LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מהו גילוי עריות?: האם גילוי עריות מיוחס לכל הנשים חוץ מאישה שהיא נשואה לך, או שזה מיוחס רק לנשים מהמשפחה, האם גילוי עריות זה איסור נגיעה או שזה איסור משכב? אם נגעתי באישה שהיא לא נשואה לי עברתי על גילוי עריות? ואם נכרי מצמיד אליי אקדח ואומר לי רק לגעת באישה שלא נשואה לי במקרה כזה צריך למות, רק על נגיעה? הרב, אני נורא מבולבל, והייתי רוצה שכבוד הרב בדיוק יסביר לי מה זה גילוי עריות.
תשובה: 1 - גלוי עריות מיוחס על פי התורה לאותם הנשים במשפחה שהוזכרו בפרשת אחרי מות, (ומדברי חכמים יש עוד כמה קרובות משפחה האסורות). כמו כן יש גלוי עריות באשת איש. איסור נוסף שמצינו הוא גילוי ערוות נידה. מכיוון שיש איסור נידה הרי שכיום מכיוון שהרווקות בדרך כלל אינן טובלות, הרי הן אסורות! למעשה יש איסור שכיבה (וביחס לאיסור נגיעה עיין בסעיף הבא) גם עם רווקה שטבלה, הן משום איסור זנות המוזכר בפרשת קדושים "אל תחלל את בתך להזנותה." וכפי שפסק הרמב"ם בספר המצוות מצווה שנ"ה היא שהזהרנו שלא לבוא על אשה בלא כתובה ובלא קידושין, והן משום גזירת חכמים שאסרו להתייחד עם הפנויה. (ואין כאן המקום להאריך בנקודה זו). 2 - ביחס לשאלתך האם איסור עריות כולל גם נגיעה, התשובה היא שכן, וכפי שאוסר הרמב"ם המובא להלן את החיבוק, כאשר ברור שאין הבדל בין חיבוק לשאר נגיעת קירבה. וכך נכתב במנין המצוות לרמב"ם מצווה שנ"ג "שלא לקרב לעריות בדברים המביאים לידי גילוי ערוה כגון חיבוק ונישוק ורמיזה וקפיצה שנאמר "אל כל שאר בשרו לא תקרבו לגלות ערוה", מפי השמועה למדו שזו אזהרה לקריבה המביאה לידי גילוי ערוה". הרמב"ן אמנם סבר שאיסור דברים אלו אינו אלא מדרבנן, ומכל מקום לעניין מעשה אין הבדל, וכבר סיכם זאת בשולחן ערוך אבן העזר סימן כא "צריך אדם להתרחק מהנשים מאד מאד. ואסור לקרוץ בידיו או ברגליו ולרמוז בעיניו לאחד מהעריות. ואסור לשחוק עמה, להקל ראשו כנגדה או להביט ביופיה. ואפילו להריח בבשמים שעליה אסור. ואסור להסתכל בנשים שעומדות על הכביסה. ואסור להסתכל בבגדי צבעונים של אשה שהוא מכירה, אפילו אינם עליה, שמא יבא להרהר בה". כפי שהוסבר לעיל גם הנידה כלולה בעריות ולכן גם היא בכלל איסורים אלו, וביחס לפנויה שטבלה נראה באופן פשוט שאסור מדברי חכמים, שכשם שאסרו חכמים את היחוד אסרו גם את שאר ההתקרבויות. 3 - בנגיעה של נימוס, כגון לחיצת יד לשם כבוד, נחלקו גדולי הפוסקים, בשעת הדחק גדולה ניתן לסמוך על המקילים, וראוי לשאול בזה שאלת חכם. כ"ש שיש מקום להקל בשעת דחק בנגיעה שאין בה שום כוונה כלל, כגון בדוחק באוטובוס. 4 - כפי שהזכרת חייב אדם למסור את נפשו למות ולא לעבור על גילוי עריות, ונפסק ברמ"א בשו"ע יו"ד סימן קנ"ז, שלא רק על השכיבה עצמה חייבים למסור הנפש אלא אף על שאר איסורי תורה שבעניין, ולכן ברור שלפי הרמב"ם שאיסור הקירבה הוא דאורייתא חייב למסור את נפשו על כך. אומנם אם אין הנגיעה בדרך של התקרבות וחיבה למרות שאסורה מדרבנן לחלק מן הפוסקים, הרי שאין חייב למסור עליה את הנפש. 5 - התשובות שנתנו כאן הינם בגדר עקרונות בלבד, ולכן בכל שאלה מעשית יש לשאול תלמיד חכם ולפרט את פרטי המקרה. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: העני עם הכוס בצומת: מה ההלכה בנוגע לאנשים המבקשים צדקה בצמתים? ישנם אנשים שאני רואה בקביעות בצמתים מרכזיים במקומות שונים בארץ, והבנתי שיש מקרים בהם אנשים עושים מהמסכנים ביזנס, הם מסיעים אותם לצמתים בבוקר ומחזירים אותם בלילה ומתחלקים בכספם. וכן לגבי ברסלבים המבקשים צדקה ומחלקים ספרונים. האם חייבים לתת למי משמבקש אם איני מעוניינת בספרון? האם מותר מכספי מעשר? וכן האם חייבים לתרום לארגוני צדקה שאני יודעת שאכן פועלים גדולות ונצורות, אך הם מתקשרים כל הזמן, והופכים למטרד?
תשובה: הגמרא אומרת שאלמלא הרמאים היינו חוטאים במצוות צדקה, משום שמצוות צדקה נחשבת רק אם נותנים למי שזקוק באמת. מסיבה זו אין חיוב לתת למי שאינך יודעת אם הוא באמת מסכן או לא. אני מניח שכל אחד עושה צדקה ותורם לי שנזקק באמת, בין אם זה אירגון צדקה או מוסדות תורה, ולכן אין חיוב לתת להם. תבררי למי באמת צריכים לתת, ותתני למקום בו הכסף אכן מגיע לתעודתו.
שאלה: עזרה בניגוד לרצון ההורים: יש לי אם מבוגרת שחולה מאוד. בשיחה שלי עם הורי הצעתי שינסו לקבל עזרה שמגיעה להם, והם מסרבים בכל תוקף מכיון שאינם מעוניינים שיפגעו בפרטיותם, גם אם זה למספר שעות בשבוע. כתוצאה מכך עבודתו של אבי משתבשת והוא מתקשה בהבאת פרנסה הביתה, גם כשהוא צריך לעשות דברים עבור עצמו אינו יכול לעזוב אותה לבד. אני משתדלת לעזור כמה שאפשר, אבל זה מביא נטל כספי ונפשי עלי ועל בני משפחתי. בעקבות השיחה נקלענו לויכוח דרך הטלפון מכיון שניסיתי להסביר להם שאיכות חייהם תשתפר ולא תיפגע. הרגשתי מאוד לא טוב אחרי הויכוח איתם. האם עלי לכבד את רצונם להימנע מעזרה חיצונית למרות שהם זקוקים לה?
תשובה: עליך לכבד את רצון ההורים. ולא ללחוץ עליהם אלא אם כן תצליחי לשכנע אותם בלי לחץ שיעשו נסיון לזמן מוגבל לקבל עזרה ואם זה לא יצליח אז לא ימשיכו. לא נכון להכתיב להורים מה לעשות גם אם משוכנעת שאת צודקת. רצונם הוא כבודם.
שאלה: שכן שנתקע במעלית בשבת: אם נתקע אדם במעלית (רגילה, לא מעלית שבת) בשבת בבוקר ורק אנו שמענו את קריאתו. מה יש לעשות במקרה כזה, האם להתקשר למספר החרום של חברת המעליות שיבוא טכנאי לפתוח או למכבי אש, או אולי יש פתרון אחר, על מה יש להקפיד על מנת להיזהר מחילול שבת?
תשובה: יש מקומות שהחילוץ נעשה ע"י פעולה מיכנית. אין צורך להזעיק מישהו מבחוץ אלא באמצעות גלגלת מורידים את המעלית עד לקומה הקרובה ושם פותחים את הדלת בכוח הזורע. הבעיה היחידה היא כיבוי מערכת החשמל. מותר במקרה זה לכבות את החשמל בשינוי. אם אין ברירה ולא מדובר בפיקוח נפש מותר לעשות מלאכות דרבנן בשינוי, אפשר לטלפן בשינוי (באצבעות אחרות או באמצעות כפית וכדו') אלא שמכבי האש נוסעים ומחללים שבת. אולם אם הם יוצאים מתוך הנחה שהמדובר בפקו"נ מותר להם לבוא ולחלץ. במקרים רבים יש בכך לפחות ספק פיקו"נ.
שאלה: שירה ותנועה לקשישים: אני מחפשת עבודה כמפעילה מוסיקלית לקשישים, הפעילות כוללת תנועה ושירה. ישנם קשישים דימנטים חולי אלצהיימר, וישנם קשישים שפויים. האם במקרה של עבודה עם קשישים יש הגבלות הלכתיות של צניעות, בנושא זה של שירה ותנועה, האם הדבר נחשב כצורך רפואי והאם יש מקום לחילוק מפני מצבו של הקשיש? שאלנו רב במקום מגורינו, והרב אמר שאצל קשישים, לא שייך הרהור עבירה, וע"כ אפשר לעבוד עם קשישים בשירה ותנועה. אודה כי התשובה התמיהה אותי, וברצוני לשאול לדעת הרב?
תשובה: להגיד הוראה גורפת בנושא זה יהי לא אחראי, אבל אם הם במצב שלא שייך הרהור, כלומר: שהם זקנים לגמרי, מותר. וגם אם יש שם עוד זקנים במצב יותר טוב, לא נראה לי שצריך להחמיר עד כדי כך.
שאלה: הצמדה וריבית בבית משפט: הדירה שבעלותי היתה צריכה לעבור שיפוץ ובעל הבית סירב לשלם חלק מהשיפוץ לפי חובתו, עברו שנים ואני מעוניין לתבוע אותו על מנת שיחזיר את מה שחייב על פי חוק, האם אני יכול לתבוע בבית משפט לדיני שכירות ודירות ולדרוש הצמדה וריבית כקנס? אציין כי לא נראה שיסכים להתדיין בבית דין רבני, מה לעשות? האם לפנות קודם כל לבי"ד רבני, ומה לתבוע?
תשובה: לפי ההלכה אין אפשרות לתבוע בערכאה אזרחית שאינה דנה עפ"י דין תורה, אלא באישור של בית הדין. (עיין שו"ע חו"מ סימן כו ובמספר תשובות באתר). ועל כן עליך לתבוע אותו בבית דין רבני, ואם הנתבע לא יסכים להידון בפניהם, יתן לך בית הדין רשות לתבוע אותו בערכאה אזרחית. כמו כן יתן לך בית הדין הדרכה, איזה סכום ועל אלו תביעות, מותר לך לתבוע אותו שם. בכבוד רב הרב עשהאל שמלצר
שאלה: כוונת שם השם בתחילת היום: יש בסידורים הספרדים "לשם יחוד" שאומרים בתחילת היום, שכל שם "הויה" שאומר במשך היום יהיה בכוונת "היה הוה ויהיה": א. האם זה מועיל בכלל? ב. האם זה מועיל לקריאת שמע?
תשובה: ה"לשם ייחוד" הזה הוא על-פי חכמה פנימית, ולא לכולם. צריך לכוון בקריאת שמע ובאמירת השמות שהכוונה לבורא עולם.
שאלה: סליחה כעבור 30 שנה: בעת האחרונה חוזרת ושבה אליי הרגשה לא טובה בשל החשש שמא אצא מן העולם ועמי חטא הלבנת פנים שלא ביקשתי עליו סליחה. המדובר במקרה שקרה לפני כ-30 שנה בהיותי ילד. עשיתי בעצמי מעשה לא טוב, וקבוצת ילדים שהיו בסביבתי חשבו שמי שעשה את אותו מעשה הוא ילד אחר בעל בעייה פסיכולוגית התנהגותית. אותם ילדים צחקו על הילד וגרמו להלבנת פניו ואילו אני שתקתי. אותו מעשה לא נותן לי מנוח. האם אני צריך לבקש ממנו סליחה? יש חשש רחוק מאד, שעצם הזכרת העניין תפתח פצע אצל אותו אדם.
תשובה: אם אתה סבור שהוא יפגע מוטב שלא תבקש את סליחתו בצורה ישירה אלא תחפש דרך לפייס אותו ללא בקשת סליחה ישירה. כגון שתשלח לו איזה ספר או מתנה אחרת זכרון לימי הנעורים. או באיזה אופן אחר תמצא דרך לעשות לו נחת רוח.
שאלה: בחירת כיוון מקצועי: אני לומד בשנה אחרונה לסיום התואר בהוראה לחינוך המיוחד, ככל שהזמן עובר אני מוצא את עצמי פחות מתעניין בתחום, בסוף השנה הנוכחית אני מסיים את התואר. היום אני עובד בתור משרת סטודנט בחברת תקשורת מובילה. האם עלי להמשיך בכיוון ההוראה לאחר סיום התואר או בכיוון אחר?
תשובה: בחר לך כל מקצוע הנראה מתאים לך. יש מכונים שבהם בודקים את כישוריו ונטיותיו של האדם לבחירת מקצוע, העזר בהם.
שאלה: מהו כבוד הבריות?: מה ההגדרה ההלכתית ואיך מסבירים מהו כבוד הבריות?
תשובה: כל דבר שיכול לגרום צער נפשי לאדם יש בו משום כבוד הבריות. כמו אם גופו מלוכלך או בגדיו קרועים או שחוטמו זב וכדומה. בכל זה מצוה לעזור לאדם להנצל מהבושה, והכלל הוא כדברי הלל הזקן מה ששנוי עליך אל תעשה לחברך.
שאלה: תפילת לחש שונה מהחזרה: א. אם הסתפקתי אם התפללתי מוסף ביום-טוב, ועליתי להיות ש"ץ במנחה, האם אני יכול להתפלל בלחש מוסף ואת החזרה תפילת מנחה? ב. אם הגעתי בסוף תפילת הלחש וטרם התפללתי והחזן אינו מסוגל להתפלל את החזרה - האם אני יכול לעלות חזן במקומו ולהתפלל החזרה?
תשובה: לשתי השאלות התשובה חיובית.
שאלה: הכנת מילוי לבלינצ: האם מותר להכין מילוי לבלינצ ס בשבת המורכב מסוכר, וניל וגבינה שמנה ע"י ערבובם יחד, או שיש בכך משום לישה?
תשובה: אין בזה בעיה של לישה, מפני שלא נראה שיש שם הדבקה של חלקים קטנים.
שאלה: הטעמה מעכבת: האם הטעמה (מלעיל-מלרע) מעכבת בקריאת התורה תפילה?
תשובה: אם זה משנה את המשמעות זה מעכב, מפני שזה משנה מזמן עבר לזמן הווה.
שאלה: מציאת אבידה בחלום: חלמתי שחברי איבד ארנק עם כסף, ויום למחרת מצאתי את אותו ארנק שחלמתי עליו, ללא סימנים. האם אני צריך לפנות לחבר ולשאול אותו אם איבד ארנק, או שאומרים "דברי חלומות לא מעלים ולא מורידים"?
תשובה: אין לזה קשר לחלום, אבל אם אתה יודע שחברך איבד ארנק, אתה יכול להגיד לו ממידת חסידות שמצאת ארנק, ולהחזיר לו את הארנק לפי סימנים.
שאלה: לשקר כדי להעיר חבר: האם מותר כדי להעיר בבוקר חבר לתפילה, להגיד לו שנשאר רק 5 דקות לתפילה, כדי שימהר יותר להתעורר, כשבאמת יש יותר זמן? הרי אם אני אגיד לו שנשאר יותר, הוא ימשיך לישון.
תשובה: מותר, שכן מותר לשנות מפני ה כל-שכן במקרה זה.
שאלה: "לישועתך קויתי ה " בהתעטשות: לפי השולחן ערוך, מי שמתעטש צריך לומר "לישועתך קויתי ה'". האם אומרים את שם השם המפורש או רק "השם"?
תשובה: כיום נוהגים שאומרים למתעטש "אסותא" (-לבריאות).
שאלה: שמו של הקב"ה: מה פירוש המושג שמו של ה, שמופיע הרבה בתנ"ך המושג: "למען שמך", "בעבור שמך", "לירא משמך"?
תשובה: "שם" הכוונה להתגלות של הקב"ה בעולמנו. והכוונה בביטויים שהבאת היא ששמו של הקב"ה יגדל ויתפרסם לטובה בעולם או חלילה להיפך, שלא יתחלל שמו. לדוגמא: "למען שמך ה' תחיני בצדקתך תוציא מצרה נפשי" (תהלים פרק קמג פסוק יא) ומפרש הרד"ק: למען שמך - בעבור שיגדל שמך בפי האנשים, כשתושיעני ותחייני מהצרה הגדולה שאני בה, קרוב למיתה, וכן פרושו של מצודת דוד: למען שמך - למען יקודש ויגדל שמך.
שאלה: מה מגיע מתוך קדושה?: בימינו, כאשר כל אחד קורא לעצמו "רב", ובאינטרנט ובתקשורת יש כל כך הרבה עיסוק בקבלה, יהדות, השקפה, מסורת וכו. איך אפשר לדעת מה ומי מגיע מתוך קדושה, ומה מגיע מהרפורמים, ממתחזים מאנשים לא ראויים וכו? אלו אתרי אינטרנט ראויים ואלו אתרים בעייתיים ויש להתרחק מהם, איך אפשר לדעת מי הרב העומד מאחורי השם, אם הוא באמת רב, לאיזו קהילה הוא שייך? וספרים שעוסקים בקבלה, האם מותר לקרוא בהם כששם המחבר לא מוכר, או שיש לברר תחילה מי הוא, ואיך אפשר לעשות זאת לגבי ספרי הקבלה ולגבי כל הדוגמאות שהזכרתי לעיל?
תשובה: זו שאלה כבדת משקל. הרי גם במכירות של מוצרים, לדוגמה: דבש, צריך לבדוק האם זה אמיתי או מלאכותי. לכן צריך לשאול אנשים אמינים או מחנכים הנמצאים במקום, האם זה רב או "ערב רב". ואפילו בספק הקל ביותר צריך לברר אצל מישהו אמין בעיניך.
שאלה: קערות פורצלן שאינן בני יומם: מה דינם של קערות פורצלן חלביות שאינן בני יומן, שעירו לתוכן מרק עוף רותח על ידי מצקת?
תשובה: פורצלן דינו כחרס ולחרס אין תקנה, וכיון שבמקרה זה בלע הפורצלן גם חלב וגם בשר א"א להשתמש בכלי זה יותר.
שאלה: צפצפות בשמחת תורה: בשמחת תורה האחרון (שחל בשבת) הילדים הקטנים בבית כנסת קבלו צפצפות ומשרוקיות, האם מותר לחלק אותם על מנת שלא ישרקו בחג אלא רק בתוך שקיות ממתקים, ואם כן האם ביום טוב ללא שבת מותר לשרוק בהם לכבוד התורה?
תשובה: אסור לשרוק בצפצפה בשבת וביו"ט כולל בשמחת תורה. וטוב להימנע מלחלק אותם לילדים בשבת או ביו"ט.
שאלה: נשמתו של מתאבד: האם אפשר להציל ולהעלות נשמת מתאבד ואם כן, מה צריך לעשות?
תשובה: מתאבד הוא ככל יהודי הזקוק לרחמים ועל כן אפשר לומר עליו קדיש וללמוד משניות לעלוי נשמתו. אבל כדאי לעשות זאת ללא פרסום כדי לא לעודד מתאבדים שיחשבו שאין להם מה להפסיד.
שאלה: פסק הלכה על מדורי אסטרולוגיה: ראיתי כי הרבנים מתייחסים לאסטרולוגיה כלפי הרמב"ם זה איסור מהתורה,וכהבל וכו, ולכן אני לא מבין למה הקריאה לא נאסרת במפורש בפסק הלכה ברור, מכיוון שאני רואה הרבה אנשים יראי שמיים קוראים עיתון של שבת ובסוף קוראים גם את מדור האסטרולוגיה בלי לדעת שזה אסור?
תשובה: אותם "יראי שמים" קוראים בעיתון גם דברים פסולים אחרים, כגון פרסומות לא צנועות ועוד.
שאלה: ערוך השולחן במקום ש"ס: האם ספר ערוך השולחן וערוך השולחן העתיד, יכולים לשמש לאיש עובד כבסיס לרכישת בקיאות בתושבע"פ במקום הש"ס, הספר הינו סוקר ההלכה מהיסודות בש"ס ועד להלכה, מובנה ומסודר וכמו כן בהיר מאד. לדוגמא, יתכן שמי שעובר על הלכות גיטין בספר זה יוצא עם "רכוש" רב יותר ממי שלומד מסכת גיטין?
תשובה: ערוך השולחן הוא ספר מצוין. אך אינו תחליף לתלמוד, מסופקני אם מי שלא למד את הסוגיות בתלמוד יבין היטב את הספר. הוא טוב בעיקר כסיכום תמציתי לאחר הלימוד בתלמוד.
שאלה: צילומים לחתונה עם נגיעה: אני חוזר בתשובה מזה כשנתיים ואני מאורס לבחורה שאני איתה ארבע שנים, היא לא דתייה אבל מתחזקת. עוד חודש אני מתחתן איתה והיא רוצה להצטלם כמה שעות לפני החתונה וזה כרוך בנגיעות. מאחר שהחלטנו לפני ארבע חודשים לחזור בתשובה בקטע של הנגיעות מה עלי לעשות בנושא של הצילום, עלי לציין שנושא התמונות המשותפות חשוב לה?
תשובה: אשריך ואשרי הבחורה שחזרתם בתשובה. ואני מברך אתכם בברכת מזל טוב שתזכו לבנות בית יהודי מלא שמחה ואושר וקדושה. אני חושב שאם הלכתם דרך כה ארוכה בתשובה למה לקלקל את היום הנפלא והחשוב יום החתונה, הרי משעת החתונה יהיה מותר לכם לנגוע ואז תוכלו להצטלם יחד. ולמה צריך לעשות זאת לפני החופה. יום החופה הוא יום קדוש ואם נכנסים לחופה בקדושה זה משפיע על כל חיי הנשואים. אני מאמין שהכלה תוותר כשהיא תבין כמה יפה לשמור על כל ההלכות דווקא ביום החתונה. ושוב אני מברך אותכם בברכת מזל טוב ורוב ברכות.
שאלה: קרוע בין העולמות: אני בכיתה י"ב ואני רוצה ללכת לישיבה גבוהה לשנים רבות. הבעיה שלי היא הצבא. אני ברוך ה בריא, בעל פרופיל 97 אבל מבחינה נפשית אני מאוד אדם לחוץ בצורה בלתי רגילה בקרב האנשים. אם אני אעשה שירות קרבי אני בטוח שאני אתענה כל יום מלחץ האימונים. בלימודים עשיתי 5 יח"ל ערבית ובצבא מציעים לי לעשות מסלול בתחום המודיעין. אני מגדיר את עצמי כחזק מבחינה דתית, איני רוצה להתגאות ואומר רק לצורך השאלה כי עברתי על הש"ס גמרא, ופעמים על הש"ס משנה, ובנוסף למדתי הרבה ספרי קודש. 1. האם עלי ללכת לישיבה גבוהה ולעשות הסדר למרות שאני אסבול כנראה בקרבי? 2. האם לפי דעת הרב נראה שכדאי ישיבה לאחר התיכון לתקופה קצרה, לאחר מכן שלוש נים צבא במסלול מודיעין ואז שנים רבות בישיבה גבוהה? 3. אם ארצה ללכת לפי המסלול הזה לישיבת בית אל האם יקבלו אותי (בהנחה שאעבור גם את מבחני הכניסה)?
תשובה: אני ממליץ לך ללכת לישיבה גבוהה לשנתיים ואחר כך לשקול את האפשרות של ההליכה לצבא. אני מציע זאת על יסוד ההגדרה שאתה מגדיר את עצמך ומה שהספקת עד עכשיו. במידה ותקבל את עצתי אני מניח שהאפשרות שתצא לאחר שנתיים לצבא לא תהווה מכשול לקבלתך לישיבה.
שאלה: ילדים מנישואין קודמים: אני גרוש ונשוי מחדש. יש לי ילדה בת 4 מנישואי הקודמים (שגרה עם אמה) ולאשתי ילד בן 3 מנישואיה הקודמים הגר עמנו. האם ישנם הגבלות הלכתיות מסוימות בקשר ביני לבין גרושתי (הבת שלי נמצאת אצלי כל שבת שניה), גרושתי אינה שומרת תורה ומצוות ואני בתהליך תשובה מזה כמה שנים, אשמח לקבל הפניות להלכות בתחום.
תשובה: הגרושה אסורה עליך כמו כל אשה זרה ועל כן אסור להתיחד עימה בבית סגור, ורצוי שהפגישות ביניכם ביחס לבתכם יהיו במקום שיש בו אנשים נוספים או מחוץ לבית. ראוי גם שתבקש מהגרושה לא להאכיל את בתכם מאכלים לא כשרים ולדאוג שהבת תקבל חינוך דתי. כדאי שתשמור על קשר קבוע עם רב, על מנת להתייעץ בשאלות מזדמנות. יתן ד' שתצליח בבנין הבית החדש.
שאלה: לאיזה ישיבה לתרום?: אני פונה אליכם עקב דילמה שיש לחבר שלי שהינו מבוסס כלכלית, בנושא תרומות. החבר תורם באופן קבוע עבור שני ישיבות. חוץ מאותם ישיבות מגיעות אליו כל הזמן פניות חדשות בבקשות לתרומה מישיבות אחרות. לצערו הוא איננו יכול לתרום לכולם ובבדיקה שעשה על חלק מהגופים הסתבר לו ששיקרו במידע שהציגו לפניו (כמו כמות הבחורים). החבר מתקשה בלהחליט למי לתרום, הוא רוצה לעזור ומתקשה לסרב לתרום, אך עם זאת אין ברצונו לבזבז את כספו בתרומות שווא, מה עליו לעשות?
תשובה: הוא לא חייב לתרום לכל הישיבות אלא רק לישיבה או לישיבות שהוא מכיר אותן, או שהוא מעוניין לתרום להן.
שאלה: מה מברכים על לאפה: איזו ברכה מברכים לפני ואחרי אכילת מאפה שנעשה מבצק שנמעך באמצעות מכונה (על מנת לשטח אותו) ולאחר מכן מונח על פלטה חמה שמכינה ממנו מאפה דומה ללאפה (פיתה גדולה), הכמות יותר מכזית?
תשובה: אם המדובר בבצק רגיל העשוי קמח ומים מברכים המוציא, גם אם הכמות פחות מכזית.
שאלה: איך מותר לאכול דג שאכל תולעים?: ידוע שהדג כשר לאכילה, והרי כאשר הדג חי בים הוא אוכל תולעים וכל מיני דברים טמאים, האם שמנקים את הדג יוצא ממנו כל הטמא שאכל כל חייו?
תשובה: אם נמצא בתוך מעי הדג דברים טמאים הם אסורים באכילה אבל אם הם כבר התעכלו מותר לאכול את הדג. (שולחן ערוך יורה דעה סימן פג סעיף י)
שאלה: ללמוד בשקט או בקול: האם מותר ללמוד בשקט או שאני צריך תמיד ללמוד בקול, כדי שלא אשכח את הלימוד?
תשובה: גם הלומד בשקט מקיים מצוות תלמוד תורה אבל כדאי להתרגל ללמוד בקול רם כדי לזכור יותר טוב את הלימוד. לימוד בקול עוזר להבנה ולסידור הדברים ולכן גם לזכרון.
שאלה: לצפות בהצגה מעורבת: לאחרונה יצאה הצגה מעורבת של בנים ובנות רווקים ונשואים דתיים בשם "לשם ייחוד" העוסקת במדרש על חולדה ובור, ועל תופעת הבדידות בחברה הדתית. רציתי לדעת האם מותר לצפות בהצגה?
תשובה: איני יודע אם ההופעה צנועה והתוכן ראוי. אם כן, הדבר תלוי בנורמות של השואל אם הוא בן תורה בלאו הכי עליו לעסוק בתורה ולא בדברים אחרים. אם אינו בן תורה תלוי מה קיבל על עצמו בתחום זה של צפיה בנשים.
שאלה: מעשר כספים לאם גויה: נשאלתי מגר צדק שרוצה לתת המעשר שלו לאמו הגויה הזקוקה לכך, בתור צדקה ודאי שמותר, השאלה בנוגע למעשר כספים?
תשובה: מותר לו לתת צדקה לאמו הנכרית ממעשר כספים.
שאלה: יין נסך כמרכיב בתבשיל: במסעדה כשרה בהשגחת הרבנות, מגישים רוטב המכונה "טריאקי" המכיל בין היתר יין אדום. הרוטב אינו מבושל אלא מעורבב בלבד. במידה ומכין או מגיש הרוטב מחלל שבת בפרהסיה או גוי, האם במגעו הוא מנסך את היין ואיתו את הרוטב שמעורבב עם היין, ובמידה והמשגיח מכין את הרוטב, ואותו "מנסך" נוגע בו לאחר הפיכתו לרוטב, והאם משתנה הדין לגבי תבשיל מבושל עם יין?
תשובה: אם הם רק מגישים לשולחן, אין בזה בעיה. אולם אם הם מוזגים את היין בהכנת הרוטב, יש בזה בעיה והרוטב אסור.
שאלה: טבעת מכסף עם חריטה: לגבי קידושין בטבעת מכסף עם חריטה, רציתי לציין כי הבן איש חי מביא להלכה לעשות כך ולחרוט את האות ה בטבעת.
תשובה: גם חסידי חב"ד נוהגים לקדש בטבעת מכסף העשויה באופן מיוחד מריבוע ועיגול. מי ששייך למסורת מסוימת שימשיך את מסורת משפחתו, אולם לכל היתר יש מסורת של טבעת זהב חלקה.
שאלה: לאיזה שבט אנו שייכים?: שמי יוסף ראובני, האם לפי שמי אני יכול לשייך את עצמי לאחד משבטי ישראל, ובאם לא לאיזה שבט אנו שייכים?
תשובה: שתי גלויות הוגלו ישראל בזמן חורבן בית המקדש, הראשונה גלות עשרת השבטים, שהתחילה בגלות השבטים שבעבר הירדן המזרחי, ולאחר מכן גלות יהודה. לגבי גלות ישראל ישנה מחלוקת האם הם חזרו מגלותם או שעדיין הם במקום גלותם. רוב ציבור היהודים המוכר היום הוא כנראה משבט יהודה. לכהנים וללויים ישנה מסורת שהם כהנים או לויים ולכן הם נחשבים כך. לכן קשה לומר לאיזה שבט כל אחד שייך ובמיוחד בשבטי ישראל שאין אנו יודעים בוודאות מה עלה בגורלם.
שאלה: תנור נפט בשבת: האם ניתן להוסיף נפט לתנור נפט דולק בשבת?
תשובה: אסור, מפני שיש בזה איסור מבעיר מן התורה.
שאלה: מוזיאון של הותיקן: האם מותר לבקר במוזיאון של הוותיקן ברומא, או שנחשב ככנסייה?
תשובה: אינני מכיר את המוזיאון. אם המוצגים שבו יש בהם עבודה זרה אין לבקר בו. אך אם המוצגים הם אחרים, כגון ספרים - וכידוע ספרים יהודיים רבים הוחרמו ע"י הכנסיה וחוקרים רבים עיינו בהם - מותר.
שאלה: כשרות על טיטולים: ראיתי במכולת שני סוגי טיטולים של חברה מסוימת, סוג אחד שכתוב עליו "ללא חשש חילול שבת", ואין אף רב החתום על כך, וסוג שני לא מופיע דבר בקשר לשבת. ישנו הפרש בין המחירים. כיצד להתייחס אל הדברים, האם חברות אחרות מיצרות לגמרי ללא חילול שבת, ואולי עדיף את החברות האחרות, או שעדיף את מי שאומר במפורש שהוא לא מחלל שבת בסוג זה, האם יש לו נאמנות להגיד שהוא לא מחלל שבת בטיטולים אלו, ובאחרים תהיה בעיה כזו, והאם לשלם על כך יותר כסף?
תשובה: לא ברור מה משמעות הכיתוב אם הכוונה שהמפעל לא חילל שבת בייצור אכן יש להעדיפו. אך אם הכוונה שהשימוש בחיתול מותר בשבת צריך לבדוק אם בטיטול החילופי יש בעיה בכלל, או אולי אין בעיה או שניתן לפותרה ע"י הכנה מע"ש.
שאלה: הגשת תביעה כנקמה?: תורתנו הקדושה קובעת "לא תקום ולא תיטור" במסכת יומא מפרשים כי כלל זה חל על עניני ממון. האם הפירוש הנכון הוא שאין להגיש תביעה לבית הדין ויש למחול לאדם מלכתחילה, או האם הפירוש הנכון הוא לא להגיש תביעה לבית הדין כאשר אני יודע כי האדם שפגע בממוני אינו יכול לשלם?
תשובה: אדרבה, מידת הצדק מחייבת למנוע עוול ע"י תביעה לבי"ד. הנקמה האסורה היא מתן פורקן לכעס שלא במסגרת החוק והצדק.
שאלה: פילטר במקווה בבית אל: לאחרונה ראיתי בעיתון "משפחה" פולמוס בקשר לפילטר במקוה. ורציתי לדעת מה דעת הרב בנושא, ואם זה קיים במקואות בבית אל?
תשובה: במקוה של הגברים יש פילטר. לפי ההלכה איני מוצא סיבה לפסול השימוש בפילטר.
שאלה: נטלה שבורה: הנטלה בה אני משתמש בהשכמת הבוקר שבור בקצה העליון במקום החיבור עם הידית. האם אפשר להשתמש בה לנטילה?
תשובה: בנטילת הבוקר מותר להשתמש בה, אך לא לנטילת ידיים לסעודה.
שאלה: הוצאת אשה בקידוש של שבת: כידוע, גברים מזכירים את השבת כבר בתפילת ערבית בליל שבת, ויוצאים בזה ידי חובת קידוש מדאורייתא. וכשעושים בביתם קידוש - הם מחוייבים בהזכרת השבת רק מדרבנן. כיצד הם מוציאים את נשותיהם שלא התפללו בביה"כ והן מחוייבות מדאורייתא?
תשובה: דבריך הם לפי שיטת ה'מגן אברהם', הסובר שגברים יוצאים ידי חובת קידוש היום בתפילת ערבית. למרות זאת הם יוכלים להוציא את הנשים ידי חובתן, משום שהם עצמם ברי חיוב. דוגמה נוספת לכך היא מי שתקע בשופר יכול להוציא מי שעדיין לא שמע תקיעת שופר, למרות שהתוקע יצא כבר ידי חובה, משום שהוא בר חיוב. זאת לעומת חרש שאינו יכול להוציא ידי חובה מי שלא שמע תקיעת שופר, משום שהוא לא בר חיוב כלל. שאר הפוסקים חולקים על ה'מגן אברהם', משום שמי שמתפלל לא מתכוון בזה לצאת ידי חובת קידוש, אלא כוונתו לצאת בקידוש על הכוס, כפי תקנת ח, וממילא שאלתך לא מתעוררת.
שאלה: להתפלל עם צואה בנעל: האם מותר להתפלל כאשר בתחתית הסוליה יש צואה שדרכו עליה לפני כן, וגם לאחר ששיפשפו אותה ברצפה עדיין היא דבוקה לנעל?
תשובה: אין להתפלל כך, אלא תחלוץ את נעליך בחוץ, ואחר-כך תחזור לטפל בנעל.
שאלה: הרהור בדברי תורה במקלחת: האם כיום מותר, כאשר מתקלחים, להרהר ולחשוב בדברי תורה והאם ישנו הבדל בין הרהור לדיבור, מדובר במקלחת שאין לידה שירותים?
תשובה: מותר להרהר בדברי תורה באמבטיה נקיה, אך לא כשאתה ערום. שאלת המשך: והרי המשנה ברורה בביאור הלכה בהקדמה לסימנים ע"ד וע"ה מביא ש"אבל הרהור מותר בערוה."? תשובה: אתה צודק.
שאלה: תפילת הדרך עם בתים בצידי הדרך: מה הדין לגבי תפילת הדרך כאשר יצאתי מן העיר ואני נוסע כעת על הכביש המהיר, אך מימין ומשמאל רואים בתים של ישובים אחרים במרחק 2 ק"מ? (זה נפוץ במיוחד בגוש דן, בכבישים הראשיים לאחר היציאה מהעיר)
תשובה: כל מי שעולה על כביש גדול צריך לומר תפילת הדרך, ותפילת הדרך מספיקה לכל היום ולכל הלילה, כל זמן שלא הלך לישון. אם נסעו כל היום וכל הלילה ובלילה לא ישנו, יש מחלוקת בין הפוסקים האם צריך לומר שוב תפילת הדרך, או לא. ולכן ישבץ את תפילת הדרך בברכת "שומע תפילה" שבתפילת שמונה-עשרה.
שאלה: 4 ק"מ בתפילת הדרך לאשכנזים: האם לאשכנזים - מודדים 4 ק"מ בצורה אוירית, או אפילו שזו דרך קצרה ובפועל מודדים בקילומטראז 4 ק"מ שנסענו, זה כבר מצריך תפילת הדרך?
תשובה: סיבת הדין שצריך לומר תפילת הדרך רק לאחר 4 ק"מ היא משום שאז הדרכים היו בסכנת ליסטים וחיות רעות, ובתוך 4 ק"מ מגבול העיר לא היו בעיות אלו. כיום הבעיה היא תאונות דרכים ומחבלים, ולכן צריך לומר תפילת הדרך מיד.
שאלה: ברכת ופל בתוך סעודה: האם על ופל שמובא בתוך סעודה לקינוח, יש לברך, כלומר האם הוא מוגדר כפת הבאה בכיסנין או כ טריתא (בעל בלילה רכה)?
תשובה: צריך לברך עליו "מזונות", משום שהוא ממותק ואינו כמו לחם, וזה דומה לעוגה עם מילוי, שלא אוכלים אותו לשבוע אלא לשם קינוח הסעודה.
שאלה: עניית אמן בנטילת ידיים: האם במקרים הבאים אפשר צריך אסור לענות אמן: 1) כאשר נטלתי ידיים לסעודה וטרם ניגבתים - האם מותר לענות על ברכתו של מישהו אחר? 2) האם לאחר שניגבתי ידיי וטרם בירכתי המוציא - כנ"ל, לענות על ברכת ענט"י של חבר אחר?
תשובה: 1. מותר לענות אמן על ברכת "נטילת ידיים" של מישהו אחר, אבל אל על ברכה אחרת. 2. אפשר לענות על כל ברכה, משום שהסמכת את הברכה למצות הנטילה, ואין זו הפסקה.
שאלה: היחס למעשה שמעון ולוי: מה היחס למעשה שמעון ולוי, שהרגו את אנשי שכם, מחד, יעקב אבינו שתק (בפרשת וישלח), ונראה שהסכים עם טענתם, אך בפרשת ויחי, כשמברך את השבטים - הוא בא אליהם בטענות קשות?
תשובה: מעשה שמעון ולוי היה מעשה קנאות שיש לו מקום וגדרים מאוד מיוחדים ולכן רק אנשים מיוחדים יכולים לקנא. דעתו של יעקב אבינו לא הייתה נוחה ממעשה הקנאות ואף ששתק לדבריהם לא הסכים למעשיהם. כשנפרד יעקב מבניו לפני מותו אמר לשמעון ולוי שהכעס שלהם המביא אותם לידי קנאות אינו טוב ולכן "ארור אפם כי עז" אבל מאחר ויש לו מקום במקרים מיוחדים אמר "אחלקם ביעקב ואפיצם בישראל" שמידה זו תהיה מפוזרת ורק במקרה צורך תבוא לידי ביטוי.
שאלה: לימודי רכיבה מעורבים: האם מותר לבנים ללמוד רכיבה על סוסים בקבוצה מעורבת? השיעורים מועברים ע"י מדריך, ומדובר בלימודים לקבלת הסמכה רשמית ותעודה למדריכי רכיבה. כיום אי אפשר ללמוד לימודים אלה במסגרת פרטית (שיעורים פרטיים) ואין מקום שבו אפשר ללמוד מקצוע זה בקבוצה נפרדת.
תשובה: אין זה הידור, אך אם כל אחד רוכב בנפרד ואתה צריך את זה, תעשה.