LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בין אדם לחבירו או למקום מה עדיף: כתוב במדרש, שבדור של דוד המלך היו יוצאים למלחמות ונהרגין, כי לא היו באהבה ולשון הרע, ובדורו של אחאב היו יוצאים למלחמות ונוצחים, כי היו אוהבים אחד את השני (וכמובן שלא עשו זאת בגלל מצוות ואהבת לרעך כמוך). האם אדם מדור דוד, צדיק שלמד תורה, ואדם מדור אחאב, שעבד ע"ז, עולים לשמים למי יש יותר שכר? (כלומר, ברור שרצון ה שיהיו שניהם אבל מה יותר חשוב ועצם הידיעה של סדר המדרגות (העבודה) הוא דבר חשוב. אם אפשר מקור וסליחה על האורך.
תשובה: חכמינו אמרו הווה זהיר במצוה קלה כבחמורה שאין אתה יודע מתן שכרן של מצות. לאמר צריך להשתדל להיות שלם בכל המצוות. גם במצות בין אדם לחברו וגם במצוות שבין אדם למקום. לכל דבר יש הערך המיוחד שלו.
שאלה: לעבור לפני מתפלל שהתחיל מאוחר: האם בישיבה, אפשר להקל ולעבור לפני המתפלל, וכן לשבת בתוך ד אמותיו, כשהנ"ל החל להתפלל באיחור, לאחר זמן התפלה בישיבה?
תשובה: כן. יש דבר כזה במקום ציבורי, אם אדם נעמד במעבר, המהרש"ם כותב במפורש הואיל ויש פשיעה מצד המתפלל אין לשני את המגבלה ויכול לעבור. וכן כאן, כיון שפשע ונכנס להתפלל מאוחר במקום המפריע לעבור, יהיה מותר לעבור.
שאלה: שימוש בחפצים של אדם אחר: האם אפשר להשתמש בחפציו של אדם כשאני בטוח שהוא ירשה לי, ומה הדין כשאני מחסר מממונו?
תשובה: אם ברור שהוא לא יקפיד על זה יהיה מותר. דוגמא קלאסית מובאת, שמותר לקחת טלית של מישהו או אפילו תפילין של מישהו, שזה לא מחסיר מהבעלים כלום, בתנאי שיחזיר אותם באותה צורה שבה היו קודם. אבל אם זה מחסיר מישהו, כגון לקחת ארבע מינים של מישהו, יש קפידא.
שאלה: אמירת "יזכור" ביום טוב: על מה אנו סומכים בכך שאנו אומרים "אב הרחמים" ו"יזכור" בשבת ויו"ט? שהרי אף אם אנו לא נוקטים כראשונים שפסקו כירושלמי בשבת (פט"ו, ה"ג) שרק תחינה בתוך טופס ברכה מותרת, סוף סוף תחינות אלו ודאי מעציבות את האדם, ולכאורה יש לאוסרן ק"ו מתפלה על החולה.
תשובה: על חולה שיש לו סכנה מתפללים בשבת או כאשר יש מצב מלחמה (כמו היום שהרשעים יורים בסביבות עזה) אפשר לומר פרק תהילים. הזכרת נשמות זה נוסח של תפילה שאומרים את זה בחגים שהם ימי דין, שתהיה עליית נשמה. לא עושים את בשביל להתעצב אלא בשביל להעלות את הנשמה.
שאלה: התקנת ממטרות בשמיטה: האם מותר לחפור בגינה פרטית של בית לשם התקנת ממטרות? הממטרות מיועדות להשקיית הגינה בשמיטה.
תשובה: אפשר לחפור ממטרות בגינה פרטית, השאלה היא רק של כיסוי העפר מעל החפירה, כדאי להשאיר גלוי, כדי שלא תהא הכנת קרקע לזריעה בשביעית, או לכסות את הצינורות באבנים וחצץ שאין בהם מראית עין של זריעה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: שרותים ציבוריים וגמר גביע בכדורסל: א. האם חובה לשלם לאנשים שגובים כסף בשרותים הציבוריים ברחבי הארץ (1 ש"ח)? ב. האם צריך לשמוח שקבוצת מכבי תל אביב משחקת בגמר כדורסל ואולי תנצח, האם זה מוסיף כבוד לעם ישראל?
תשובה: א. אם הם גובים סימן שהם ממונים מטעם הבעלים, וזה חלק מהשירות של המקום. ב. אם הם משחקים בליל שבת, לא ייתכן שזה יוסיף כבוד.
שאלה: מוזיקה בספירת העומר במטלות אוניברסיטאיות: אני לומד קורס במוזיקה באוניברסיטה הפתוחה. במיסגרת המטלות שצריך להגיש יש חובה לשמוע יצירות מוסיקליות וכדו. האם זה מותר? אני שואל גם לגבי ספירת העומר וגם לגבי בין המצרים ועל תשעת הימים מר"ח אב.
תשובה: מוזיקה לא קצבית שאינה מיועדת לריקודים מותרת בימי הספירה וקל וחומר כשהיא למטרות לימודיות. אולם בתשעת הימים יש להימנע מכל מוסיקה להוציא אלגיות ורקויאם.
שאלה: שיעור תורה בערבוביא: האם מצד החזון וההלכה הפשוטה, לפני ההתחשבות במציאות, מותר לרב להעביר שיעור תורה לקהל מעורבב מבנים ובנות או שאסור כמו תפלה וכל דבר שבקדושה אין לו מגע עם הטומאה הזו של ערבוביא בנים ובנות? ומה לגבי להגיע לשיעור כזה כאשר יושבים ליד 2 -4 בנים ומסתכלים לרצפה, מותר להגיע?
תשובה: לכתחילה וודאי שזה לא נכון לעשות זאת. אבל להגיד שגם בדיעבד אין לרב להעביר, לא נראה לומר עד כדי כך. ברור שיש לבקש מהם בנימוס שישבו בנפרד, אבל אם רואה שלא יושבים בנפרד, אינני חושב שצריך להימנע מלדבר. לכתחילה, מי שמקפיד על גדרי הצניעות אין לו להגיע לשיעור כזה. זה יאלץ את המארגנים להסדיר מראש שיקפידו על גדרי צניעות בשיעורים תורניים, לפחות טורים נפרדים לבנים ולבנות.
שאלה: צמחי ריח בשמיטה: ראיתי שיש לנהוג בצמחי ריח קדושת שביעית. הכלב שלנו תולש ענפי רוזמרין מהחצר. האם צריך לאוספם ולשים בשקיות לפח?
תשובה: בהמה שהולכת ואוכלת אין מונעים אותה, ואין צורך לאסוף את הרוזמרין שבגינה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: היחס לפיגוע במרכז הרב: למדתי 4 שנים בישל"צ וכבר כמעט 3 במרכז הרב, ואחרי הפיגוע הנורא שפגע בישיבות, על אף הנסים הכלל ישיבתיים הרבים והנסים הפרטיים שנעשו גם לי ב"ה, רציתי לבקש מהרבנים שליט"א להתייחס לנושא. ככל שיותר רבנים יתייחסו אשמח יותר, כי לא ראיתי מספיק יחס לזה מחוץ לישיבה לענ"ד. א: קודם כל צריך לכאו חשבון נפש, האם זה בא חלילה מפני טעות של הישיבה או מפני החטאים של האומה או אולי של הממשלה, ומה אנחנו יכולים לשפר? ב: איך יתכן שבני תורה כל כך קדושים שהיו גדושים בשמחה באהבת תורה ואהבת א"י, שקדנים עצומים ועמודי תפלה ולא מפחדים אלא מהאמת עצמה (הם היו מיוחדים עוד בחייהם בישיבות לפי מה שהכרתי אותם ושמעתי סיפורים עליהם ) נפלו על קידוש ד? ג: למה הם בחרו בישיבה שלנו? אני יודע שמרכז הרב משמשת כסמל לציבור שלנו, אבל האם אין כאן יותר מזה. ד: איך הצבור צריך להתייחס מעתה לישיבה המרכזית העולמית, האם היחס השתנה? האם צריך לכאוב על הפיגוע ולהמשיך את החיים במסלולם הרגי, או שהפיגוע בא (בחשבונות שמים) כדי לקרוא למהפך- שכל בני התורה הציונים והלא ציונים יתערבבו זה בזה בשביל מטרה אחת- ריבוי תורה? או אולי למהפך אחר- שיפגשו וידברו הרבה יותר הרבנים הגדולים עם החלשים וחסורי דעת בתורה ובמצות? מה התפקיד של הישיבות הללו בעסק הזה? ה: אולי כדאי להרחיב את הישיבות כהיפוך לדעת האומה הערבית שנלחמת בנו? הרי הגאולה צריכה לבוא מכח כלל ישראל ולא מכח אפי 10 -20 ישיבות! האם הציעו לציבור תוספת מרובה של תלמידים לשתי ישיבות הללו בתור נקמה? ו: שאלה אחרונה: האם לרבנים יש כוונה להדריך אותנו ולהעביר יותר שיעורים מעתה בשתי הישיבות בקביעות? נראה לי שכל בני הישיבה ישמחו לזה. לרבנים שיגיבו, זה מנחם אותי ומחזק אותי כי עדיין לא קרוב להסגר פצעי מהמכה הכואבת, ו"דאגה בלב איש ישחנה"- דבור מרגיע אותי יותר מכל.
תשובה: א. נכון לעשות חשבון נפש אחרי מה שקרה לנו במרכז הרב. אך חשבון הנפש צריך כל אחד לעשות את חשבונו. ולא את חשבון האחרים. ולא חשבון הכלל, אם לא בידו לשנות את הכלל. לאמר, כל אחד צריך לחשוב האם הוא יכול היה להיות יותר טוב. האם הוא ישתדל מספיק בעבודת ד' ובשקידת התורה. ולהתבונן מה הוא יכול להשתפר. ואם הזעזוע מהמאורע יעשה אצלו שינוי ויעלה אותו למעלה חדשה הרי שעשה את המוטל עליו. ב. ג. יותר טוב לא לחפש הסברים למה זה קרה לאותם נערים צדיקים קדושים גבהו דרכי ד' מאתנו. גם אם במשך הזמן נמצא הסברים פה ושם אלו לא יהיו מושלמים אולי קצת יסברו את האוזן. אך יותר עמוק זה להכיר כי גבהו מחשבות ד' ממחשבותינו. יש כאן לימוד גדול שלא הכל אנחנו מבינים וזהו לימוד חשוב. ד. אין לי כל ספק שישיבת מרכז הרב והישיבה לצעירים יקבלו תנופה חדשה ומהצרה הזו תצא ישועה עת צרה היא ליעקב וממנה יוושע. ה. חזקו ואימצו ויהיה ד' עמכם וכל תלמידי הישיבות לדורותיהם מחזקים ומשתתפים אתכם.
שאלה: אבלות לפני החג: מי שנפטר ונקבר לפני חג הפסח כך שישבו משפחתו שעה לפני שבת (כאשר החג יוצא ביום ראשון כמו השנה). האם מותר להם להתקלח ולהחליף בגדים ערב שבת או שרק יחליפו בגדים ויתקלחו במוצאי שבת במים קרים? (אם אפשר בבקשה להביא את המקור לתשובת השאלה אודה לכם מאד) האם יש מקור לזה שמי שלא יושבים עליו שבעה כמו במקרה של שאלתי הקודמת זכות הוא לו והאם נכון בכלל לומר כזה דבר?
תשובה: בערב שבת אסור משום שזה בתוך שבעה. יהודי אשכנז נוהגים שלא להתרחץ גם בחגים. אבל לשטוף קצת, במגבלות של החג, יהיה מותר. לשאלתך, חכמים קבעו שבא הרגל ומבטל את האבילות ולא שייך זכות או לא זכות לנפטר.
שאלה: יארצייט ב-ל  אדר א : מי שנפטר בל אדר א (תאריך שאין בשנה פשוטה), מתי היארצייט בשנה רגילה (פשוטה)?
תשובה: בראש חודש אדר.
שאלה: עד איזה גיל לרחוץ את הילדים : עד איזה גיל יכול אב לרחוץ את בתו ועד איזה גיל יכולה אם לרחוץ את בנה? (הילד בן 3 והילדה בת שנה)
תשובה: אב יכול לרחוץ את בתו כל עוד שהיא לא יכולה להתרחץ לבד וכן גם האם יכולה לרחוץ את בנה כל עוד אינו יכול להתרחץ לבד. זאת בתנאי שהם אנשים בריאים ואין להם נטיות חולניות.
שאלה: ספירת העומר: בדרך כלל כשסופרים ספירה שמצפים למשהו מיוחד (כגו:ן ספירת העומר, שמצפים לשבועות) סופרים מהמספר הגדול לקטן. (כמו אסיר שנשפט לחודש מאסר הוא סופר את הימים כך:30 יום 29 יום וכו ). מדוע סופרים את ספירת העומר מיום אחד ל-50 יום ולא מ-50 יום ליום אחד (50, 49.)?
תשובה: בספר החינוך (מצוה ש"ו) מסביר שסופרים מיום אחד עד לחמישים ולא הפוך כדי שלא להתייאש. אדם שמצפה מאוד למשהו וסופר מהסוף להתחלה יכול להתייאש כשיראה שיש לו עוד הרבה ימים. לדוגמא אדם שנשפט להרבה זמן מאסר, הוא יעדיף לספור את הימים שעברו ולא עוד כמה זמן נשאר לו כדי שלא יפול ייאוש מריבוי הימים. ואנחנו מצפים להגיע ליום מתן תורה ולמצוות היום ולכן אנחנו סופרים מהתחלה כדי שלא נתאכזב מריבוי הימים. וכשספרנו ונשאר קצת ימים אין ראוי להפוך את הספירה ולספור מהסוף להתחלה, שלהפוך את הספירה באמצע יכול לגרום לבלבול.
שאלה: הגינה בשנת שמיטה: בביתי יש גינה הן מקדימה והן מאחורה. מתחילת השנה לא גזמתי את הדשא בשתיהן - עם זאת הדשא נראה מאוד מוזנח ולא מטופל, האם מותר לגזום עכשיו את הדשא כאשר בחלק מן הגינה יש דשא צפוף ואילו בחלק השני אין? למשוואה נוספת העובדה, שהבית שכור ולבעלת הבית מפריע כשאני לא מטפל בגינה, אם הדבר עלול לפגוע בסיכויי לגור כאן האם יש לכך התייחסות הלכתית?
תשובה: אפשר לכסח את הדשא הצפוף, הגיזום צריך להיות גבוה, דהיינו במגזמת צריך לעשות הגבוה ביותר שאפשר. את הדשא שאינו צפוף, אם אין חשש מזיקים - אין לגזום. לגבי בעל הבית אפשר לומר לו הנה את מה שמותר כסחתי ואת האסור לא כסחתי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חטא העגל: ראיתי תשובה שמסבירה כיצד בנ"י טעו בחישוב הימים: "בני ישראל מנו את ה- 40 יום החל מ-7 בסיון בו עלה משה להר. סיומם של 40 יום אלו ב-16 בתמוז 24 של סיון 16 של תמוז ובו עשו את העגל. טעותם היתה שהיה עליהם למנות מ-8 בסיון ימים שלמים שסיומם ב- 17 בתמוז בו אכן ירד משה מן ההר." יש לי קושי, איך משה עלה להר סיני ב-ז בסיון? הרי הוא היה במעמד עשרת הדיברות וקיבל את לוחות הברית ב-ו בסיון, נמצא, שמשה היה כבר בהר, מדוע הוא ירד ועלה בחזרה? מתי משה אמר לבנ"י שיספרו 40 יום ולילה?
תשובה: במעמד הר סיני בני ישראל שמעו את עשרת הדיברות אולם לא קיבלו את הלוחות. את הלוחות היו אמורים לקבל לאחר 40 יום בהם למד משה את התורה אולם מאחר וחטאו בעגל נדחה הדבר עד יום כיפור. (ועיין רש"י שמות לא, יח) הגמרא במסכת יומא (דף ד:) מביאה מחלוקת מתי התקיים מעמד הר סיני. לפי מי שסובר שהמעמד היה ב-ו' בסיוון אזי משה עלה למחרת ב-ז', ולמי שסובר שהמעמד היה ב-ז', משה עלה באותו יום.
שאלה: ביטויי שבועה: האם ביטויים כמו, "באמא שלך, בעיינים שלי" וכו נחשבים לשבועה? ואם כן, מה ניתן לעשות אם נאמרו כאלה ביטוים במהלך שיחה?
תשובה: זה סתם ביטויים זולים, זה לא שבועה.
שאלה: משחק ילד עם בת דודתו: האם מותר לילד בכיתה ג לשחק עם בת דודתו (אף היא באותו גיל)? יצוין שהמשחק איננו לא צנוע אלא משחק רגיל כגון מחבואים וכדו. לכב הרב- יזכהו ד לאורך ימים ושנים ומשיך להנהיג ברמה את עם ישראל לגווניו.
תשובה: גיל 9 (כיתה ג') זה כבר גיל גבולי. אך עד גיל תשע יכול לשחק.
שאלה: ברכת ספירת העומר: מדוע מברכים על ספירת העומר, הרי בזמן בית המקדש לא הייתה ספירה של העומר?
תשובה: עיין בספר החינוך מצווה ש"ו וספר המצוות לרמב"ם מצוות עשה קס"א, שספירת העומר היא מצוות עשה מהתורה בזמן שבית המקדש היה קיים. ועיין בביאור הלכה סימן תפ"ט "לספור העומר", שדעת הרבה ראשונים והשולחן ערוך שכיום זו מצווה מדרבנן ויש מהראשונים שסןברים שגם היום זו מצווה מהתורה.
שאלה: הלל בליל יום העצמאות : האם קוראים את ההלל בליל יום העצמאות?
תשובה: משנה מפורשת במגילה (כ ב) שהלל נאמר רק ביום, שנאמר: "ממזרח שמש עד מבואו". באף חג אין אומרים הלל בלילה חוץ מליל פסח. ההלל שלו נקרא "שירה", הלכותיו שונות מכל הלל רגיל והוא חלק מההגדה ואכילת הפסח והמצה.
שאלה: עדיפות יהודי על גוי בצדקה: אני עובדת ציבור ופעמים רבות (בעיקר לפני החגים) נדרשת לתת רשימות שמיות, של אנשים שאני מסייעת להם, לתרומות. היות ואני מתעסקת עם גויים ויהודים כאחד, רציתי לדעת כיצד עלי לפעול מבחינת קדימות ההמלצה, ואיפה נכנס כאן ".כי גר היית בארץ מצרים"?
תשובה: מוזכר באמת בהלכה ש"מפרנסים עניי נוכרים עם עניי ישראל מפני דרכי ". אבל זה מדובר במקום שעוזרים לכל העניים. אבל אם זה תמיכה לחגים, ברור שמי שאינו שייך לחגים הללו, מה שייך שיקבל סיוע. האם הגוי צריך לקנות מצות?! האם צריך לקנות מצרכי מזון לפסח שעלותם יותר גבוהה?! אבל סתם כך בעזרה שוטפת, עוזרים גם לעניי נוכרים, מפני דרכי
שאלה: צום ביום כיפורים מחוץ לארץ-הקודש: ביום הכיפורים הקרוב אני נמצא מחוץ לארץ הקודש במדינה באפריקה בה אין קהילה יהודית ואין בית-כנסת. מה עלי לעשות, כיצד עלי לקיים את כל מצוות יום הכיפורים בהתחשב בכך שאיני יכול להגיע לבית הכנסת (קרי, קיום מצוות שמיעת שופר וכו )? כמובן, שבכוונתי לצום, לא לנעול סנדל, לא בתשמיש המיטה - אך האם יש בכך די בהתחשב בכך שאיני יכול להתפלל בבית-הכנסת, האם תפילת יחיד ביום הכיפורים אפשרית?
תשובה: עיקר העבודה ביום כיפור (למעט האיסורים שכתבת) היא התפילה ואותה אפשר להתפלל בכל מקום ואף בלא מניין. כל אדם צריך לומר עשרה וידויים ביום הכיפורים (אחד בתפילת מנחה לפני סעודה מפסקת, אחד בתפילת ערבית ובכל תפילה ביום לפני "אלקי נצור" בתפילת לחש ובאמצע חזרת הש"ץ, לאחר הסליחות). נראה שהמתפלל ביחידות יאמר את הוידוי של תפילות היום לאחר תפילת לחש ועוד אחד לאחר שיאמר את הסליחות שכתובות בחזרת הש"ץ. בסליחות אין לומר י"ג מידות. את זמני היום של יוה"כ ניתן למצוא באתר:
שאלה: גיור של יהודי משומד: הרב אריאל שליט"א כתב במענה על השאלה מדוע יהודי "משיחי" אינו נכלל בגדר ישראל, ועל כך ענה: "משומד יצא מכלל ישראל אם יחזור בתשובה הוא דומה לגר אלא שלא יצטרך לעבור את כל הפרוצדורה של הגיור" עכ"ל. ולא זכיתי להבין, אם "יצא מכלל ישראל" מדוע הוא רק "דומה לגר" ולא כגר ממש, וכמו כן אינו מובן, מדוע לא יצטרך לעבור את כל הפרוצדורה של הגיור"?
תשובה: הוא גוי בהתנהגותו ויהודי בתולדתו לפי הגדרת האבני נזר לכן הוא אינו צריך גיור גמור.
שאלה: מה אכלו בני ישראל בכניסה לארץ: מה אכלו בני ישראל לפני שנכנסו לארץ, כי המן הפסיק לרדת? עלתה טענה שאכלו מצות, אם כן, למה, ואם לא, אז מה אכלו?
תשובה: המן הפסיק לרדת מהיום שבו מת משה רבינו, ז' באדר, אולם הם המשיכו לאכול אותו עד זמן הקרבת העומר בט"ז בניסן. רשי בספר שמות ט"ז, ל"ה ובספר יהושע ה', י"א.
שאלה: בישול בשבת בדבר ההולך לאיבוד: מה הדין בביצים קשות, שאני משאיר מערב שבת עם מים רותחים על הפלטה ובשבת אני מוציא אותם. האם מותר לשפוך את המים הרותחים לכיור, שם ישנם כלים שבתוכם המים קרים, מצד אחד המים יתבשלו, ומאידך, המים הולכים לאיבוד? וכן האם מותר להוציא את הביצים לתוך קערה של מים קרים (כדי שיתקלפו בקלות) - המים הקרים מתבשלים, אבל הם הולכים לאיבוד ואין לי עניין שיתבשלו?
תשובה: לכתחילה יש עניין שלא לשפוך מים רותחים על מים קרים כדי לא להרתיח אותם. למרות שלא עושה מלאכה ואינו צריך אותם, מדרבנן יש להימנע מזה. ולכן אתה צריך לשפוך בכיור, היכן שאין מים.
שאלה: ספיחין לפי הרמב"ם: לכבוד הרה"ג יעקב אריאל יצ"ו, יאריך השם ימיו בטוב ושנותיו בנעימים. באחד מעלוני "מעייני הישועה" כתב כבודו, שלפי הרמב"ם אין אוכלין ירקות בשנת השמיטה. ואני תמה היאך יתכן זה הלא ידועים דברי הר"ן בנדרים דף כ ע"א ד"ה לענין הלכה השני באמצעו, מעשה אחד שנדר מכל פירות שבעולם וכו והתיר משום שאי אפשר לעמוד בזה ועוד שא"א להתעסק במלאכת שמים. וכי חכמים יגזרו כזאת גזירה שאי אפשר לעמוד בה כנ"ל ואף לו יצוייר שאפשר לעמוד בה אי אפשר להתעסק במלאכת שמים? יבאר לנו המורה ושכמ"ה
תשובה: הרמב"ם אומר במפורש שאין אוכלים ירקות בשנת השמיטה אלא רק פרות, אדם יכול לחיות מפרות לא פחות טוב מאשר מירקות.
שאלה: שקר שמוביל לאמת בבית הדין: "חזקה אין אדם פורע חובו תוך זמנו". אדם שכן פרע לפני הזמן ונתבע לדין (המלוה שכח), האם מותר לו לשקר ולומר לא לויתי כלל כדי שלא יחוייב לשלם (שוב)?
תשובה: אני חושב שלא. כתוב מפורש ב"שולחן ערוך" שאסור לאדם לטעון טענות שקר כדי לזכות בדין. מה שאדם לא נאמן זה בטענה גרידא, אבל אם יש לו עדים שפרע תוך הזמן אז וודאי שזה עדיף מכל החזקות הללו. ולכן הכי טוב לעשות את ההחזרה בעדים או שהמלווה יכתוב קבלה ללווה.
שאלה: הפטרה בניב תימני בבית כנסת מרוקאי: האם ניתן לקרא הפטרה בניב תימני (לא מובן לרוב המתפללים) בבית כנסת שכל מתפלליו מרוקאים? יש לנו חילוקי דעות לכאן ולכאן, ושמעתי רב שאומר שאין מתפללים או קוראים בניבים שונים בבית כנסת שכל מתפלליו הם מעדה אחרת.
תשובה: לכתחילה צריך לקרוא כך שהציבור יבין. אמנם בדיעבד אם קראו כך, יוצאים. יש על זה תשובה באיגרות משה, שאומר שיוצאים בכל היגוי, בדיעבד.
שאלה: חמץ שעבר עליו הפסח: מצאתי היום חמץ במשרד (א אייר) מה עלי לעשות, האם מותר לי לאכול אותו?
תשובה: אם מדובר בחמץ ממש, והוא לא נמכר לגוי כדין, אסור ליהנות ממנו.
שאלה: חימום מים בשבת לצורך טבילה במוצ"ש: כיצד יש לנהוג בעיניין חימום מי המקווה לצורך טבילות במוצאי שבתות? האם מותר להפעיל את שעון השבת השבועי, כמובן ביום שישי, שיחמם את המים (ברדיאטור) במהלך השבת (לדוגמה, משעה 13:00 ועד 21:00)? שמעתי כי ישנם מקוואות העושים כך וישנם שאינם נוהגים כך. בינתיים אנו נוהגים שלא לחמם בשבת. התוצאה הינה שהמים די קרים ואינם נעימים לטובלות.
תשובה: במרחצאות חכמים אסרו יותר משאר המקומות. זו גזירה קדומה, אלא שכאן זה אוטומט. בכל זאת, יש כאן בעיה. ולכן, אם אפשר להמתין לפחות קצת במוצאי שבת, אותה שהות זמן שיפשירו את המים, כדי שתוכלנה לטבול.
שאלה: "לעלות" לקבר: מדוע אומרים "לעלות" לקבר ולא למשל "לרדת". האם יש לביטוי זה משמעות כלשהיא?
תשובה: היות וכשאנו באים לקבר אין אנו מתכוונים לגוף השוכב תחת המצבה, אלא לנשמתו של הנפטר, אנו מכנים זאת בשם עליה היות והיא שוכנת במרומים, וביחוד שאנו מתייחסים לנשמת הנפטר כאל קדושה ומרוממת. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חימום בכלי פתוח במיקרוגל: האם מותר לנו בבית להשתמש במיקרו לפרווה וחלבי בכלים פתוחים ואת הבשרי לכסות?
תשובה: כן.
שאלה: השבת אבידה וגזל: 1) לפני כשנתיים מצאתי כדור ליד ביתי ולא החזרתי את הכדור לבעליו. עכשיו הכדור אינו קיים, מכוון שהוא התפוצץ לי. מה אני אמור לעשות עכשיו? 2) קניתי מרכבת ישראל כרטיסיה מוזלת בחצי מחיר והתברר לי שמחיר זה קיים רק לילדים בפחות מגיל 18(ואני עברתי את גיל 18), מה אני אמור לעשות?
תשובה: 1) מציאת כדור הינה מציאת אבידה, ובדין שומר אבידה נחלקו הפוסקים האם דינו כשומר חינם או כשומר שכר, כאשר שומר חינם חייב רק בפשיעה. לכן בכדי לענות על השאלה יש צורך בידיעת המקרה, דהיינו מדוע לא קיים הכדור? מה עוד שגם אם דינו כשל שומר שכר, ישנם חילוקים מסויימים בינו לשומר שכר רגיל לפי חלק מן הפוסקים. 2) השימוש בכרטסיה שלא על פי דין יש בה משום גזל, אומנם אם נצגי החברה יפטרו אותך בפעם הזו לאחר שכבר קניית, הנך רשאי לסמוך על דעתם. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: שתיה במשך התפילה: בביהכ"נס בו אני מתפללת ישנה תופעה. חלק מהאנשים מכינים כוס שתיה חמה לפני תפילת שחרית, מניחים את הכוס לידם, ובמשך התפילה לוגמים ממנה. האם עפ"י ההלכה הדבר מותר, ואם כן. האם יש חילוק בין פסוקי דזימרה, לבין קריאת שמע ובירכותיה?
תשובה: אני חושב שזה לא מתאים שבאמצע התפילה אדם ילגום. אפשר לשתות לפני התפילה, כמו שמוזכר שאם אדם צמא מותר לו לשתות לפני התפילה. אבל באמצע התפילה, כשפונה כלפי שמיא, זה לא מתאים שאדם יאכל או ישתה.
שאלה: סיבוך כספי: אני אחראי במשרד שלנו על חלוקת הכספים (קופה קטנה) לפני כמה ימים נתתי לאחת העובדות (גויה) 100 לקנות אוכל למשרד. למחרת היא חזרה אלי עם קבלה של 90 וטענה שהיא השתמשה בכל הכסף שהבאתי לה. היא שיערה שנתתי לה 90. לאחר מכן היא טענה שהיא קיבלה 4 שטרות של 20 ואחד של 10. היא מוכנה לשלם את ה10 הפרש אם אני בטוח בדברי שנתתי לה 100. מה אני צריך לעשות מבחינה הלכתית ומבלי לגרום לחילול ה?
תשובה: לא שייך כאן חילול ה', אתה צריך להסביר להנהלה את הדברים כמו שהיו ולהצדיק את עצמך.
שאלה: התייחסות לצמחים שניטעו בשמיטה: השנה היא שנת בחירות במרבית הרשויות המקומיות ברחבי הארץ. ראשי הרשויות משתדלים ליפות את העיר ע"י שתילת פרחים עונתיים, והקמת גינות נוי חדשות (צמחים שונים, דשא, עצים ושיחים). 1. כיצד יש להתייחס לתופעה? 2. האם יש עלי חובה אישית לעקור את הצמחים, ואם לא, אז האם בעתיד בעוד מספר שנים אוכל להנות מהגן לשבת על הדשא בצל העצים, האם אוכל להנות מהפרות (ניטעו גם עצי פרי)? 3. האם אני רשאי להמנע מלשלם ארנונה בעקבת איסור הנטיעות העירוניות? 4. האם יש קולא אם הצמחים נטעו ע"י גוי ונעשה היתר מכירה לקרקע הציבורית בעיר (האם יש בכלל אפשרות כזאת)? 5. האם ניתן לומר דבר חיובי על שפור פני העיר או שזה מסייע לעוברי עבירה ואין לומר שבח על הגינות הנאות? 6. בחול המועד פסח התקיים אירוע באחת הגינות החדשות שהוקמה באיסור, האם מותר היה לי להשתתף באירוע?
תשובה: 1. השאלה היא מכאיבה ופתרונה לא פשוט. 2. אין חובת עקירה של הצמחים. הרמב"ם פסק (פ"ג הי"א) שאם לא עקר הפירות מותרים. ועיין עוד מהר"י קורקוס פ"ד הט"ו, פאת השלחן סי' כב ס"ק כא, ועוד אחרונים כמבואר בשבת הארץ פ"א הי"ב הערה 8, וכן בחזו"א (סי' ס"ק ו). שאם לא נעקר העץ הפירות מותרים, וחיוב העקירה הוא על הנוטע ועל יורשיו, אבל אנשים אחרים שלא עשו איסור לא חלה עליהם חובת עקירה (פ"א הי"ב). על כן אין לעקור את העצים. 3. על פי מה שאמרנו לעיל אין למנוע ארנונה בגלל זה, שהרי הרשות היא גם עושה פעילויות מעורבות ומחזיקה חופי ים וברכות והצגות, וכאשר אדם משלם ארנונה הוא מייחד שכספו הולך רק לפעולות חיוביות. 4. כשיש היתר מכירה אין לעקור כמבואר במשפט כהן סי' עא, בצאת השנה עמ' כט הערה 3. 5. אין לומר על כך דברי שבח, אמנם האיסור הוא על העושה שאסור לחזק את ידיו, אבל נראה שהעיריה כשמשבחים את מעשיה היא נהנית, ועל כן נראה שאין לשבח את המעשה, שיתכן שנעשה באיסור. 6. כן. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: המקור לאיסור מוזיקה בספירת העומר: מאיפה באה ההלכה שאסור לשמוע מוזיקה בספירת העומר?
תשובה: לגבי מוזיקה לא כתוב מפורשות. לפי שיטת המחבר בהלכות תענית, בזמן הזה אין לשמוע מוזיקה בכלל. ולכן לא היה צריך להביא את זה בהלכות ספירת העומר ושלושת השבועות. האחרונים אומרים שזה ברור שזה אסור, שאם אסרו ריקודים גם אסור לשמוע מוזיקה. הרמ"א מקל במוזיקה כל השנה, ואומר שהאיסור הוא רק בבית מרזח, אבל סתם כך מותר. כמו כן, כנראה שבדורות הקודמים לא היה מושג של "לשמוע מוזיקה". אבל כיון שזה גילויי שמחה ובימים האלו נוהגים מנהגי אבילות, אסור לשמוע מוזיקה. אבל זה רק במוזיקה משמחת, אבל אם אדם ירצה לשמוע מוזיקה נוגה, יהיה לו מותר לשמוע.
שאלה: שלחתי את התפילין לבדיקה: שלחתי לפני שבועיים את התפילין שלי לבדיקה וכשהם חזרו גילתי כמה דברים: 1. כנראה שלמגיה אין תעודה הסמכה מסודרת אלא רב אחד שאני לא מכיר לפני כמה זמן העביר שיעורים בעיר ונתן לו הסמכה. 2. המגיה הרחיב (בצורה משמעותית) את חורי התפירה של התפילין. 3. הוא לא צילם לי את הפרשיות למרות שהיה בעיה בכתב (עירבוב של כתב אשכנזי וכתב ספרדי) ולמרות שאמרתי לו שאני סופר ושאני אשמח לראות את הפרשיות שלי, אומנם לא ביקשתי ממנו במפורש לצלם לי את הפרשיות אבל הבנתי שבכל המכוני בדיקה הרגילים מצלמים ושזו הנורמה. 4. הוא צבע לי מחדש בצורה מאוד מרושלת את החלק התחתון של התפילין (צבע בצבע מבריק ויצר תפילין לא כל כך יפות) וגם צבע ברצועות חלקים בצורה לא יפה. 5. לקח מחיר קצת יקר, אבל זה לא נורא. אני קצת ביישן ובזמן שקיבלתי את התפילין לא התנגדי ולא התלוננתי. האם לדעת הרב אני יכול להתלונן אליו ולבקש החזר על הבדיקה או פיצוי על הנזק שגרם לתפילין?
תשובה: נראה שחלק מטענותיך הן טענות טובות, והכוונה לטענות על כך שהוא הזיק לתפילין שלך, וכן ממה שחרג מן המנהג המקובל לצלם הפרשיות. אולם, דברים אלו צריכים בירור פרטני של בית דין לממונות ע"י שמיעת שני הצדדים, וכן שמיעת חוות דעת של מומחים. לכן למעשה: ראשית, עליך לומר לו או לכתוב לו את תביעותיך, ואם לא יסכים להם לשביעות רצונך, עליך לפנות לבית דין לממונות. הרב ניר אביב.
שאלה: השקפות דתיות קצת שונות בין בני הזוג: אשתי בעלת השקפות בעניינים מסוימים חרדיות (לגבי המדינה, חינוך הילדים יום העצמאות וכו ), ואני דתי ציוני. שנינו משתדלים לשמור תורה ומצוות ברצינות רבה, העניין שיש לנו ויכוחים מדי פעם על עניינים ציוניים כאלו או אחרים, וכן מה עושים בעתיד, כרגע ילדינו עדיין קטנים אבל מה בנוגע למוסדות חינוך וגישה אחידה בבית מולם (קשה לי לוותר על אידאלים אלו שבשבילי זה חלק מדרך החיים שלי) מהו שביל הזהב בכך?
תשובה: איני יודע על מה יכול להיות וויכוח ביניכם. אם אתם משתדלים לשמור את כל המצות בצורה היותר שלמה, על מה אתם מתווכחים. האם לא צריך להודות לד' ביום העצמאות על שהציל אותנו מאוייבנו שקמו עלינו. ושנשתחררנו מעול גוים ושערי הארץ נפתחו לפני כל יהודי. האם יש ביניכם חלוקי דעות האם יש מצוה לאהוב כל יהודי בצד החיובי שלו ומאידך לבקר את הצד השללי שלו. הלא אלו דברי גדולי ישראל מאז. עיין תניא פרק ל"ב. את המעלות של המדינה יש לשבח ואת החסרונות יש לתקן. אנא תפרט לי על מה אתם מתווכחים.
שאלה: לעבור ב- 4 אמות המתפלל: האם מתפלל שמאריך מאוד בתפילתו (מתפלל על חשבון חזרת הש"ץ, ואפי לאחריה), ומסכים שיעברו ב- 4 אמותיו, ובטח מסכים שישבו על הספסל שאחריו, האם מותר לעבור? יש לציין, שיותר מפריע למתפלל לראות את זה שסיים תפילתו כל דקה בודק אם מי שמאחוריו סיים כבר את תפילתו.
תשובה: לא שייך בזה מחילה. אם אדם זה מאריך בתפילה בקביעות, היה צריך לחשוב מראש ולכתחילה להתפלל בצד או על יד הקיר. מקום שלא יגרום לאנשים אחרים להתעכב מלפסוע אחורה. מצד אחד הוא חסיד שמאריך בתפילתו ומצד שני החסידות צריכה להיות "כל שהיא תפארת לעושיה ותפארת לו מן האדם". אדם כזה צריך לדאוג שלא יהיו מתפללים לפניו. בצדדים יש אומרים שזה כמו לאחריו, ולא צריך להחמיר בזה.
שאלה: השתדלות בנות בשידוכין: רציתי לדעת האם על הבת מוטלת חובת ההשתדלות בחיפוש הזיווג,למשל לפנות לשדכנים?
תשובה: הבת אינה חייבת, אך מותר לה לפנות. האישה מצד הדין אינה חייבת להנישא, לא חייבת במצוות "פרו ורבו", רק האיש חייב.
שאלה: מעלית במלון בחו"ל בשבת: אני טסה לתאילנד במסגרת העבודה ואהיה שם גם בשבת. מנסיונם של אחרים, החדרים שלנו בקומות הגבוהות של המלון (קומות 10-30). האם יש באפשרותי להשתמש במעלית כאשר גוי מפעיל אותה, מה עלי לעשות במקרה שיש עימי יהודים נוספים במעלית והם אלו המפעילים אותה?
תשובה: אם יש צורך גדול לעלות במעלית, כגון: שהחדר נמצא באמת בקומה גבוהה, אז ישנה אפשרות להשתמש בגוי של שבת להפעלת המעלית, אך כשיהודים מפעילים את המעלית יש להמנע מלעלות ולהמתין לגוי.
שאלה: אופן קבלת נדר: בכל האתר מדברים על התרת נדרים אבל אף פעם לא מצאתי תשובה לשאלה: איך נודרים נדר? אני מבקשת תשובה פשוטה ואני יודעת את ההשלכות אני רק רוצה לדעת איך נודרים ותו לא. האם בתפילה האם באמירה איך?
תשובה: הדרך הפשוטה ביותר היא שאדם אומר: "אני נודר שאם יהיה כך וכך אז אני אעשה כך וכך". יש לפעמים ביטויים שמראים שהאדם מקבל עליו דבר כנדר אף שלא משתמש במילה "נדר". וכן מעשה טוב שאדם עושה שלוש פעמים יכול להחשב לו כנדר ויצטרך התרת נדרים. אין נדר במחשבה חוץ מהקדש לבית המקדש ויש אומרים שגם בצדקה יש נדר במחשבה ולכן רצוי לומר "בלי נדר".
שאלה: הפרדת גבות לבנים: אני בן 20 ויש לי גבה אחת. א. רציתי לשאול אם מותר להפריד או לדלל מעט כך שיראה יותר טוב או שזה מעשה נשים ואסור בשום אופן? ב. אם מותר אז באיזה אופן, איך לעשות ע"י מה? ג. האם מותר לעשות בלייזר? (אני כבר כמה חודשים מסדר עם פינצטה כך שעדיין יש גבה אחת אבל נראה יותר טוב)
תשובה: מריטת גבות היא בדרך כלל התנהגות נשית וגבר העושה כן עובר בלא ילבש. אך אם התופעה של גבותיך חריגה מאוד מותר לך להשוות את גבותיך לגבותיהם של גברים רגילים אך לא מעבר לזה.