LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: האם להשתתף בחתונה שאחי עורך לבתו עם גוי: לפני קרוב לשלושים שנה אחי (שנולד וחי בארה"ב אני גר בארץ) התחתן עם אשה ממשפחה נוצרית. היא עברה תהליך גיור בארה"ב אצל רב אורתודוקסי אך לאחר מכן היא לא קבלה על עצמה קיום מצוות, כך שתוקף הגיור בספק. כעת בתם עומדת להתחתן עם בחור נוצרי ואין לו כל כוונה לעבור גיור. וכן טקס הנישואים יתבצע על ידי כומר אך לא ממש בכנסייה. אני כבר אמרתי לאחי שלא אוכל להיות נוכח בטקס הנישואים. למעשה מלבד בת דודה אחת אף אחד במשפחה שלנו לא יהיה נוכח בטקס ורוב המשתתפים יהיו לא-יהודים. אני יודע שמצב זה מאד מעציב את אחי. אישית הוא היה מאד פעיל בבית כנסת הקונסרבטיבי שלו אך לא הצליח להחדיר את ההזדהות היהודית אצל בתו. (ואגב לא ברור שבתו יהודיה בכלל על פי ההלכה ושמא לא מדובר בנשואי תערובת אלא בנישואין בין שני לא-יהודים.) השאלה האם מותר לי לעודד אותו על ידי כך שאשתתף בשמחת הנישואים לאחר הטקס או סתם לבקר אצלו ולהפגין נוכחות בתקופת החתונה, או שמא מחווה זו תובן חלילה כתמיכה או פרגון בעצם הרעיון של נשואי תערובת ויהיה בזה מראית עין או יותר גרוע? האם עדיף להישאר בארץ ישראל בתקופה זו ולא להיקלע למצב מביך, למרות שזה יכול לפגוע ביחסים שלי עם אחי (שהם בד"כ מאד חמים וטובים למרות שאנו שונים כל כך).
תשובה: ב"ה לך. צר לי לשמוע על מה שעובר במשפחה שלכם, זה ממש נורא. כידוע נשואין עם גויים זו ממש שואה שקטה, שמכלה את עם ישראל בגלות. זה כואב מאוד מאוד, ואנו נקראים לעשות כל מה שאנו יכולים כדי למנוע את נשואי התערובת, ולעשות כל מה שאפשר כדי לחזק את עם ישראל. אחיך יהודי, והקשר איתו חשוב מאוד. אמנם הוא עשה לא מעט טעויות, ולא מעט דברים קשים שהוא כיום משלם עליהם, אך חשוב יחד עם זאת לא להרחיק אותו יתר על המידה. הריסת הקשר איתו תרחיק אותו מהקשר שיש לו איתך, קשר, שלעניות דעתי עוזר לו ושומר עליו. לכן, אין ספק שאי אפשר להשתתף בחתונה כזו, בשל כל המשמעויות לכך, ובנוכחות שלך אתה שותף ומחלל את ה'. יחד עם זאת חשוב שלא תיתן שבעיה זו תחליש את הקשר שלך עם אח שלך. חשוב מאוד שתהיה איתו בקשר, תסביר לו את הקושי הגדול שבו אתה נמצא, ותתייעץ איתו מה הוא אומר. יש מקום לביקור באותה התקופה, אך לא בחתונה. לא נכון להגיע לחתונה גם אם מדובר בשלב הבא, ולא בשלב הראשוני. צר לי שאינני מיקל עליך, אך חשוב לדעת לשמור על היהדות שלנו, על האמת שלנו, ויחד עם זאת לעשות כל מה שאנו יכולים. שתהיה לך המון הצלחה, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: כשרות COR בקנדה: האם הכשרות של COR על חלב משמעו שהחלב הוא "חלב ישראל"?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ציציות ארוכות בטלית קטן: לכבוד הרב. אני אשכנזי. האם מותר לי ללכת עם טלית קטן עם ציציות ארוכות יחסית מגיעות עד קצת מתחת לברכיים, או שמא יש בכך בעיה משום יוהרא או סיבה אחרת? חשוב לציין שכך הטלית קטן נקנה ולא עשיתי שינוי כלשהו באורך הציציות. מראש ו
תשובה: אורך חוטי הציצית מהבגד צריך להיות 24 ס"מ. ביחס של שני שליש חוטים ושליש הקשרים. נניח שהנך חושש לשיטת החזו"א שהאורך 30 ס"מ.(אומנם דעת הגר"ח נאה לעיל היא המקובלת) לא ראוי להראות מוזר באורך החוטים גם שאין בכך איסור.
שאלה: גבר בעזרת נשים: האם יש איסור לגבר לשהות בעזרת הנשים (לא בזמן תפילה). מה המקור?
תשובה: אין איסור לגבר לשהות בעזרת נשים. רבים רבים מהכוללים בארץ שוכנים בעזרת נשים. אין מקור להיתר כיון שפשוט שהדבר מותר.
שאלה: מצוות התלויות בארץ בתאילנד: לכב הרב אני טס לתאילנד לטיול של שבוע רציתי לדעת האם מצוות התלויות בארץ אינן חלות לחלוטין בחו"ל וניתן לרכוש באופן חפשי ירקות ופירות או שישנם הלכות שכן נוהגות? יישר-כח
תשובה: וברכת ד' ערלה אסורה בחו"ל, אבל רק ודאית וספק מותר, ועל כן אין כמעט בעיה עם ערלה בחו"ל. כמו כן אין מפרישים תרו"מ. אבל חרקים יש בתאילנד בשפע. שבת בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נסיעה באוטובוס וחשש גזל: לכבוד הרב, לפני זמן רב עליתי לאוטובוס והמכונה שליד הנהג לא הצליחה לקרוא את כרטיס הרב קו שלי. הנהג ראה זאת ואמר לי לעלות לאוטובוס בלי לשלם. האם יש בכך בעיה כלשהי? האם עלי להחזיר להם כסף? יש לציין שמחירי הנסיעה באוטובוסים עלו מאז אותה נסיעה.
תשובה: צריך להשיב את העלות לפי המחיר הקודם לחברת אגד, אולם הואיל וקשה לטרוח עבור סכום פעוט וסביר להניח שימחלו על כך משום שהמכשיר שלהם לא היה תקין, תוכלי לשלוח פקס לנציג השירות שם, ויתכן מאוד שיוותרו על הסכום.
שאלה: מכנסים קצרות במרפסת: שליט"א מר"ן המחבר כתב שאדם צריך להתנהג בכל הליכותיו ומעשיו בצניעות ולא לגלות שום חלק מבשרו שויתי השם לנגדי תמיד הוא כלל גדול בתורה ובמעלות הצדיקים אשר הולכים לפני האלוקים, כי אין ישיבת האדם ותנועותיו ועסקיו והוא לבדו בביתו ותנועותיו ועסקיו והוא לפני מלך גדול כבוד הרב אני קצת מבוגר ויש לי מרפסת שיש בה שמש האם אפשר לשבת במרפסת שמוסתרת במכנסים קצר והאם בכך אני חורג מההלכה חלילה? כמובן ללא ביטול תורה.
תשובה: אין בכך איסור.
שאלה: סעודת הודיה מאוחר: לפני 10 שנים בערך הייתי חיייל במוצב, שחדרו אליו מחבלים והרגו 4 מאנשי המוצב, במהלך האירוע ירו צרור לעבר החדר שבו היינו, וקליע חדר לזרוע שמאל שלי, אולם ב"ה הוציאו אותו והוא לא גרם שום נזק, אפילו לא תופעות בין עונתיות. בזמנו לא הייתי כ"כ בעניינים ולא יצא לי לעשות איזה משהו משמעותי והשנה התעוררתי לעניין משום מה, רציתי לדעת אם שייך לעשות סעודת הודיה? (עברו 10 שנים בערך).
תשובה: היום כבר לא שייך לעשות סעודת הודיה, אחרי עשר שנים זה נראה לי כבר לא כל כך שייך. אבל אם אתה עובר במקום שזה קרה, תאמר 'ברוך שעשה לי נס במקום הזה'. הקריטריונים של סעודת הודיה
שאלה: פסיקת הלכה בהלכות טהרה: אני ואישתי נשאלנו ע"י רב שבדק עדים, לפי מי אנחנו הולכים, ואנחנו לא כ"כ יודעים מה לענות לו. אסביר את עצמי: אני למדתי עם רב כשהייתי מאורס, לפי הספר של הרב מרדכי אליהו זצ"ל. אהבתי אותו ואת אשיותו באופן יוצא דופן והרב שאיתו למדתי אמר לי שנלמד מהספר שלו. לגבי הפסיקה של הרב עובדיה בהלכות טהרה, לא יצא לי ללמוד. בעיקר אני רוצה להבין מה ההבדלים העיקריים בנושאי טהרת הבית בין הרב אליהו לרב עובדיה. ואשמח גם לעצה - איך בוחרים פוסק הלכה (זו שאלה קצת כבדה אולי, אבל אני דוחה אותה הרבה זמן).
תשובה: יש הבדלים מסוימים אבל רוב ההלכות דומות בין כל הפוסקים. לדוגמא הרב אליהו זצ ל החמיר בדם שנראה על תחתונית והרב עובדיה זצ ל המקל בזה. אבל אם יש דימום רב גם הרב עובדיה אסר. צריך לבחור רב חי שהוא יכול להדריך אותך בכל דרכי התורה והוא יכוון אותך בהלכה.
שאלה: חתונה כשהחתן והכלה לא אכלו לחם וטבעת לעניין נטילת ידיים: א) אם החתן והכלה לא יכלו לאכול לחם ואפילו אוכל כמעט כלל בחתונה. האם אפשר לברך באולם לאחר החתונה שבע ברכות עם הקהל שכן אכלו לחם? ב) בקשר לטבעת על היד. האם, כדי ליטול ידיים (לסעודה, בית הכסא וכד ) צריך להוריד אותה כל פעם? (מדובר על גבר, ומעולם לא שמתי טבעת)
תשובה: לשואל, מזל טוב ויהי רצון שתשרה השכינה בביתכם! א. כאשר החתן והכלה לא אכלו כלל ורק היו נוכחים בסעודה, נחלקו הפוסקים האם ניתן לברך שבע ברכות. יש אומרים ש"סעודת חתן וכלה" היא סעודה שעושים לכבודם ובנוכחותם אפילו אם לא אכלו (כך משמע בשו"ת רדב"ז ח"ד סי' רמט, שהיה נהוג שהחתן והכלה אוכלים רק אחרי החתונה עם קבוצה מצומצמת ובכל זאת כל המוזמנים מברכים שבע ברכות  ומפורש כבר באחד הראשונים, 'המנהיג' עמ' תקמג, לעניין אמירת 'שהשמחה במעונו' שאם החתן מיסב עמהם אומרים זאת אע"פ שאינו אוכל). וכך הכריע הלכה למעשה רבי משה הלוי זצ"ל בספר ברכת ה' (ח"ד עמ' שסט), והסתייע מהדין המפורש בראשונים ונפסק ברמ"א (אה"ע סי' סב ס"ז) ש"פנים חדשות" שגורמות לאמירת שבע ברכות הוא אפילו כשלא אכלו עמם בסעודה אלא היו נוכחים עמהם. ויש אומרים שרק סעודה שהחתן והכלה אוכלים בה יכולה להיחשב כסעודת חתן וכלה (רבי שלמה קלוגר בשו"ת האלף לך שלמה או"ח סי' צג, וכן פסקו בשו"ת ציץ אליעזר חי"ג סי' צט אות ד וביביע אומר ח"ו אה"ע סי' ט אות ב). לעניות דעתי הראיות לדעה המצריכה לברך מבוססות, וגם יש לצרף את שיטת כמה ראשונים ששבע הברכות אינן תלויות כלל בסעודה וברכת המזון אלא בכל התכנסות עשרה אנשים לשם שמחת חתן וכלה (היא שיטת הרמב"ן וסיעתו, עיין ברכת ה' ח"ד עמ' שמג-שמד). אם כי לכתחילה כמובן נכון שהחתן והכלה יקפידו לאכול עם המסובים. ב. לגבי חציצה בטבעת יש חילוק בפוסקים בין איש לאישה: אישה רגילה להסיר את הטבעת מאצבעה בזמן שהיא לשה בצק, ולכן הטבעת מהווה חציצה בנטילת ידים לסעודה, ואפילו אם היא רופפת במקצת ויתכן שהמים נכנסים מתחתיה. לעומת זאת איש, בהנחה שאין דרכו ללוש בצק ולכן אינו מסיר את הטבעת בכלל, הטבעת שלו אינה חוצצת (שולחן ערוך אורח חיים סימן קסא סעיף ג ומשנה ברורה ס"ק יט). כמובן, אם אתה אישית רגיל להסיר את הטבעת מדי פעם דינך לעניין זה כאישה. לגבי נטילת ידים בשחרית, נאמר בשולחן ערוך (סימן ד סעיף ז) שרצוי לנהוג כדיני נטילת ידים לסעודה אבל הדבר אינו חובה. לכן אם זה לא נוח גם אישה יכולה להקל בזה, וכל שכן ביציאה מבית הכיסא. אם הטבעת רופפת קמעה, נראה שאפשר להקל בפשטות מאחר שאפילו בנטילת ידים לסעודה זוהי חומרא בלבד (ראה ביאור הלכה שם ד"ה טוב).
שאלה: מוצרי מזון שעבר זמנם: ישנה מכולת. אני יודעת שהיא נסגרת בשעה: 22:00. עברתי לידה בשעה: 22:30. מצאתי לידה ארגז, שבו נמצאים מוצרי מזון, שתאריך התפוגה שלהם עבר, אך בצפיה דרך האריזה (כשהיא שקופה) רואים שהמוצר תקין (לדוגמא: בשקית חלב: אין היפרדות בין המים לחלב). אני יודעת שאם בעלי המכולת מחזירים את המוצרים לחברה, החברה: או: א זורקת, או: ב מעבירה את המוצר לאריזה חדשה, שעליה כתוב תאריך שעדיין לא הגיע ומחזירה אותו למכולת! (שמעתי מאנשים, היודעים את העובדה!) התוצאה: הלקוח מקבל מהמכולת מוצר מקולקל מלכתחילה (אפילו שעל האריזה כתוב תאריך שעדיין לא הגיע)! כל זה קורה בימים א עד ה. ביום ו אין מחזירים לחברה, אז קיימת רק אפשרות א (שבעלי המכולת זורקים)! מנסיון, אני יודעת, שהתאריך אינו קובע, כי יש מוצרים, שבאיחסון מתאים, עדיין מחזיקים מעמד ואינם מתקלקלים. השאלה: האם מותר לקחת מוצרים אלה לצורך אכילה ויותר מזה: לצורך הצלה מ בל תשחית?
תשובה: אם יש אפשרות לשאול את בעל המכולת, האם אפשר לקחת את המוצרים, יש לשאול אותו ולנהוג כפי שהוא יחליט, כיון שהדברים שייכים לו. אם אין אפשרות לשאול אותו אפשר לקחת את המוצרים רק אם הם מושלכים באופן שניכר שאין מקפידים עליהם, אך אם הם מונחים באופן שמור ומסודר, אין לקחת אותם שמא בעל המכולת מקפיד שלא יתרגלו אנשים לקחת ממקום זה, כי כך בימים אחרים הוא יפסיד ממה שייקחו. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: דיני צליאק- המשך: הרב. על התשובה. ראשית הבהרה: כרגע איני אוכל כלל שיבולת שועל מלבד בסוכות ובע"ה בפסח. אם מה שנקרא אצלי סעודה ישתנה אם אתחיל לאכול שיבולת שועל, אשמח אם הרב יתייחס לכך. א. ע"פ דברי הרב, אני מבין שלאכול לאחר הקידוש מאכלים שברכתם שהכל או פירות וכדו גם בשבילי זה בדיעבד. לפי זה עדיף לי לשתות רביעית מיץ ענבים? וכן לסעודה שלישית ולמלווה מלכה, אני מבין מהרב שהמאכלים שלי אינם בגדר סעודה ועדיף לשם כך לאכול דבר משבעת המינים. האם הבנתי נכון? אם בכל זאת אני אוכל מאכלים שברכתם שהכל, האם אני יכול להמשיך ולאכול (או לשתות) לאחר השקיעה? ב. אשמח אם הרב יביע דעתו בנושא הזימון א. בעקבות פסק השולחן ערוך שאם לא יכולים המסובים לאכול מהאוכל של אחד השני (מחמת חומרות או איסורים וכדו ), ראיתי דיון האם חולה צליאק יכול להצטרף לזימון עם שניים שאוכלים לחם. מצד אחד, אני לא יכול לאכול מהאוכל שלהם (לא רק מהלחם, כי אני נזהר אף מפירור), ומצד שני הם יכולים לאכול מהאוכל שלי, אבל הוא לא כולל לחם. האם אפשר חובה לזמן כשאני אוכל עם שניים שאוכלים לחם? ב. אם אני מצטרף לזימון, כשאני אוכל מצה משיבולת שועל (בפסח וסוכות או בשאר השנה), האם אני יכול לזמן, או שמא זה כמו אוכל גבינה עם בשר, שאוכל הגבינה מזמן כי הוא המצרף? ג. לגבי סוכות- אין לי בעיה לאכול בתוך הסוכה, אך עלי לברך לישב בסוכה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני צליאק"
תשובה: בקידוש בשבת עדיף מיץ ענבים. בסעודה שלישית תאכל מה שמותר לך אך אינך יכול להמשיך בסעודה שלישית אחרי השקיעה. לגבי צירוף לזימון יש מתירים, אינך יכול לברך לישב בסוכה אך בלילה הראשון תשתדל להשיג מצה משבולת שועל ותברך.
שאלה: כשרות המוצר Terra: רציתי לשאול לגבי המוצר chips Terra שמייבאת אותו חברת גלובל גורמה פרודקטס: כתוב שהמוצר הוא באישור הרבנות הראשית לישראל אבל אני לא מכיר את גוף הכשרות שנותן לו הכשר. האם מספיק אישור של הרבנות הראשית או צריך גם אישור בנוסף מגוף כשרות מסוים? ולנידון דידן האם המוצר כשר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה למוצר יש כשרות k באישור הרבנות הראשית לישראל. יש כשרות גם למוצר חלבי המכיל אבקת חלב נוכרי. בדרך כלל הרבנות מאשרת כשרות של גוף כשרות אחר, לפעמים המוצר בהשגחת הרבנות הראשית כגון: בבשר מיובא. הרב חגי בר גיורא
שאלה: נייר אפיה בתבנית לשימוש חלבי ובשרי: מנסיוני נייר אפיה אינו אטום במיוחד באפיית מאכלים רטובים והאוכל הנאפה כן מועבר אל התבנית ואני מסיקה מכך שהתבנית בעצם כן חלבית או בשרית בהתאם לשימוש בה, על מנת לאפשר שימוש בה לחלבי בשרי אולי ניתן לצפות אותה בנייר כסף שמונע חדירת אוכל לתבנית וכמו כן עליו להניח נייר אפיה?
תשובה: אין להשתמש באותה תבנית לשימוש בשרי ולשימוש חלבי. במקרה וכבר השתמשו באותה תבנית לבשר ולחלב: אם השימוש היה בתוך 24 שעות - לא ניתן להכשיר את התבניות (הכשרת תבניות מצריכה ליבון חמור, כלומר, לחמם אותן עד שיאדימו ויעלו ניצוצות. ליבון כזה יפגום אותן ויקלקלן לגמרי) אם השימוש היה לאחר 24 שעות - ניתן להכשירן על ידי חימום התנור לחומו המירבי. וגם זאת רק אם היו נקיות לחלוטין.
שאלה: זריעה חוזרת בעציצים במרפסת: אם גידלתי משהו בעציצים על המרפסת ואספתי את הפירות- הזרעים החדשים (במקרה זה מדובר בתפו"א כלומר היבול הוא הזרעים) בלי להכניס אותם אל הבית אבל אפשר שעמדתי איתם מתחת לבליטה של הגג מעל המרפסת. כרגע אני מעוניין לזרוע אותם מחדש בעציצים באותה מרפסת. האם אני צריך להפריש מהם מעשר לפני הזריעה (הרי יש דין של התחייבות במעשר רק כשהפירות מוכנסים לבית)?
תשובה: וברכת ד' החיוב בהכנסה הביתה הוא מדאורייתא, אבל בחצר יש גם חיוב אם אספת ביחד ביד, ועל כן גם כאן נראה שיש להפריש, ומכיוון שזה במרפסת פתוחה יש להפריש הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: העברת כרטיס למישהו אחר לרכבת הקלה: הכרטיס לרכבת הקלה בירושלים (כיוון אחד) תקף עד שעה וחצי מהעלייה על הרכבת ומאפשר לרדת ולעלות על הרכבות בחופשיות אם סיימתי להשתמש ברכבת העם מותר לי להעביר את הכרטיס לאחר?
תשובה: בשיחה עם נציג של סיטיפס נאמר שאין שום בעיה להעביר כרטיס, אך לא רב קו. ולכן אין בכך כל בעיה. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: ברכת טבעות בצל: ערב טוב אודה לך אם תאמר לי מה מברכים על טבעות בצל לדעת הרב עובדיה יוסף, ומה הטעם לכך ב מראש
תשובה: טבעות בצל מטוגנות ברכתם בורא פרי האדמה כיון שהרגילות לאכול בצל היא דווקא כשהוא מטוגן או מבושל. לכן האוכל בצל חי כיון שאוכלו שלא כדרך הרגילה מברך שהכל. (אא"כ אוכלו בתוך סלט, כמובן).
שאלה: מספר חוטי התכלת - בין הרמב"ם לראב"ד: לכבוד הרב עזריה אריאל ידוע לי שהרב מטיל בציציותיו תכלת מארגמון קהה קוצים כשיטת הראב"ד (2 חוטים). האם הרב יוכל לפרט ולהרחיב מדוע נכון לשים דווקא כשיטה זו, ולא כרמב"ם (חוט אחד)?
תשובה: לשואל, ניתן לנסח את המחלוקת באופן אחר, מפני ששמונת חוטי הציצית הם למעשה ארבעה חוטים כפולים, כך שניתן לומר שלדעת הראב"ד יש לצבוע חוט אחד שלם הנראה לבסוף כשניים ואילו לדעת הרמב"ם יש לצבוע חצי חוט מתוך הארבעה ואחר כך הוא נראה כחוט שלם מתוך השמונה. ניסוח זה של המחלוקת יבהיר את הראיות הבאות לשיטת הראב"ד: א. בספרי פרשת שלח פיסקא קטו: "שומע אני יעשה חוט אחד בפני עצמו? ת"ל 'גדילים'. מכמה גדילים אתה עושה? אין פחות משלשה, דברי בית הלל. בית שמאי אומרים: שלשה של צמר ורביעית של תכלת, והלכה כבית שמאי". הפשט ב"שלושה של צמר ורביעית של תכלת" שהחוט הרביעי כולו של תכלת, כשיטת הראב"ד. הגר"א הכריע כדעת הראב"ד מכח מדרש זה (אמנם יש שהבינו את הגר"א אחרת אך עיין במאמרו של הרב אליהו טבגר ב'ישורון' ז עמ' רנה-רנט). ב. שמעתי, ואיני זוכר ממי, ראיה מערובין צו ע"ב: "אמר רבי אלעזר: המוצא תכלת בשוק, לשונות - פסולות  שמא לא נצבעו לשם ציצית, חוטין - כשרין  שמן הסתם נצבעו לשם ציצית. מאי שנא לשונות - דאמר: אדעתא דגלימא צבעינהו. חוטין נמי נימא אדעתא דגלימא טוינהו! - בשזורים. שזורים נמי, נימא: אדעתא דשיפתא דגלימא עייפינהו! - במופסקין, דכולי האי ודאי לא טרחי אינשי". אם כדעת הרמב"ם, שרק חצאי חוטים צבועים, מדוע הגמרא מעלה אפשרות שחוטים אלו שנמצאו לא נצבעו לשם ציצית? הרי צביעתם למחצה מוכיחה שנצבעו לשם ציצית! ג. דעת הראב"ד נתמכת מדברי הערוך (ערך תכלת): "בין תכלת שבה ללבן שבה - פירוש שיש בה ששה חוטין של צמר לבן ושני חוטין של צמר הצבועין בתכלת, ואחד מאותן שניים הוא שכורך על השבעה" וכו', ולבסוף כתב "זה פירוש רבנו חננאל", ונראה שכל דבריו לקוחים מפירוש ר"ח שהיה בידו לברכות ט ע"ב. יתכן שדברי ר"ח משקפים מסורת מהגאונים עוד מהזמן שהתכלת היתה מצויה ונהוגה בישראל. אודה על האמת שלא התעמקתי בסוגיה לברר את כל הראיות שהובאו לכאן ולכאן, והלכתי בשיטה זו גם על סמך הידיעה שזוהי הדעה המקובלת יותר בין הרבנים המטילים תכלת, וחשוב לי להדגיש זאת בתשובה שמתפרסמת לציבור כדי שלא ינתן לדבריי משקל מעבר למה שראוי להם. מכל מקום, ראיתי כעת את דברי האדמו"ר מרדזין בספרו 'פתיל תכלת' (פרט הששי, עמ' 97-108) המצדד בשיטת הרמב"ם ולענ"ד הראיות שהביא אינן מכריעות (ועל מה שכתב בדעת הגר"א עיין במאמר הנ"ל). אם יש בידך ראיות שלא כתב שנראות לך חשובות אשמח לקבלן.
שאלה: חופת נידה: ערב טוב מהו גדר ייחוד, האם שהייה בעלמא או שמא ביאה דווקא או דבר אחר, והאם אישה שהיא נידה בליל חופתה מחוייבת לחבוש כיסוי ראש לאחר החופה או אולי, רק לאחר ימי טהרתה, בכך שתהיה ראויה לביאה לדעת הרב עובדיה יוסף הרב יצחק יוסף ב מראש.
תשובה: ייחוד אסור בכול צורה שנמצאים לבד, וראוי בכלה להישמר יותר. לכל הדעות צריכה כיסוי ראש.
שאלה: תאריך אזכרה עברי נכון:, אני מעוניין לעשות אזכרה לסבתי ע"ה. אלא ששנים רבות עברו ואין לי תאריך מתועד. רק מה שרשום על המציבה. ומה שרשום על המציבה לא ברור כל כך בקטע של החודש. כיוון שאינני יכול לצרף צילום של המציבה אני ארשום כאן כך : נפ ב מנ"א תשל"ה. זה כל מה שרשום. לא נפלו אותיות כי הן חרוטות.
תשובה: הכוונה היא שתאריך הפטירה הוא ב' אב תשל"ה. כלומר, תאריך האזכרה הוא ב' אב.  לספירת הנוצרים, השנה זה יוצא בתאריך 29 ביולי. הלוח היהודי והלוח הנוצרי לא מקבילים תמיד ולכן תאריך הפטירה הלועזי ישתנה בין שנה לשנה  בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: לעמוד לכבוד הורים: ושבת ברצוני לשאול שאלה אשמח עם תענה. האם צריך לעמוד כל פעם כשרואים את אמא ואבא? כשהם נכנסים בדלת הכניסה לבית אחרי שלא ראית אותם כמה זמן זה כן, אבל אם הם ירדו למכולת כשהם חוזרים צריך לעמוד? ואם הם נכנסים לדלת חדרי כשראיתי אותם מלפני כמה דקות? מראש
תשובה: אם לא יצאו מהבית אין צריך לעמוד שוב (ערוך השולחן סי' רמ סע' כד), אולם אם יצאו מהבית למשך זמן וחזרו - נחלקו בכך האחרונים אם לדמות לדין תלמיד חכם שפסק הרמ"א (סי' רמב סע' טז) שמספיק לקום שחרית וערבית, כלומר בפעם הראשונה ביום ובפעם האחרונה, או שצריך לקום בכל פעם (החיי אדם כלל סז סע' ז כתב בסתם שאין צריך ויש אומרים שצריך, וערוך השולחן הנ"ל הסתפק בכך). לכן לכתחילה טוב לקום או שההורים ימחלו על כך.
שאלה: שלוש עשרה השתחויות במקדש: באיזה זמן היו עושים את ההשתחויות אלו?
תשובה: לשואל, במסכת שקלים (פ"ו מ"א) נאמר שהיו שלוש עשרה השתחויות במקדש. לפי דעה אחת במשנה (משנה ג שם) ההשתחויות היו מול שלושה עשר שערי העזרה. לפי דעה אחרת (במסכת מידות פ"ב מ"ג) היוונים פרצו שלוש עשרה פרצות בסורג (שהכעיס אותם מפני שהוא מציין את הגבול שעד אליו מותר לגויים להיכנס - ביאור הגר"א שם), וכאשר החשמונאים ניצחו אותם תיקנו את הפרצות וקבעו שמעתה מי שעובר ליד אחת מהן ישתחווה לה' כהודאה על סילוק היוונים. רבי יהודה (בתוספתא בשקלים פ"ב הי"ז, לפי פירוש 'מנחת ביכורים') מתאם בין שתי הדעות: כנגד פירצה היה די בקידה קלה, ואילו כנגד שער היה צריך להשתחוות לגמרי, בפישוט ידים ורגלים כדין ההשתחוויה במקדש. מתי משתחווים? לפי שתי הדעות, אדם לא חייב להשתחוות שלש עשרה פעמים בכל כניסה למקדש, אלא שאם עבר ליד אחת הפרצות או אחד השערים עליו להשתחוות, ואם הקיף את כל המתחם - ישתחווה שלש עשרה פעמים (פירוש 'עזרת כהנים' במידות שם). אמנם כל מי שעלה להר הבית הקיף אותו (מידות פ"ב מ"ב), אבל לא בצמוד לשערי העזרה או לפרצות בסורג אלא בהיקף חיצוני. אגב, מעניין לציין שהראשונים ('סדר טרויש' סימן ט) עמדו על כך שבספר תהלים מוזכרת שלש עשרה פעמים השתחויה לה', כנגד שלש עשרה ההשתחויות שבמקדש (לשון השתחויה מופיעה בתהלים שבע עשרה פעמים, מתוכן ארבע פעמים אינן השתחויה לה': מה, יב  עב, יא  פא, י  קו, יט).
שאלה: תפקיד הקתילוקים במקדש : מה היה תפקיד שני הקתילוקים במקדש?
תשובה: לשואל, תפקיד זה מוזכר בירושלמי בשקלים פ"ה ה"ב, והירושלמי אומר שזה היה תוארם של האחים הלויים כנניהו ושמעי, המוזכרים בדברי הימים (ב לא,יב-יג). מילה זו היא "גזבר" ביוונית עתיקה, ואכן מהפסוקים שם עולה שהם היו אחראים על תרומות שהובאו למקדש. כיוצא בזה נאמר בשמות רבה (פרשה לז,א): "משל למלך שהיה לו אוהב ובקש למנות קתליקוס ומנהו על כל בית גנזיו". לא ברור כיצד תפקיד זה משתלב במערך הגזברות במקדש ומהי חלוקת העבודה המדויקת בין הקתילוק לבין ה'אמרכל' ובינו לבין ה'גזבר' שפועלים תחת פיקוחו, ככתוב בירושלמי שם. לדעת התוספות יום טוב (שקלים פ"ה מ"ב) אין לקתילוק שום אחריות מעבר לפיקוח על מעשי האמרכל, וכאשר האמרכל מכין בלשכה כסף מסוים שהוקדש הקתילוק בא ומוסיף את חותמתו על כך. כיוצא בזה בפירוש 'הון עשיר' שם: הגזבר והאמרכל עוסקים בחפצים ובכסף עצמו, ואילו הקתילוק רק חותם ומאשר. מן הסתם לא היתה זו "חותמת גומי" אוטומטית, אלא הוא שואל ומברר מה בדיוק נעשה, כגון: האם נעשה מכרז כדין על חפצים שהוקדשו למקדש, וכדומה, ורק אחרי שבירר שהדברים נעשו באופן תקין הוא מוסיף את אישורו.
שאלה: נסעה ברכבת על מדים: יורנו הרב שהיה מעורב רבות בתחום ההלכה בצבא - האם ניתן לנסוע ברכבת על מדים לצורך אישי (כגון בחופשה)?
תשובה: הצבא מאפשר לנסוע ברכבת על מנת שימנעו מנסיעה בטרמפים. כאשר הצבא מאשר מספר נסיעות בחודש,הוא מגביל את האישור. ולכן לתשובתך מותר. תשובת הרב דב ליאור
שאלה: אוכל בצבא: האם בצבא אני נחשב בחדרי האוכל השונים במקומות השונים כאורח או כבעל הבית? ז"א שאם הציעו לי אוכל שלא ידעתי עליו אני צריך לברך עליו למרות שכבר בירכתי ברכה כברכתו?
תשובה: גם בבית כאורח וגם בצבא יכווין בברכתו על כול מה שיגישו לו.
שאלה: לקבל שבת הכי מוקדם שאפשר: לרב רציתי לדעת עד כמה מותר להקדים זמן כניסת שבת? מסופר על הרב הבבא סאלי שקיבל שבת מחצות היום, האם זה אפשרי?
תשובה: הזמן המוקדם ביותר הוא מפלג מנחה שעה ורבע זמנית לפני השקיעה שאז אפשר להדליק נרות שבת וניכר שהם לכבוד שבת. (שו"ע רסג,ד)
שאלה: מקרה לילה בלי הירהורים: האם זה נחשב כמקרה לילה, מצב שבו בלילה הרגשתי את הקרי נעקר אך לא הרהרתי עבירה כלל באותו הלילה ואפילו זכורים לי כמה חלומות שהם נקיים לחלוטין ולא זכור לי שום דבר רע?
תשובה: אין בזה איסור כיון שלא בא ע"י הרהור ואולי בא מעייפות או משינה על הגב וכדאי להזהר אם אפשר.
שאלה: קביעת סימן השנה: לרב כיצד קובעים את סימן השנה (כגון: השא, הכז וכו )? אם אני הייתי רושם לוח שנה הייתי צריך לדעת כמה ימים יהיו בחודשים מרחשוון וכסלו אך אני לא יודע.
תשובה: לשואל, שאלתך רחבה מדי למסגרת זו ואסתפק בכללים בסיסיים: א. הסימן בן שלוש האותיות מציין שלושה דברים: 1. האות הראשונה מציינת את היום בשבוע שבו חל ראש השנה (כידוע "לא אד"ו ראש" ולכן האפשרויות הן בגה"ז). 2. האות השניה מציינת האם חודש חשוון וכסלו יהיו מלאים או חסרים (לגבי שאר החודשים המצב קבוע), וזאת בשלוש אפשרויות שונות: ח - "חסרה" - שניהם חסרים. כ - "כסדרה", חשון חסר וכסלו מלא. ש - "שלמה", שניהם מלאים. 3. האות השלישית מציינת את היום בשבוע שבו חל יום טוב ראשון של פסח (ומכיוון ש"לא בד"ו פסח" האפשרויות הן אגה"ז). ב. כדי לדעת את מספר הימים בחודש חשוון וכסלו עליך לדעת תחילה האם השנה פשוטה או מעוברת וכן באיזה יום בשבוע יחול ראש השנה בשנה הבאה. קיימות חמש אפשרויות: 1. אם ההפרש בין שני ראשי השנה הוא שלושה ימים (למשל, זה ביום שני וזה בחמישי), השנה היא פשוטה וחסרה (שנים עשר חודשים שאחד מלא ואחד חסר כרגיל הם 354 ימים, שמתחלקים בשבע עם שארית ארבע. אם ההפרש בין ראשי השנה רק שלושה ימים זה אומר שאורך השנה 353 ימים, שמתחלקים בשבע עם שארית שלוש, ומכאן שגם כסלו חסר). 2. אם הוא ארבעה ימים - היא פשוטה וכסדרה. (כאמור, שנים עשר חודשים שאחד מלא ואחד חסר הם 354 ימים, שמתחלקים בשבע עם שארית ארבע) 3. אם הוא חמישה ימים - זוהי שנה מעוברת חסרה או פשוטה ושלמה. (383 או 355 ימים, מתחלקים בשבע עם שארית חמש) 4. אם הוא ששה ימים - היא מעוברת וכסדרה. (384 ימים, שארית שש) 5. אם הוא שבעה (או בניסוח אחר - אפס, כלומר, שני ראשי השנה באותו יום בשבוע) - היא מעוברת ושלמה (385 ימים שמתחלקים בשבע ללא שארית, כמו שנה זו, שכן ראש השנה תשע"ד ותשע"ה חלים ביום חמישי, וזוהי שנה מעוברת וחודש חשוון וכסלו מלאים). ג. הקביעה האם השנה פשוטה או מעוברת תלויה במחזור הקבוע של תשע עשרה שנים, לפיו השנים ג, ו, ח, יא, יד, יז, יט הן שנים מעוברות. (שנת ה'תשע"ד - 5774, חלק את המספר ל- 19 ותמצא שארית 17, כלומר, אנחנו בשנה ה- 17 למחזור). ד. הקביעה באיזה יום בשבוע יחול ראש השנה תלויה במולד הלבנה בחודש תשרי. "המולד האסטרונומי" או "המולד האמיתי" הוא הזמן בו הלבנה נמצאת בין כדור הארץ לבין השמש בנקודה הקרובה ביותר לשמש, כך שהשמש מאירה רק את הצד שפונה אליה ואילו הצד שכלפי כדור הארץ אפל לגמרי ולכן איננו רואים את הלבנה כלל, עד שיחלפו כ- 24 שעות. משך הזמן בין מולד בחודש מסוים לבין המולד בחודש הבא אינו קבוע לגמרי, והלוח מחושב על פי המולד הממוצע. לפעמים צריך לדחות את ראש השנה ביום או יומיים אחרי המולד בגלל כללים מסוימים. התדירים שבהם: לא אד"ו ראש, ו"מולד זקן", לפיו כאשר המולד חל ברבע האחרון של היממה צריך לדחות את ראש השנה למחר (ואם מחר הוא אחד מימי אד"ו - ידחה ביומיים). הדרך לדעת את זמן המולד דורשת הקדמות ופירוט שחורגים ממסגרת זו. ה. לסיכום, כדי לדעת את סימן השנה עליך לדעת תחילה באיזה יום בשבוע היה ראש השנה בשנה זו ויהיה ראש השנה הבא, לדעת האם השנה פשוטה או מעוברת, ולחשב לפי הכללים לעיל סעיף ב. יש כמה ספרים שיסייעו לך להתקדם בלימוד הנושא. לכתיבת תשובה זו נעזרתי בספר בהיר בשם 'הלוח העברי ומסלולי השמש והירח' מאת ר' וילק. לוח שנה עברי באתר
שאלה: אנא ה  בהבדלה: ושבוע טוב. בהבדלה המקדש אומר אנא השם הושיעה נא והמסובים חוזרים ואחר כך צריך להגיד עוד פעם אנא השם הושיעה נא והמסובים צריכים לחזור שוב? כמו בראש חודש שבבית הכנסת החזן אומר פעם אחת והקהל חוזר אחריו, ולאחר מכן החזן אומר שוב והקהל עוד פעם חוזר אחריו, ככה שהציבור אומר פעמיים אנא השם הושיעה נא? מראש
תשובה: כך אכן נהגו בקהילות הספרדים, שהמבדיל אומר והקהל חוזר כמו בראש חודש. כמובן שאין הדבר אלא מנהג ולא לעיכובא. גם מי שלא חזר אחר המבדיל יצא ידי חובת ההבדלה. הרב עזרא כהן
שאלה: תוכנת לעריכת סרטים: לרב ראיתי את התשובות באתר לגבי הורדת תוכנה לעריכת סרטים וכפי הנראה הדבר אסור באופן מוחלט, אולם רציתי לשאול האם יש מקום להתיר את הורדת התוכנה אם לפי החוק רק מי שהעלה את התוכנה לאינטרנט עובר על החוק (ונחשב גזלן) וכל מי שמוריד אותה לאחר מכן לא נחשב עבריין לפי החוק האם במצב כזה אפשר להגיד שהחברה שיצרה את התוכנה כבר התייאשה והתוכנה נחשבת הפקר כביכול והיה מותר גם על פי ההלכה להוריד אותה?
תשובה: ככל הידוע לי החוק אינו אומר כך. בכל מקרה, שאלת היאוש לכאורה אינה תלויה בחוק אלא במציאות, ולענ"ד נראה שגם אם במציאות הרבה מורידים אין כאן יאוש שהרי עובדה שאנשים ממשיכים לפתח תוכנות ולמכור אותן למרות שכמעט כל תוכנה ניתן להוריד מהאינטרנט, ובמקביל נלחמים נגד אתרים המעלים תוכנות אלו, ועל כרחך שאינם מתייאשים ואכן עדיין הרבה קונים מהם ואין ללהם סיבה להתייאש מלהמשיך למכור לאנשים הגונים שממשיכים לקנות.