LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לימודים באוניברסיטה לבת: יש בפני אפשרות ללמוד מקצועות שאני רוצה באוניברסיטה או במכללה חילונית. רציתי לדעת אם עדיף לי לוותר על המקצועות האלו וללמוד משהו אחר שאני פחות רוצה במכללה דתית?
תשובה: מצד אחד אין אדם למד אלא במקום שליבו חפץ. אולם לא כל מקצוע. יש מקצועות בעייתיים וכמו"כ יש מקומות שהאוירה גרועה ויש חשש להיסחפות קשה אפוא לתת תשובה כללית ויש צורך לבדוק עניינית כל נושא לגופו.
שאלה: תרומות ומעשרות ואיסור כלאיים: האם מותר להרכיב או להעביר גנים בין הפירות? האם מותר לעשות כלאיים ליופי? אם יש פרי שהוא מנותק מן הקרקע (כמו בגוש קטיף) האם צריך להפריש?
תשובה: 1. העברת גנים אין בה איסור כלאים שהרי אין כאן דברים מצמיחים אלא גנים מסוימים (צבע, עמידות וכו') ועל - כן אין בכך איסור לכו"ע. 2. כלאים ליופי אם הם עצי פרי יש בכך איסור כלאים (עיין חוקות הארץ פ"א ה"ד אות ג הערה 14). 3. פרי שהוא מנותק הגדרתו כעציץ שאינו נקוב וחייב בתרו"מ מדרבנן. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הגמרא משעממת אותי: לימוד גמרא ממש משעמם אותי אבל לעומת זאת שאני לומד אמונה מוסר וחסידות זה הרבה יותר מעניין אותי וזה גם די כיף לי.מה לעשות?
תשובה: טוב מאד שאתה אוהב ללמוד אמונה. וככל שתרבה בלמוד אמונה יותר תחפוץ גם בלימוד הגמרא. כי תבין את גודל ערך למוד כל התורה כולה. וידעת דבר ד' ורצונו בכל מצב. ואולם תמה אני מדוע אינך נהנה כעת בלימוד הגמרא כנראה שאתה ניגש לא נכון ללימוד. כי מי שניגש נכון ממש נהנה לראות את דרך הבירור והמשא ומתן והדיון וזה כיף לא פחות מהכיף בלימוד אמונה, אמנם סוג אחר של כיף. אם לומדים את הגמרא לא הצורה יבשה של הלכות וכללים יבשים, אלא כמו שהגמרא באמת. שכל דיון הוא על בעיה שקרתה במציאות הלימוד נעשה חי ומענין.
שאלה: קשר עמוק עם בת: שאלתי את הרב האם להדריך בסניף כשיש מדריכה (שהיה לי קשר איתה) שיש לי רגשות כלפיה ולה אין, ואני לא בטוח בשביל מה אני מדריך והרב ענה לי שאני צריך לברר לעצמי מה אני עושה בהדרכה ואולי לעזוב. אז לא עזבתי ואני יודע שאני רוצה לתרום לחניכים שלי ושאני אוהב אותם. אבל המשכתי לדבר איתה (אני לא יודע איך הגעתי לזה, זה פשוט קרה!!) למרות שהיא אמרה לי שהיא לא אוהבת אותי. אנחנו מכירים ממש טוב ויוצא שהיא שואלת אותי שאלות עמוקות בהדרכה וגם אני מדבר איתה על דברים עמוקים. הבעיה היא שאני לא שכחתי אותה וזה עדיין מציק לי ואנחנו מאוד קשורים ואנחנו לא מצליחים להפסיק ולדבר רק על דברים נצרכים, עם בנות אחרות אני בדרך-כלל מצליח להזהר אבל איתה אני פשוט נגרר. גם היא אומרת שאנחנו קשורים אבל היא עדיין אומרת שאין לה רגשות כלפי, ואני לא יודע אם אני צריך פשוט להתנתק מהסניף כדי לא לתת לעצמי אפשרות לדבר איתה כי ב"שוטף" אני לא מצליח לרסן את עצמי (אולי אני אפילו רוצה ומחפש לדבר איתה!) אבל אז אני עוזב את החניכים והסניף (יש לי שם השפעה רבה אבל לא עד כדי קריסה של הסניף במקרה שאני אעזוב) או להשאר ולנסות להלחם כל פעם מחדש כשאני יודע עכשיו שקורה לי הרבה שאני מחפש לדבר איתה ואני לא בדיוק שולט בעצמי?
תשובה: אתה צריך לבחור. אם ברצונך להדריך אתה צריך להיות דוגמא לחניכים ולעקור מליבך כל רגש שאינו מתאים לדרכה של תורה. ואם אתה לא מצליח להפסיק לחשוב על החברה זה אומר שאתה לא יכול להיות מדריך טוב. ועליך להפסיק לבוא לסניף ולנתק מגע ולשקוע בלימוד התורה ובעתיד כשתתמלא בתורה תוכל לחנך ולהשפיע.
שאלה: התנתקות מהמדינה: האם לאחר הפוגרום בעמונה שראינו את אכזריות המדינה, יש עניין להמשיך לראות במדינה דבר קדוש למרות שפעם אחר פעם אנו רואים את השנאה כלפינו?
תשובה: הקמת מדינת ישראל היא נס והגשמת חזון הנביאים על קיבוץ הגלויות ובניין הארץ. עם זאת יש הרבה קילקולים במוסדות המדינה, ואת הקילקולים הללו צריך לתקן, לכתחילה על ידי החזרת כל ישראל בתשובה, ובדיעבד על ידי החלשת כוחם של הטועים והרשעים, ודחיקתם לעמדות שלא יוכלו להשפיע מהן לרעה.
שאלה: שליח ציבור צובע שיער?: בבית הכנסת אצלנו משתדלים שאדם ראוי לכך יהיה שליח ציבור (לא תמיד מי שהוא אבל עובר לפני התיבה). לאחרונה גילתי שאדם אחד יר"ש שמשתתף בקביעות בתפילות ושיעורי תורה צובע את שערו. לפי תשובת הרב הדבר אסור מן התורה. האם למנוע מאדם זה להיות חזן (הדבר יכול להיעשות בלי מריבה ומחלוקת)?
תשובה: אם העבירה ניכרת לכל לא ראוי לשלחו לפני התיבה. אך לעשות זאת בזהירות מבלי לפגוע ומבלי לעורר מחלוקת.
שאלה: בצל שלן לילה: בעבודתי הקודמת עבדתי במטבח של ישיבה תיכונית, ומכיוון שמכינים כמות גדולה של אוכל, הטבח היה מקלף המון בצלים ביום ראשון ומשתמש בהם כל השבוע. האם אין בזה בעיה שלא משתמשים בבצל מקולף אחרי לילה?
תשובה: צריך לכסות את הכלי שבו נמצאים הבצלים, ואז אין בזה שום בעיה.
שאלה: התרחקות ע"י שקר "לבן": יש כמה ילדים שאני מעוניין להתרחק מהם (כי המידות שלהם לא הכי טובות.), כשהם מזמינים אותי למקומות, מותר לי להתחמק ע"י שקר (דהיינו, שנגיד באותו יום אני אלך להסתפר, אבל אני אוכל להספיק לבוא איתם לבריכה, ואני אומר להם שאני לא יכול לבוא כי אני הולך להסתפר), או שאני חייב לומר להם את האמת, שזה יכול לפגוע בהם מאוד?
תשובה: אם אתה חושב שכאשר תגיד להם את האמת הם יגבירו את שנאתם אליך, מותר לך לשנות מפני ה
שאלה: כיבוד הרב: "מצוות צריכות כוונה". פעם אחת ראש הישיבה שלי ישב על הריצפה במיגרש (ראש הישיבה שלי מאוד קליל). הצעתי לו כיסא למרות שבכלל לא חשבתי שאני צריך לעשות את זה. מעשה זה נכון?
תשובה: וודאי שנכון להציע לראש הישיבה שלך כסא לשבת שהרי בזה אתה מכבדו. ואמנם רב שמחל על כבודו כבודו מחול אולם על התלמיד להדר ולכבדו. (שולחן ערוך יורה דעה סימן רמב סעיף לב)
שאלה: כיבוד אב: לפני מספר ימים פניתי לרב בשאלה האם יש לי צורך בכיבוד אבי כשאימי מתנגדת לכך, הרב ענה שיש חיוב אך אין צורך לספר על כך לאימי. הבעיה היא שעדיין לא ניגמרו הדיוניים בבית הדין וכל פעם לפני דיון אבי מנסה לחדש את הקשר ומשתמש בכך בבית הדין נגד אימי (ונגד זכויותנו). האם עדיין אני מחוייבת לכבדו או שמוטב לחכות עד שיוסדר הכל בבית הדין?
תשובה: אם אכן האב מנצל זאת נגד אמך אינך חייבת לכבדו בנקודה זו.
שאלה: מחאה על כבוד ת"ח: האם יש חיוב למחות כנגד פגיעה בת"ח (כלומר- לקום מול אותו מזלזל גם אם זה בפרהסיא ולמחות), אם כן, האם זה נובע מדין הוכח תוכיח או שעל כל הדיוט (אף שאינו יודע להוכיח כראוי) מוטלת החובה? מהם מקורות הדין?
תשובה: מחאה על כבוד תלמיד-חכם נובעת מחובת השמירה על כבוד התורה. ולכן יש חובה למחות גם בפרהסיא וגם מי שאינו תלמיד-חכם בעצמו. וכתוב בגמרא, שמי ששומע שמבזים תלמידי-חכמים ואינו מוחה, גם הוא נענש. וכל זה דוקא בתלמיד חכם אמיתי, ולא מי שרק מתנהג כתלמיד חכם, אבל באמת אין תוכו כברו.
שאלה: כיסוי ראש לאשה: לאחרונה אני רואה תופעה שהרבה נשים מכסות את ראשן רק בחלקו העליון ומוציאות צמה או שיער פזור מאחורה. האם יש איזשהו היתר לכך?
תשובה: לכתחילה יש לכסות את כל השער. יש מקילים כאשר בצדדים מתגלה השער עד שתי אצבעות כך שמעתי בשם הרב צבי פסח פרנק זצ"ל. ואמנם יש דעה ששער היוצא מחוץ למקום גידולו זה פחות חמור. אך כאמור נכון להשתדל לכסות את כל השער.
שאלה: הפרשה תרומות ומעשרות באדנית: האם יש צורך להפריש תרומות ומעשרות ודין שמיטה על עשבי תיבול ירקות הגדלים בתוך אדנית? (בתחתית האדנית אין חורים והיא אטומה לחלוטין)
תשובה: יח שבט תשס"ו וברכת ד' עשבי תיבול הגדלים באדנית לצורך מיוחד של עשבי תיבול נראה שיש להפריש ללא ברכה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום - אשקלון
שאלה: שוק באשה ערווה: מהם צדדי ההיתר לפיהם נוהגות בנות מהציבור ללכת בשוקיים חשופות (חצאית מתחת הברך) ללא גרביים, בעוד ח אמרו בפירוש "שוק באשה ערווה"? האם הפוסקים שאמרו שהשוק זה החלק העליון התכוונו שמותר גם ללכת כך, או רק שאין בעיה לקרוא דברים שבקדושה כנגד זה?
תשובה: לפי כל הדעות עד הברך צריך להיות מכוסה. מתחת לברך יש מחלוקת הפוסקים. רוב הפוסקים סוברים ששוק הוא החלק שמעל הברך, ולא החלק שמתחת לברך, ובחלק שמתחת לברך אין לו דין ערוה כלל. יש הסוברים שגם מתחת לברך נקרא שוק, ולכן יש שנהגו להחמיר וללכת עם גרביים.
שאלה: למאמרו של הרב מלמד בענין עמונה: תמהתי לראות במאמרך בענין עמונה את העובדה שלא הצגת ולא התייחסת בדבריך לאלימות שגילו בני הנוער בעמונה שכללה הטחת בלוקים ומוטות ברזל על כוחות הבטחון ונסיון לדקור אחדים מהם, וכן דקירת ועינוי הסוסים. התעלמותך כמנהיג רוחני של הציבור שמקרבו יצאו בני הנוער האלו, חמורה מאד, וראה לענין זה דברי הרמח"ל במסילת ישרים על אחריות מנהיגי ציבור. האם אינך סובר שיש הכרח בריסון האלימות, השנאה והיהירות שגילו בני הנוער כלפי חילי ומפקדי כוחות הבטחון? האין בשתיקתך למעשיהם משום עידוד אלימות של יהודים כנגד יהודים משיקולים פוליטיים, קצרי טווח?
תשובה: הנוער שהיה בעמונה. ככלל הוא נוער נפלא אוהב את הבריות ואת הארץ אפשר רק להתגאות בו. לעומת זה המשטרה וכוחות הבטחון שעליהם מוטל להיות לדוגמא של שמירת החוק הם ככלל נהגו באלימות קשה ואכזרית. ואל נא תהפוך את היוצרות.
שאלה: סכין במקום עבודה: במטבחון אצלנו בעבודה ישנם סכינים שמשמשים לחיתוך עוגות או פירות (בד"כ שימוש קר), ללא הקפדה על הפרדה בין בשר לחלב, ויתכן שמשתמשים בהם גם לחיתוך אוכל מהבית. האם מותר להשתמש בסכין שכזה?
תשובה: הבעיה בסכין גם כשהוא קר שלא תמיד הוא נקי. הצעתי שיהיה לך סכין מיוחד שמור אצלך.
שאלה: החלום היהודי: בכל התקופה הקשה שעוברת עלינו אני מסתובב עם המון מחשבות בראש. מחשבות קשות, מחשבות אופטימיות, שאלות, תשובות, שוב שאלות. אולם בימים האחרונים ישנה מחשבה מסוימת יותר שמטרידה אותי. ברור לי לחלוטין שהמהלך שמוביל כיום ראש הממשלה הוא חורבן איום לעם, לארץ, למדינה, ולמהלך הקוממיות כולו. מדובר על עוול כלפי אנשים פרטיים אבל, ואולי בעיקר, כלפי העם. אין לי שום ספק בדבר הזה. גם המהלך שניסו להוביל מזה שנים רבות, הסדר קבע, מדינה ערבית עוינת בשטח א"י הקדוש הוא אבסורדי וחסר צדק מוסרי והיסטורי. כל זה נכון ואני כל הזמן יותר משוכנע בדבר. אולם, הגעתי לבעיה קשה. ניסיתי לרגע לחשוב מעל התקופה הזו. לרגע לחשוב "בגדול". אלא לחשוב על מה אנחנו רוצים. באמת באמת רוצים. אילו השלטון היה סוף סוף בידנו. אילו לא היינו צריכים להתחשב באומות בכלל. אז מה האופציות? אפשר להתחיל מהקיצוני. מהחלום הגדול של חלק גדול מהמחנה. "הערבים החוצה", "טרנספר". נראה פתרון הכי פשוט. אני שואל עכשיו טכנית איך זה אפשרי. העמסנו את המיליונים על משאיות, ואז מה? לאן נוסעים? נפרוץ את הגבול הירדני ונוריד אותם בכוח? אופציה אחרת היא לומר, בצורה קצת יותר ריאליסטית, שלאחר תקופה ארוכה שהראנו נחישות ועוצמה יהודית מהי, הראנו "להם" שאין טעם להילחם בנו. טרור מביא להם רק יותר רע. הם אפילו ירדו מהחלום להעיף אותנו, או להקים כאן מדינה ערבית. הם יחיו בתוכנו כגרים, יקבלו את סמכותנו, יחיו את חייהם בצורה רגוע וידידותית. בלי התנגדות כלל וכלל. זה נשמע נפלא. קשה להשגה אבל, לדעתי בכלל לא הזוי. אבל עדיין ישנה בעיה עקרונית אחת, והיא שהם עדיין כאן. לא משנה מה נעשה במקרה הזה, מהים עד הירדן יהיה חלק גדול מאוד לא יהודי. לא משנה אם נספח את השטחים או לא, לא משנה אם תהיה להם אזרחות או לא. הם עדיין יהיו כאן. ידידותיים ככל שיהיו הם עדיין אמורים להפריע לנו בזה שהם מהווים כמעט חצי מהאוכלוסיה, ולפי כל הנתונים בעוד כ-20 שנה יהיו הרוב. הוא הנקרא הבעיה הדמוגראפית כמובן. אז מה עושים? מה החזון הגדול שלנו? האם אנחנו מוכנים שחלק גדול כל כך מהאוכלוסיה כאן תהיה לא-יהודית?
תשובה: אי אפשר לענות על שאלה זו במסגרת זו. אך אענה בכיון כללי: א. הדבר הראשון שיש לעשות הוא ללחום נגד הטרור עד רדתו. ולשלוט שלטון מלא על כל הארץ שבידינו. ולעשות מכסימום של הפרדה בחיי היום יום בין היהודים ובין הערבים כולל הערבים הגרים בגבולות הקו הירוק. הם יחיו את חייהם ואנחנו נחיה את חיינו. ב. עלינו להרים את דגל העליה לארץ ישראל ולתת אזרחות לכל יהודי בעולם שיבוא לארץ ישראל עשרה ימים בשנה ולתת לו יכולת להצביע לכנסת גם בחו"ל. כלומר לעשות את המדינה מדינת העם היהודי כולו. בזה גם תשובה לבעית הדמוגפית. ג. לחנך לתורה ולהגיע שהעם כולו יתקרב לתורה אז האופי של המדינה יהיה כזה שהזרים לא ירצו לחיות באוירה יהודית והם מעצמם ירצו לחזור לארצות ערב. כשם שהיום אין נוכרים שגרים בתוככי שכונות דתיות. ד. עלינו לעלות לרמה רוחנית גדולה שנוכל לשכנע את העולם כולו בצדקת אמונתינו ויכירו וידעו כל הגוים כי ד' אלקי ישראל הוא אלוקי העולם. וברצון יפנו את הארץ ויחזרו כל אחד לארצו. ורק יבואו לכאן כנבואת הנביא ואמרו לכו ונעלה אל הר ד' וכו.
שאלה: חיבור פלטה בשבת: האם מותר לחבר את התקע של הפלטה 20 דק בערך אחרי כניסת שבת, אם תכולת הסירים חמה, אם תכולת הסיר לא חמה אז אסור, אם התשובה תהיה שאסור או כשיש סיר שבישלו בו בשבת הסיר יהיה טרף?
תשובה: הרגע הקובע לגבי שבת הוא זמן קבלת שבת (אשה בדרך כלל מקבלת שבת בהדלקת הנרות וגברים מקבלים שבת בדיבור או בתפילה בבית הכנסת) ולכל המאוחר זמן שקיעת החמה. לאחר קבלת השבת אין לחבר שום מכשיר חשמלי לשקע ולפני קבלת השבת מותר להניח אוכל על הפלטה ולכתחילה עדיף שהאוכל יהיה מבושל כל צורכו. (שמירת שבת כהלכתה פרק א סעיף סג ועיין עוד בילקוט יוסף שבת א סימן רנג סעיפים א וג) סיר שבישלו בו בשבת באופן האסור במזיד צריך הכשרה (משנה ברורה אורח חיים סימן שיח סעיף קטן ד) ולדעת הילקוט יוסף (שבת ג סימן שיח סעיף ט) מעיקר הדין אין צריך להכשירה אולם נכון להחמיר ולהכשירה.
שאלה: התנדבות וייחוד: 1.אני ועוד מספר חברים מתנדבים באופן קבוע מטעם הישיבה שלנו בבי"ס לאוטיסטים. לעיתים קורה שאחד נשאר עם החניך שלו בכיתה ואיתו נשארת מורה או 2 ולפעמים גם עוד 2 אוטיסטיות אחרות. האם יש כאן בעיה של ייחוד? חשוב לציין שלפעמים אפילו הדלת נעולה. אבל יש חלון פתוח ליד הדלת. 2. איך נשמרים בהתנדבות כזאת מאיסור הסתכלות כשכל הבניין מלא במורות ובנות, ומדי פעם צריך גם לדבר עם המורות. 3. איך מסבירים למורות שם על איסור נגיעה?
תשובה: 1. כשיש חלון שאפשר לראות דרכו מה נעשה בחדר, אין בעיה של יחוד. 2. העצה היא להתרכז רק במה שאתה צריך לעשות, ולא מעבר לזה. 3. צריך להבהיר להם שזו אמונתך, ושלא יפגעו ברגשותיך.
שאלה: כשרות על מאכלים מזיקים?: מאכלים רבים מכילים חומרים שאינם בריאים ואף מזיקים מאד, כגון חומרי טעם וריח, צבעי מאכל, שומנים מזיקים, תבלינים מסרטנים ועוד. גם תהליך ייצורם של מאכלים רבים גורם להם לאבד את כל חיוניותם ואכילתם מזיקה מאד וגורמת למחלות. שאלתי היא כיצד ניתן לתת הכשר על מוצרים כאלה? האם אין בכך עבירה על "ונשמרתם מאד לנפשותיכם" ועל "לפני עיור לא תתן מכשול"?
תשובה: הרבנים אינם מבינים בתחומים אלו, וכל מה שהם יודעים בתחומים אלו נובע מתוך מידע שמתפרסם על-ידי משרד הבריאות. אם משרד הבריאות לא רואה צורך לאסור או להתריע על אכילת מאכל מסוים, אין שום הצדקה שהרבנים יחמירו יותר מהם בנושא זה, בפרט כשהם לא בקיאים בו כפי שכתבתי לעיל.
שאלה: פתיחת שער ש.ג. בשבת: לגבי פתיחת שער ש.ג. בשבת, המדובר הוא בשער ידני (לא חשמלי), כך שחילול שבת ממש אין כאן. אך האם הרב מגדיר זאת כמסייע לדבר עבירה, שהרי לולא אפתח לאותו נהג את השער הוא לא יוכל להיכנס לבסיס או לצאת ממנו כמובן שהמדובר הוא על נסיעות לשם נופש וכו, ולא לצורך בטחוני. ואם כן, מה לעשות במצב שכזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פתיחת שער בשבת לרכב שאיננו מבצעי"
תשובה: הדבר חמור יותר ממסייע לדבר עברה. יש כאן לפני עיוור שהרי רק פתיחת השער מאפשרת את המשך נסיעתו של הרכב. אני חוזר על עמדתי שאין מנוס מסידור תורנות שבה לא יאלץ חייל דתי לפעול בנגדו למצפונו.
שאלה: זירוז לידה: בהריון האחרון שלי נתקלתי פעמיים בעניין זירוז לידה, בשני בתי חולים שונים: הפעם הראשונה היתה לאחר ביצוע היפוך בהיותי בשבוע 37, ורצו ליילד אותי מיד לפני שהעובר יתהפך שנית. אני סירבתי. הפעם השניה היתה לאחר ירידת מים בשבוע 39 ללא צירים והסבירו לי שיבוצע זירוז רק לאחר המתנה של 24 שעות לפחות, כאשר לאחר 18 שעות כבר אתחיל לקבל אנטיביוטיקה מחשש לזיהום וגם התינוק שיוולד יצטרך לעבור סדרת בדיקות כואבות לוודא שהכל ר. טענתם היתה שהם מעדיפים להמתין להתפתחות צירים טבעית. במקרה זה ב"ה התפתחו צירים עוד קודם 18 השעות כיון שהתחלתי לשאוב חלב ושתיתי שמן קיק (שיטות זירוז טבעיות) וילדתי באופן טבעי ללא אנטיביוטיקה ובדיקות. החשד שלי הוא שדוחים כ"כ את הזירוז בביה"ח הזה כיון שיש בו עומס לידות באופן קבוע ולא רוצים לתפוס חדר לידה עבור לידה לא טבעית שעלולה להתארך מדי, ואילו הייתי הולכת ללדת בבית החולים הראשון, לא היו ממתינים כ"כ הרבה עם הזירוז, כיון שבבית חולים זה אין עומס של לידות בדרך כלל. אני חושדת גם שביה"ח הראשון היה מעוניין לעשות לי את הזירוז לאחר ההיפוך לא רק מתוך דאגה שאצטרך לעבור היפוך נוסף אלא גם כדי לזכות בעוד לידה שתתבצע בתחומו מהסיבה הנ"ל. אוסיף עוד שלאחר הלידה שמעתי מחברה שהלכה ללדת בבית חולים אחר, שגם הוא ידוע בעומס הלידות שבו, ואף היא הגיעה עם ירידת מים. שם עיכבו אותה באותה טענה כמוני, אולם לפתע פחת העומס בחדרי הלידה והוחלט לזרז את הלידה שלה הרבה לפני הזמן הקצוב לפני ששוב יהיה עומס. שאלתי: מה דעתה של ההלכה באשר לביצוע זירוז? ידוע לי שזירוז מותר אך ורק כאשר יש לו סיבה מוצדקת. האם חשש שהעובר יתהפך מהווה עילה לזירוז? האם חשש לזיהום אינו מספיק על מנת לבצע זירוז? האם השימוש באנטיביוטיקה (שאינו רצוי מבחינתי) וביצוע בדיקות מכאיבות לולד עדיפות על ביצוע זירוז? האם היה נכון מצדי לזרז את הלידה באופן טבעי (ע"י שאיבת חלב ושתיית שמן קיק) כאשר ראיתי שהזירוז מצד הרופאים מתעכב? ולסיום, כיצד תתכן מדיניות כה שונה בבתי החולים השונים בקשר לענין זה? האם באמת השיקולים הרפואיים וההלכתיים עומדים לנגד עיניהם בבואם לבצע זירוז או שמא שיקולים אחרים?
תשובה: קודם כל אני מברך אותך על הלידות ומאחל לך הרבה לידות בריאות וקלות. את אומרת שבתי החולים מחליטים בלי שיקול רפואי אבל אינני בטוח שדבר הזה נבדק על ידך או על ידי גורם אחר. בנוסף יש לציין שאם בית חולים מסויים יודע שיש לו אפשרות לטפל במספר מסויים של חולים בבת אחת אז זה שיקול רפואי כיון שמעבר למספר זה האיכות של הטיפול עלולה להפגע. באופן הלכתי הפוסקים כתבו נגד זירוז רק שהוא נעשה לא לצורך רפואי, אבל כשיש צורך רפואי מוצדק כן התירו זירוז. לכן יש צורך לפסוק בכל מקרה לגופו מה נקרא צורך רפואי ומה לא.
שאלה: ספרים חיצוניים וקאסוטו: לפני מספר שבועות מצאתי בסמוך לאשפה ספרים שונים שיועדו לזריקה. אספתי אותם ורצוני לדעת מה דינם: 1. כרכים של ספרי התנ"ך השונים מפורשים ע"י קאסוטו. 2. ספרים חיצוניים (בן סירא, מקבים, וכד ). האם להניחם באשפה, בגניזה, והאם ניתן להחזיקם בבית או לתתם לספריה?
תשובה: 1. את תנ"ך קסוטו יש לגנוז. 2. ספרים חיצוניים אינם חלק מכתבי הקודש, ולכן מותר לזרוק אותם, וכן מותר להחזיקם בבית.
שאלה: האלימות בעמונה: במחילה רבה אתעקש לבקש מכב הרב כי לא יתעלם בתשובתו משאלתי. עם כל הביקורת על חריגות בהתנהגות כוחות הבטחון, בהנחה שהיו כאלה, כיצד יכול כב הרב להתעלם מהאלימות היהירות והניכור שאיפיינו את פעולת הרבים בקרב הצעירים שהסתופפו בעמונה. אתמול גם קראנו על פגיעה רכושית ופיזית בראשי כוחות הבטחון שפיקדו על פעולת הפינוי בעמונה. כיצד חושב כב הרב יש להתמודד עם דרך זו שמנוגדת לחלוטין לדברים הנאמרים על אחדות עם ישראל וכו כשבפועל ההתנהגות היא של פילוג וקריעה. האם העובדה כי כב הרב אינו כותב על כך מילה (!) ברשימתו אינה בבחינת עידוד חס ו להגדלת השבר והפילוג בעם ישראל? האין שתיקתו של הרב בבחינת פרס ועידוד למי שהרימו יד על נציגיו המוסמכים והנאמנים של השלטון במדינת העם היהודי?
תשובה: הנוער שבא למחות נגד החורבן וההרס של בתי אמונה הוא אוהב עם ישראל וארץ ישראל אינו אלים ולא יהיר ולא מנוכר הוא נוער נפלא. כוחות הבטחון שבאו בכוונה מראש לפגוע ולפצוע ולהרוס בשליחות ראש הממשלה הם המפלגים את העם הם המסיתים נגד ציבור המתנחלים הם הקורעים את העם. האחריות על הקרע מוטלת על הממשלה ועל ראשה. כאשר השלטון אשר נלקח בדרך של שחיתות כפי שקבע אפילו בית המשפט מתנהג ברשעות חובה מוטלת על הציבור למחות. אך ציבור המתנחלים והנוער שלו יעשה הכל כדי לשמור על אחדות ועל שלמות העם והארץ והתורה. שלמות העם תלויה שלמות הארץ ושלמות הארץ תלויה בשלמות העם ושניהם תלוים בשלמות התורה ושלמות התורה תלויה בהם.
שאלה: תסכול: לפני כחודש עזבתי את מקום השרות לאומי שלי בפעם השניה חשבתי שתהיה לי אפשרות להמשיך את השרות או ללמוד במדרשה אך לצערי אין לי כיוון בכלל. במשך התקופה הזאת הייתי ממש מתוסכלת ולא ידעתי לאן להמשיך גם חבר שלי,איתו תכננתי את עתידי, עזב אותי ולא רוצה קשר איתי גם בעתיד הרחוק.אני מרגישה פגועה ואיני יודעת לאן להמשיך ואיך.האם כבוד הרב יוכל לייעץ לי על כיוון לפחות להמשך השנה הזאת כי אין לי שום מטרה כרגע וזה נורא מתסכל.
תשובה: את בחורה צעירה ואין כל סיבה לתסכול. צריך להאמין שכל מה שקורה הוא לטובה. ולבטוח בד' שהוא יסייע לך למצוא את דרכך. אך כיון שאיני מכיר אותך איני יכול להציע לך מה לעשות. עליך להתיעץ עם מורה או מדריכה הקרובה אליך בישוב הדעת לשקול את כל האפשרויות. ולבחור את הדבר הנכון ולבטוח בד' ולהמשיך רבה.
שאלה: הפרשת חלה מבצק של עוגיות: האם צריך להפריש חלה מבצק של עוגיות ועוגות?
תשובה: כל בצק שעשוי מקמח מחמשת מיני דגן צריך להפריש ממנו חלה. כמובן שצריך שיהיה כמות קמח מספיקה להפרשה. הרב יאיר פרייליך
שאלה: שמו"ת במצבים שונים: 1. האם מותר לי לקרוא פעם אחת מקרא עם רש"י בשבוע שלפני השבת בה חלה הפרשה, ופעם שניה של מקרא בשבת עם הקורא בתורה? 2. אם אני לא מבין ארמית - לקרוא תרגום אונקלוס ורש"י או שלהסתפק רק ברש"י?
תשובה: 1. מותר. 2. אפשר להסתפק בלימוד רש"י, והוא עדיף.
שאלה: עין אלקטרונית גלאי: א. האם מותר להשתמש בשבת ב- עין שמזהה אותך ומפעילה משהו, למשל המים בשירותים מזהים שעשית, ומורידים את המים לבד. או דלתות נפתחות, האם זה גרמא או שזה כאילו אני עשיתי, האם זה עוד צורת שימוש? ב. באמצעות גלאי - דחיסה של אוויר, תנועה ע י תנועה, גורם האוויר האם זה גרמא או מעשה שלי? למשל זרקתי אבן והאבן פגעה באבן אחרת והאבן הזאת פגעה בי, או אני פתחתי זרם מים וזה בטעות הרג מישהו, האם רצחתי או או רק גרמתי.
תשובה: יח שבט תשס"ו וברכת ד' א. פעולת גרמא היא כאשר אין כאן פעולה ישירה אלא פעולה שגוררת פעולה אחרת, כגון העמדת קנקנים על מנת שיתפוצצו ויצאו המים ויכבו את האש, ואילו פריטים אלו שציינת הם פעולות ישירות של העין האלקטרונית ועל כן אין להגדירם כגרמא, אלא א"כ יש מצב ביניים שבו לא חל איסור ואז אפשר להגדיר כגרמא, ואלו הם המכשירים של צומ"ת שמתקינים בהם מכשירי גרמות מיוחדים שלא תהא פעולה ותוצאה מיידית. ב. על פי הגדרות הללו נראה שהנכנס לחדר ומשנה נפח אויר אין זה גרמא, שהרי אין כאן שתי מלאכות התלויות זו בזו, אולם יתכן ויש להגדירו כמלאכה בשינוי וכאן הדברים שונים. עיין תחומין יד, כג, אג"מ יו"ד א, קעג בסוף, בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: זמן גיור: הייתי מבקשת לדעת כמה זמן לוקח תהליך הגיור, והאם אפשר לעשות זאת לפני לידה (שבוע שמיני), מה כולל תהליך הגיור, האם אחרי שאני יולדת (נגיד לפני גיור, רק אחר כך אני מתגיירת), התינוק ת נקרא ת יהודי או גוי?
תשובה: אין זמן מוגדר. אך זהו תהליך ארוך. יש ללמוד הלכות ואמונות של היהדות, להיבחן ולקבל עליך קיום מצוות ולטבול. אפשר לטבול בהריון והילד מתגייר עם אמו ואפשר להטביל את הילד אחרי לידתו בנפרד מהאם. בכל מקרה ניתן לגייר ילד רק אם אמו התגיירה כהלכה. ילד שהתגייר כהלכה הוא יהודי. אך בהגיעו לגיל 13 הוא יכול להתנגד לגיורו ולחזור להיות גוי.
שאלה: חלב אם שנשפך על בשר: האם חלב אם הינו בחזקת כשר? האם נחשב כשר האם נחשב חלבי או פרווה? כלומר, מה קורה אם חלב שאוב נשפך על מאכל?
תשובה: חלב אם הוא פרווה, ואם נפל לתבשיל לא צריך לחשוש לשום דבר.
שאלה: ברית מילה בלילה?: אם נולד בן ביום שישי בבוקר, האם מותר למול אותו ביום חמישי בצאת הכוכבים?
תשובה: רק ביום שישי מותר למול אותו כיוון שברית עושים "ביום השמיני" ולא בלילה. הרב יאיר פרייליך
שאלה: מתנה בקנייה ציבורית: אשתי גננת והיא קנתה מכספי הגן חומרים לגן. בסוף הקנייה הביאו לה מתנה קטנה, בגלל סכום הקנייה הגבוה. האם מותר לה לקחת את המתנה לעצמה, משום שאין לגן מה לעשות עם המתנה הזו?
תשובה: הקונה עבור ציבור צריך שלא לקבל מתנות, מפני שיש בזה צד של שוחד, שאולי עקב כך אשתך תמשיך לקנות באותו מקום למרות שיהיה מקום זול יותר. ועל כן טוב שתבקש להחליף את המתנה בדבר עבור הילדים.
שאלה: הנחיה מעורבת: האם בטקס אירוע של נוער מתאים מותר שתהיה הנחיה מעורבת- כלומר האירוע הוא גם לבנים וגם לבנות, אך יושבים בנפרד. האם מותר שיהיו מנחה (בן) ומנחה (בת) שינחו ביחד?
תשובה: אם אתם רוצים להקפיד על צניעות, לכתחילה אין זה ראוי שבת תהיה מנחה.
שאלה: דגלנות של בנות: האם מותר לראות בנות (למשל בחודשי ארגון), מעל גיל בת מצווה עושות מופע דגלנות מול בנים?
תשובה: נוהגים שלא לראות. ומי שההסתכלות בזה גורמת לו להרהורי עבירה - אסור לראות.
שאלה: הליכה אחד דעת יחיד-המשך: ראיתי שהרב כתב שהתגובה לשאלה מדוע הרב שפירא אמר שלא הולכים אחר דעת יחיד, מכיוון שהרב שפירא לא ראה רבנים בעלי שיעור קומה שפסקו אחרת ובענייני ציבור צריך כתפיים רחבות ורבנים גדולים באמת כדי לפסוק ולכן הרב שפירא ביטל מעמדם! על כך יש לי שני שאלות: א. ישנם רבנים בעלי שיעור קומה, וגדולים בתורה כמו הרב ליכטנשטיין למשל! ב. מי מחליט מיהו רב גדול? האם הגיל קובע? והרי רבי אלעזר בן עזריה נתמנה להיות נשיא והוא בן 18 שנה! איך אפשר לדעת מיהם גדולי דורנו, ומי מוסמך לפסוק בעניינים אלו?
תשובה: לא ציטטת כראוי ובשלמות את דבריי, אמנם יתכן שהכותרת שנתנו העורכים הטעתה אותך. מכל מקום כך כתבתי: "הואיל וגדולי הרבנים, בני גילו של מו"ר הרב שפירא, ומהם הרב גורן והרב ישראלי והרב קפאח זכרונם לברכה, פסקו כאחד שאסור לחייל למלא פקודה כזו, ולא ראה הרב שפירא רב בעל שיעור קומה שיכול לחלוק עליהם, סבר שעל הרבנים הצעירים לבטל את דעתם מפני דעת הגדולים מהם, ועל כן ביטל דעתם. ובמיוחד שהדברים נוגעים לענייני ציבור, שבהם יש חשיבות מיוחדת על הצבת עמדה אחת, וגדולי הרבנים הם שצריכים להכריע, ולא ראה שעומדים מנגד רבנים בעלי שיעור קומה, הן מצד חכמתם והן מצד מעמדתם, להכריע כנגד גדולי הרבנים בשאלות כבדות כאלה. ואין לצרף לדיון זה רבנים שעמדתם הבסיסית היא שעדיף לא להתגייס כלל לצבא. אלא יש לשקול את עמדתם של הרבנים הסוברים שיש מצווה חשובה לשרת בצבא". ולשאלותך: הרב ליכטנשטיין הוא אכן תלמיד חכם גדול, אלא שאפשר להבין מדוע הרב שפירא לא התחשב בדעתו, שכן הוא צעיר מהרב שפירא והרבנים הנוספים שהזכרתי ביותר מעשרים שנה. וקל וחומר הרבנים הנוספים שהתירו לגרש, שהם עוד צעירים מהרב ליכטנשטיין. ולעומתם הרבנים הגדולים שהורו לסרב פקודה היו תלמידי חכמים עצומים, ואין על כך חולק, ובמשך שנים רבות פסקו הלכה בישראל, ורוב הציבור סמך עליהם. למשל, הרב גורן היה רב ראשי לצה"ל ורב ראשי לישראל, והרב ישראלי והרב קאפח היו חברים בבית הדין העליון, ופסקיהם משמשים יסוד לרבנים רבים, ועל כן מובנת עמדתו של הרב שפירא שאין להתחשב בחולקים עליו ועל חבריו, שאינם בשיעור קומתם, הן מצד חכמתם והן מצד נסיונם והן מצד סמכותם ומעמדם.
שאלה: אוכל כשר בחו"ל: האם מותר לקנות בחו"ל (במקום שאין אוכל כשר) חלב, לחם, שמן זית, גלידה, חמאה, פירות, ירקות, האם יש סוגים מסוימים מהנ"ל שניתן לצרוך לשומרי כשרות?
תשובה: לחם- צריך לברר שלא מורחים את התבניות או את הלחם עצמו בשומן מן החי, בשביל להשביח את טעמו. ולגבי ניפוי, במדינות המערביות מקפידים על ניפוי. חמאה- מותר, שחלב טמאה לא הופך לחמאה. חלב- אסור, בתנאי שישראל רואה את החליבה. פירות וירקות- אפשר לקנות בצורה חופשית. גלידה- זהו מוצר מורכב, וצריך הכשר.
שאלה: שידוכים בתקופת הצבא: אני תלמיד בישיבת הסדר, מתגייס בגיוס מרץ הקרוב בע"ה (אני קרבי). אני מתלבט כבר הרבה זמן אם זה חכם להפגש עם בנות שמציעים לי בתקופת הצבא, משתי סיבות. א- מבחינת תקופת ההיכרות, למצוא זמן להפגש ולדבר אפילו בטלפון זה קצת מסובך. ב- נגיד והחלטנו שזה זה, מה הלאה? להתחתן בצבא זה אפשרי אבל זה קשה להיות נשוי קרבי, וגם לעבור לתפקיד עורפי אני לא כ"כ רוצה. חשוב לי להדגיש - אני ממש רוצה להתחתן, אני מרגיש מוכן וכל יום שעובר אני מרגיש פספוס. מה לעשות?
תשובה: נראה לי שאחר עבור החודשים הראשונים בצבא אפשר ולהכיר ולהפגש. לחייל בצבא זה רק לטובה. לבת זה יותר קשה. אך אם היא מוכנה להכיר אין סיבה לדחות. ואם מגיעים לידי החלטה להתחתן, אפשר להתחתן גם כחייל לקראת החודשים האחרונים בצבא. ויחד להחליט אם להמשיך במסגרת קרבית על פי המציאות שתיהיה אז.