LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אפר מקלה לדעת התוס : על הברייתא "ונותנין אפר על גבי התיבה", התוס (ד"ה "ונותנין" בדף ט"ו ע"ב: "ואותו אפר הוי מעצם אדם שהרי הוא האפר הוי לזכרון העקידה ובעקידה היה עצמות". ובתוס ד"ה "אפר מקלה" בדף ט"ז ע"א: " פירוש אותו אפר הוה מדבר הנשרף מעצמות אדם כדי לזכור עקידת יצחק דאלמלא שלא היה בא אלא כדי לומר שהרי אנו לפניך כאפר כמו כן מהני עפר סתם והיינו פירוש איכא בינייהו עפר סתם") מפרשים ש"אפר מקלה", שנותנים בראש המתענים, נוצר משריפת עצמות אדם - האם אין בזה משום הנאה מעצמות מת שאסורה?
תשובה: אסור לשרוף גופת אדם מישראל, צריך לקברו. יכול להיות שפה מדובר על אפר מעצמות אדם שאינו מישראל, שלשיטת התוספות בבבא קמא דף י' אין איסור הנאה ממת של נכרי.
שאלה: מזלג חם שנפל על הכיריים: מזלג מתבשיל חם נגע בכירי הגז וגם במשטח הלבן שמתחתיהם (נפל). המזלג היה חם גם כן, לאחר הנפילה הוא התערב בטעות בין שני מזלגות נוספים שנראים בדיוק כמותו. שאלתי א. האם המזלג, במידה והיה יחיד, נטרף? ב. אם כן, האם שלושת המזלגות צריכים הגעלה?
תשובה: א. המזלג אינו נטרף בכך. ב. ממילא מובן שכל המזלגות אינם צריכים הגעלה.
שאלה: מעשר ממתנות חתונה שחולקו בין המשפחות: בשעה טובה התחתנתי לפני שבועיים. הסכום שהתקבל כמתנות בחתונה התחלק ביננו לבין הורי. הסכום שהורי קיבלו ניתן ישירות כת על האולם. כשדיברתי על כך עם אבי הוא אמר שכביכול הוא הלווה לי כסף לשלם על האולם ואני החזרתי לו את ההלוואה מהמתנות. השאלה שלי היא: א. האם אני צריך להפריש מעשר על כל הסכום, מאחר וכביכול אני קיבלתי את כל המתנות? ב. האם הורי צריכים להפריש על הסכום שקיבלו? ג. האם אני יכול להפריש מעשר למשפחה של אישתי שחיים על חשבון ביטוח לאומי?
תשובה: א. אתה לא צריך לעשר מכספים אלו, שבאמת אינם שלך אלא של הוריך. ב. גם הוריך אינם צריכים לעשר מהם, שהרי כספים אלו נועדו לכיסוי ההוצאות ואינם בגדר רווח. ג. אפשר להפריש מעשרות להורי אשתך, אם מצבם הכספי אינו טוב. ואדרבה זו המצוה של עניי עריך או ביתך קודמים.
שאלה: שאלה בקשר לתצפיות בכוכבים באירוע רב משתתפים: אני ואחי חובבי אסטרונומיה ויש לי בבית טלסקופים שאיתם איתם אנחנו יוצאים לחצר לעשות תצפיות, ולעיתים עושים תצפיות רבי משתתפים במקום חשוך באופן מאורגן. בדרך כלל הם עושים ביום שישי בערב ואני לא משתתף בהם. לעיתים נדירות זה בימי חול ואז אני שוקל השתתפות. ועכשיו השאלה. ב15.12.2009 שזה לפני כשבועיים, אבא נפטר, ובזמן הזה זאת תקופה של שנת אבל. ולכן אסור ללכת לאירועי שמחות ומוסיקה. אחי שאל רב בבית כנסת שאליו אנחנו הולכים להתפלל אם לצפות בכוכבים בטלסקופ, מותר. אז הוא אמר שכן. ובמקרה אחרי זה ראיתי באינטרנט שרוצים לעשות אירוע תצפיתי רב משתתפים עם טלסקופים, והפעם ביום חול, הזדמנות נדירה להשתתף בזה. וזה יהיה אחרי היום ה30, זה יהיה באמצע ינואר. השאלה אם זה שווה לאירוע של שמחות, אמנם אין מוסיקה ואוכל, מה שיש זה תצפיות מאורגנות בכוכבים עם המון אנשים וטלסקופים והדרכה. האם מותר או אסור ללכת אם זה בתוך שנת אבל?
תשובה: מותר לעשות כן גם בשנת אבל, כיון שאין בזה לא שמחה ולא מוזיקה וכדו'.
שאלה: דוד מים חמים המשותף למשפחה דתית וחילונית: אנחנו גרים ביחידת דיור הצמודה לוילה, בה מתגוררים בעלי הבית - משפחה חילונית. דוד המים החמים משותף לנו ולהם, והוא מופעל מדירתנו בעזרת טיימר בעל שלושה מצבים: פועל, כבוי, ומופעל עפ"י הטיימר (כמו שעון שבת). בעלי הבית ביקשו שנכוון את הטיימר להפעיל את דוד המיים בשעות קבועות, אחה"צ (למקלחות הילדים) ובערב (למבוגרים). וכך באופן קבוע מופעל הדוד בעזרת הטיימר. מה עלינו לעשות בשבת? האם מותר להשאיר את הדוד על מצב טיימר כך שיפעל בשבת? ואם כן מתי במוצ"ש אנחנו יכולים להשתמש במיים חמים? האם עלינו להעביר למצב כבוי בשבת, ואז הם יבואו בעצמם לדירתנו להפעיל את הטיימר בשבת עצמה? ומה הדין כשאנחנו לא נמצאים בשבת?
תשובה: אם הטיימר פועל באופן קבוע, הן בבחול והן בשבת, אינכם צריכים לעשות דבר אלא להשאירו במצבו הקבוע. האחריות על השימוש במים החמים בשבת אינה עליכם אלא על השכנים. אולם לכם יש בעיה חמורה. אינכם רשאים להשתמש במים החמים בשבת. אם הברזים בביתכם הם ישנים, כלומר: נפרדים חצים לחוד וקרים לחוד, עליכם לעשות משהו על הברזים החמים שלא תבואו לפותחם בשבת. אולם אם הברזים חדשים, שאותו ברז משמש גם למים וגם לקרים, אין כמעט אפשרות למנוע את הסטת הברז לכיוון החם, וגם כאשר הכוונה היא להוציא מים קרים בלבד, ולהיכשל חלילה בבישול בשבת. האם יש לכם הצעת פתרון לבעיה?
שאלה: שמירת אבידה עד שיבוא אליהו: בעניין אבידה שצריך לשומרה עד שיבוא אליהו,לפעמים יש אבידה שהיא חסרת ערך יחסית (כמו מצת, סיגריות,עט לא יקר מאדו), שהשמירה הנצחית שלהם גורמת לאי נוחות. האם בכל זאת יש חובה לשומרם?
תשובה: חפץ שהוא חסר ערך יחסית ואפשר להשיג אותו בקלות בחנויות, אפשר להעריך את שוויו, לרשום את המחיר לזכרון ואז תוכל לעשות בו כרצונך- להשתמש בו, למכרו, לזרקו לאשפה וכו' אלא שאם המאבד יבוא אחר זמן, יש אופנים שבהם צריך לשלם לו. אמנם בד"כ הסיכוי שהוא יבוא הוא אפסי. מקורות- גמרא ב"מ כט: אמר שמואל המוצא תפילין בשוק שם דמיהן ומניחן לאלתר. שו"ע חו"מ, סימן רס"ז, סעיף כא'. הרב ברוך פז
שאלה: קבוצת כדורגל בנות: נשאלה שאלה באתר: האם לבנות מותר לשחק כדורגל בקבוצה המורכבת מבנות אך המאמן הינו גבר? וכבוד הרב כתב: כי במצב שהבנות לבושות צנוע אין כל איסור שיואמנו ע"י גבר. שאלתי היא כך: האם ניתן בכזאת פשטות להתיר למאמן לראות את הבנות משחקות כדורגל על אף שהן צנועות? והרי אין אפוטרופוס לעריות, גם בבנות צנועות אין היתר לצפות אלא רק ראיה שטחית, ומי ערב למאמן שלא יכשל בראיה אסורה? אשמח אם כבוד הרב יבסס את תשובתו ויבהיר את הנושא על כל צדדיו!
תשובה: לא אמרתי שההתר פשוט, הוא באמת התר דחוק. השאלה האם יש אלטרנטיבה של מאמנת? ואם אין, האם הבנות תוותרנה על האימון?
שאלה: הנאה ממוצרי קוסמטיקה וטיפוח ללא הכשר: הואיל וחלק ממוצרי הטיפוח והקוסמטיקה, כגון סבונים, קרמים ומשחות למיניהם מיוצרים מחומרים טבעיים, האם יש לבדוק במוצרים תוצרת הארץ הכשר, אחרת עלולים להכשל בהנאה מספק ערלה, טבל וכיוצ"ב או שמא הואיל ופסולים מאכילת כלב מותר אפילו לכתחילה? ומה לגבי אם המפעל חלילה מחלל שבת? בכללות, מדוע אנו רואים שרבנויות שונות וועדי כשרות מציינים תעודת הכשר או אישור כשרות על כגון דא.
תשובה: מכיוון שהולכים אחרי הרוב, ורוב הפירות אינם ערלה, לא צריך לבדוק זאת. לגבי שבת, השאלה היא לאו דווקא במוצרים כאלה אלא בכל מוצר. לא צריך לחשוש לזה, מפני שרוב הייצור לא נעשה בשבת אלא ביום חול, ולכן לא צריך לחשוש שאותו מוצר נעשה בשבת. לא שמים הכשרים על מוצרים אלו מפני שאינם לאכילה, ולכן לא צריך להחמיר כל כך בהם.
שאלה: עזיבת הר ברכה - המשך: לכבוד הרב על הענותו המהירה. רצינו לשאול מהי בפועל ההדרכה המעשית, האם צריך להישאר בישיבה בכל מחיר, גם אם זה ידרוש מאיתנו ישיבה בכלא בכדי לא לעבור למסלול של שירות רגיל?
תשובה: בשלב זה יש להמתין מתוך הנחה כי הפעולות הנעשות לביטול הגזרה יצליחו והגזרה תבוטל. חזקו ואמצו בבטחון בד', הכל יהיה לטובה.
שאלה: להשתתף בחתונה בליל היורצייט של הורים : לחמותי יש יורצייט של אמה (שנפטרה לפני יותר מעשור) וחתונת בתנו (נכדתה) חל בליל היורצייט, לפיכך חמותי ואחיה בלבטים האם נכון להם להשתתף בחתונה. מה ההלכה, ומה המלצת ההנהגות בנושא זה? (הם ספרדים).
תשובה: בספרי האחרונים נזכר שיש לנהוג ביום זיכרון קצת אבל וממילא שאין להיכנס לסעודה של שמחה. ובכל אופן כדי שלא לגרום צער לכלה ולאמה אפשר שהיא תגיע לחופה ובאותה שעה לא ינגנו המנגנים. לאחר החופה תוכל לשבת בחדר מחוץ לאולם השמחה ושם לאכול מסעודת השמחה.
שאלה: לעבוד כטועם מזון: אני מבקר איכות במפעל מזון וחלק מתפקידי הוא לטעום את המוצרים. 1. האם אני צריך לברך לפני כל טעימה? (האם יש הבדל אם אני בולע או לא?) 2. אם אני בשרי ואני צריך לטעום מוצר חלבי, האם אני יכול לעשות זאת?
תשובה: 1. אם אתה לא בולע, ברור שאינך צריך לברך. אם אתה בולע, יש בזה מחלוקת הפוסקים. לפי שיטת מרן המחבר, מי שלא מתכוון לאכילה אלא רק לבדוק אם יש בזה מספיק טעם אינו צריך לברך. המגן אברהם והט"ז חולקים וסוברים שכיוון שבולע סוף סוף יש לו הנאה ויברך. לכן אם אתה נוהג כשיטת יהודי ספרד אל תברך. אבל אם אתה נוהג כשיטת יהודי אשכנז, וחושש לשיטת המג"א והט"ז, תתכוון להנות ותברך. 2. אם לא תבלע - אפשר.
שאלה: היחס לחסידות וישיבה בתפילה: לכבוד הרב שליט"א א- כיצד צריך להתייחס לחסידות, ומה היא חידשה? ב- האם לאשכנזי בחזרת הש"ץ ניתן לשבת אם זה עוזר להתרכז? ג- אם הציבור התחיל חזרת הש"ץ ואני מגיע מאוחר והם כבר בברכת ברך עלינו, לדוגמא, האם אני יכול להתחיל שמונה עשרה וזה ייחשב כתפילה במניין? המשיכו להפיץ את אור ה.
תשובה: א. החסידות לא חידשה אלא פיתחה את הנושא של עבודת ה' בשמחה. הגלות הקשה גרמה ליהודים להתייאש, והחסידות הפיחה רוח עוז וגבורה וצידקות ודביקות באלוקים חיים, שזה דבר גדול. השאלה אם זה לנצח. דומני שהרב זצ"ל כותב שזו לא הנהגה לדורות עולם אלא רק הנהגה לשעתה. ב. כמו שלחולה מותר - יכול גם כן, אבל כמובן שהשליח ציבור לא ישב משום כבוד הציבור. ג. זה לא נחשב לגמרי כתפילה בציבור, אבל זה משהו מתפילה בציבור כי מתפלל עם הש"ץ.
שאלה: אדים שעולים מבשר לבקבוק רוטב: השואלת אשכנזיה. 1. אם על מחבת חומם טוגן עוף. לקחנו בקבוק רוטב פרווה ושפכנו על העוף בעוד האדים מן העוף עולים מעלה וגם נוגעים בבקבוק הרוטב. מה דין רוטב הפרווה שבבקבוק? 2. אציין שבבתים רבים קורים דברים כאלו, שמתבלים את התבשיל מרק דבר מטוגן בתיבול הישר מן הבקבוקון, בין אם זה תבלין יבש, רוטב או שמן, כאשר האדים מן התבשיל עולים ונוגעים בבקבוקון. אם כן מה דין הבקבוקון? אשמח אם כבוד הרב יוכל בבקשה לענות על 2 השאלות בפירוט ולציין מקורות הלכתיים. אם ניתן יהיה להקל, עדיף 3. האם כבוד הרב יוכל להמליץ בבקשה על ספר כשרות המנוסח בשפה ברורה ומתייחס לחיים המודרניים (גז, מיקרוגל וכו ), לאשכנזים, שניתן ללמוד ממנו הלכות כשרות המטבח בהדגש עלך כך שהעיקר יהיה החוקים והסברם ולא מקרים. ו רבה.
תשובה: ר' יו"ד סי' צב ס"ח בהגה, שרק כאשר האדים המגיעים לרוטב הם חמים מאוד והיד סולדת הוא נאסר. לא נראה לי שהרוטב שבתוך הבקבוק מגיע לחום כזה.
שאלה: להפסיק במודים בתור שליח ציבור: התפללתי כשליח ציבור בתפילת ערבית. בתפילת עמידה התפללתי בקצב שבו אני רגיל להתפלל, ושהגעתי לברכת מודים ראיתי שכולם סיימו את תפילתם ורב הישוב ביניהם. הפסקתי את תפילתי במודים והתחלתי קדיש. האם נהגתי כראוי?
תשובה: אין להפסיק באמצע התפילה, ואם שהה כדי לגמור את כולה צריך לחזור ולהתפלל שוב.
שאלה: עניי עירך- גם בשירות לאומי?: האם יש חשיבות לעשות שירות לאומי דוקא בעיר בה אני גרה? (בגלל ש"עניי עירך קודמים") האם ועד כמה הכלל הזה צריך להשפיע על החלטותיי בחיפוש מקום שירות?! אשמח אם תוכל לענות לשאלתי בהקדם.
תשובה: יש מעלה בשרות לאומי בעיר שבה את גרה. ויש מקום להוסיף את השיקול הזה בין השיקולים. אך רק כאשר עומדות לפניך כל האפשרויות וכל צדדי השיקולים אפשר להכריע במה לבחור.
שאלה: אכל מהקצפת יחד עם הביסקויט של הקרמבו: באכילת קרמבו אני נוהג לברך הן על הביסקויט מזונות, והן על הקצפת שהכל. מה הדין אם כשבירכתי מזונות אכלתי מהביסקויט יחד עם חלק מהקצפת? האם אינני יכול יותר לברך שהכל עליה, כי כבר אכלתי חלק ממנה?
תשובה: בדיעבד זה ר.
שאלה: תליית בגדים מכובסים לפני שחרית: האם מותר לכתחילה לתלות בגדים רטובים שיצאו ממכונת הכביסה לפני תפילת שחרית? (לוקח כעשר דקות) והאם זה משנה אם הזמן הנוסף בו יתאפשר לתלות כביסה הוא רק כשאחזור הביתה, כעבור כ-8 שעות, ואז הכביסה עלולה לקבל עובש?
תשובה: לכתחילה אסור לאדם לעשות צרכיו לפני שהוא מתפלל. לכן, עדיף שתאמר בקשה כלשהי לפני תליית הבגדים, ובשעת הדחק, מכיוון שיש פה עניין של הפסד ממון וחשש של עיפוש, יהיה מותר. זה שעת הדחק ולא לכתחילה אבל מכיוון שיש פה חשש של הפסד ממון מותר. בדומה ליציאה לדרך, הרמ"א אומר שאסור לצאת לדרך לפני התפילה אבל במקרה שאדם נזקק לצאת לדרך לפני התפילה עדיף שיאמר כמה בקשות לפני היציאה לדרך.
שאלה: תפוח חצי נגוע: האם תפוח שנגוע צידו האחד - צריך לזרוק את כולו או שאפשר לחתוך את הצד השני ולאכלו כרגיל?
תשובה: אם החלק השני ראוי לאכילה, לא לזרוק אותו משום "בל תשחית".
שאלה: פח לאשפה בבית הכנסת: האם יש בעיה כלשהי בהנחת פחים לפסולת קטנה (לטישו, כוסות פלסטיק וכד ) בבית כנסת בית מדרש?
תשובה: האם דרך לעשות כן במקומות יוקרתיים?
שאלה: הפרשת חלה על ידי חילוני : אם יש אדם חילוני במאפיה המפריש חלה והמשגיח רואה איך שהוא מפריש, מה הדין?
תשובה: עדיף שהמשגיח יפריש בעצמו.
שאלה: הפיכת בית כנסת לבית מלון: שמעתי מחברי, המתגורר בפולין, שרוצים להפוך בניין שהיה משמש פעם כבית כנסת לבית מלון (יש גם אופציה להפיל את כל הבניין ולבנות בית מלון במקום). בית הכנסת היה אחד מבתי כנסיות המפוארים בארופה. בתקופת השואה הנאצים הפכו את הבניין לבריכת שחיה. אחרי המלחמה לפעמים התפללו שם, אפילו היה שם לתקופה קצרה ספר תורה (התפילה האחרונה היתה לפני כשנה). כרגע המקום עדיין משמש כבריכה. חברים מהקהילה היהודית לא רוצים את השינוי הזה. הם רוצים לחדש את הבית כנסת. האם הלכתית מותר להפוך את בית הכנסת לבית מלון? יש לציין, שבתחילה רצו לחדש את בית הכנסת, אך בגלל בעיות כספיות ראש הקהילה היהודית שינה את התוכנית לבנית בית מלון.
תשובה: במצבים מסויימים מותר לממונים האחראים, שיש להם מעמד כמו שבעה טובי העיר, למכור או לשנות בית כנסת. צריך להכיר את המציאות באותו מקום כדי לקבוע מה הנכון לעשות.
שאלה: מדוע אין נכון להפגין בצבא: אם כבוד הרב מתנגד ככלל לקיום הפגנות בצבא, מדוע הרב כתב (ב'רביבים' האחרון) שזה עקרוני בעיניך שלא לגנות את המפגינים, ולכן גם אם רוב הרבנים היו מגנים לא היית יכול לקבל את דעתם. ואם אתה בעצם מסכים עם עמדת המפגינים, מדוע אינך תומך בקיום ההפגנות בצבא?
תשובה: הואיל ויש מצווה גדולה לשרת בצבא, שעל ידי כך מגנים על עם ישראל וארץ ישראל, יש צורך לשמור על המוטיבציה של החיילים ועל הלכידות שלהם, ולכן אין נכון לקיים הפגנות בצבא. אגב, מסיבה זו מעת הקמת הישיבה בהר ברכה, עמדת הישיבה היתה, שתלמידים שעומדים לשרת בצבא לא ישתתפו בהפגנות ביהודה ושומרון, וזאת מפני שבהפגנות אלו במקרים רבים נוצרים עימותים עם חיילים, ואף שההפגנות היו על עקרון חשוב, חששנו שהעימותים עם חיילים יפגעו במוטיבציה של הבחורים לשרת אח"כ בצבא, שזה עקרון יותר חשוב. במקרים נדירים בחורים יצאו מעצמם להפגין ופעמים שגם הר"מים תמכו בכך. אמנם מנגד, עירוב הצבא בפעילות נגד המתנחלים הורסת את הצבא ומשחיתה את הפיקוד הבכיר, ולכן העקרון שלמענו החיילים הפגינו מוצדק. ולכן אי אפשר לגנותם. לכן בשיקול הכולל, כיוון שאנו רוצים לשמור על הלכידות הצבאית, אין נכון להפגין בצבא. ויש לפעול להוצאתו של צה"ל מעימותים עם מתנחלים בדרכים אחרות. ומן הסתם גם אלו שהפגינו אינם חושבים שעקרון נכון להפגין בצבא, שאם לא כן, לא היו מתגייסים כדי להפגין ולהתעמת עם כל המערכת. אלא שהגיעו מבחינתם מים עד נפש, ולכן הפגינו. ועל כן אין ראוי לגנותם. למה לא לגנות את ההפגנות בצבא.
שאלה: לגנות את ההפגנות בצבא: מדוע למרות שכבוד הרב אינו תומך בהפגנות במסגרת הצבא, אינו מסכים לגנות תופעה זו. שמעתי שהיו רבנים שביקרו את הרב על כך?
תשובה: גם כשדבר אינו ראוי בעיני, אם העושה אותו הוא אדם טוב, איני מסכים לגנות אותו. מפני שגינוי נתפס כבגידה באותו אדם, ויש לשרש את תרבות הבגידה שהפכה לחלק מחיינו הציבוריים. זה מתחיל בראשי הממשלה, שכולם מבטיחים ימין ועושים שמאל. אחד הבטיח שלא ידבר עם אש"ף וחתם על הסכמי אוסלו עם אש"ף. שני הבטיח ש"דין נצרים כדין תל אביב" והרס את כל גוש קטיף. שלישי הבטיח שיבנה ביהודה ושומרון והקפיא את הבנייה. וכאשר הציבור הנבגד מתקומם, מאשימים אותו בהרס הדמוקרטיה. בגדו בניצולי השואה וניצלו את הכספים הרבים שקבלו עבורם והותירום גלמודים ועניים. שלחו עולים חדשים שעלו לישראל בהתלהבות למקומות רחוקים ועזובים בלא הכנה של שפה ומקצוע, ויצרו דור של קיפוח ותסכול. אנשים כורתים ברית עם בת זוגם ולאחר כמה שנים, כשהיא כבר אינה צעירה כשהיתה, בוגדים בה. אנשים רבים יודעים שחבריהם אינם מושלמים, ואין זה מפריע להם להתרועע עמם, אבל אם יתפס אחד מהם ואות הקלון יודבק למצחו, ישכחו את כל המעשים הטובים שעשה, את המידות הטובות שלו ויזנחו אותו לבדו. חיילים בצה"ל נשלחים לעמוד אל מול המחבלים בלא פקודות ראויות, וכאשר הם משתדלים למלא את תפקידם כפי הבנתם, אלא שאיתרע מזלם והם נתפשו בעדשת המצלמה באופן שאינו יאה, פעמים שמפקדיהם בוגדים בהם, מוקיעים אותם, והם מועמדים למשפט. אישים ממועצת יש"ע קראו לאנשים להפגין כנגד הגירוש, כפי שאדם מגן על ביתו, במסירות נפש. וכאשר הנערים הלכו לחסום כבישים, כמקובל במחאות מסוג זה, גינו אותם והיו שאף האשימו אותם במלחמת אחים. קראו לאנשים לצעוד אל גוש קטיף, הזעיקו אנשים "ליום פקודה", כדי לעצור בגופם את הגירוש, והבטיחו שהפעם המאבק יהיה עד הסוף, והיו שאף הבטיחו נצחון. וכשהנוער ניסה לעצור את הנסיגה בגופו, וספג מכות קשות ונאמנות, אישים ממועצת יש"ע גינו אותם, התנערו מהם. ולאחר שננטשו עשה בהם השלטון שפטים, על ידי מערכת המשפט ששינתה את כל הכללים לרעתם. יותר מדי פעמים בגדו בנוער היקר שלנו, וחלילה לנו להצטרף לתרבות זו. לכן, כאשר היה מי שביקש שאגנה את הנפת השלטים, צפה לנגד עיני דמותו של עמיחי מרחביה, בוגר הישיבה לצעירים שליד 'מרכז הרב'. זה הבחור שחטף מכות קשות בחוות גלעד, ועשה הכל כדי לשרת את עמו בצה"ל, ומת מות גיבורים בלבנון. הבחורים שהניפו את השלטים הם מסוגו של עמיחי מרחביה הי"ד. בחורים כאלה אינני מוכן לגנות בשום אופן. אגב, גם בחורים דתיים שסברו על פי רבותיהם שאסור לסרב לפקודת הגירוש איני מגנה (וכבר כתבתי על כך ב'רביבים' ונדפס בספר בחלק "עם ארץ צבא" בעמוד 314). קל וחומר כאשר מדובר בחיילים קרביים שמוכנים לחרף נפשם על בטחון ישראל. מדוע אין נכון להפגין בצבא.
שאלה: היחס לשותקים על ביזוי הרב אליעזר מלמד: האם יש לרב טענות כנגד בחורים בעלי, ששמעו את אלוף הפיקוד מחרף את הרב ושתקו?
תשובה: קצת הצטערתי מכך, אבל איני יודע אם בחורים בהר ברכה שהיו שומעים איש נכבד מדבר כנגד רב אחר היו קמים מיד להעיר. זהו מצב מיוחד שרק מעטים יודעים לשקול את הכל במהירות ולהגיב כראוי. רוב האנשים צריכים לעבד תחילה את האירוע ולהתכונן לקראתו, ורק אז יוכלו להגיב כראוי. מלבד זאת, הנני מלא הערכה לבחורים שמתכוונים להתגייס ליחידות הקרביות תוך נכונות לחרף נפשם למען העם והארץ, ובחורים שכאלה בשום פנים איני רוצה לגנות.
שאלה: טבילת כלים - טוסטר: מה לעשות עם טוסטר שאי אפשר לפרק ולהטביל בלי לגרום לו נזק?
תשובה: תן לנכרי במתנה ושאל ממנו לשימושו כל זמן שהוא מתפקד. גם במיחם חשמלי שיש בו הרבה חוטים ועלול להתקלקל במקרה ויטבילו אותו, אמרתי לאותו אדם ששאל, שאם הוא מכיר נכרי יגיד לו שזה עניין דתי אצלנו כמו מכירת חמץ, הגוי יגביה את המיחם, ואז תשאל ממנו אותו. ואפשר להביא לו משהו תמורת הטובה הזאת.
שאלה: ברכת המזון בשעת הדחק: האם בשעת הדחק ניתן לסיים את ברכת המזון בתום הברכה הרביעית (".יחסרנו") ולהשלים מאוחר יותר?
תשובה: כן, מה שמוסיפים אחר כך (הרחמן) זה תוספות שנוספו לאחר מכן, יש קהילות גם היום שמסיימות שם. לכן אם אתה לחוץ אפשר לסיים שם.
שאלה: תספורת על ידי אמא: 1. עד לאיזה גיל מותר לאם לספר את בנה? 2. לגבי שעון שבת - כאשר כיוונתי את שעון שבת והחלטתי לבטל כמה זיזים כדי שלא ימשיך לדלוק בשעות הבאות, האם זה מותר?
תשובה: 1. אין בזה מגבלה. 2. אם זה נעשה בזמן שאין למעשה שום השפעה למעשה, אמנם זה לא הידור לעשות את זה אבל מותר.
שאלה: פדיון צ ק בעמלה : האם מותר לי לפדות צ ק, שמועד פרעונו עתידי, תמורת ת מופחת משוויו האמיתי של הצ'ק? השאלה היא לגבי רבית וכו'.
תשובה: במקרה ואתה מוכר את הצ'ק למישהו תמורת סכום פחות משוויו של הצ'ק, כך שהוא יוכל לפרוע את הצ'ק בזמן פרעונו, זה מותר. אין פה עניין של ריבית אלא של מכירה. כמו בדורות הקודמים, שמכרו שטרות שמועד פרעונם עוד לא הגיע תמורת פחות משוויו האמיתי של השטר.
שאלה: לימוד כנסיות במסגרת לימודים אקמאיים: אני לומדת באוניברסיטה העברית ובמסגרת הלימודים אני לוקחת קורס על אמנות א"י. במסגרת הלמודים לקראת המבחן אנחנו הולכים לסיור כנסיות. האם זה אפשרי לי להיכנס לכנסייה?
תשובה: לא, אל תכנסי לכנסיות, אסור להכנס לבתים של עבודה זרה.
שאלה: המשך למנגינות וסלסולים בתפילה: במחילה מכבוד הרב, שאלתי את השאלה אולם לא הבנתי את התשובה. אבל האם כוונתו היא שמותר לצאת ממניין מצומצם בבוקר, כשהזמן דוחק והחזן מאריך ומסלסל, אם כשהחזן הגיע ל"ובא לציון"? (מספיקה לי תשובה של "כן" או "לא").
תשובה: כן, אם נאלץ יכול לצאת אחרי קדושת ובא לציון, והחזן יוכל לומר קדיש תתקבל כי בשמונה עשרה היה מנין, ונגררים אחרי התחלת התפילה, אבל שאר קדישים, קדיש יתום וקדיש דרבנן לא יאמרו בלי מנין. אך יצא רק מי שממש נאלץ, כגון: שיש לו אוטובוס שיוצא או יאחר לעבודה וכדומה, אבל לכתחילה מוזכר שלא לצאת לפני סוף התפילה.
שאלה: אסור לאכול ביצה מבלי למלוח: הורי אמרו לי שכל ביצה ששוברים צריך לבזוק עליה מלח. האם יש הלכה כזו?
תשובה: לא שמעתי על דבר כזה, ואינני מבין את ההגיון בכך.
שאלה: עזרת הבעל לאשתו לאחר לידה: האם מותר לבעל להסיע את אשתו היולדת בכסא גלגלים - לאחר הלידה - מחדר הלידה אל מחלקת היולדות?
תשובה: כן, כי זה כמו חולה ויהיה מותר, שהרי סוף סוף אינו נוגע בה אלא רק מזיז אותה.
שאלה: מדיח כלים במוסד ציבורי: מוסד ציבורי למפגרים, שלא שמר על כשרות במשך שנים, קיבל על עצמו לשמור כשרות. לאחר מאמצים הכשרנו את כל המטבח, וניקנו כלים חדשים רבים. במוסד, ישנו מדיח כלים אחד. הורינו להם להחליף את הסלסלות בין בשרי לחלבי, ולעשות תוכנית "על ריק". הם מתקשים מאוד לעמוד בכך, גם בגלל הזמן וגם בגלל העלות, ושואלים האם אפשר להקל בכך? האם ניתן להורות להם ללכת בשיטתו של הרב עובדיה יוסף, המתיר מדיח כלים בלי הכשרה בכלל בין בשרי לחלבי? במוסד ישנם גם ספרדים וגם אשכנזים, האם זה משנה?
תשובה: אפשר, רק להקפיד שיהיה נקי לגמרי, כלומר, שלא ישארו שם שיריים ממש של בשר. שהרי בדרך כלל ששוטפים כלים המים פגומים כי יש סבון שנותן טעם לפגם, וודאי שיהיה אפשר לסמוך בזה על שיטת הרב עובדיה יוסף.
שאלה: פלטה של שבת במוסד למפגרים: במוסד למפגרים שואלים, מה קורה אם שכחו לחבר פלטת שבת לפני שבת. האם מותר להם לחבר את הפלטה על ידי גוי? השאלה נובעת מכך שאולי ניתן להחשיב את המפגרים במוסד, כחולים שאין בהם סכנה, שעושים כל צרכיהם על ידי גוי.
תשובה: זה תלוי אם החולים יכולים לאכול את האוכל ללא החימום. אם הם לא יכולים לאכול ללא החימום מותר לחבר.
שאלה: האם מותר ללכת למשחקי כדורגל: בהתחשב במה שיש היום באיצטדיוני הכדורגל (פריצות ניבולי פה וכו ), האם מותר ללכת למשחקי כדורגל, לגבי בנים ובנות? מה הביסוס ההלכתי לכך?
תשובה: לא. א. משום ששומעים שם ניבולי פה כמו ששאלת. ב. משום שהפריצות שם גדולה ואדם צריך להמנע מזה. אדם שיש בו יראת שמים צריך להתרחק מאוד ממקומות כאלה. וגם סיפרו לי שיש חשש פיקוח נפש, שזורקים שם חזיזים על אנשים ויש לחץ על הגדרות ולכן לא כדאי.
שאלה: כל פעם נופל מחדש - אחטא ואשוב?: אני כל הזמן נופל ואח"כ עושה תשובה עם כל השלבים ומקבל על עצמי, ואני נופל שוב ושוב באותו חטא ועושה תשובה כל פעם, תשובה אמיתית מהלב, עם הבנה. וכל פעם מחדש אני נופל שוב,וחוזר בתשובה. האם אין זה "אחטא ואשוב"? איך אפשר לחזק תשובה כדי לנסות להבטיח שלא אפול בזה שוב?
תשובה: האומר אחטא ואשוב הוא אדם שבשעת החטא מתכוון להמשיך לחטוא בעתיד. נמצא שהאדם אינו מתחרט באמת על העבירה שעבר, ועל כן אין לתשובתו ערך. אולם אם אדם מתחרט באמת על מה שעשה, זו תשובה אמיתית. ואין הדבר מבטיח לו שלא יפול שוב, כפי שאמרו ח "יצרו של אדם מתגבר עליו בכל יום", ולעולם הבחירה החופשית איננה בטלה. אחד הדברים החיוניים כשאדם מצטער על מה שחטא הוא לא להתעסק בכך יותר מידי. הצער צריך להיות ממוקד, בזמן מוגדר, אך רוב הזמן צריך להיות מוקדש ל'עשה טוב', כלימוד תורה וגמילות חסדים. גם משחק עדיף מהתעסקות מוגזמת בחטא. התעסקות מוגזמת כזו מקרינה אוירה כללית של לכלוך, של יאוש ושל עוד דברים לא טובים לנפש, ונמצא שהיא עצמה גורמת לנפילה הבאה. בנוסף, אמרו ח : "גדולה מידה טובה ממידת פורענות". חשוב מאוד להקדיש מחשבה לשמחה על הדברים הטובים שאתה עושה, לפחות באותה מידה שאתה מקדיש מחשבה לחרטה על הדברים הלא טובים, ואף הרבה יותר, כי באמת ערכם החיובי של המעשים הטובים גדול לאין ערוך מערכם השלילי של המעשים הרעים. במקביל אתה צריך לחשוב בראש גדול - לא רק להצטער בעקבות החטא, אלא לחשוב מהם הדברים או הסיטואציות שגורמים לך לחטוא, ומהם להתרחק. כי בשעת הניסיון עצמו הרבה יותר קשה להתגבר על היצר. לדוגמא, אדם שיודע שאסור לו לאכול דברים מתוקים ובכל זאת הוא יושב ליד שולחן מלא בעוגות קצפת מגרות, יהיה לו מאוד קשה להתגבר על יצר האכילה שלו. אולם ההחלטה מראש להימנע מלשבת ליד אותו שולחן היא הרבה יותר קלה לביצוע, שכן אז האדם יכול ללכת לפי שכלו בשיקול דעת. בהצלחה רבה.
שאלה: כונן "הצלה" בשבת: שתי שאלות בנושא יציאה למקרה חרום בשבת: 1. אם אני שומע במכשיר הקשר או המירס במהלך השבת שיש מקרה חרום באזור מגורי, האם מותר לי לדווח בקשר על כך שאני יוצא למקרה על מנת למנוע מכוננים נוספים לצאת או שמא יש לנהוג על פי הכלל: "אין אומרים לו לאדם חטא כדי שיזכה חברך", בעיקר במקרה כזה, שיציאת הכוננים האחרים היא בהיתר? יש לציין, שיציאת כוננים מיותרים עלולה לגרום במהלך הזמן שחיקה וחוסר מוטיבציה ליציאה בשבת. 2. לאחר שהגעתי למקום הארוע, האם עלי לשבות שם עד סוף השבת (ובמידת הצורך לצאת משם למקרים נוספים) או שמותר לי לחזור הביתה עם הרכב ולהמשיך את שגרת השבת יחד עם משפחתי. גם כאן חשוב לציין, שמכיוון שמדובר בהתנדבות יש חשיבות מרובה לחיים נורמליים על מנת לא לפגוע בי ובמשפחתי ולאפשר לי להמשיך להציל חיים בע"ה.
תשובה: 1.כן, מותר לו להודיע בקשר. משום שכל האיסור לדבר במכשיר קשר הוא מדרבנן וע"י זה שהוא מודיע הוא מונע מאנשים אחרים מלחלל את השבת (שלפעמים זה ספק דאורייתא). 2. לפי שיטת המנחת שלמה (של הרב שלמה זלמן אויערבך) כל הדין שמותר לאדם לחזור בשבת היא רק אם הוא עובר בזה איסור דרבנן, זאת אומרת, רק אם יש אדם שחוזר לאותו מקום בהיתר מותר לאותו אדם לחזור איתו. במקרה הזה שהוא רוצה לחזור לנוחיותו (כדי להיות עם משפחתו), רק אם הוא יחזור עם גוי שינהג בשבילו.
שאלה: לקנות מתנה בשנת אבל: האם ניתן לקנות מתנה לבן או לבת בזמן שאני בחודש אבלות לאימי? כמו כן, מתי ניתן לקנות?
תשובה: לאבל מותר לתת מתנה לאדם אחר.
שאלה: טבילת צנצנות לאחר ריקונן: קראתי תשובה של רב על כך שמותר להשתמש בצנצנות ריבה או גרבר למטרת אחסון אוכל ללא טבילה. ברצוני לדעת, האם גם דעת מרן הרב עובדיה יוסף היא כך, מפני שאני הולך לפיו בהלכות?
תשובה: אינני יודע מה הרב פוסק בזה, אך לעניות דעתי כלים אלו אינם צריכים טבילה.