LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אמונה ומוסר בקנית דירה: 1. אנו מעונינם לקנות דירה בפרויקט בישוב דתי שכביכול חותמים שם על התחיבות ל- 5 שנים מגורים(!)כאשר כלל עוד לא התחילה הבניה וכשתתחיל תימשך לפחות 3 שנים אם לא יותר (כי זה קבוצת רכישה). החתימה על התחיבות ל-5 שנים בוודאות אינה באמת מחייבת עפ"י חוק. בגדול הפרויקט כן מענין אותנו, אך כיוון שאיננו יודעים מה יקרה איתנו בעוד 5 שנים ובטח שלא עוד יותר (מבחינת מקום עבודה וכד ) איננו יודעים אם נוכל להתחיב לאי מכירה במשך 5 שנים. מצד שני גם לא רוצים לפספס את ההזדמנות למחיר טוב שאולי יעלה אח"כ בפרויקט זה ובפרויקטים אחרים, ובמיוחד כשמדובר על מגורים בקהילה דתית. אם הבהרתי את המקרה נכון, אז השאלה: האם נוכל בכל זאת להיכנס לפרויקט ולחתום כביכול על ההתחיבות לגור בדירה 5 שנים כשבנסיבות מסוימות אם לא יסתדר נוכל לצאת מהתחיבות זו? (מבחינה חוקית אין בעיה) 2. האם יש נכון באמירה שהמספר 13 הוא לא מספר טוב (אולי בקטע של מזלות?)? זכור לי שקראתי משהו על כך - אפילו אולי בגמרא, שהמספר הזה לא טוב לא מספר מזל טוב? (למשל אם קונים דירה בנין מס 13) מראש,
תשובה: 1. אפשר להיכנס לפרויקט מתוך כוונה שאם יתאפשר לכם תגורו שם חמש שנים, ואם תהיה סיבה שתצטרכו לעזוב לפני תום חמש שנים תוכלו לתת פיצוי חלקי ולעזוב. 2. זוהי אמונה נוצרית ואין בה אפילו גרגיר של אמת ואין לחשוש מזה, אדרבא בתורה יש שלוש עשרה מידות של רחמים, ויש שלוש עשרה חדשים בשנה מעוברת ושלוש עשרה מידות שהתורה נדרשת בהם.
שאלה: דין עריפת פטר חמור: כתוב בתורה (שמות יג): וכל פטר חמר תפדה בשה ואם לא תפדה וערפתו. רש"י כותב ". הוא הפסיד ממונו של כהן, לפיכך יפסיד ממונו". הבנתי שבעל החמור יפסיד את חמורו שלמעשה שייך לה (או לכהן) והוא צריך ללמוד לקח. שאלתי היא: אבל מה עשה הכהן כדי שגם הוא יפסיד?!
תשובה: לשואל אמנם נכון הוא שהכהן יפסיד על ידי כך את החמור הנוכחי, אך ידיעת בעל החמור שהשתמטותו מפדיה לא תביא לו כל רווח, אלא אדרבה יגרם לו הפסד עם עריפת ראש חמורו, תמנע ממנו השתמטות ובמקביל תמנע את הפסדו של הכהן. נאמנה
שאלה: מחליפו של יוסף: האם ידוע מי היה מחליפו של יוסף בתפקידו כמשנה לפרועה? מה היה יחסו לבני ישראל?
תשובה: לשואל בספר הישר מסופר כי בשנת 2270 מת פרעה מלך מצרים שהמליך את יוסף ומלך בנו מגרון תחתיו. משמת יוסף מינה מגרון מלך מצרים את בנו כמשנה למלך. מן המסופר שם נראה כי יחסו לבני ישראל לא היה רע. נאמנה
שאלה: פתיחת שקית ניילון עם עיתון בשבת: שכחתי לפתוח את העטיפה מניילון שעל העיתון. האם מותר לפתוח אותה בשבת תוך כדי הריסת השקית שלא תוכל לשמש יותר ולכן לא יצרתי כלי?
תשובה: מותר לפתוח את השקית בשבת. אף אם יצרת כלי על ידי הפתיחה, זה לא נחשב ככלי משום שאינך מתכוונת להשתמש בו, מכל מקום טוב להשתדל לקרוע בדרך שלא תעשה כלי כמו שכתבת. הרב אליעד בן-דוד כולל הלכה ישיבת בית אל
שאלה: השתתפות אבלה בחתונת אמה: לרב, הורי גרושים המון שנים, וחיים כל אחד עם בן זוג אחר. לפני נישואי הורי לאבי נולד בן בכור. כרגע אנחנו יושבים שבעה עליו. אימי מתחתנת בעוד שבועיים ורציתי לדעת האם מותר לי ללכת לחתונה שלה?
תשובה: לשואלת, תנוחמי מן השמיים! אינני יודע מה טיב הקשר בינך לבין אמך ועד כמה נוכחותך חשובה לה והעדרותך תורגש ותגרום לה צער (יש נוהגים שילדים מנישואים קודמים לא באים בכלל לחתונה ובפרט לחופה). אם לפי דעתך זה חשוב לה מאוד, מותר שתהיי בחתונה אבל לא תשתתפי בריקודים. מסתבר שאם יש בחתונה קטעי נגינה של "מוזיקת נשמה" (קטעים שבהם האווירה רצינית יותר והקהל מלווה את החתן או הכלה ללא ריקוד קופצני) את יכולה להשתתף. ניתן לטעום מהכיבוד באולם, אבל סעודה של ממש עלייך לאכול בפינה נפרדת, למשל במשרד של האולם. אם נוכחותך איננה כל כך משמעותית אלא ככל מכר אחר, מותר להיות בחופה בלבד. מקור: ילקוט יוסף, אבלות, עמ' תקפה  ויש נוהגים שההשתתפות בחתונה מותרת רק אם תתפקדי כמעין מלצר, להגיש ולעזור במה שמתאים - 'גשר החיים' עמ' קפו.
שאלה: חזרת נהג לפיקוח נפש בשבת: א. בהמשך לנושא הנ"ל, מה קורה כשאין גוי והמציל יצא ברכב בעצמו. איזה אפשרויות יש לחזרתו בשבת? ב. מה גדר "המציל" - כל נהג שלקח יולדת? איש בטחון סדיר או מילואים שנסע לצורך בטחוני? נהג אמבולנס בלבד? ג. האם במקרים כאלו יש בעיית תחומין ואיך ניתן לפתור זאת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חזרה מלווי לצורך פקוח נפש בשבת או ביום טוב"
תשובה: לגבי הכלל של "התירו סופן משום תחילתן" יש תשובה של הרב שלמה זלמן במנחת שלמה, שמה שהתירו בחזרתן זה רק איסור דרבנן ולא איסור דאורייתא. על מנת ליסוע לפיקוח נפש מותר לעבור גם על איסור דאורייתא, אבל בחזרה מותר לעבור רק על איסור דרבנן. א. אם זה אמבולנס או משהו שנצרך במקום שממנו בא, מותר לו לחזור או אם הוא בכוננות, הוא יכול לחזור או שנוסע לשם מישהו אחר בהיתר מותר להצטרף, אם הוא לא נוהג זה לא דאורייתא, אם יש נסיעה בהיתר הוא יכול להצטרף. ב. לנהג אמבולנס או איש ביטחון שהמקום הקבוע שלו שם מותר לחזור, אבל לסתם נהג שלקח יולדת אסור לחזור. ג. תחומין זה מדרבנן. ואפילו לפי הרמב"ם שזה דאורייתא רק ברשות הרבים זה דאורייתא, ברשות הרבים טילטול ארבע אמות הוא דאורייתא ולכן גם תחומין שם זה דאוריתא, אבל היום כמעט ואין רשות הרבים שהיא ט"ז אמה ושישים ריבוא ולכן אפשר לסמוך על המתירים בזה.
שאלה: גלגל המזלות בבתי כנסת: האם מותר לשחזר את עיטור "גלגל המזלות" מבתי הכנסת הקדומים (כמו בית אלפא, ציפורי וטבריה) בבתי הכנסת של ימינו (לצורך עיטור)?
תשובה: אם הגלגל לא בולט סומכים על השיטות שזה לא אסור, היום כולם יודעים שזה לא עבודה זרה. לגבי אריות בארון הקודש, אם כבר עשו אין להחמיר אם זה לא בולט.
שאלה: נוסח החסידים הקדמונים: לפנינו מספר נתונים: החסידים, תלמידי הבעש"ט, תיקנו נוסח תפילה ע"פ נוסח הארי בהעברת הנוסח יכולים לצוץ שיבושים שהיו הכתבי יד באותה תקופה, ולכן יתכן שמנהגי החסידים ונוסחי תפילותיהם משובש. נוסח ע"מ הוא הנוסח המדוייק של האר"י (כמו שכתב החיד"א כמדומני). כעת, יש הבדלים בין נוסח ספרד לע"מ פה ושם. אבל השוני העיקרי שבולט היום וגורם להטמעת הציבור הדתי-נוסח ספרד בתוך נוסח אשכנז זה השוני במנהגי התפילה כגון עמידה-ישיבה בקדיש וברכו, שיר למעלות בערבית, קדיש בתחילת ערבית, ישיבה בשירת הים וכו ברצוני לשאול את כבוד הרב כיצד יש לנהוג (יש לציין שהארי כתב שקדיש שתפסו מיושב- ימשיך לשבת) בדיני ישיבה בקדיש וישיבה בשירת הים וישתבח ואם הרב יודע על עוד מנהגי האר"י שלא מופיעים כיום בסידורי ספרד. האם לשבת בקדיש כאר"י או לעמוד כמו מנהג תלמידי הגר"א לענ"ד, אין להתחשב מנהגי אבותי האחרונים כי גם סידורם היה ועודנו משובש. י.
תשובה: החסידים אימצו רק את נוסח התפילה הספרדי בגלל הכונות שבו אך לא את פסקי ההלכה, המנהגים ההברה וכו' של הספרדים. וגם בתפילה אימצו רק את השלד המרכזי אך באשר לפיוטים סליחות וכדו' נשארו כמנהג אשכנז (הארי עצמו אמר פיוטים אשכנזיים). מכיוון שהסידור ובעיקר המחזור נשארו אשכנזים ורק נוספו שינויים עפ"י נוסח ספרד נוצרו שיבושים רבים בנוסח ספרד החסידי- כגון מכאובינו מכותינו ועוד פעם מכותינו, חסידי חב"ד היו היחידים שלא עשו זאת אלא הדפיסו סידור חסידי עפ"י נוסח ספרד המדויק אם כי בתיקונים מסוימים. בעקבותיהם הלך ר' שלמה טל בסידור רינת ישראל שאף הוא מדויק אם כי עדיין יש בו כמה שינויים, לפני כעשר שנים הוציא לאור חסיד בויאן ר' דניאל מרדכי דימר את סידור הארי המדויק בשם "תפילת חיים" שלדעתו על פיו התפלל הבעש"ט. מומלץ למתפלי נוסח ספרד לאמץ בעקרון סידור זה.
שאלה: מה עושים עם ספר בעייתי?: לכבוד הרב, בביתנו ישנו ספר המתאר בכיר חמאס שהפך לסוכן שב"כ. כתב אותו ערבי נוצרי. בספר זה ישנם ציטוטים מהברית החדשה. כשקראתי את הספר דילגתי על ציטוטים אלו. אולם האם מותר להחזיק בכלל ספר כזה בבית? או שיש לזורקו? האם ניתן ניתן למחוק את הפס הללו ולהשאיר את הספר? והאם מותר להמליץ עליו לאנשים אחרים? רבה!!!
תשובה: כדאי לזרוק את הספר כי אם יש שם ציטוטים של עבודה זרה, בוודאי כל רוח הספר הוא בניגוד לתורת ישראל ולעם ישראל, ובוודאי שלא להמליץ עליו.
שאלה: שבט יששכר לעומת שבט לוי: על התשובה המפורטת. אבל מדוע שבט יששכר לא עסקו בתורה בזמן השיעבוד במצרים? מעניין גם איזה המלאכה ידעו שבט יששכר. לגבי "לוי וזרעו הושיבו ישיבות במצרים", הלא יעקב אבינו שלח דווקה את יהודה להקים ישיבות במצרים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שבט יששכר לעומת שבט לוי"
תשובה: לשואל כדי לעסוק בתורה בזמן השעבוד בתוך טומאת מצרים נדרשה מידה של מסירות נפש עילאית, וזו היתה נחלתם של בני שבט לוי. שבט יהודה אמנם הקים ישיבות, אך מסירות הנפש לתורה בתוך מצוקת השעבוד הנורא היתה בבני שבט לוי. נאמנה
שאלה: חיתוך בצל בסכין בשרית ולאחר מכן בפרווה: חתכתי בצל בסכין שמוחזקת כבשרית לחצי והשתמשתי בחציו, לאחר יום חתכתי מהחצי השני של הבצל בסכין שמוחזקת כפרווה, האם הסכין עדיין נחשבת פרווה?
תשובה: לשואלים, מעיקר הדין נראה שהסכין נשאר פרווה אבל יש מחמירים בזה ולכן אם אין קושי מיוחד רצוי להגעיל אותו. הרחבה: בגמרא (חולין קיא ע"ב) נאמר שסכין החותך בדבר חריף דינו חמור מכל כלי קר, שכן הצירוף של החריפות ולחץ הסכין עשוי להבליע מן הבשר שבסכין במאכל הנחתך כעת (זוהי ההבנה המקובלת בדין זה, ראו ברש"י בחולין קיב ע"א ד"ה קישות). לכן צנון, כדוגמא לדבר חריף, שנחתך בסכין בשרי נעשה בשרי ואסור לאוכלו עם חלב, וכן להיפך. האם מדין זה נובע שבצל שנחתך בסכין בשרי נחשב ממש כבשר עד כדי כך שסכין פרווה שיחתוך בבצל ייחשב מעתה כבשרי? בשאלה זו נחלקו אחרונים. המגן אברהם (סימן תנא ס"ק לא) סובר שהטעם עשוי לעבור גם לכלי השני, וכן במשנה ברורה (ס"ק צ), ולכן החמירו שתבלינים חריפים שנחתכו בסכין ששימש לחמץ מחמיצים כלי אחר שרוסקו בו לאחר מכן. לעומת זאת ב'אבן העוזר' (יו"ד סי' צו, מובא במהדו' השו"ע השלם ב'אוצר מפרשים' אות יד) סובר שהדבר החריף אינו מבליע את טעמו בכלי נוסף. הגמרא מחדשת שדבר חריף בולע יותר ממאכל שאינו חריף, אבל לא שמענו שדבר חריף גם מבליע בכלי יותר מכל מאכל אחר. בשו"ת מהרש"ג (ח"ג סי' לט) דן במקרה חמור משאלתכם, כאשר חתכו בצל בסכין בשרי ואחר כך בסכין חלבי, האם הסכין נאסר, והתיר מטעמו של האבן העוזר, ומסיבה נוספת: גם אם יש בכוחו של דבר חריף להבליע בכלי   הרי הבשר שבלוע בבצל איננו חריף, והחריף שעשוי להתפשט במאכל אחר לא יספח ביחד עמו את הדבר שאינו חריף (כעין דברי תוספות בחולין צו ע"ב ד"ה אפילו). בדעה זו הלכו אחרונים רבים, כפי שפירט בספר 'יבקש תורה' על בשר בחלב, סימן כא. יש להוסיף לעניין זה, שבעיקר דין דבר חריף יש יותר מקום להקל במציאות ימינו. רש"י בחולין שם כותב הסבר נוסף לבעייתיות בסכין החותכת בדבר חריף, שפעמים רבות יש על הסכין שמנונית ניכרת של בשר ואין מקפידים לנקות אותו היטב, ולכן הוא אוסר את החריף שהוא חותך. בפרי חדש (יו"ד סי' צו ס"א) פסק כהסבר זה, ולפי זה כתב שכאשר ידוע שהסכין נקי אין להחמיר בו (אך השולחן ערוך שם ורוב האחרונים נקטו שהבליעה לא תלויה בנקיון). אם כן בימינו, שבדרך כלל סכיני המטבח חלקים ומנקים אותם תכופות באמצעי ניקוי טובים, יש מקום להקל יותר בדין זה אלא אם כן ידוע שהשתמשו בסכין בעודו מלוכלך מבשר או מחלב (ראה כעין זה ב'בחוקותי תשמורו' עמ' רג, וקולא יתירה מזו כתב הרב בנימין שניאור, 'עלי אור' ח"ב עמ' 44, בסכין בשרית שנוקתה היטב בצמר פלדה). מכל מקום, מאחר שיש אחרונים שהחמירו בדבר, ובדרך כלל הגעלת הסכין היא פעולה פשוטה מאוד, כדאי להחמיר לכתחילה להגעיל אותו אם אין בעיה מיוחדת.
שאלה: מיחם בשבת אחרי הפסקת חשמל: ב"ה אם הייתה הפסקת חשמל במהלך השבת והחשמל חזר - האם מותר להשתמש במים ממיחם שמכוון למצב שבת?
תשובה: לשואל, כשמדובר על תיקון החשמל לצורך פיקוח נפש, כגון קו מתח גבוה המשמש לאוכלוסיה גדולה - מותר להשתמש במים הללו. אם תיקון החשמל לא היה לצורך פיקוח נפש - אסור להשתמש במים הללו, אם הספיקו להתקרר לפני התיקון. הרחבה: כאשר יהודי חילל שבת, אסור גם לאחרים להנות בשבת עצמה מתוצאות מעשיו (סי' שיח ס"א, וראה שם משנה ברורה ס"ק ז לגבי שוגג). אם כן, היה מקום לומר שההנאה מהמים החמים בעקבות התיקון היא הנאה אסורה מחילול השבת. אך כשיש הפסקת חשמל בהיקף נרחב, תיקון התקלה הוא פיקוח נפש: יש אנשים שזקוקים למכשירי חשמל מצילי חיים, מזג אויר קיצוני עלול להיות מסוכן (למשל, שרב לחולי לב, או קור עז לפעוטות וקשישים הגרים בקראוון - דעת רופא), בכבישים צריך רמזורים, במקומות מסוימים יש צורך בתאורת ביטחון, וכדומה. על סדרי הגודל של האוכלוסיה (כשאין מידע ספציפי על מישהו בקבוצת הסיכון) קשה לתת הגדרה ברורה, אך "לסבר את האוזן": 5000 איש ללא חשמל - זהו פיקוח נפש  500 איש כשלא ידוע על מישהו מסוים שבסיכון ובתנאי מזג אויר רגילים - אינו פיקוח נפש (דודי הרב יעקב אריאל שליט"א, 'באהלה של תורה' ח"ה סי' כד, ראה שם פירוט על השיקולים). ומכיוון שהתיקון מותר - מותר גם ליהנות מתוצאותיו העקיפות שאינן פיקוח נפש ('באהלה של תורה' שם  שמירת שבת כהלכתה פל"ב הערה קעד  ילקוט יוסף שבת ח"ג עמ' מט, סי' שיח סעיף כב. אמנם לדעתו עדיף להחמיר בדבר, שמא עובדי חברת החשמל אינם מתכוונים להצלת נפש אלא למילוי תפקידם בלבד, ומסתבר שגם הוא יודה כשהם פועלים בתנאים קשים וניכר שהצלת החיים נמצאת בתודעתם כמו בסופה האחרונה). במקרה של תיקון שאינו לצורך פיקוח נפש, יש מקום להתלבט לגבי מקרה שהמים עדיין היו חמים בזמן התיקון, אבל אתה משתמש בהם כעבור זמן רב, וכבר היו מתקררים אלמלא התיקון. באופן זה אתה נהנה מחילול השבת, אבל המלאכה שנעשתה לא חיממה את המים אלא רק שימרה את חומם. יש אחרונים שהחמירו בזה, והגרש"ז אוירבך זצ"ל (מנחת שלמה ח"א סי' ה) התלבט בדבר, ודברי הרב פרנק (הר צבי ח"א סי' קפא) נוטים להקל. כשהחשמל חזר תוך דקות ספורות, יתכן שהתיקון הוא תוצאה של מערכת בקרה אוטומטית ולא היה כאן שמץ חילול שבת ואין כל שאלה (מנוחת אהבה ח"א פכ"ד הערה 6). הערה בשולי הדברים: אם הפסקת החשמל הייתה ישובית והתפרסמה הנחיה כלשהי בעניין מאת רב היישוב - דבריי בטלים. יש מקום שבעניין פרטי שלך תפנה לרב מסוים המקובל עליך, אבל פנייה לאתר ובו משיבים שונים אינה כל כך מתאימה במקרה כזה. אם זהו נושא ציבורי שבאחריות הרב, כגון סדרי בית הכנסת, התערבותו של רב אחר אסורה לגמרי, אבל בשאלה שנוגעת לכל אחד ואחד ביישוב בביתו הפרטי מותר עקרונית לכל אחד לנהוג על פי כל חוות דעת שיקבל, ובכל זאת לא ראוי להעדיף רב בלתי מוכר לך על פני רב היישוב.
שאלה: החזר הלוואה לבן שלי: לוויתי מבני סכום כסף נכבד. סוכם בניינו כי אפתח עבורו תוכנית חסכון ובהפקדה חודשית לתוכנית החיסכון אחזיר את ההלוואה. ובסוף התקופה (שניתיים וחצי) הקרן והרבית יהיו שלו. האם יש בעיה עם הריבית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ריבית על הלוואה מהבן שלי"
תשובה: אם הכסף המושב מופקד בחשבון הרשום על שם הבן (המלווה), הדבר מותר, כיוון שהריביות ניתנות מהבנק ישירות לבן עם היתר עיסקא של הבנק. אך אם הכסף מופקד בחשבון הרשום על שמך (של הלווה), יש בזה איסור ריבית. הרב מרדכי גרוס
שאלה: חודשי הלוח העברי תרומות ומעשרות: 1. מה ההבדל בין חודשי הלוח העברי שהם שמות אלילים (לדוג אלול) לבין ינואר, פברואר, מרס שהם גם שמות אלילים? לא היה פשוט יותר להשתמש לוח השנה של התורה עצמה, חודש ראשון, שני, שלישי.? 2. אם הפרי עוד לא צמח על העץ, האם אני צריך להפריש שוב ושוב תרומות ומעשרות? (לדוגמה התאנים שצומחות טיפין טיפין)
תשובה: וברכת ד' 1. הרמב"ן בפרשת בא מסביר שאנו תמיד מזכירים גאולה אחרונה, ומכיוון שאנו כעת בגאולת עזרא אנו משתמשים בחודשים שהיו נהוגים אז בימי כורש, ומכאן שנשאר אדר, ניסן, תמוז וכו'. 2. השאלה לא מובנת, האם כוונתך לתאנה שלא הבשילה עד שעת הקטיף ומבשילה לאחר מכן, א"כ במקרה כזה נגמרו כל הפעולות שבשדה, ועל כן משעת הקטיף אפשר להפריש כבר משעת הקטיף, למרות שההבשלה הסופית תהיה מאחר יותר. כך אנו נוהגים בבנות, אבוקדו, תמרים ועוד מינים. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מי אמר שה  הוא זה שברא את העולם?: כשראיתי הרצאות של רבנים הם אמרו שלכל דבר שקיים חייב להיות לו בורא, משמע לאדם יש בורא. אבל איך אני יכול לדעת שהבורא זה אלוקים בעצמו?, אולי זה גורם עליון אחר שמעולם לא חשף את עצמו? (את הכוונה אני מבין, שלכל דבר שקדם לו חייב להיות מישהו שעשה אותו, אך אני לא מבין איך זה מאשש את האמונה ב-אלוקים כי זה יכול להיות גם גורם עליון אחר.)
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ולקרוא את השאלה היפה שלך. מאוד חשוב שאתה שומע שיעורים, וניכר שהדברים משפיעים עליך, וגורמים לך לחשוב ולהתקדם מהם הלאה. יחד עם השיעור צעדת צעד אחד קדימה, צעד חשוב ומרכזי מאוד, בהכרת הבורא לעולם. השאלה הבאה היא שאלת התועלת. אנו מבינים שמישהו ברא, והשאלה היא בשביל מה? האם הגיוני שאותו הבורא לא יתן לנו מה לעשות עם העולם שהוא ברא? החיים בלי תורה הם חיים בלי משמעות! בלי יעד, ובלי מקום אמיתי בשבילנו. כמו שאדם גדול לא עושה משהו בלי מטרה, כך גם ברור שמי שברא את העולם לא עשה זאת בלי מטרה. האם התורה היא הספר שנתן הבורא? זהו כבר השלב הבא. בשלב זה יש לברר את המיתיות התורה, ושוב הדברים דורשים לימוד מסודר. ומובן הדבר, שבדרך תשובה כזו או אחרת, אין אפשרות להקיף את הדברים. רב סעדיה גאון כתב על כך ספר שלם, ספר האמונות והדעות. וכן גם בספרים רבים אחרים יש בכך אריכות גדולה. לכן לדעתי מומלץ שתמשיך ללמוד את הנושאים האלו, מתוך שיעורים ומתוך ספרים. אולי אפילו תוכל ללמוד עם מישהו באופן ישיר, דרך לימוד במקום לימוד מסודר, או דרך הטלפון או דרך המחשב או בכל דרך אחרת. הלימוד של שיעורים יש בו תפקיד חשוב, אך הוא עדיין לא אישי, ועדיין לא מספיק מקיף כמו לימוד מסודר. לכן, המלצתי לך לבסס את הלימוד שלך, ולבנות בעצמך את הקומה הבאה בלימוד. אם תרצה אשמח לעזור לך באופן המעשי, במציאת מקום לימוד, או מישהו שתוכל ללמוד איתו, ואני מאמין שתקבל מכך המון. שתהיה לך המון הצלחה, ואשמח להיות בקשר הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: כמות שומרי השבת היום: אשמח אם תענה על שאלתי. היה לי ויכוח קטן כשאמרו לי שיש בישראל מעל 3 מיליון שומרי שבת, בין אם מסורתיים ובין עם דתיים. אני אמרתי שלא יכול להיות שיש מעל 3 מיליון כי בישראל יש 5 וחצי מיליון יהודים וה אומר שאם ככה רוב היהודים בארץ ישראל שומרים שבת אז היינו נגאלים, לא? איך יכול להיות שיש מעל 3 מיליון שומרי שבת והמדינה כאת כופרת? האם אתה יכול להגיד לי האם יש בערך 3 מיליון שומרי שבת?
תשובה: לך. שמחתי לקבל את שאלתך, ולראות שאתם עוסקים בדברים חשובים מאוד, בנושא שמירת השבת. יחד עם זאת, אודה על האמת שלדעתי אין לאדם אפשרות לבחון דברים אלו, ואף אין להם כל כך דברים ברורים. לרבים רבים בעם ישראל יש קשר לשבת, רבים בוחרים לשמור את השבת באופן זה או אחר, רבים בוחרים להבדיל את השבת מיום אחר, להקדיש את השבת לדברים מיוחדים, אף שאינם נכנסים להגדרות הלכתיות של שמירת השבת. הדבר מעיד על קשר מיוחד שיש לעם ישראל אל השבת, ועל מעלתם המיוחדת של עם ישראל, שקשורים באופן מיוחד לאבינו שבשמים. אנו זוכים להיות שותפים בתהליך נפלא בעם ישראל. אחר אלפי שנות גלות, ואחר תהליכים ארוכים בעם ישראל, אנו זוכים לחיות בתקופה מאוד מיוחדת, תקופת תהליך של גאולה. התהליך שאנו, בעם ישראל, עוברים הוא תהליך של התקדמות, של בניה ושל התעלות, המובילה צעד אחר צעד את עם ישראל לקראת הגאולה השלמה. זכינו כבר להתחלת התהליך, זכינו להתקדם בצעדים גדולים מאוד, אך נשאר לנו עוד תהליך חשוב לעבור. התהליך הראשון של התחיה הגשמית החל כבר לפני שנים, וזכינו להקים מדינה, זכינו לבנות את ארץ ישראל, אך השלב הבא, שהוא חשוב לאין ערוך, אנו נמצאים בעיצומו, ובו אנו שואפים להמשיך ולהתקדם עד לסופו בגאולה השלמה בעזרת ה'. תהליך זה הוא תהליך של תחיה רוחנית, של חזרה בתשובה שלמה של עם ישראל. אנו לא מסתפקים ברוב או במיעוט שומרי שבת, אנו רוצים שכל אחינו בית ישראל יהיו קשורים לאבינו שבשמים, שכל היהודים יהיו חיים במודעות של הקשר עם ה', וממילא חיי היהדות יהיו חיים מלאים בתוכן, מלאים בשמחה ובשלמות. אנו נקראים להיות שותפים בתהליך הנפלא של החזרה בתשובה בעם ישראל. תהליך שאנו רואים אותו בתחומים רבים ובמקומות רבים. בעבר תהליך זה היה מתחת לפני השטח, וכיום רואים אותו מעל פני השטח, וממש קל לחוש אותו. אמנים יש גם בעיות, יש גם דברים שדורשים מאיתנו בירורים והתמודדויות אך כך תמיד היא הדרך של ההתקדמות, דרך שדורשת בירורים להמשכה. אנו מאמינים שאנו בדרך הנכונה, וגם אם אנו נדרשים לסבלנות, אנו מאמינים ופועלים עם אל, משתדלים לעשות מה שאנו יכולים, ויודעים שאלו הצעדים המתקדמים מאוד לקראת הגאולה השלמה, ואנו תפילה שנזכה במהרה להגיע אל היעד. חשוב מאוד שלא נעסוק במספרים, שלא נעסוק בכמה, אלא נעסוק באיך ממשיכים, איך מתקדמים ואיך מקדמים, ונזכה לענות בפה מלא לאותה בת קול שקוראת שמי שפעל עם אל יבוא ויטול שכרו. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: פירסינג: אני נער בן 17 ורציתי לדעת, אם אפשר לעשות פירסינג (עגיל) בשפה ואם כן, למה יש איסור על זה? הרי זה תכשיט ב נער סקרן
תשובה: לניקובים (פירסינג) יש היסטוריה ארוכה: הילידים באמריקה האמינו שניקוב הלשון יקרב אותם לאלוקים. היו שניקבו באף לשוות להם מראה אכזרי. בתקופת הרומאים רווח המנהג בלגיון לנקב את הפטמות כאות סולידריות ושייכות להיות כאחד עם השריון שהם נשאו. כיום מקובל בפיהם של הדוגלים בכך: לבטא את עצמם ואת החופש שלהם לביטוי עצמי לבעלות על גופם. ישנו חוק האוסר לנקב לצעירים בגיל פחות מ16 ללא אישור הורים. מכל האמור לעיל, עושי הפירסינג שידרו דברים לא ערכיים. בנוסף לכך היו שהעלו שיש בכך איסור לא ילבש, איסור בחוקותיהם לא תלכו וסכנה ופגיעה בגוף. ובעיקר ראוי לחקות דברים מרוממים את החברה, ומעלים את איכות החיים ולא רק אוירה של פירוק מסגרות ומשיכת צומת לב שלילית. מוטב להפגין את המיוחדות שבך בדרכים נעימות יותר. ה' יצליח דרכך
שאלה: ברכות השחר לחזן: אם עליתי חזן ברכות השחר ופסוקי דזמרה, ובבית הכנסת נוהגים שהחזן אומר את ברכות השחר, ואני כבר אמרתי אותם בבית לבד מה עושים? זה קרה לי ואמרתי רק את הברכה הראשונה כדי שידעו שהתחלתי ויגידו לבד, האם נהגתי נכון? ואם לא איך לתקן ואיך לנהוג בפעמים הבאות? אני לא יכול לדעת אם אני יהיה חזן או לא ואסור לאכול בבוקר לפני תפילה אבל לפי מה שידוע לי מותר אם אומרים את ברכות השחר. ושבוע טוב
תשובה: אם יש רב לבית הכנסת יש לשאול אותו. אי אפשר לברך פעמיים את אותה הברכה אא"כ אתה מוציא אחרים ידי חובה והם מתכוונים לצאת. אינני יודע מה המציאות בבית הכנסת בו אתה מתפלל אולם כיום שמתפללים מתוך סידורים נראה לי שהמציאות הרווחת שכל אחד מברך לעצמו. לכן יש לדבר עם הגבאי ולקבוע איתו שאם כבר ברכת את ברכות השחר לא תהיה חזן או שאדם אחר יברך את ברכות השחר ואתה תהיה חזן מפסוקי דזמרא.
שאלה: סמכות לגוי קניין בארץ הקודש: לכבוד הרב האם תעודה של קניין מימי הבריטים של מקום מסוים תופס, הרי הם עצמם כבשו מכובש עד שהיה שייך לנו אז מי נתן להם רשות למכור? (השאלה לגבי גוי ולגבי ישראל) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הסכם על אדמת הארץ"
תשובה: התורה נתנה רשות לגויים לכבוש במלחמה וקבעה שהכיבוש תופס (ע' ב"ק תחילת פרק ד' עפ"י פרשת דרכים) לכן כל מה שנעשה בדרך חוקית בזמן שלטונם הוא תופס. ועיין בשמואל ב' כד' שדוד המלך קנה את הר הבית מארונה היבוסי.
שאלה: סיר שהרתיחו בו יין לא כשר: האם ניתן להכשיר סיר שהרתיחו בו יין לא כשר? ואם כן, איך? לא שמנו לב שהיין לא כשר עד לאחר הבישול.
תשובה: יש להגעיל את הסיר. כלומר, להמתין 24 שעות ולהכניס את הסיר לתוך סיר גדול יותר שיש בו מים רותחים. אחרי שכל הסיר נמצא בתוך המים החמים, ממתינים 2 שניות ומוציאים את הסיר. מיד לאחר מכן טוב להכניס את הסיר לסיר אחר עם מים קרים ולשטוף אותו בברז מים קרים. לפני ההגעלה יש לדאוג שהסיר יהיה נקי ולפרק את הידיות שלו.
שאלה: פניה לבית דין לענייני משפחה: אנו זוג צעיר (24,27) נשואים מזה כ-6 שנים בעלי מסרב ללמוד ולעבוד במקצוע שיתן מענה הולם לצרכים הכלכליים של המשפחה. (לדעתו המקצועות שבחר אכן יפרנסו אותנו בכבוד, לדעתי לא) הלכנו ליעוץ ולא הצלחנו להגיע לעמק השווה. מאחר ואני חרדה לעתיד הכלכלי של המשפחה בחרתי להתגרש ובעלי לא מתנגד. (אציין כי מצבינו הכלכלי ב-6 שנות נישואינו היה קשה מנשוא) רציתי לשאול שתי שאלות: 1. האם מותר מבחינה הלכתית לפנות לבית דין לענייני משפחה? 2. איך נוצר מצב במדינת ישראל שגבר נשוי שלא רוצה לפרנס, יכול לעשות ככל העולה על רוחו. מאידך גבר גרוש חייב לתת מזונות מסודרים ואם לא יתן אפשר לכפות אותו לדבר? (חשוב לי לדעת כי חוץ מהנקודה של הפרנסה אנחנו מסתדרים מצויין וחבל כל כך לפרק משפחה בגלל נושא כזה)
תשובה: 1. אין לפנות למשפט שאיננו עפ"י התורה רק אם פניתם קודם לבי"ד רבני והבעל לא ציית. 2. עפ"י ההלכה בעל חייב לפרנס את אשתו, אך מכיוון שהמדינה לא נתנה סמכות זו לבי"ד יש הפקרות בשמירת ההלכה. ויש לבוא בטענות אל הבג"ץ וחברי הכנסת שמגבילים את בתי הדין הרבניים. לענ"ד אם חוץ מהכלכלה אתם אוהבים ומסתדרים יש להשפיע על בעלך באמצעות רבנים או ידידים לעסוק כראוי בפרנסה ולא להתגרש.
שאלה: הפסקת לבישת תכלת: שאלתי- אדם שנהג להטיל תכלת בציצית שלו, וכעת רוצה להפסיק, וללבוש ציצית ללא תכלת- האם מותר לו לעשות כזה דבר? האם זה לא נחשב כנדר? אציין שהוא התחיל ללבוש תכלת לא מתוך עיון הרבה מחשבה, אלא מתוך סוג של רצון להדר במצווה. כעת, לאחר בירור הלכתי בעניין, הוא מעוניין להפסיק. כמו"כ, הוא הטיל תכלת רק בציצית קטן, ולא בציצית גדול. האם מותר לו להפסיק?
תשובה: הוא צריך התרה.
שאלה: שאלות בהלכות שבת וברכות: יש לי 3 שאלות 1. הרב עובדיה זצ"ל כתב שיש מקרה שנקרא פסיק רישא דרבנן להקל בשבת, כמו למשל שבנו הרב יצחק יוסף שליט"א כותב בילקוט יוסף שבת לגבי אדם שחולצתו נתפסה בקוצים והאדם רוצה להוציא את החולצה מהקוצים והוא לא מתכוון שהם יתלשו אז זה פסיק רישא דרבנן להקל. במקרה שלי יש לי מקרר וההורים שלי לא מרשים לי להדביק את הלחצן (אני בעל תשובה) ויש במקרר מנורה צהובה שהיא בעצם דאורייתא ואם אני פותח את המקרר בשינוי אני מוריד את האיסור לדרבנן ויש פה פסיק רישא. במצב כזה יהיה מותר לי לפתוח? 2. בברכת מזונות יש שתי סוגים: 1. פת הבאה בכיסנין, 2. דבר הנקסס. על מצה מברכים מזונות כל עוד אנחנו לא בפסח, אבל מצה שהיא עבודת יד היא רכה ולא נקססת או מצה רגילה שהרטבתי אותה - מברכים עליהן המוציא? 3. מה מברכים על ארטיק מיין לקידוש (תירוש)?
תשובה: ה' יצליח דרכך, ברכה גדולה תהיה בכך לכול המשפחה. 1. לפתוח דלת של מקרר זה פסיק רישה דניחא ליה אע"פ שלך זה מציק. 2.ישנם שלושה פירושים לפת הבאה בכיסנין - 1.מילוי מתוק. 2. בצק מתוק 3 נכסס. מצה עבודת יד היא נכססת,ודינה גם כמזונות. (המצות עבודת יד שנראות כמו פיתות מתייבשות לאחר כמה ימים) וכן הדין במצות ברטובות. 3. יברך הגפן
שאלה: הכשרת כבד: הרב ראינו את הנהלים של הרבנות הראשית בעניין הכשרת כבד, ולעניין חיתוך הכבד לא ראינו שום דבר מלבד הסרת המרה. א. האם הסרת המרה נעשית עם חתיכה מהכבד שע"י כך נחשב לרמ"א כחיתוך? ב. האם אפשר להקל כך לשו"ע (רק הרמ"א כתב)? ג. ראינו בחלק מהנהלים שלעניין כבד בקר צריכים לפרוס אותו לפרוסות (להבנתנו זה לחומרת הערוך השולחן שלא לצלות כבד בקר שלם) ובחלק מנהלים ראינו שרק כבד בקר קפוא צריכים לנעוץ בו בסכין (לכאורה רק כדי לבדוק שהכל הופשר). כיצד צריך לחתוך בכבד בקר לכתחילה? מספיק רק הסרת המרה? על פעילותכם הנפלאה
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה צריך לחתוך או לחרר כבד בקר. רק לגבי כבד עוף מובא שהסרת המרה מועילה. יש המצריכים לחרר כבד עוף בגלל השולחן ערוך אולם נוהגים להקל. הרב חגי בר גיורא