LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כשרות צלחות במקום העבודה: במקום עבודתי ישנו מטבח שם הכלים הם הצלחות המקובלות במקומות ציבוריים כאולמות וכד. ישנם מספר קטן של צלחות זכוכית ה"מיועדות" לדתיים. שאלתי היא מה ההבדל בין שני סוגי צלחות אלו מבחינת כשרות. כמו כן, האם ניתן לאכול בסכום הרגיל או שיש לאכול בחד פעמי? וב
תשובה: בצלחות זכוכית יש דעות, בעיקר של חכמי ספרד, שזכוכית לא בולעת בכלל, ולכן גם אם השתמשו בצלחת לחלב ואחר כך לבשר הצלחת לא נאסרת. שאר הצלחות, אם השתמשו בה לבשר ואחר כך לחלב חם, הצלחת נאסרת.
שאלה: דגים שבושלו בכלי בשרי: ברצוני לשאול מה דין דגים שבושלו בכלי בשרי לעניין אכילתם בסעודה פרווה האם יש להמתין לאחר מכן 6 שעות? וכמו כן לעניין אכילתם בארוחה חלבית? וב
תשובה: לא צריך לחכות שש שעות, ואפילו לאכול בארוחה חלבית, אם אתה רוצה להחמיר אל תאכל אותם עם חלבי ביחד ממש אבל סתם בארוחה חלבית אין שום בעיה.
שאלה: שם בת דומה לשם הסבים: אשתי בהריון מתקדם לבת וחשבנו על השם שחל או ליש. לשני האבות שלנו (שיחיו) שם שני "לייב", כמשמעות שחל ליש- אריה. האם יש בכך בעיה? (אנחנו אשכנזים)
תשובה: לא ראוי לקרוא לבת בשם בעל צליל או מובן שמתאים לזכר. אפשר לקרוא לביאה שיותר קרוב לשם לייב ובעל אותה משמעות.
שאלה: שפת בעלי החיים : מכיוון שראיתי שכתבתם שזמן הרבנים יקר, ייתכן ולשאלתי אין צורך אמיתי, כך שאבין אם תשיבו לי שהינכם בוחרים לתת עדיפות לשאלות דחופות יותר. והשאלה: לאחרונה, לאחר שאני נהנה להסתכל על יופי הבריאה (כמו: הציפורים, ובע"ח) אני שואל את עצמי הרבה על טיבה של שירת הציפורים, מהי המשמעות של ציוציהם, האם בע"ח באמת מדברים אחד עם השני או שקולותיהם מושמעים בעקבות גירויים כאלו ואחרים, או כדי להזהיר מאויב וכ ו ואין ל"שפה" שלהם שום משמעות של "מעבר". מהמעט של המעט שראיתי, יש מדענים שמתעסקים בשאלה הזאת וחוקרים את התנהגות בעלי החיים ובכלל זה את "שפתם", וכמובן, שאין ממש אחדות דעים בנושא (עפ"י הבנתי) - האם "שפתם" היא רק השמעת קולות או שיש לה משמעות יותר עמוקה. אני מבין מהיהדות, ששלמה המלך ממש ידע את "שפתם", ידע לתקשר איתם, וזה משתמע כאילו מדובר פה בשפה ממש, אולי כמעט כמו של בני האדם.(ושמעתי כמובן, על רבן יוחנן בן זכאי ועוד ועוד שידעו שפת חיות, צמחים וכ ו). בנוסף, ראיתי הרצאה באינטרנט של הרב יצחק בצרי, שבה הוא מדבר על הנושא, הביא אפילו דוגמאות של חכמי ישראל (וגם לא חכמי ישראל.!!!!) שידעו את שפת החיות, אך המסר שלו בגדול היה: טוב שהבורא לא נתן לנו להבין ולדעת את שפתם, זה לטובתנו, והוא נתן דוגמא למישהו שהבין את שפתם (לאחר שלמד ממישהו אחר), ואז הוא שמע את הציפורים מדברות על גזירות משמים.(!) שהן שמעו שעומדות לבוא לארץ, כגון: בית פלוני עומד להישרף, ואז הוא מכר את הבית (שמסתבר שזה היה ביתו שלו)- ואז המכה באה על גופו במקום.(ולכן המסקנה: "שב ואל תעשה"- עדיף לא לדעת.- תראו מה קרה למי שידע.) זה קצת "מסתכל" אותי הגישה הזאת של: "עדיף שלא תדע" "זה לא בשבילך" וכ ו.זה ממש נושא מעניין, פלא בריאה, וגם מדענים חוקרים את הנושא ואולי עוד מס שנים קצרות ארוכות תהיה מעין פריצת דרך בנושא.אז למה כל הזמן לשמור על השתיקה הזאת? למה היהדות מנסה להסתיר את זה מ"עמך ישראל"?, מה רע שבור ועם הארץ כמוני יידע או ילמד את זה אם זה ממש ממש מעניין אותו.? (אני חושב על זה הרבה, שאלפי שנים לפחות אנחנו מסתובבים בעולם עם יצורים שכמעט אין לנו מושג איך לתקשר איתם.לא חבל????) אני ממש אשמח ואודה אם התשובה שאקבל תהיה "פתוחה", ו או תפנה אותי למקורות שאוכל להבין מהם יותר (לא כל מיני ספרי קבלה קשים (כמו ספר: מעין החכמה שהמליץ עליו הרב בצרי), שלא אבין מהם דבר וחצי דבר. שבת (וסליחה על אורך השאלה). אורן.
תשובה: איני מבין את שפת החיות ואין לי ידיעות רחבות בנושא. מה ששמעת מהרב בצרי זה פן אחד בעניין. הרב ביקש להסביר מדוע יש גם טוב אלוקי בכך שאנו לא ידועים הכל. אולם עיקר מה שאין אנו יכולים לדעת שפת החיות משום קוצר דעתנו והלוואי ונדע. אולם הארה אחת חשובה בעניין. זה מאד מיוחד יהיה לדעת שפת הציפורים אולם האין כאן בריחה מהעיקר. עיקר מה שצריך זה להתמלא מדיבורים עם בני אדם. לפעמים אנשים מרבים ברחמים על בעלי חיים משום שקשה להם לרחם על בני אדם. לפעמים אדם מסוקרן משפת הציפורים משום שהוא בורח ולא מסתדר עם שפת בני אדם. שלמה וכל הצדיקים היו מלאים משפת התורה משפת בני אדם. כדבר צדדי הם גם ידעו שפת החיות ולא כדבר מרכזי.
שאלה: קשירת ציצית לפי דעת התוספות: אני מעוניין לקשור את הציצית שלי לפי דעת התוספות. הרב יוכל להדריך אותי?
תשובה: קשה לתאר במילים את אופן קשירת הציציות הטוב ביותר שתפנה למישהו שיראה לך פנים אל פנים. אופן קשירת פתילים לבנים ללא תכלת: קשר כפול (קשר נעלים ראשון כפול), 7 כריכות עם הפתיל הארוך. קשר כפול. 8 כריכות. קשר כפול. 11 כריכות. קשר כפול. 13 כריכות וקשר כפול. יש נוהגים שסדר הכריכות הוא 10, 5, 6, 10. לגבי קשירת פתיל תכלת לפי שיטת תוספות, עיין באופן המפורט בליווי תרשים ב'תחומין' כרך יח במאמרו של הרב ראק. ספרי תחומין מופיעים גם ע"ג תקליטור.
שאלה: כרטיס מעבר באוטובוס: בחברת אגד בירושלים כשמשלמים עבור נסיעה פנימית בירושלים מקבלים כרטיס מעבר שאיתו יכולים לנסוע בכמה אוטובוסים במשך שעה ועשרים דקות. רציתי לברר, האם אני יכול לאחר שנסעתי באוטובוס להעביר את הכרטיס לאשתי או לאדם אחר ע"מ שיסע בו? יש לציין שעל הכרטיס לא כתוב שהכרטיס הינו אישי.
תשובה: אם אגד לא מקפידים שזה יהיה אישי, אין בזה בעיה.
שאלה: לעשות עוגה חלבית: האם הגזירה לא לעשות פת חלבית (כשלא נראה וזאת כמות גדולה) היא דוקא נאמרה בפת או גם בעוגה? הפתחי תשובה ביו"ד צ"ז מביא מהרי"ט שאומר שבממולאים שנילושו בשומן בשרי אין את הגזרה כי לא אוכלים את זה ביחד עם דברי חלב, ולא חוששים שיאכלו אחרי זה חלב כי לא מוסיפים גזירות מדעתנו. האם מהרי"ט זה נפסק להלכה?
תשובה: עוגת גבינה ניכרת בצורתה ואין חשש שיאכלו אותה עם בשר. וכמו כן, כל עוגה אין חשש שתאכל עם בשר, וכמו שכתב המהרי"ט.
שאלה: לא להאמין ללשון הרע: חבר שלי אמר לי שמישהו המכיתה אמר משהו לא יפה עלי, ובאמת זה מאוד הגיוני שהוא יגיד את זה, אני רוצה לא להאמין לזה אבל אני מאמין! איך אני יכול לא להאמין ללשון הרע?
תשובה: אתה צריך לחשוב שיתכן שהחבר לא מצתת נכון את הדברים ולא ברור שלכך יתכוון החבר שבידר עליך. מכל מקום מה שנכון לעשות הוא לא לשמור את הדברים בלב אלא לשאול בתמימות את החבר האם אמרת עלי כך ולמה ותקיים בזה מצות לא תשנא את אחיך בלבבך הוכח תוכיח את עמיתך ולא תשא עליו חטא. וכך יתישרו ההדורים ביניכם. ואם תכתוב לי מה יצא מזה אשמח.
שאלה: אירוע בבין המיצרים: אנו בני עדות המזרח ונולדה לנו תינוקת לפני כשבועיים. אנו רוצים לערוך לה מסיבה עם מוסיקה וריקודים. האם מותר לערוך את האירוע בימים שבין י"ז בתמוז לאב באלול (אנו התחתנו בימים האלו, אז לא ברור לנו למה חתונה מותר וארוע אחר אסור). במידה ולא, האם ניתן לערוך אירוע בתקופה זו עם מוזיקת רקע וללא ריקודים? והאם מותר לערוך את האירוע ב-9 8 בערב, שזה יום צום 9 באב, אך הצום מסתיים בערב. אם כן מאיזו שעה ניתן יהיה להתחיל את האירוע? (אציין שנאלצנו להידחק לתאריכים אלו משום שיש בני משפחה קרובים בחו"ל שיוכלו להגיע רק באוגוסט ויש אח שמתגייס ב-10 8) אודה לתשובתך
תשובה: לא ראוי לקבוע שמחה בימים שכל עם ישראל בצער. ומה שהתירו המתירים בנישואין בגלל המצוה הגדולה שיש בזה, אמנם בשמחה לבת שאין זה ביום של מצוה כמו ברית או פדיון יש לקבוע בזמנים שאין בהם צער ובוודאי לא ביום תשעה באב אפילו בלילה. ואם מוכרחים בגלל קרובים שמגיעים כדאי ללא תזמורת וריקודים. ואם קשה אפשר מוסיקת רקע אבל לא מעבר לזה.
שאלה: חישוב פרוטה בימינו: איך מחשבים את ערך הפרוטה כיום? אני לומד עניין זה ומחפש חומר ואת כל הדעות האחרונים בעניין (עם מע"מ או בלי, מחיר אונקיה ליחיד או מחיר בכמויות)
תשובה: וברכת ד' עיין בספר של הרב פ. בניש "מדות ושעורי תורה". הגר"מ אליהו זצ"ל היה מוסיף מע"מ ולפי המחיר בחנויות פרטיות, יש הרבה שמחשבים לפי האונקיה המסחרית וללא המע"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לימוד שימוש בנשק לאישה: ב"ה. לכבוד הרב. האם מותר לבחורה שאינה נשואה ללמוד לתפעל אקדח, בכדי שאם יהיה מצב בו בעל אקדח כלשהוא לא יוכל להגיב מכל מיני סיבות, בטרמפ או במאחז, היא תוכל לקחת את האקדח ממנו, ולדעת להגיב?
תשובה: זה לא קשור לנשואה או ללא נשואה. הבעיה היא בכלל לעניין שאישה תתפעל נשק, ואם זה לצורך של הגנה עצמית, מותר.
שאלה: שינוי נוסח הבדלה: אנחנו אשכנזים ועד עכשיו, נהגנו לומר את נוסח ההבדלה הרגיל מבית אבא. לאחרונה הבן שלנו ביקש שנאמר את טקס ההבדלה הספרדי, שגם אנו מתחברים אליו יותר. האם זה מותר או שמא אמירת "אנא ה' הושיעה נא". זה אמירת שם השם לבטלה? אכן שינינו את הנוסח, וזה תרם מאוד לאווירת מוצאי השבת. בדיעבד חשבנו, אולי יש עם זה בעיה הלכתית?
תשובה: הלכתית אין עם זה שום בעיה. גם אם אומרים את הפסוק בתור בקשה.
שאלה: ערלה וחדש בזמן הזה לשיטת הרמב"ם: ב"ה לפי הרמב"ם בהל תרומות (א:כו) תרו"מ בזה"ז הן מדרבנן, כי נאמר לגביהן: כי תבואו. מדוע לשיטתו לא יהיו גם ערלה, חדש ושמיטה מדאורייתא שהרי גם שם כתוב: כי תבאו? ב ו
תשובה: וברכת ד' לכל מצוה יש גדר עצמי, דהיינו שמיטה תלויה ביובל ומכיוון שכך הכל מדרבנן. ערלה החידוש של כי תבואו הוא לא על חלות החיוב אלא על הנטיעה (אמנם יש דעות שגם ערלה היא מדרבנן בזה"ז), וכן לעניין חדש. על כן דברי הרמב"ם הם לעניין תרו"מ, חלה. בשאר הדברים (ערלה, חדש, כלאים) נוהג גם בזה"ז מדאורייתא (לדעת הרמב"ם ויש חולקים). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לחיצת יד לסבא: התחלתי לצאת עם בחורה לפני זמן מה, ובשבת הראשונה שהיינו אצלי בבית גם סבי וסבתי היו, וכשהגענו סבי הושיט את ידו ללחוץ את ידה של חברתי, היא לחצה אך חשבה שזה לא ר הלכתית. לפני ארוחת ערב שבת הנחתי שהוא ירצה לברך אותה, איכשהו התחמקנו מזה באלגנטיות בלי להעליב, אך אני חושש שבשלב מסוים זה כבר יהיה בולט וזה עלול להעליב. מה עושים במקרה כזה? מותר ללחוץ את ידו להתברך כדי לא להעליב? (סבי הוא אדם דתי) סבי השני בא מחברה יותר "דוסית" ולומד כל היום תורה, וגם הוא נוהג לברך את כלותיו, מה הדין?
תשובה: היו קהילות שכך נהגו. אם לא מדובר ממש על מגע אלא על נגיעה מלמעלה בשערות אין להקפיד. יש מקומות שנוהגים לשים מפית בין היד לבין השערות. לגבי נתינת יד, ניתן לומר שאצלם במשפחה רגילים שלא לתת יד לאישה. פעם אחת הסברה תמנע מבוכה לכל החיים.
שאלה: אכילה בסניף כשר אך הרשת אינה כשרה: למקדולדס ישנם סניפים כשרים אך הרשת עצמה אינה כשרה, האם מותר לאכול בסניפים הכשרים (הרי הכסף מגיע בסופו של דבר לאותם בעלים)?
תשובה: אם יש הכשר תקף מטעם הרבנות המקומית אפשר לאכול, אם כי עדיף לאכול במסעדה של רשת כשרה לחלוטין.
שאלה: לחלוב עז לפיו של תינוק בשבת: יש לנו עז חולבת, שאנחנו חולבים אותה בשבת מטעם צער בעלי חיים, כמובן שחולבים לאיבוד. בשבת האחרונה הגיעה אלינו משפחה חילונית שילדם הקטן (לדעתי פחות מגיל 3), סובל מפצעים בפה ולא יכול לאכול זה שלושה ימים. האם היה מותר לחלוב את העז לתוך פיו של הילד (אין אפשרות שהוא יינק בעצמו)?
תשובה: למרות שיש דעות שחליבה בשבת זה איסור דאורייתא, לחלוב ישר לתוך הפה זה שינוי. ולכן, לצורך חולה שאין בו סכנה מותר.
שאלה: רשת חמה על פלטה: בשביל לשים באמצע השבת דבר יבש ע"ג הפלטה צריך לשים דבר מה או רשת על הפלטה וע"ז אפשר לשים, אם הרשת נהית כחום של יד סולדת מה הדין, האם מותר או אסור?
תשובה: מותר.  שמירת שבת כהלכתה הערה ס"ז במהדורה החדשה (ס' בישנה)
שאלה: לנסוע עם גוי של שבת לשדה תעופה: אני טס לשוודיה בעזרת השם שבוע הבא ובחזור הטיסה יוצאת במוצאי שבת ב2 בלילה אבל השבת יוצאת שם רק ב12.30 בלילה. אני צריך להיות בשדה תעופה ב12 בלילה. האם מותר לנסוע עם גוי שבת, כי ככה אני הספיק להגיע לטיסה בצאת השבת ולא לעכב את הקבוצה?
תשובה: לצערי, אין אפשרות להשתמש בגוי במקרה זה.
שאלה: חור בעור התוף: ברצוני להינשא לבחורה טובה עם ירא"ש ומידות נעלות אך היא מאומצת ואני מפחד: א. כנראה שהוריה לא היו נשואים. וודאי לא שמרו על טהרה. ב. בית הדין הרבני מברר על יהדותה אבל אולי אמא שלה התגיירה לא על פי דיקדוקי הלכה? ג. אולי רוח היהדות אינה נוחה מנישואין עם מאומצת? אני בעיקר מפחד. כמו כן, לבחורה המיועדת יש חור בעור התוף והיא לא תוכל לטבול רגיל. האם זה מהווה שיקול בהסכמה לשידוך?
תשובה: אם היא אישה כשרה, צנועה, בעלת מידות ויראת שמים, אין מניעה להנשא לה, כמובן לאחר שיתברר שהיא יהודיה. באשר לטבילה, אין ספק שללא טבילה היא אסורה. אך יש פתרונות בהלכה למצבה וצריך לברר אם תעמוד בהם. אם לא, אין על מה לדבר. מוצע להתייעץ עם ד"ר ברמה, רופא דתי לאא"ג בירושלים.
שאלה: צירוף שישה למניין: האם להלכה מספיק 6 מתפללים והשאר צירוף או צריכים לכתחילה 10 מתפללים?
תשובה: לכתחילה עדיף שיהיו עשרה מתפללים אולם במצב שחלק מהציבור ממהר או לא רוצה לחכות לעשרה או שיש חשש שהמנין יתפרק וכד', אפשר בהחלט להסתפק בששה מתפללים ועוד ארבעה המשלימים למנין ונחשב הדבר כתפילה במנין לכל דבר.
שאלה: הגדרת כשרות מהדרין חלבי ובשרי: הייתי שמחה לקבל הגדרות ברורות לכשרות מהדרין בחלבי, ולהבדל בין כשרות רגילה לכשרות מהדרין (לאשכנזים) בבשרי.
תשובה: וברכת ד' א. אחד ההבדלים הוא "חלב שבת". בכשרות רגילה אין הקפדה על כך שהחלב לא נחלב בשבת. ב. בכשרות רגילה יש פעמים גם מייצבי חלב שהם מחו"ל, (לא חלב ניגר אלא יכול להכיל אבקת חלב עכו"ם בצורות שונות). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לחשוש לתולעים בירקות כשמתארחים: לרב. האם יש מקום להקל באכילת ירקות שיש בהם חשש תולעים כמובן לא מגידול נקי- א. במקרה בהם לא בושלו, כגון, בסלט? ב. במקרה בהם בושלו אך הם ירקות עם סבירות גדולה לתולעים, כגון: חסה, נענע וכו (נראה לי שראיתי שיש איסור בדבר על אף הבישול)? מדוע? מדובר כמובן במקרים לא רגילים, כגון: התארחות וכד.
תשובה: וברכת ד' א. אין להקל. ב. אין להקל בדבר שהוא נגוע מאד (כגון: חסה כרוב, תבלינים). ג. התארחות דורשת התייחסות ספציפית לפי המקרה של המארח והמתארח. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נשים יחכו לקידוש רק אחרי התפילה של הזכרים?: 1.) בתור חוזר בתשובה ושמירת שבת אמי הי"ו מכבדת מאוד את השבת ושומרת אותה, אבל דבר אחד קשה היא צריכה לחכות לאכול או לשתות רק לאחר שאני חוזר מבית-הכנסת ומקדש. האם מותר שהיא תאכל תשתה לפני שאני יחזור מבית-הכנסת ויעשה קידוש? ואם לא מה נוכל להתיר להם (לנשים) שהם רעבות וצמאות? 2.) אני גר בצפת יש לפעמים שאנו אוכלים עם הסבתא כי היא אלמנה וצריכים אנחנו לטלטל אוכל ממקום למקום. או בסידור שאני רוצה לקחת סידור "כוונת הלב" מיוחד, שאין אותו בבית-הכנסת שאני מתפלל. האם מותר לי מעיקר הדין לטלטל אוכל או סידור ממקום למקום בצפת? (יש לומר שאני מחמיר בדברים ורציתי לדעת אם בוודאות מותר)
תשובה: שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ולחשו את ההתחזקות הנפלאה שלך, ויחד עם זה את הרגישות האמיתית הקיימת בך, וזה ממש ממש נפלא. חשוב מאוד שתמיד כשאדם רוצה להתקדם, שהוא לא ישכח את הסובבים אותו, ושהוא ימשיך ואפילו ישפר את היחס שלו אליהם. כשאדם מחמיר על עצמו ובכך הוא פוגע באחרים, החומרא שלו איננה נכונה ואיננה חביבה בעיני ה'. על פי גישה זו צריך לבדוק כל פעם מה הדברים שאנו עושים אם הם מכבידים על הסובבים אותנו, ואם אפשר למצוא את הדרך להקל מעליהם. זכית במשפחה שמכבדת ומעריכה ואף משתפת פעולה ועל כך צריך להודות לה', ויחד עם זה, צריך לשמור על תשומת לב אמיתית וכנה שלא להכביד. ובכך אעבור לשאלות ששאלת אחת לאחת בעזרת ה'. 1. לפי ההלכה אחר התפילה שלהן הן חייבות בקידוש, אך הן יכולות לעשות קידוש לעצמן, והן לא צריכות לחכות לך שתעשה להן את הקידוש. לכן תסביר להן איך לעשות קידוש בקיצור, בלי תוספות שאינן מחייבות, ושאמא שלך תעשה קידוש לעצמה. במידה והיא רוצה לשתות או שצריכה לאכול לפני התפילה, אם היא מתפללת באופן קבוע בשבת, מותר לה לאכול לעשות זאת לפני התפילה גם בלי קידוש. 2. לפי ההלכה המקובלת כיום, אפשר לסמוך על העירוב, ומי שרוצה להחמיר על עצמו קדוש יאמר לו. אך אם החומרא שלו היא על חשבון האחרים, אין מקום להחמיר, והמחמיר מפסיד. לכן במצב זה של הסבתא לא ראוי להחמיר. שיהיה בהצלחה רבה, ואשמח להיות בקשר ולעזור עוד בכל שאלה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: מעשר כספים לסניף: אני קומונרית בסניף והמצב הכספי של הסניף לא כ"כ טוב, האם מותר למדריכות ולי לתת את המעשר כספים שלנו לסניף?
תשובה: אפשר לתת חלק ממעשר הכספים לסניף.
שאלה: שמות המרגלים בפרשת שלח: בתחילת פרשת נשא מפורטים שמות המרגלים. מוזכר שבט אפרים כמות שהוא אך שבט מנשה מוזכר כ "למטה יוסף למטה מנשה.". למה יוסף משוייך רק למנשה ולא לאפרים?
תשובה: שאלה טובה שכבר הראשונים שאלו אותה. רבים תרצו ששייכו כאן את יוסף למנשה כיון שיוסף הוציא דיבה על אחיו, "ויבא יוסף את דיבתם רעה אל אביהם", ונשיא שבט מנשה הוציא דיבה על הארץ, ואילו יהושע בן נון נשיא שבט אפרים לא חטא בחטא המרגלים. כ"כ דעת זקנים מבעלי התוספות, רבנו בחיי, (וכן הביאו בשם ספר הפרדס לרש"י - הובא במוסף רש"י במקראות גדולות המאור) וכ"כ החזקוני והוסיף שזו הסיבה שגם בפרשת מסעי (לד כג) שייכו את יוסף דווקא למנשה כיון ששם התורה עוסקת בחלוקת הארץ ולפי ששבט אפרים לא הוציא עליה דיבה הפרידו הכתוב מיוסף. בפירוש ר' יוחנן לוריא (משיבת נפש, חי לפני כ500 שנה) כתב שכדי לא לקפח שכר כל שבט פעמים יחסה התורה את מנשה ליוסף ופעמים את אפרים. (הובא בחמשה חומשי תורה - אוצר הראשונים) ועיין עוד בהעמק דבר לנצי"ב שפרש באופן נוסף.
שאלה: סירוס חתול זכר: אימצנו חתלתול גור ממין זכר. נאמר לנו שבבגרותו כדאי לסרס אותו שכן זכרים שבורחים אל הרחוב ומעורבים בקרבות זכרים שעלולים להדביק אותם במחלת איידס חתולים. אמנם וירוס האיידס אצל חתולים נחשב כלא מסוכן לבני-אדם, אבל אני בכל זאת פוחדת מאד שהחתול יידבק וידביק אותנו לכשיתבגר. האם מותר, לפי ההלכה, לסרס את החתול בהגיעו לגיל המתאים לסירוס או שאסור לי לעשות זאת בשום פנים ואופן? אם החתול יחלה איאלץ להעיף אותו מהבית לגמרי וגם אז ייגרם לו צער, אבל בריאות הילדים חשובה לי פי כמה מהחתול. אודה לתשובה.
תשובה: אסור לסרס ע"י ניתוח. מותר לסרס סירוס הורמנאלי.
שאלה: חזן בבית כנסת קונסרבטיבי: קיבלתי הצעה לשמש ש"ץ בימים נוראים בבית כנסת קונסרבטיבי. האם עליי לקבל את ההצעה או לא?
תשובה: אם אין מחיצה כשרה אין להתפלל שם.
שאלה: כשרות תרופה לצרבת: האם תרופה בשם רני להקלה על צרבת כשרה?
תשובה: וברכת ד' יש תרופה כזאת שיש לה כשרות (כמו כן יש תחליפים כשרים, אפשר להתקשר לבית מרקחת אופלטקה בירושלים לברור). אם לא מוצאים תרופה עם כשרות ולתרופה אין טעם טעים, אפשר להשתמש גם ללא כשרות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מסיבת סיום בשנה של אבל : כבוד הרב עוד כמה שבועות אני מסיים את הלימודים ויהיה לנו מסיבת סיום. אמא שלי בשנה של האבל על אמא שלה ורציתי לדעת אם היא תוכל לבוא למסיבת סיום למרות שזה יוצא עדיין על השנת אבל?
תשובה: אם יש מוזיקה, זו בעיה.
שאלה: ריצה לצורך מצווה בשבת: האם ההיתר לרוץ בשבת לצורך מצווה הוא היתר גורף ומוחלט או שהוא היתר המוגבל למקרים מסויימים? למשל, האם מותר לרוץ גם כאשר ניתן יהיה להספיק ולהגיע בזמן ולקיים את המצווה גם ללא הריצה? למשל, האם מותר לרוץ לצורך מצווה שהוא כבר יצא בה ידי חובתה, רק על מנת להוציא אדם אחר ידי חובת המצווה מדין ערבות?
תשובה: מפשט לשון הפוסקים עולה שההיתר לרוץ בשבת לצורך מצווה הוא אפילו כשאפשר להגיע למצווה אף ללא הריצה.  עי' שו"ע שא א ובאחרונים שהעתיקו הדברים ללא סייגים. אמנם הצל"ח על מקור הדין בגמרא (ברכות ו:) מעלה אפשרות לומר שההיתר לרוץ הוא רק כשללא הריצה לא יספיק את המצווה אולם דבריו לא התקבלו להלכה וגם הוא כתב אותם בדרך פרוש לגמרא ולא כפסיקת הלכה. (גם להוציא אחרים ידי חובה במצווה נחשב מצווה).
שאלה: האם הבטחה נחשבת נדר?: רציתי לשאול שאלה בקשר לנדרים. אני נמצא בצבא והבטחתי לקצין שלי שאלמד נושא מסויים, כי לפני כמה חודשיים הייתי חייב ללמוד אותו כדי לעבור כמה מיבחנים. עכשיו הגיע קצין חדש ואמר לי שלא אצטרך לעבור את המיבחנים האלה ולכן לא אצטרך ללמוד אליהם. האם אני עדיין צריך ללמוד למיבחנים הקודמים בגלל שהבטחתי לקצין הקודם שאלמד אותם? ואם זה נדר, איך אפשר לבטל אותו?
תשובה: הבטחה גרידא אינה נדר, אך צריך לקיימה כדי להיות אמין. יש מצבים בהם מותר לאדם להיות מחוסר אמנה ולא לקיים הבטחה אך צריך לדעת יותר נתונים.
שאלה: לצחוק על עובדי אלילים: האם מותר לצחוק על אנשים שמאמינים באלילים? ועל כאלה שלא מאמינים באלוקים בכלל?
תשובה: ח אומרים 'כל ליצנות אסירא בר מליצנות דעבודה זרה', ולכן לעשות צחוק מעבודה זרה- מותר. אדם שלא מאמין בשום דבר הוא כמו עובד אלילים, ולכן גם כן יהיה מותר.
שאלה: טבילת כלים חשמליים: בשעה טובה ומוצלחת התחתנו, והיינו מעוניינים לדעת אילו מהכלים הבאים חייבים טבילה: -טוסטר סנדוויצ ים -קומקום חשמלי -מיחם לשבת -טוסטר אובן -מצנם (טוסטר לפרוסות) :-)
תשובה: כל מה שכתבת צריך טבילה, אם לא נוצר בבית חרושת של יהודי (כדאי לבדוק בעיקר לגבי המיחם והקומקום שיש בארץ מפעלים המייצרים אותם). לאחר הטבילה אין להשתמש בכלי אלא לייבשו היטב בשמש על מנת שלא יגרם קצר חשמלי. כמו כן, יש להטביל את כל הכלי או את החלק הנוגע באוכל, במקרה שהפלטה של הטוטסר מתפרקת. מזל טוב, הרב בנימין במברגר
שאלה: נופש משפחתי בימי בין המצרים: האם יש ממניעה ליציאה לנופש משפחתי בימי בין המצרים בדברים שאין בהם סכנה, וגם כשאין אפשרות מעשית לצאת בזמנים שלאחר ט באב?
תשובה: עד ראש חודש אב אין שום בעיה. אחרי ראש חודש, אם זה רק מנוחה באיזה שהוא מקום ואין שם מוזיקה ודברים כאלה, אין בעיה.
שאלה: מעשר משכר דירה: האם יש להפריש מעשר כספים מהכנסה משכר דירה? אם כן, האם יש לקזז מזה את הסכום שאנו משלמים לשכר דירה במקום אחר? והאם יש לקזז את המשכנתא על הדירה אותה אנו משכירים?
תשובה: המעשר הוא מהרווחים נטו. ניתן לקזז שכר דירה במקום אחר ומשכנתא.
שאלה: זמן הברכה על נטילת ידיים: שמעתי, שכאשר אדם נוטל ידיים בבוקר עליו לברך לאחר הניגוב. למה זה שונה מנטילת ידיים על לחם?
תשובה: יש האומרים שבנטילת ידים של בוקר לברך רק לאחר הניגוב כיון שאחד הטעמים של הנטילה הוא להעביר את הרוח הרעה מהידים והניגוב הוא חלק מהפעולות שמעבירים את הרוח הרעה. כיון שלפני שהועברה הרו"ר אין לברך דוחים את הברכה לאחר הניגוב (עי' שערי תשובה ד א). אולם למעשה הסכמת הפוסקים (מ"ב ד ב  כה"ח שם ח) לברך לפני הניגוב, מה עוד שהמציאות היום שלא מברכים על נטילת ידים מיד לאחר הנטילה אלא לאחר נטילת ידים שלאחר השרותים (ומצמידים את ברכת על נטילת ידים לאשר יצר ולאלוהי נשמה) ולכן אף לדעות שכתבו לברך לאחר הניגוב של הנטילה הראשונה במציאות שלנו יודו שיש לברך לפני הניגוב שלאחר השרותים.
שאלה: ברכת ציצית והחלפתה במשך היום: 1. שמעתי, שכאשר מחליפים ציצית במהלך היום יש לברך שנית, למה? 2. אני נוהג לעשות קשר בחלק התחתון של הפתילות על מנת שהם לא יפרמו, האם יש בכך בעיה? 3. אבי הכין לי ציצית וראיתי שבמהלך הכנת הציצית הוא דיבר, מה דין ציצת זו? מראש.
תשובה: 1. יש לברך שנית כיון שהברכה היא על חפץ של מצווה, וכשמחליפים את הציצית צריך לברך שוב על ה'חפץ' החדש. 2. מעיקר הדין אין כל בעיה בקשר זה (שו"ע יא יד  רמ"א שם ג) ורק להידור בעלמא כתבו האחרונים (מג"א שם כג  מ"ב שם יח) שלא לקשור אא"כ החוט מתחיל להיפרם. והמנהג הרווח אצל הספרדים לקשור לכתחילה (כה"ח שם יג  בא"ח שנה ראשונה נח יד). 3. הציצית כשרה למהדרין מן המהדרין. ההידור לא לדבר באמצע הוא הידור שלא הוזכר בפוסקים המקובלים והוא רק למהדרים לכתחילה, ולכו"ע אין כל חשש בציצית זו.
שאלה: סיום שנת אבלות: אמי נפטרה ב-כג באב. אנו מתקרבים ל-11 חודש. רציתי לדעת, מתי מפסיקים להגיד קדיש? ברור לי שב 11 חודש מפסיקים אבל יש כאלה שאומרים שיש להפסיק לשבוע ולחזור להגיד עד 12 חודש ויש כאלה שאומרים להפסיק לשבועיים ולחזור להגיד עד 12 חודש. מתי בדיוק מפסיקים? כמו כן האם אומרים קדיש שוב ביום 12 חודש, והאם אומרים שוב ביום הפטירה (במקרה זה 13 חודש)?
תשובה: המנהג להפסיק שבוע אחד (מערב שבת עד ערב שבת) אחרי סיום ה- 11 חודש. אח"כ להמשיך עד סיום השנים עשר חודש, ובוודאי שביום השנים עשר להגיד קדיש. והשנה (בגלל חודש העיבור) גם ביום הפטירה ב- 13 חודש. ויתן ד' ותנוחם נחמה שלימה ולא תוסיפו לדאבה.
שאלה: להוציא מרק מסיר המונח על רשת: יש מוצר כזה של רשת מעל הפלטה. אני שם ע"ג זה סיר מרק ואני רוצה להוציא לילד הקטן ירקות מהמרק מבלי להרים את הסיר, האם מותר?
תשובה: ההמלצה הכללית היא לא 'להתעסק' עם המאכלים בעודם על האש כיון שיש בזה הרבה חששות שלפעמים עלולים להגיע אפילו לאיסורי תורה. למעשה: אם המאכל אינו מבושל כל צורכו אין להוציא כלל מאכלים ממנו אפילו אם אינו עומד על האש כל עוד הסיר חם. (איסור מגיס מדרבנן)  שו"ע שיח יח  אם המאכל מבושל כל צורכו: אם הסיר אינו על האש מותר להוציא ממנו בכף. אם הסיר על האש: מנהג רוב הספרדים להקל להוציא מהסיר בכף את המאכלים הרצויים. מ"ב קיג בשם הב"י  מנהג האשכנזים  שם במ"ב  וחלק מהספרדים  רב פעלים ח"ג מה (בחלק מהמהדורות מד)  אול"צ ח"ב ל טו  להחמיר בזה ולכן יש להוריד את הסיר מהאש ורק אז להוציא בכף. אם רוצים להחזיר חזרה את הסיר לאש יש להקפיד על דיני החזרה. (עיקרם לכתחילה: אש מכוסה (פלטה), תבשיל מבושל כל צורכו, החזקה רצופה של הסיר ביד אפילו כשמניחים אותו על השיש או השולחן וכוונה מראש להיזיר את הסיר ובדיעבד אפשר תמיד להחזיר לפלטה ובלבד שהמאכל מבושל כל צורכו). כשיש בעיה להחזיר את הסיר בחזרה, כגון: שהאש לא מכוסה (מקרה שאינו שכיח כלל), גם המחמירים מקילים להוציא בכף מהסיר אף אם עומד על האש.  שש"כ א לח
שאלה: סכום מתנות לארועים: האם למוזמנים לארועים (חתונה, בר מצוה וכו') יש חובה לכסות את עלות הוצאות הזמנתם או שהענין תלוי ביכולתם? האם ניתן לתת כמתנה סכום מכספי מעשרות אם ידוע שהמשפחה נזקקת?
תשובה: הדבר תלוי בעדה. יש עדות המצפות מהאורחים לכסות את ההוצאות אך יש שאינן מצפות. אם המשפחה נזקקת מאוד מותר לתת לה כסף מזומן על חשבון מעשר.
שאלה: הברכה על עוף מוקפץ: מה מברכים על עוף מוקפץ? (תבשיל עם חתיכות עוף וירקות מבושלים). מראש,
תשובה: מסתבר שהעוף הוא העיקרי והירקות טפלים ולכן יש לברך שהכל. אם כמות הירקות גדולה וחשובה יש לברך גם על הירקות.
שאלה: כתיבת שם רשמי שאינו ידוע בכתובה: לכבוד הרב שליט"א כלה שקראו לה בלידתה שני שמות ונקראת בפי כל רק בשם הראשון בלבד, וכן במסמכים רשמיים, ואילו השם השני אינו ידוע כלל רק אביה משתמש בו ב מי שבירך וכד - האם בכתובה יש לכתוב את שני השמות? ב מראש
תשובה: אם השם לא ידוע, בהלכה זה נקרא 'נשתקע השם', ולא צריך להזכיר אותו בכתובה. ההגדרה של נשתקע השם, שאין לפחות שלושה אנשים שקוראים לה בשם הזה.
שאלה: הצאצאים של גיורת שלא שומרת מצוות: לכבוד הרב. מה דינם של צאצאי מגוירת (גיור אורתודוקסי) ש"נישאה" לכהן (חיתן אותם"רב" קונסרבטיבי) ולא מקפידה על שמירת מצוות (שבת למשל.). האם הצאצאים יהודים? האם הצאצאים נחשבים כהנים? מה יקרה אם היא תחזור בתשובה? האם הסטסטוס של הצאצאים משתנה ע"פ מצב האם (יהודים לא יהודים)?
תשובה: אם היא בהתחלה כן שמרה תורה ומצוות, גם אם אח"כ היא הפסיקה היא נחשבת יהודייה וגם הילדים הם יהודים. ההגדרה של הילדים בעקבות הנישואים עם הכהן, היא חללים. המשמעות של חלל הוא שאין בו קדושת כהונה, הוא לא יעבוד בבית המקדש, לא עולה לדוכן ולא עולה לתורה בתור כהן. הסטטוס של הילדים לא משתנה למפרע.
שאלה: השכמה ע"י מים שגרמה נזק לפלאפון: איש צוות בישיבה תיכונית העיר תלמיד ע"י שפיכת מים והמים נשפכו על פלאפון שהיה מונח על המיטה. א. אם יש נזק - האם איש הצוות צריך לשלם? ב. אם מקובלת דרך השכמה זו על הנהלת הישיבה - האם איש הצוות יכול לדרוש מהישיבה לשלם את הנזק? ג. אם הביטוח של הפלאפון מכסה את התיקון האם ישנו פיצוי על הימים בהם הפלאפון הושבת, ועל הזמן של ההליכה למעבדה ועל הוצאות הנסיעה למעבדה?
תשובה: איש הצוות צריך לשלם על הנזק שעשה, ועליו מוטלת האחריות להשכים בזהירות גם כשעושה על ידי שפיכת מים. אין פיצוי על הימים בהם הפלאפון הושבת, והוצאות התיקון הן על חשבון הניזק. הרב ניר אביב