן התברר לך מנסיונות של אחרים שהוא או היא שדכנים הגונים. אין לרבנים השפעה על שדכנים שאינם הגונים. אני מאחל לך ושתזכי להקים בית נאמן בקרוב.
שאלה: "בית שמאי הורגים בבית הלל": לאחרונה למדתי בירושלמי על הארוע שתלמידי בית שמאי היו הורגין בבית הלל (יחד עם הבבלי ששם זה כתוב בצורה יותר מעודנת., וגם נאמר לנו שבגניזה הקהירית, כתוב על טבח ממש.). אני לא יכולה לקבל שהיה שם רצח ממש. אשמח לדעת מה הפתרון לסוגיה הקשה.
תשובה: אין להעלות על הדעת שהם הרגו ממש איש את רעהו הכוונה יותר למלחמתה של תורה שאדם מן הצד היה עלול לפרש את העימות המילולי כהריגה כביכול.
שאלה: נטיעת עצים בחצר בית הכנסת: האם מותר על פי ההלכה לנטוע שני שתילי עצים בכניסה לחצר בית-הכנסת (מדובר בעצי ארז למיניו)? בשם בית הכנסת מונצחת המילה ארזי.
תשובה: גדולי האחרונים דיברו על זה, ולמעשה מותר.
שאלה: עד גוי בחתונה: היום כשאני מנסה לחזור בתשובה אני שם לב שאחד העדים בחתונתי היה לא יהודי בכלל, מה זה אומר, ומה עושים?
תשובה: עליך לגשת לרב מוסמך (רב יישוב או רב עיר) או לרשם הנישואין במקום מגוריך, לפרט את המקרה והם יורו לך מה לעשות (הדבר פתיר ברוב המקרים וניתן לתקנו בדרך לא קשה). ואל לך להתעצב אלא לשמוח שברוך השם אתה שב מתעלה ומתקרב לרבונו של עולם, והשב בתשובה מאהבה הזדונות נהפכים לו לזכיות. בברכת עלה והצלח הרב יהודה אודסר
שאלה: כלים שהונח בהם ירקות היתר מכירה: ירק מבושל חם מהיתר מכירה עבור אלה המקפידים על אוצר הארץ. האם יש צורך להכשיר את הכלים?
תשובה: היתר המכירה איננו איסור, אלא אנו רוצים להתקדש ולהתעלות בקדושת השביעית, ועל כן אין צורך בהגעלות אחר היתר מכירה, ובייחוד שכבר פסק כן הרמ"א שכל הוראת חכם חלה ואין לאסור כלים כלל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: האם כשרות מהודרת נחשבת כנדר?: אני אוכל כבר מהיותי ילד בבית הורי כשרות מהדרין, הן בחלב והן בבשר כיוון שהורי עשו כך. כשגדלתי והבנתי יותר החלטתי מעצמי גם כן להמשיך באכילה מהודרת. בזמן האחרון, רציתי לקנות מוצרים מחברת "עלית" בכשרות רגילה שלא מוזכר שם אבקת חלב נוכרי או כדומה אלא פשוט כתוב שכשר בהשגחת הרבנות. האם אני יכול לאכול מאכלים חלביים אלו עם כשרות רגילה? אני מוסיף לשאלתי במיוחד את שם החברה כיוון שזוהי חברה מאוד מוכרת ואני מתאר לעצמי שהם משגיחים שם על הכשרות היטב, ובנוסף אני רוצה להדגיש, שכיוון שזהו מן הסתם פס ייצור אוטומטי ע"י מכונות (כגון חטיף "אגוזי" או "פסק זמן") נראה לי שראוי להקל כי הרכיבים כשרים בסך הכל-גם אם כשרות רגילה, וחשש שמא פועלים יכניסו דבר אסור, לא קיים במכונות אוטומטיות. לסיכום: א. האם אפשר לאכול מוצרים כשרות רגילה מחברה מוכרת וגדולה, בעיקר שזהו פס ייצור אוטומטי? ב. האם צריך לעשות התרת נדרים כיון שעד עכשיו אכלתי מהדרין?
תשובה: מנהג טוב שנהגת שלוש פעמים רצופות ולא אמרת "בלי נדר" נחשב לנדר וצריך התרה. לא כל "מהדרין" הוא נדר. תלוי באיזו הלכה הוא מהדר. אם אין הידור הלכתי כל שהוא הוא אינו נדר. באשר לאבקת חלב תוצרת חוץ יש פוסקים מתירים ויש מהדרין להימנע ממנה. אם נהגת עד עכשיו להימנע מאבקת חלב נוכרית זהו נדר, אך אתה יכול להתירו ע"י חכם. אין כל קשר בין האוטומציה וההשגחה הטובה לשאלה זו. אם משתמשים באבקת חלב נוכרית המהדר נמנע מלאכול תוצרת זו.
שאלה: הספד בתום י"ב חודש: 1. האם מותר להספיד באזכרת השנה של הנפטר בתום השנים עשר חודש? 2. אם התשובה שאסור, מה נחשב להספד ומה לא?
תשובה: הספד הוא אמירת דברים בשברון לב המביאים את השומעים לידי בכי, וכפי שכתב מרן בשו"ע (סי' שד"מ ס"א). ובגמ' במועד קטן (כז:) מובא, ג' ימים לבכי שבעה להספד ושלשים לתספורת וגיהוץ. וכן פסק השו"ע יו"ד (סי' שצ"ד ס"א). לכן מן הראוי להספיד את המת רק בשבעת הימים הראשונים, ולאחר מכן באזכרות ראוי לומר דברי תורה ומוסר לעורר העם בתשובה, ולעוררם לקיום מצוות ויראת שמים.
שאלה: תרומה מנוצרים לצורך רפואי: האם אפשר לקבל תרומה מארגון "נוצרים ידידי ישראל" לצרכים רפואיים, גם אם אין בהם פיקוח נפש ודאי?
תשובה: ברור שאסור. בזמן הרב קוק, לפני 80 - 90 שנה, היה לנוצרים בית מרקחת בירושלים והרב אמר שלא לבוא אליהם (הם נתנו בחינם או חצי בחינם), ולא לקבל מהם שום דבר. אין בעיה לקבל שי משאינם יהודיים שמעריכים את עם ישראל, אבל אם זה בשם הנצרות אסור לקבל.
שאלה: קידוש- רשות או חובה?: באילו מקרים קידוש רשות או חובה?
תשובה: לא כל כך הבנתי את שאלתך, אבל חובה על כל אדם לקדש בשבת בלילה ובבוקר. ורק בסעודה שלישית אין צורך בקידוש אף על פי שיש הסוברים שטוב להחמיר ולקדש גם בסעודה שלישית.
שאלה: שקר בעבודה: יוצא לי במהלך עבודתי שאני משקרת די הרבה, זאת אומרת, אם אני צריכה חופש או להחליף משמרת אז אני משקרת כי ידוע לי מנסיון שאין לי ברירה אחרת, כי שאני אומרת אמת אף פעם לא מחליפים אותי או נותנים לי חופש האם זה ר שאני ככה משקרת לצורך עבודתי?
תשובה: שאלך נכונה. אין היתר לשקר. גם אם בלי לשקר אי אפשר להשתחרר אין זה מתיר לשקר. את צריכה לחשוב איך בבקשה אמיתית את משכנעת לתת לך את מבוקשך. אל תחשבי שאנשים לא מרגישים מתי משקרים אותם ומתי אומרים אמת. על כן תאמרי שאת מבקשת שכדי להשתחרר לא תצטרכי לומר תרוצים לא נכונים. אלא יבינו לרוחך שזה צורך שצריך להתחשב בו. ואם תעשי זאת במידה נכונה וצודקת יש סבירות שיבואו לקראתך.
שאלה: צמר גפן לרפואה בשבת: כיצד אנהג בשבת אם לבתי יש דלקת אזניים ונתבקשנו על ידי הרופא לשים צמר גפן טבול בשמן זית באזנה, שכן יש מקרים בהם אני נאלץ לסחוט את הצמר גפן?
תשובה: תכין את הספוגיות מערב שבת או שתטבול את הצמר גפן בשבת במעט שמן וכשאתה מניח אותו באוזן תשתדל ללא לחיצה שתסחוט.
שאלה: קיום התורה על ידי האבות: אם אומרים שהאבות קיימו את התורה (" עם לבן גרתי" וכו ). כיצד ניתן להבין שיעקב נושא שתי אחיות, וכן איך אפשר להבין את מדרש רבה (פ, יא) ששמעון מבטיח לדינה שישאנה לאחר שתצא מביתו של שכם?
תשובה: שאלה יפה! בשאלה זו נתקשו רבים ממפרשי התורה, ואביא בפניך כמה מהסבריהם: הרמב"ן כתב: שרק בארץ ישראל קיימו האבות את המצוות, ולכן רחל מתה בדרכו לארץ ישראל. המשנה למלך כתב: שיעקב גייר את רחל ולאה, וגר הריהו כקטן שנולד ואם כן הן לא נחשבות קרובות. נפש החיים כתב: שהאבות לפעמים השיגו ברוח קודשם שדוקא בדרך מסויימת יתוקנו העולמות אף על פי שאין זה על פי מצוות התורה, וקודם מתן תורה היו רשאים לפעול על פי השגתם. כעין זה כתב גם אור החיים הקדוש, שהאבות היו נביאים, ונביא רשאי לבטל מצווה בהוראת שעה. המהר"ל כתב: שהאבות קיימו רק את מצוות העשה ולא מצוות לא תעשה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: הזמנת מחללי שבת לקידוש: אני שומר שבת ואני מזמין חברים שלא שומרים שבת לבוא אליינו לסעודת ערב שבת כדי שישמעו את הקידוש ויגידו אמן וילמדו קצת מכל הקדושה הזאת, אך עצם זה שהם באים אלינו, אלי ואל אישתי, הם נוסעים ברכב כלומר מחללים את השבת. האם להמשיך בזה או שבכלל אסור לעשות את זה?
תשובה: עדיף שתוותרו על זה. יש לנו כלל ביהדות, "המטרה איננה מקדשת את האמצעים", זוהי "מצווה הבאה בעבירה".
שאלה: אחריות על מכירת רכב: מכרתי רכב לזוג צעיר ולאחר כחודשיים גילו הקונים שהבעלים שהיה לפני החליף מנוע ולא עידכן זאת ברשומות, דבר שמנע מהם את האפשרות לעבור טסט, לאחרונה הצליחו להשיג מסמכים שככל הנראה יפטרו את הבעיה. האם אנו צריכים לשלם להם את המחיר או שמזלם גרם ואיננו חייבים להשתתף עמם בהוצאות? יש לציין שהשתתפנו עמם בהוצאות תיקונים שגילו קצת אחרי שקנו את הרכב. נשמח לשמוע דעת תורה.
תשובה: אתה מכרת להם נכס בסכום מסוייים כאשר הוא שווה קצת פחות כיון שצריך עדיין להוציא הוצאות. זה שהעלימו ממך את המידע והונו אותך, לא מתיר להפסיד מישהו אחר. ואם כן, על פניו נראה שעליך לשאת בהוצאות.
שאלה: קדושה שלישית וספק דאורייתא: לא זכיתי להבין את תשובת הרב לגבי נושא קדושה שלישית, שהרי רוב הראשונים חלקו על הרמב"ם בזה (לקוח מספר שערי צדק לחיי אדם שער מצוות הארץ כלל א ) וכן נקט בפשיטות הרב ישראלי זצ"ל (בספרו ארץ חמדה ספר א שער ג סי י"ג)?
תשובה: אנו פוסקים כדעת הרמב"ם, וכפי שכתב החכמת אדם עצמו פרק י"א הלכה א' שלדעת הרבה פוסקים הוא מדרבנן, וכן הכריע הרמ"א (שלא סעי' ב) שכתב שלא נהגו כסוברים שתרומות ומעשרות בזמן הזה הם מהתורה, וכן כתב הגר"א, פאת השלחן, הרב קוק, החזון איש, שכולם הסכימו על המנהג בארץ ישראל שתרומות ומעשרות הם מדרבנן בגלל שבעינן ביאת כולכם. ומה שכתב שם החכמת אדם כבר העירו על כך שאפילו הספקות יש ללכת בהם לקולא, וכמבואר באריכות בהקדמה לשבת הארץ פ"ט. על כן המנהג הוא הקובע בארץ ישראל ואין קדושה בזמן הזה לעניין תרומות ומעשרות ודברים שצריכים ביאת כולכם אלא מדרבנן. ברור שקדושת במעלת ארץ ישראל, כגון, קבורה ונבואה אינם שייכים לנדון שהרי הם קשורים לאברהם אבינו, ואילו הדיון הוא רק על מצוות התלויות בארץ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: "הדתיים האלה" : הרבה פעמים רואים אנו בעוונתינו הרבים דתיים שמוצגים בטלוויזיה באופן מאוד שלילי-ואני נותר ללא מענה לאנשים ששואלים אותי בתור אחד שכביכול מייצג את "הדת", כי אני חוזר בתשובה, ולכן אומרים "הנה והנה אתה רואה?". אשמח לתשובה בכמה סיטואציות מאוד לא נעימות והשם ישלם שכרם בעד כך שמנעתם חילול השם יותר גדול. ישנם בבית-שמש "משמרות צניעות" שאם למשל הלכתי במדרכה שהם עשו לנשים אז אני אקבל מכות. והרבה פעמים מראים אלימות של חרדים כלפי אנשים שהלכו לא ערומים אבל נגיד עם המכנס לא עד הנעליים או שהלכתי במקום שהוא של נשים, לא עזרת נשים חלילה, אלא מקום שהם גידרו רק לאנשים וקרה שהלכתי או למשל ראו חרדים שמרביצים לצלמים שבאו לצלם אותם. יכול להיות שאותם חילונים עשו טעות או שגיאה של חרדים דווקא - אבל להרביץ?! אשמח לשמוע מתי נכון להכות מישהו ואשמח למקור הלכה ומתי אסור (גם עם מקורות) כאשר הדגש על המקרים הספציפיים במיוחד אבל בכלל אני רוצה לשמוע על עוד מקרים לפי ההלכה שאוכל למנוע התלהמות נגיד כזאת בעתיד.
תשובה: אני לא רואה טלוויזיה ואף פעם לא שמעתי שחרדים הכו אנשים שהלכו במדרכה שיעדו לנשים. אני גם סבור שאין להכות אנשים בשל כך. ואולם אם יבואו אנשים לשכונה חרדית על מנת להתגרות בחרדים. ולצלם את תגובת החרדים יתכן שיצליחו לצלם תמונות מעוותות כאילו החרדים אלימים.
שאלה: גבולות ומשמעת: יש לנו בן בכור בן 4 שאיננו מצליחים לחנך. הילד לא נשמע לגבולות שאנו מציבים לו ועושה ככל העולה על רוחו. אין לנו כלל סמכות עליו. כשאומרים לו כמו:"אם תעשה כך אז." הוא עונה באותה מטבע- "אני אעשה לכם כך וכך" וכדו בכל דבר. מה לעשות? כיצד ניתן לאכוף גבולות. לדוג כשהוא בועט באחותו הקטנה ללא שום סיבה. או כאשר הוא מכנה אותנו- הוריו ב"מגעילה" וכו.
תשובה: הכל תלוי בכם. אם לכם יש בהירות מה הגבולות שאתם מתעקשים עליהם ומה המחירים שמקבלים אם עוברים את הגבולות ותוציאו זאת לפועל ללא כעס אזי תצליחו. הילד תלוי בכם אולם הוא חכם ומנצל את טוב ליבכם. הילד יודע לקרוא את המחשבות הסמויות שלכם. השינוי צריך להיות בתוך הלב שלכם. אם אתם תהיו בטוחים בגבולות שאתם רוצים להציב ופשוט תקבעו זאת כעובדה וככללים של הבית ודאי שהילד יקבל זאת. יש לפעמים מצווה להתעלם. לא על כל דבר צריך להגיב. אולם על מה שמגיבים זה צריך להיות בפשטות נקיות בהירות ומוחלטות. הילד צריך מראש לדעת מה הגבולות ומה המחירים. אם אתם רוצים לשלול סוג מסויים של דיבור בלי להציב גבולות וכד' תאמרו לילד שאתם לא אוהבים להיות במקום שמדברים. או שלא לנעים להיות בחברה שכל אחד חושב על עצמו.
שאלה: דין הפסק במוציא לחם: על פי מנהג המרוקאים לאחר ברכת "המוציא לחם מן הארץ" המברך בוצע את החלה ולפני שהוא טועם הוא שם את הפת במלח ואומר "השם מלך השם מלך השם ימלוך לעולם ועד", אומר ולא רק מכוון בליבו כמו שנוהגים רוב העדות. אחת הסברות למנהג ששמעתי היתה- שמלח בגימטריה 78 ושם השם 3 פעמים גם 78 ולכן אומרים שלוש פעמים "השם מלך.". וגם מכוונים היטב. עדיין זה נורא מפריע לי למרות שזהו מנהג שידוע שאבותינו נהגו אותו. אבקש לדעת אם יש מקורות נוספים ובכלל מה דעתכם על מנהג זה?
תשובה: לא כל יוצאי מרוקו נוהגים בזה יש אמנם שנוהגים לומר ה' מלך וכו' ויש שאינם נוהגים, ומכל מקום, כיוון שאין המנהג ברור בזה, בכל המקומות, מי שיכול שלא לומר זאת תבא עליו ברכה, אך אם נמצא אצל הוריו, ושם נוהגים לומר זאת, שימשיך לומר.
שאלה: מזוזה שקופה: הרב כתב בפניני הלכה שראוי שהמזוזה שבפתח הבית תהיה שקופה, דהיינו מזכוכית. רציתי להעיר שהר"ם שלי בישיבה הוא סופר סת"ם, והוא אמר שאם מזוזת זכוכית נמצאית בשמש הדבר יכול לפסול את הקלף, ואף הביא לכיתה קלף כזה שהתקשה וכאשר הרב שלי רצה לפותחו לבודקו הוא פשוט נבקע ונקרע קרע גדול מאוד.
תשובה: אכן כאשר הפתח מקבל שמש, יש להניח את המזוזה בתוך נרתיק אטום.
שאלה: בתי דין רבני ובית דין לענייני משפחה: בני עומד להתגרש מבת זוגתו עו"ד מצדינו פתח תיק בבית הדין הרבני. האם הצד שכנגד יכול לפתוח תיק בבית הדין למשפחה אם בית הדין הרבני פסק, והאם בית הדין למשפחה יכול לבטל או לשנות את פסק הדין? מה היא יכולה לבקש מבית הדין למשפחה? יש את גורם הילד, האב רוצה בדיקת ד.נ.א, ידוע לי כי בתי הדין לא ששים לכך אבל הוא לא רוצה לשלם מזונות לילד שלא שלו.
תשובה: הליכה לבית משפט לעניני משפחה הינה אסורה משום איסור להתדיין בערכאות (דנים שלא על פי תורת משה וישראל). לגבי היכולת לשנות או לבטל פסק בית דין רבני אנא פנו לעורך הדין שלכם והוא יפרוס בפניכם את הכללים. בעניין ת המזונות לבן, צריך לדעת שכל בני זוג החיים ביחד, כל ילד שיוולד לאישה הרי הוא בנו של הבעל וחייב בו בכל החיובים שחייב אב לבנו, כך קבעו חכמים וזאת המציאות. וכל מי שרוצה לטעון אחרת הרי הוא מוציא פסול על בנו שחס וחלילה בנו אינו כשר. ומי שאינו רוצה לזון את בנו הרי הוא אכזרי וגרוע יותר מבעלי חיים שזנים במסירות את בנם וחמור מאד הדבר.( כתובות מ"ט ע"ב) הרב יהודה אודסר
שאלה: לחסוך מעשר כספים לילדים: רציתי לברר: האם אפשר לחסוך את כספי מעשר הכספים ולשמור אותם בכדי לעזור בעתיד לילדים בלימודים, בחתונה, בקנית דירה וכו?
תשובה: ניתן לחסוך רק לצורך מצוה.
שאלה: צפייה בסרטים מצויירים של דיסני: האם מותר לראות סרט מצויר כגון : מלך האריות,אלאדין,בת הים הקטנה אני בת 16.
תשובה: אם אין בציורים אלו נושאים פסולים כגון חוסר צניעות או אלימות או אלילות מותר לצפות בהם.
שאלה: אין בית דין יכול לבטל דברי בית דין אחר: הכלל ההלכתי שאין בי"ד יכול לבטל דברי בי"ד אחר אלא אם כן גדול ממנו בחכמה ובמניין קשה לי מאוד: א. באיזה מקרה אם בכלל יוכל להיות בית דין גדול מבתי הדין שהיו בתקופות המשנה, התלמוד וגאונים? ב. באופן כזה כמעט ואי אפשר לבטל גזירות שכל סיבתם בטלה מזמן והתורה שבעל פה הופכת להיות בדיוק הפוך ממה שהיא צריכה להיות, במקום להיות הביטוי האלוקי למציאות המשתנה, היא הופכת להיות מקובעת וסטטית בלי אפשרות לשנות ולבטל בהתאם לצרכי הדורות השונים.
תשובה: האם לא שמעת על ספרות השו"ת הענפה העוסקת בכל תחומי החיים הדינאמיים? היא עוסקת בכל נושא מודרני ברפואה בחשמל בחקלאות באינטרנט וכו' וכו', כדי ליישם את עקרונות ההלכה בתנאים המשתנים בכל דור אין צורך לבטל שום פסיקה אלא רק בידע רחב ובהבנה עמוקה הן של ההלכה והן של המציאות המשתנה.
שאלה: בשר בחלב: עוף חם (יד סולדת) שהונח למספר רגעים בצלחת פורצלן חלבית שאינה בת יומה. מה דין הצלחת?
תשובה: הצלחת נשארה בכשרותה כיון שהעוף הונח בכלי שני וכלי שני לא בולע.
שאלה: איך ניתן לאכול בהשגחת רבנות: אני שומע את כל ההתרים של הרבנים ולא מבין מאיפה הם יוצאים. אני עבדתי במסעדה של כשרות רגילה בתל אביב, ולא מקפידים שם על גוי שמבשל את המוצר, לא על ירקות בעייתים, כגון, כרוב שיהא בלי תולעים. סינים במחסן של המסעדה מכינים את האוכל והמשגיח כשרות בא פעם בשבוע שבועיים. אז אני רוצה לדעת איך מתירים לאכול הכשר רבנות יש כאן איסור דאורייתא לא לאכול תולעים וכו?
תשובה: המקרה שלך הוא חריג. אם יהודי מדליק את האש מותר לגוי לבשל, בדרך כלל, המשגיח נמצא כל יום אם כי לא כל היום ומנקה את הכרוב (מוריד שלוש שכבות חיצוניות). אני מציע לך לפנות בתלונה במקרה שלך לרבנות הראשית