LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בגרותה הנפשית של רבקה אימנו: ברש"י לפרשת תולדות, פרק כ"ה פס כ מסופר שרבקה היתה בת שלש שנים כשנשאה יצחק. אח"כ אומרת משפחתה "נקרא לנערה ונשאל את פיה". כיצד לילדה בת שלש יש יכולת לקבל החלטות? האם ניתן לומר שבגרותה היתה בגיל מוקדם יותר או שמא זה מעיד על אישיותה יוצאת הדופן של רבקה אמנו?
תשובה: זו שאלה נכונה. השואל יוצא מתוך נקודת מוצא שהיא היתה כמו בת שלוש בימינו. צריך לדעת שההתפתחות של האמהות ובכלל ההתפתחות בדורות הראשונים לא היתה בדרך הטבע. הם גם הולידו בגיל שמונה! ההתפתחות שלה בגיל שלוש היתה כמו היום בת 13! אלו נשמות גדולות. גם בין גדולי האמוראים אנו מוצאים דוגמא כזאת, מסופר על שמואל, מראשוני אמוראי בבל, שזכר את המוהל שלו. וכן שמואל הרמתי, בגיל שנתיים העלתה אותו אמו למשכן שילה והיה שם דיון הלכתי ושמואל בן שנתיים פסק בו הלכה. אלו לא אישים שאנו מכירים לכן אין מה להקשות. האם ניתן ללמוד את חטאי האבות בתנ"ך? מדוע יצחק העדיף את עשיו? האם עשיו נסחט על ידי יעקב?
שאלה: מיהו יהודי באמת?: מהו המקור לרעיון ששבת כשרות וטהרת המשפחה הם הדרישה המינימלית להיות שומר הלכה?
תשובה: הדרישה המינימלית להיות שומר הלכה היא לקבל את עול כל המצוות. יחד עם זאת יש ערך גם בקיום חלקי של המצוות. אין אנו יודעים שכרן של מצוות וחשיבותן, אלא שיש מצוות שנתפסו כסמל כגון: שבת, אכילת חמץ בפסח, צום יוה"כ, אכילת חזיר ועוד. אולי טהרת המשפחה היא מהסיבה שהמשך העם היהודי תלוי בכך. ואכן גם הגזירות של אומות העולם במשך הדורות היו על דברים אלו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: רמיקוב בשבת: יש לי משחק מסוים שבכדי להעמיד את לוחות המשחק צריך לחבר אליו רגליים. הלוחות לא אמורות להיות מחוברות לתמיד, בשביל להכניס את המשחק לקופסה צריך לפרק את הרגליים מהלוחות. האם זה מותר בשבת?
תשובה: ע"פ השו"ע בסימן שי"ג סעיף ו  משמע שאסור כיון שנכנס בדייקנות מרובה למקומו ואף שלא אמור לעמוד לימים מרובים. וכתבו האחרונים שראוי להחמיר כדעה אחרונה שם אא"כ הוא מצרכי שבת. לכן מה שצריך לעשות זה לחברם מע"ש ולפרק במוצ"ש. וכן משמע מלשון השמירת שבת כהלכתה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כלבי שמירה בשבת: ידיד שלי, המשרת כקצין רפואה בחטמ"ר שומרון, קיבל בליל שבת טלפון בהול בו נאמר לו כי כלבי השמירה בישוב יצהר השתחררו ופצעו אחד את השני. האם בגלל שהכלבים הללו נצרכים לשמירת הישובים ייתכן שיהיה להם דין של פיקוח נפש כפי שמטפלים ברקם מבצעי שמתקלקל בשבת?
תשובה: אם יש קריסת חשמל, עמודי תאורה, בליל שבת היות וזה אמצעי בטחון אז גם בשבת מותר לטפל. במציאות היום של מצב מלחמה, לכאורה כלבי שמירה הם צורך בטחוני ורופא כן צריך לקפוץ ולראות מה אפשר לטפל, כמובן רק במקרה שאין כלבים אחרים, במצב בו הם מהווים באמת צורך בטחוני, כי לא מדובר כאן מההיבט הממוני כמו פרה שחלתה ברפת, עליה וודאי שאין מחללים שבת אלא מההיבט הבטחוני של פיקוח נפש. ואם נצרך הכלב לאבטח את השמירה יהיה מותר לרופא לבוא.
שאלה: הקנאה לכל או סילוק בעלות?: האם ניתן להפקיר חפץ לכל אדם חוץ ממישהו מסויים?
תשובה: הגמ' דנה על זה. יכול להפקיר.
שאלה: למה ללמוד אנגלית?: אני בחור ישיבה תיכונית ובתור שכזה עלי לשנן הרבה מילים בשפה האנגלית. כיצד להתייחס ללימוד זה? ביטול תורה באונס? למה בכלל אני צריך את זה?
תשובה: האנגלית היא היום השפה הבינלאומית. גם יהודים רבים מדברים בה ואין אפשרות לתקשר איתם אלא רק באמצעות שפה זו. גם דברי תורה רבים נכתבים באנגלית. באתר זה נשאלתי שאלות באנגלית והייתי צריך לענות עליהן בשפה זו. יש אפוא חשיבות בלימוד האנגלית. עם זאת יש להתייחס ללימוד זה רק כרקחות וטבחות ולא כאל מטרה. לעומתו, לימוד תורה הוא מצוה ויש להקדיש לו את עיקר הזמן והאנרגיה.
שאלה: אבא קנה או אבא מכר?: בחד גדיא אומרים "דזבין אבא", המשמעות של דזבין היא "מכר" אך לפי כל המפרשים הכוונה בשיר היא "קנה". זה אמור להיות דיזבן אבא אך לא ראיתי הגדה עם ניקוד כזה.
תשובה: אכן בהגדות של יהודי תימן הגירסא מתוקנת דזבן (ד' דגושה בצירי, ז' בשוא נח, ב' דגושה בצירי). הרב רואי מרגלית.
שאלה: למה שוברים צלחת?: מדוע נהוג באירוסין ששוברים צלחת ומחלקים את השברים לחברים לא נשואים?
תשובה: אליה רבה: להעלות זכר לחורבן על ראש שמחתנו ומחלקים את זה זכרון למשתתפים בשמחת האירוסין. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תפילין - לפי איזו עדה?: האם אני צריך להניח את התפילין כפי המנהג של העדה שלי או שאפשר להניח כפי שלימדו אותי?
תשובה: בשאילה אין פירוט למה כוונת השואל, לכתיבת הפרשיות, לבתים, לאופן ההנחה? אבל עקרונית כל אדם צריך ללכת לפי מנהגי העדה שלו ולא כפי מה שלמדו אותו.
שאלה: דיברתי באמצע הנחת תפילין: בזמן שהנחתי תפילין יד מישהו שאל אותי שאלה ובטעות עניתי לו למרות שאסור לדבר. האם הייתי צריך להתחיל מחדש להניח תפילין או להמשיך רגיל כמו שעשיתי?
תשובה: תפילין של יד שהניח כבר זה ר, אבל על תפילין של ראש יברך (לאשכנזים) שתי ברכות 'להניח' ו'על מצות' משום שהפסיד הברכה הואיל ודיבר בינתיים.
שאלה: גידול כלב לשימוח בבית: אני נמצאת בשנת אבל וחשבתי שכלב קטן ישמח אותי. לא ברור לי האם גידולו מותר ואם כן כיצד יש לנהוג בכל הקשור לברכות ותפילות בנוכחות הכלב? מדובר על דירה בבית משותף (ללא צורך בטחוני). הדירה לא גדולה.
תשובה: לגבי דבר שבקדושה אין בעיה כשאין צואת כלבים. אם יש גם ילד קטן בבית אז לא ראוי שילד קטן יגדל בע"ח לא טהור לשעשוע, (שיביאו לו עוף טהור), אם מדובר רק ביחס לאשה, אז אם זקוקה לזה ויעשה לה הרגשה טובה יהיה מותר לה לגדל כלב בבית.
שאלה: ילדים של יהודים שהתנצרו: חברתי עלתה לארץ מרומניה. אבא שלה יהודי ללא חששות, אולם הוריה של אימה התנצרו כשלא הייתה להם ברירה (בתקופת מלחמת העולם). מהי התייחסות התורה לעניין?
תשובה: אם היא חזרה ליהדות, היא יהודיה.
שאלה: סעודה שלישית בערב ראש חודש: כיצד יש לנהוג בברכת המזון של סעודה שלישית בשבת שהיא גם ערב ר"ח (כמו שהיה ר"ח כסלו השנה)?
תשובה: יש בזה מח' הפוסקים לגבי סעודה שהתחילה בשבת ונמשכה לראש חודש האם יזכיר רק רצה, רק יעלה ויבוא או שניהם, ואכןיש בזה בעיה. למעשה הכריעו האחרונים שאם לא אכל לחם אחר צאת הכוכבים לא נכנס לספק כלל ויזכיר רק רצה. אם כן אכל לחם אחר צאה"כ אז למעשה פוסקים שיאמר את שניהם וכן נוהגים במקרה כזה.
שאלה: קידוש עם מזונות בשבת: האם בקידוש של שבת יש לכסות גם דברי מזונות או רק את הלחם? למה לא ראינו שנוהגים כך? הרי ברכת "בורא מיני מזונות" קודמת לברכת "בורא פרי הגפן"?
תשובה: השואל צודק בשאלתו, ואכן בשבת בבוקר שרגילים בהרבה מקומות לעשות קידוש על מזונות יש לכסות את המזונות, מטעם שברכת המזונות בעלמא קודמת לברכת הגפן וכאן מקדימים את הגפן בשל הקידוש, ועל מנת שלא יראו בושתם מכסים אותם, כמו בפת.
שאלה: כהן בבית האבל: האם מותר לכהן להתפלל בבית האבל? הרי הוא מפסיד נשיאת כפיים בידיים.
תשובה: א. הדבר נמצא במחלוקת הפוסקים ולספרדים וחלק מהאשכנזים מברכים ורק האבל אם הוא כהן לא נושא כפיו. ב. לפוסקים שלא מברכים, אכן הוא כביכול מפסיד מצוה אך מרויח מצוה אחרת שמתפלל בבית האבל לעלוי נשמת המת ולכן יכול להתפלל בבית האבל. הרב יוסף וייצן.
שאלה: משנה מקום משנה מזל?: מה משמעות המושג משנה מקום משנה מזל? אין לנו ילדים קרוב ל-12 שנה והחלטנו לעבור עיר מהטעם שלעיל. שאלתי אם כך היא כמה זמן עלינו לשהות במקום החדש? האם מספיקה חצי שנה-שנה או שבכלל יש לשהות יותר מכך - שלוש שנים?
תשובה: חכמים אמרו שארבעה דברים מקרעים גזר דינו של אדם: צדקה, צעקה, שנוי השם ושנוי מעשה ויש אומרים אף שנוי מקום. אבל צריך שהמקום החדש יהיה טוב יותר מבחינת הסביבה הרוחנית (למשל לעלות לירושלים). אין זמן מוגדר בו צריך לשהות במקום החדש, וצריך לקוות שבאמת תיפקדו בבנים במקום החדש. אבל כאמור יש עוד דברים שמשפיעים כפי שהוזכר לעיל. אני משער שאתם נעזרים בהדרכה רפואית או על ידי מכון פועה שעזר להרבה משפחות להיבנות וללדת ילדים. רבה שתזכו במהרה להפקד.
שאלה: הבנת סיפורי התורה: בספר בראשית ישנם סיפורים קשים מאד להבנה ולמרות שלאחר עיון בפרשנים ניתן להגיע לעומק הדברים במידה כזו או אחרת, עדיין קשה לי מדוע בכל זאת כתב רבונו של עולם את הדברים בפשט בצורתם המסובכת והבלתי מובנת. למשל, סיפור הברכות של יעקב ועשו, לא ברור. מדוע יצחק העדיף את עשיו? האם יצחק אבינו ראה דברים שלא כשורה? אולי היינו נראים היום אחרת לולי אותה ברכה שנלקחה במירמה? אותה הלכה שבידוע עשיו שונא ליעקב אולי לא היתה קיימת? איך בכלל ניגשים להסביר נושא כ"כ עדין, מורכב ורגיש לילדים, בלי לסבך אותם אך גם בלי להמעיט חלילה מדמויות הקודש לאורן אנו שואפים ללכת? אני מקווה שהשאלה מספיק מובנת כי קצת קשה לי להביע את כל הבלבול שאני מכילה בעניין, וגם. האם זה ר לשאול שאלות כאלה?
תשובה: לשאול שאלות מתוך אמונה, לא על מנת לקנטר אלא על מנת להבין, מותר ורצוי. לילדים אין קושי להסביר את הדברים כפשוטם וזה אינו ממעיט את גדולת האבות. יצחק אבינו היה אדם גדול וקדוש, אך ביחס לעשו הוא היה תמים ודוקא מתוך צדקותו לא ראה את חסרנותיו של עשו, וטעה וחשב שהוא ראוי לברכות. והקב"ה שומר על הצדיקים שלא יכשלו וגלגל את הדברים שיעקב יקבל את הברכות המגיעות לו. ומיד שראה יצחק שיעקב קבל את הברכות ידע שהקב"ה סיבב כך את הדברים, ואמר "גם ברוך יהיה". יש גם פירושים יותר עמוקים למה היו הברכות צריכות להינתן דוקא באופן הזה כאילו במרמה. אך אי אפשר להרחיב במסגרת תשובה זו. האם ניתן ללמוד את חטאי האבות בתנ"ך? האם עשיו נסחט על ידי יעקב? בגרותה הנפשית של רבקה אימנו.
שאלה: במה רצוי לעבוד?: הנני בחורה דתית לאומית בת 20. האם אני צריכה לעבוד במקצוע בו אני אני משלבת את הקב"ה ומצוותיו (למשל מורה לתנ"ך) או שמא גם מקצועות אחרים (כדוגמאת ראיית חשבון, פסיכולוגיה, ניהול ושיווק וכו ) "כשרים" כדי שאוכל לעבוד בהם ולקדש את שם ה בדרכי שלי ע"י צניעות, ענווה וכו?
תשובה: כל אדם צריך לעבוד את ד' במה שהקב"ה חנן אותו מי שמתאים להוראה ונמשך והוראה עליו לעסוק בהוראה. ומי שהקב"ה חנן אותו בכשרון ונטיה לתחום אחר עליו לעסוק בתחום שמתאים לו. "בכל דרכך דעהו" בכל דרך אפשר לדעת את ד' ולקדש את ד'.
שאלה: נשמה אחת בכמה גילגולים: אם הנשמה יורדת חזרה לעולם להשלים את משימתה (גלגול), לאיזה גוף היא תחזור בתחיית המתים?
תשובה: אלו דברים בתורת הנסתר שהאר"י עוסק בהם בשער הגלגולים וצריך הכנה גדולה והעמקה גדולה בתורת הנגלה לפני שאנו עוסקים בעניינים אלו ולכן אנו לא נוגעים ומתייחסים לנושא זה. הרב חיים כץ.
שאלה: יש משמעות לשם רואי?: מהי משמעות השם רואי ומהיכן הוא מגיע?
תשובה: על דוד המלך נאמר: "יפה עיניים וטוב רואי" מלשון ראיה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: באיזה טוש לצבוע את התפילין?: האם יש כללים לגבי צחצוח תפילין. מותר להשתמש בכל טוש שחור?
תשובה: מותר גם בטוש רגיל, וכן בכל מה שלא עשוי מחומרים אסורים (כגון בהמה טמאה).
שאלה: לבוא לחתונה של אח רפורמי: בתי, שעלתה לארץ והיא אורתודוכסית, הוזמנה לחתונה של אחיה התאום. הכלה גדלה כיהודיה רפורמית ואמה גוירה אך לא על ידי רב אורתודוכסי. האם יש איזה חלק מהאירוע שבתי ובעלה יכולים להשתתף בו בלי לנגוד את אמונתם האורתודוכסית?
תשובה: א. כדי לעשות סדר בדברים יש להבהיר שהיהדות האורתודוכסית איננה מכירה בגיור רפורמי כלל, והמשמעות הוא שבנך מתחתן עם גויה ממש, ולכן אין משמעות ל"חתונה" הזו שאינה תופסת כלל, ואין טעם שבתך תבוא לחתונה הזו כי אין כאן כלום. ב. אנו נמנעים מלהשתתף בחתונה כזו לא בגלל שנאה או ענישה אלא כמחאה וכאב על כך שזרע ישראל הולך להיאבד בין האומות. ההסטוריה הקצרה והמבהילה של ההתבוללות בקרב הרפורמים מעידה על כך. נשמות יהודיות רבות כבר נבלעו בין האומות רח"ל בעיקר בחו"ל, שם הם מצליחים להפיל ברשתם אלפים ורבבות מאחינו בני ישראל. ג. יכול להיות שהבחורה הספציפית הזו היא בחורה טובה, ותהיה אשה למופת ותיהנו ממנה, אך אני מציע שתירתמו כל המשפחה לשכנע אותו ואותה בשביל אהבתם, לעבור גיור אורתודוכסי. במקרה שלה זה יהיה יותר פשוט כי היא גדלה כ"יהודיה". הרב רואי מרגלית.
שאלה: מותר לחנוט מתים?: נשאלתי ע"י חבר למה היהודים לא חונטים את מתיהם. תוכלו לעזור לי למצוא תשובה.
תשובה: יש בחניטה היום משום בזוי המת, כיון שהחניטה היום מלווה בתהליך של הוצאת נוזלים וחלקים מהגופה, והכנסת חומרים משמרים במקומם, ולכן הדבר אסור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אש מלמעלה או מן ההדיוט?: נדמה, כשקוראים את התנ"ך, שהאש שעל המזבח ירדה מהשמים. האם כשיבנה בית המקדש תרד אש מן השמים כמו אצל אליהו?
תשובה: גם בחנוכת המשכן ירדה אש מן השמים, אך הדבר לא מחויב שכך יהיה ויכול להיות שאנו נצטרך להדליק את האש בעצמנו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כיצד לעשות חנוכת בית כנסת?: מהו המקור לטקסים ולמנהגים שעושים בחנוכת בית הכנסת? האם אפשר להביא מקורות (שו"תים למשל) שעוסקים בנושא זה?
תשובה: אינני מכיר ספר שעוסק בזה, אך יש בזה דמיון לחנוכת בית פרטי (יש סידורים שיש בהם תפלות ולימוד שעושים עם סעודת מצוה). ולכן אני מציע לעשות אירוע עם תזמורת בו ייאמרו דברי תורה וסעודת מצוה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הכשר של בד"צ ספרדי לאשכנזים: שמעתי שאסור לאשכנזים לאכול מהכשר שניתן ע"י בד"צ ספרדי, מפני שישנן הלכות ומנהגים שונים לשתי העדות, האם השמועה נכונה?
תשובה: יש הבדלים בבשר בהמה בין העדות. בנושא הסירכות בריאות, שהן מצויות מאוד, הספרדים מחמירים יותר. בעופות אין הבדלים.
שאלה: לוח עברי. באנגלית: קראתי את אחד המאמרים בנושא הלוח העברי ועלתה לי שאלה שמעניינת אותי זה זמן מה. בארה"ב ובקנדה היהודים הדתיים נוהגים לשמש מספרים במקום אותיות עבריות אפילו בפסוקים שבתנ"ך. האם מותר לתרגם את התאריכים העבריים למספרים ואת הסידורים לשפה זרה? האם זה זהה לימי החשמונאים ביוון העתיקה שהרבנים אסרו ללמד את השפה היוונית ולתרגם את התורה כמנהג עכו"ם?
תשובה: בתורה החדשים נמנים לפי מספרים ולא בשמותם וכן ימי השבוע לפי מספר (יום ראשון, יום שלישי) וכן החודשים. כך שאין מניעה למנות את חדשי השנה במספר (כמובן לפי החדשים העבריים). גם בפרקי התנ"ך, אם אין זה חיקוי לגויים, אפשר להשתמש במספרים במקום באותיות. הרי האותיות הם תרגום של המספר. א 1, ב 2 וכן הלאה, אולם אנו רגילים להשתמש באותיות ולמה לשנות?
שאלה: ישוב ארץ ישראל למרות הסכנה?: אנחנו זוג נשוי 4 ילדים ב"ה. אני מאוד מעוניינת לעבור לגור ביישוב קדומים (בו יש לנו בית). בעלי מאוד פוחד, מהאזור, מהדרכים וכו. הייתי מעוניינת שכבוד הרב יסביר האם יש סתירה בין הפסוק "ונשמרתם מאוד לנפשותיכם" לבין המעבר למגורים ביישובי השטחים.
תשובה: מצות "ונשמרתם מאד לנפשותיכם" מחייבת לא ללכת למקום שיש בו סכנה ממשית כגון מתחת לקיר רעוע. אך אין להפריז בזהירות. כדאי לעיין במסילת ישרים פרק ט' הוא מסביר שם היטב את ההבדל בין פחד מופרז לבין זהירות. מכל מקום אין המגורים בקדומים בחזקת סכנה ומותר ואף מצווה לגור ביש"ע ומצווה שומרת ומגינה.
שאלה: חזרת הש"ץ קצרה: במידה ואדם משתתף במנין בו עושים חזרת הש"ץ קצרה, האם עדיף להתחיל עם הש"ץ את השמונה עשרה, או עדיף להתחיל שמונה עשרה רק לאחר קדושה?
תשובה: עדיף שיתחיל עם הש"ץ ויגיד אתו קדושה שאז במידה מסויימת זה נחשב כתפילה בציבור.
שאלה: מותר למסור שטחי ארץ ישראל: אין זה פשוט מבחינה הלכתית שאסור למסור שטחי ארץ ישראל לשלטון נכרים. זה לא נאמר מפורשות בשום מקום למעט הרמב"ן המפורסם. כמו כן איסור "לא תחנם" ו"לא ישבו בארצך" נאמר דווקא על עובדי עבודה זרה ולא על מוסלמים שאינם כאלה וייתכן שמותר לתת להם מתנת קרקע.
תשובה: אמנם אפשר להרחיב בדברים, גם על מעמדה של מצוות ישוב הארץ, שבאה לידי ביטוי מעשי גם באבן העזר ע"ה, וגם בהלכות שבת בקניית בית, ולא רק באמירה כללית של הרמב"ן. וגם ביחסם בפועל של גדולי ישראל לדורותיהם לארץ ישראל וחיבתה, ומסירות הנפש על ישובה (תלמידי הגר"א ועוד רבים). וממילא ביחס של חילול ה' למצוות פרטיות הנוגעות לכל אחד ואחד מישראל לעומת מצווה שנוגעת לכלל ישראל. גם לעניין המוסלמים, כמדומה שעוד לפני הדקדוק בהגדרת האיסלאם, מי שאינו מקבל את ריבונות ישראל על ארצו ועוד שונא אותם, יש לו מעמד חמור יותר, שהוא להפך מגר תושב והוא אויב ממש, ואולי אפשר לומר שגם הראשונים שסוברים שאיסורי "לא ישבו" וכדומה חלים רק על שבעת העמים, אף הם יודו שצריך להלחם עד כמה שאפשר שלא לתת להם אחיזה בקרקע, כפי שצריך ללמוד מהמצווה לגבי שבעת העמים.
שאלה: חוט אדום מחוץ לעירוב: יש לרבים מנהג לשים חוט אדום על היד נגד עין הרע. האם מותר בשבת ללבוש את זה היכון שאין ערוב?
תשובה: אין היתר. הרב חיים כץ.
שאלה: חלב, לחם וקמח בישראל: האם כל חלב בישראל הוא חלב ישראל? האם כל פת היא פת ישראל? האם כל קמח הוא קמח ישן?
תשובה: בישראל חלב שמיוצר במחלבות הגדולות כגון: תנובה, טרה, טנא נוגה ושטראוס הוא חלב ישראל וה"ה פת המיוצרת במאפיות הגדולות. לגבי מחלבות ומאפיות קטנות אם הן נמצאות בישובים ישראלים אין לחשוש אך יש לבדוק. ביחס לקמח הנמכר בארץ, אם זה בהשגחת הרבנות או השגחה אחרת אין לחשוש. הרב חיים כץ.
שאלה: כלובי הדגים במפרץ אילת: בכלובי הדגים יש דוחס רב. האם יש כאן איסור של צער בעלי חיים? מה דעת ההלכה לגבי פינוי כלובי הדגים באילת? הרי זה גורם נזק לשונית האלמוגים. ובכלל, מדוע הרבנים לא מביעים דעתם גם בנושאים ציבוריים כגון זה? האם ההלכה לא נוגעת לכל תחומי החיים? למה ארץ ישראל היא נושא הלכתי וצער בעלי חיים לא?
תשובה: ראשית, לגבי צער בעלי חיים, מובא באבן העזר סימן ה' שכל מה שהוא לצורך האדם לא שייך בזה איסור צער בעלי חיים, אחרת היה אסור לרתום סוס לעגלה או לשחוט בעלי חיים, וגם בגידולי עופות יש בזה צער אבל זה מותר מצד הדין, אבל אמנם אין זה הידור מצוה. וודאי שההלכה נוגעת בכל תחומי החיים. וגם בנושא של איכות הסביבה כדאגה לנוי העיר וכיו"ב, וצער בע"ח. לגבי הפגיעה באלמוגים, אם זה פוגע באיכות הסביבה יש לסלק משם את הדגים. לגבי שאלתך ביחס לרבנים, יש כל כך הרבה נושאים שרבנים היו צריכים להביע את דעתם, עשרות נושאים, שבת, פריצות, אלימות, איכות הסביבה ועוד, אבל אנו (רבנים בהתיישבות) עוסקים בעיקר בארץ ישראל כי זה נושא בוער במיוחד בדור שלנו, וזה גם נושא של פיקוח נפש, כל הרצון להסגיר חלקי ארץ ישראל יכול ח"ו להביא לפיקוח נפש, מחללים שבת על נכרים שבאו על עיר הסמוכה לספר אפ' על עסקי תבן וקש כי זה חשש סכנה ק"ו במקרה זה. וזה בניגוד לתורת ישראל. ברור שאם היה זמן היו מטפלים בכל הנושאים. אבל וודאי שתורת ישראל מדריכה בכל תחומי החיים.
שאלה: מזוזה בפתח עם מחיצה מתכווצת: יש בביתי חדר עם דלת רגילה ועם פתח נוסף ובו מותקנת מחיצת אקורדיון שפתוחה וסגורה לפי הצורך. האם לקבוע שם מזוזה?
תשובה: למעשה אני מבין שאלו שני חדרים, ויש לקבוע שם מזוזה.
שאלה: לא להזניח את יהונתן פולארד: חכמים הגבילו את מצוות פדיון שבוים כאשר המחיר הוא מאוד גבוה. האן נכון לומר שיש עניין שלא לעורר את עניינו של יהונתן פולארד כי דבר זה ישפיע על היחסים בין ארצות הברית לישראל (יחסים שיש לנו עניין לשמור על תקינותם) וההתעסקות בפרשת פולארד עשויה לגרום נזק לישראל - שזהו המחיר הגבוה שדברו עליו ח?
תשובה: חכמים אסרו על ת מחיר גבוה עבור שבויים שמא הגויים יישבו יהודים וידרשו תמורתם כופר נפש. אין אפוא כל קשר בין פולארד לבין תקנת ח הנ"ל. מצוות פדיון שבויים היא מצוה גדולה ומותר וראוי לכל עם ישראל וגם ליהודי ארה"ב להתאמץ קצת יותר גם אם הדבר עלול אולי לפגוע במעמדם למען הצלתו של אחינו יהונתן שמסר את נפשו למען עם ישראל. עוד בנושא זה מאת הרב.
שאלה: אני רוצה בן!: אני אם לארבע בנות מקסימות, ברוך ה. האם יש דרכים טבעיות מסויימות, המותרות על-פי ההלכה כמובן, להגדיל את הסיכויים ללידת בן?
תשובה: יש מזון מסוים שמגדיל את הסיכוי ללדת בן. כמובן שדברים אלה אינם מדעיים ואין מאה אחוז הצלחה, אבל הם בגדר השתדלות. כדי לקבל רשימה מדויקת של המזון הנכון נא לפנות למכון פוע"ה 026515050 ולבקש מהמזכירה שהיא תשלח לך את הרשימה.
שאלה: "הרב שלי נרעד והצביע לשמיים.": דודה שלי נפטרה ב-12 לחודש. גם סבתא שלי, ובעלה נפטרו ב-12. ודאי יש משמעות למספר 12. כששאלתי את הרב שלי הוא נרעד והצביע לשמים. אין לי ספק שזו ידו של הקב"ה. אני מאמינה אך אני רוצה יותר בהירות. אתה יכול לעזור? אהבתי אותה מאוד, היא היתה צדיקה ענותנית ועדינה. היא היתה בת 90 כשנפטרה.
תשובה: ודאי שיש משמעות לתאריך פטירתו של אדם ואין מקרה בזמן המיתה, אך אין אנו יודעים בזאת וזה מסוג הדברים שעליהם נאמר: הנסתרות לה' אלוקינו. ולכן עדיף לנו להתרכז במה שאנו יכולים לעזור לנשמת המת כגון: לתרום צדקה או ללמוד לעילוי נשמתו ובזה תגרמי לסבתך נחת רוח גדולה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מזגן שהתקלקל בדירה שכורה: שכרנו דירה ובה מזגן. המזגן התקלקל לפני שעזבנו את הדירה המושכרת ותוקן על ידי המשכיר. האם עלינו לשלם את מלוא הוצאת התיקון, חלק ממנו או שלא צריך לשלם כלל? לא רשום בחוזה שעשינו אם צריך לשלם או לא עבור תיקון כזה.
תשובה: בחו"מ סי' שי"ד יש הבחנה בין מעשה אומן למעשה הדיוט אך נאמר שם שהכל כמנהג המדינה., לכן צריך לברר מהו הנוהג הרווח.
שאלה: עוגה בארוחה: האם נכון לטעום ממאפה כגון עוגה בפתח הארוחה או שעדיף לדחות את אכילתה למקומה ר הארוחה המקובל?
תשובה: יש ארבעה זמנים לאכול את העוגה: לפני הארוחה, בתחילת הארוחה, בסוף הארוחה ולאחריה. לפני הארוחה יש האוכלים כדי לפתוח התיאבון או שהוא רעב ולא רוצה לחכות לארוחה אז מברך ואין בזה ברכה שאינה צריכה. בתוך הארוחה הדבר נתון במחלוקת בין האחרונים איזה תנאים צריך שיהיו בעוגה לברכה מיוחדת ואם צריך את כולם (בצק פריך, ממולא במיני מתיקה, הבצק נילוש במי פירות) וכיון שהדבר בספק יש שאמרו שיתכון לכתחילה בברכת המוציא גם על עוגה זו. בסוף הארוחה לפני ברכת המזון יש שאמרו שלפני ברכת המזון אם זה לא קשור לסעודה מברך עליה (הרה"ג דב ליאור והרה"ג יעקב אריאל), וי"א שבכל מקרה יחכה לאחר ברכת המזון ואז יוכל לברך לכו"ע (הגר"ע יוסף). הרב רואי מרגלית. מתי לאכול את העוגה כשאין לחם בסעודה?
שאלה: עוף במחבת חלבי: הוצאתי ממרק רותח עוף רותח ובטעות נפל העוף למחבת חלבית בת יומא (מחבת טפלון). מה דין העוף? מה דין המחבת?
תשובה: בהנחה שהמחבת היתה נקייה ללא דבר חלבי בעין העוף מותר. דבר זה נכון אף שהיא בת יומא כיוון שיש להניח שלא נפלט ממנה בכדי לאסור את חתיכת העוף. המחבת צריכה הגעלה.
שאלה: דין אמירת אמת לחולה: האם רופא חייב לומר את האמת לחולה סופני או עדיף שיסתיר ממנו את המידע כדי לא לצער אותו?
תשובה: דבר זה צריך להשקל בכל מקרה לגופו. יש חולים שנכון להגיד להם את מצבם ויש חולים שעדיף להמנע מלומר להם את מצבם.
שאלה: תשלומי תפילה לאישה: האם אישה שנוהגת להתפלל שלוש תפילות ביום חייבת להשלים אם שכחה להתפלל?
תשובה: שחרית ומנחה כן, ערבית לא.
שאלה: איך לכסות את הראש?: האם עדיף ללכת בפאה בלבד או בפאה עם כובע (שאז אולי יהיה מי שיחשוב שאין שיער הראש מכוסה לגמרי ומותר ללכת כך)?
תשובה: העיקר ששערה הטבעי של האשה לא יהיה מגולה, תכסה או בכובע או בפאה לשיטות שמתירים פאה. פאה עם כובע זו לא שאלה הלכתית - איך שתרצה תעשה.
שאלה: תפילת תשלומין לאשה: האם אישה שהפסידה תפילה רשאית באונס או בשוגג להשלימה בתפילה הבאה? האם קימה מאוחרת נחשבת שוגג?
תשובה: אשה שנוהגת להתפלל שחרית וקמה מאוחר, תתפלל מנחה במקום שחרית. ואם מתפללת בד"כ גם מנחה תתפלל מנחה שתיים. אחת למנחה ואחת תשלומין לתפלת שחרית. הרב רואי מרגלית.
שאלה: לימוד תורה לבנות: מה בנות יכולות וצריכות ללמוד בתורה? האם מותר להם להעמיק וללמוד גם משנה ולא רק את ההלכות, זה יותר מעניין שמעמיקים. ומה לגבי גמרות קלות?
תשובה: בנות יכולות ללמוד משנה וגם גמרא. אך בתנאי שהלימוד יהיה מתוך יראת שמים, ויביא לחיזוק באמונה.
שאלה: ברכת הגשם כשיורד גשם?: האם צריך לברך על הגשם שירד "מודים אנחנו לך" וכו, או שברכה זו נאמרת רק אחרי בצורת?
תשובה: שאלה נכונה, למעשה זו מחלוקת בין הביאור הלכה לפמ"ג. המשנ"ב סובר שבארץ ישראל הזקוקה לגשמים, בה למטר השמים תשתה מים, יש ענין לברך גם אם לא היתה עצירת גשמים, והפמ"ג חולק. לכן בשם ומלכות לא יברך, אבל אם אדם רוצה להגיד ולהודות בלי שם ומלכות יכול, ואני חושב שראוי לעשות זאת.
שאלה: הקשת בענן זה סימן רע?: אני מורה לאומנות ומלמדת את נושא הקשת בהקשר של אור וצבע. התייחסותי לקשת היא כדבר טבעי הנוצר מפגיעת קרני השמש בטיפות הגשם. ידועה לי ברכת הקשת והטעם לאמירתה. תלמידותיי רגילות לומר כי הקשת היא אות מבשר רע וסימן שהקב"ה כועס עלינו. לי קשה עם עניין זה, שהרי בכל אופן זוהי תופעה טבעית המזדמנת פעמים רבות בכל חורף. מה דעת הרב בעניין? כיצד עליי להתייחס לעניין? כיצד עליי ללמד נושא זה את תלמידותיי (אם בכלל)?
תשובה: הדברים מפורשים בתורה. הקשת היא סימן שה' לא יביא עוד מבול לעולם. אומנם ח מספרים על דורות בהם לא נראתה קשת כי לא היה צריך לחשוש מפני מבול. אך הם לא אמרו שהיא אות מבשר רע. לכל היותר יש מקום לומר שדורנו אינו ברמה כה גבוהה עד שאפשר לוותר על אות הקשת אך אין בכך אות מבשר רע.
שאלה: שמש בגבעון דום: בספר יהושע מסופר על הנס של "שמש בגבעון דום וירח בעמק איילון" ופסוק לאחר מכן במפורש כתוב "וידום השמש.ויעמוד השמש בחצי השמים ולא אץ לבוא כיום תמים" ואילו לפי המדע המקובל היום אנו יודעים שהשמש לא מסתובבת-אלא כדור הארץ מסתובב. אם כן,אם המדע צודק-אז מה היה הנס? ואם לא, אז יוצא שהשמש סובבת סביב כדור הארץ (בניגוד לדעה הרווחת היום,של הרוב המוחלט של המדענים,אם לא כולם-שכדור הארץ סובב סביב השמש). יובל.
תשובה: הפסוקים ביהושע מדברים כלשון בני אדם לנו נראה למראית עינינו שהשמש זורחת בבוקר במזרח ונעה בשמים ממזרח למערב והנס היה שהיה נראה למראה העינים שהשמש עמדה במקום אחד. וזה לא משנה איך קרה הדבר מבחינה מדעית. "דברה תורה כלשון בני אדם".
שאלה: לגייר אשה שהולכת עם גבר נשוי: אני גרה בלוס אנג לס בקליפורניה, אני ובעלי כבר לא חיים ביחד כמה שנים, כי הוא הלך עם העוזרת שלי שהיא נוצרייה. הם חיים ביחד כבר כמה שנים ועכשיו היא בהריון. אני רוצה לציין שהיא מאד דתייה בנצרות שלה כי היא מאד פעילה בכנסייה. האם אפשר לגייר אשה כזאת? בעלי רוצה שהבן שלו יהיה יהודי. מה באמת החוקים של ההלכה? אני מתפלאה על הרב המקומי שמגייר אותה. איני יודעת מה חוקי ההלכה, קטונתי. על כן שאלתי אליכם. אציין גם שאני עדיין נשואה לו כי עדיין לא הגענו לעמק השווה. אשמח מאד אם אקבל תשובה בהקדם האפשרי כי הבחורה הולכת עוד מעט לעבור את המבחן ואחר כך למקווה. וכמו כן היא אמורה ללדת החודש הזה, בנובמבר.
תשובה: איני מכיר את הרב שמגייר אותה. אם העובדות שאת מתארת נכונות כנראה שהוא לא יודע אותן וסובר בטעות שהמדובר בגיור כהלכה של אישה שכוונותיה רציניות וכדאי שתאירי את עיניו.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות: קיבלתי סלסלה עם פירות שונים,איך אני מפריש מעשרות ממנה?
תשובה: א. כדאי לעשות מינוי בבית האוצר של מכון התורה והארץ (טל' 08 6847325) או לחילופין להחזיק מטבע לפדיון מעשר שני. ב. יש לקחת קצת יותר מאחוז מכל מין ממיני הפירות או הירקות. ג. יש לומר את כל נוסח הפרשת תרומות ומעשרות מתחילה ועד סוף. ד. יש להניח את ה"קצת יותר מאחוז" בשקית ולזרוק אותה לפח. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: הפסק באמצע ברכת קידוש לבנה: האם אפשר להפסק באמצע קידוש לבנה על מנת לענות לחבר "עליכם "? האם גם באמצע ברכת "מחדש חודשים"?
תשובה: באמצע ברכה לא יפסיק כי החתימה הולכת אחר ההתחלה, בשאר הפסוקים יפסיק לעניית
שאלה: חנוכיה במשחקי מכבי תל אביב: בחנוכה נוהגת קבוצת הכדורסל של מכבי ת"א להדליק חנוכיה לפני כל משחק. האם יש בזה צד של קידוש ה? האם צופה בקהל שטרם הדליק נרות יצא בזה ידי חובתו? האם אין בעיה ששחקן הלבוש בגופיה ומכנסיים קצרים יברך? האם השחקן צריך גם לברך?
תשובה: לא יוצאים בכך ידי חובה כי הנר צריך להידלק בבית. באשר לקידוש ה'. אילו הדלקת נר חנוכה לא הייתה מצטמצמת בנר סמלי אלא היתה מבטאת את עומק העימות שהיה בין המכבים לבין הספורט היווני היה בכך קידוש ה' אמיתי. ספורט יהודי חייב להיות שונה במהותו מספורט יווני - במטרותיו, בצורתו, באופיו ובאווירתו. על כך נלחמו המכבים ונצחו. אני מאחל ל"מכבים" של דורנו שאכן ילכו בעקבות המכבים הראשונים.
שאלה: מסכת ברכות פרק ב : למדתי בכיתה: "בפרקים שואל מפני הכבוד ומשיב". מדוע המשנה כותבת "ומשיב"? הרי אם המשנה אומרת שאפשר לשאול אז ברור שיהיה מותר להשיב. שאלתי בכיתה ולא קיבלתי תשובה מספיקה.
תשובה: בגמ' מבואר שלפעמים משנה כותבת דברים שאין בהם חדש בסגנון של "זו ואין צריך לומר זו" (כלומר שהגמ' מעידה על המשנה שבאמת היא רק חזרה על הדברים). או בסגנון הפוך של "לא זו אף זו קתני", ועיי"ש בדברי הגמ' י"ג עמ' ב' ששואלת את שאלתך ועונה כנ"ל. הרב חיים כץ.