LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: גיבוש בין רבני הציונות הדתית: בציבור החרדי ברגע שמתעוררת מחלוקת יסודית, יושבים הרבנים ודנים ומחליטים החלטה מגובשת ומודיעים אותה וכך קל לציבור החרדי לדעת מהי דעת תורה בנושא זה. מדוע בציבור הדתי לאומי אין תהליך דומה וישנם המון צדדים במחלוקות והציבור הפשוט ממש קרוע בין הדעות, מדוע אי אפשר להוציא החלטה מגובשת ומוסכמת על הרבנים וכך כל הציבור יעשה משהו אחד ולא כל אחד יעשה ההפך מחבירו?
תשובה: אתה נוגע בנקודה כואבת. שורש הבעיה שאין כל הרבנים מוכנים להכיר איש במעלת חבירו ומתוך כך אינם בחלקם מוכנים לקבל הכרעת הרוב. נעשו הרבה נסיונות לגיבוש כזה והם נעצרו באמצע. אבל הצדק אתך שאסור להתייאש ויש להמשיך בכך ואם לא תהיה הצלחה מלאה אלא חלקית בלבד גם זה יחשב כהישג נכבד.
שאלה: גרושה שחיה כבר עם כהן: אני גרושה וחיה עם כהן בנישואין אזרחיים. האם תיתכן האפשרות ליצור נישואין כדת משה וישראל או שזה פסול ואין מה לעשות? דרך אגב יש לנו שני ילדים משותפים.
תשובה: לצערי אין לבעייתכם פיתרון.
שאלה: הרב לוקח את כל העליות: אני מתגורר בחו"ל ומתפלל בבית כנסת של חב"ד. רב בית הכנסת קובע מי העולים וכל עלייה חשובה הוא עולה אם זה שישי או מפטיר או בכל ימי החול שלישי. השאלה האם יש מקור למנהג הנ"ל, והאם יש מקום לדבר איתו על חשיבות העלייה לשאר המתפללים כמחווה של כיבוד?
תשובה: יש עניין לדבר איתו. ידוע שרבנים חשובים היו עולים פעם בחודש, אך לא בקביעות כזו כל שבת וכל יום.
שאלה: טיולים בחופש וצניעות: אנו בחורות שרוצות לטייל בחופש, יחד, ולהגיע למקורות מים, כמו ברמת הגולן. האם עלינו להימנע מהגעה למקורות מים אלו מחשש שיש שם בנים שמתרחצים בלבוש חלקי, או אין בעיה לראות בן בלבוש חלקי, והאם יש את אותה הבעיה גם בטיול הכולל רחצה של בנים בתוך המשפחה?
תשובה: לבנות אין בעיה לראות בנים בלבוש חלקי. אתן צריכות להיכנס עם ביגוד מתאים (חולצה וחצאית). ובתוך המשפחה אין בעיה.
שאלה: ערבוב בין בשר לחלב במדיח: מה הדין של כף בשרית שהדחנו בטעות במדיח חלבי, ומה הדין של שאר הכלים החלביים שהודחו באותה הדחה?
תשובה: לכתחילה יש להקפיד להדיח רק כלים בשריים או רק כלים חלביים אבל בדיעבד מותר.
שאלה: לספר שלקחתי ימים מהרגילה: ביחידה שלי לפני שיוצאים לחופשה על חשבון חופשת "הרגילה", צריך להגיש לשלישות טופס שבו רושמים את מספר הימים שלקחתי מתוך מה שמגיע לי. לפני שיצאתי לחופשה שכחתי להביא לשלישות אצלנו את הטופס המלא, ויש מצב שאם לא יעשו יום אחד רשימה מי נמצא ומי לא, לא יירשם לי שלקחתי חופשה מהרגילה בשלישות ואז בעצם אף אחד לא יידע שלקחתי חופשה על חשבון הרגילה ויישארו לי אותו מספר של ימים כמו לפני שיצאתי. האם חובה עליי להודיע להם שהם צריכים להוריד לי ימים מהחופשה?
תשובה: מבחינת הישרות יש להודיע שלקחת חופש, והם יעשו מה שהם צריכים.
שאלה: אני בוגר מספיק?: קראתי את מה שהרב כתב לגבי "להתרגל לחוסר צניעות". פעם הצבתי לעצמי מטרה, שלא אתחיל לצאת לפני שאהיה "נקי" במשך שנה מפגימה בברית. כמובן, לצערי, שזו היתה מטרה גדולה מדיי והנה אני עכשיו רוצה כבר ממש להתחיל בכיוון של שידוכים אבל עדיין ממש קשה לי כל העניין, פיתויים, יצרים, אינטרנט ועוד. מצד אחד נראה שהפתרון הוא להתחתן, אך מצד שני זה יכול להיות סתם סיפוק היצר, זו מלכודת כזו, מה לעשות, איך להכין את עצמי לשלב של בשלות למערכת יחסים?
תשובה: העיקרון הוא שאין להציב רף של תוצאות אלא להציג רף של עבודה והתקדמות. העיקר שאתה עובד על הנושא ורוצה להיטהר. כחלק ממהלך הטהרה גם ענין נשיאת אישה. פשוט שהקושי בעניני צניעות משתנה לאחר החתונה. אולם חשוב שיהיה רצון ומהלך של התקדמות גם לפני החתונה. אם יש נפילות זה לא מעכב חתונה. כולנו בני אדם וכולנו נופלים. העיקר שלאחר שנופלים קמים. לכן לא להיתעכב ושיהיה בהצלחה במציאת זיווגך.
שאלה: הכרח לעלות לחומש בתשעה באב?: קראתי את תשובת הרב לפיה היות ושמירה על א"י היא מצווה ממילא מותר לעולים לחומש לשתות. ושאלתי שהרי לא נראה שהיה צורך חיוני לעלות דווקא בתשעה באב, ניתן היה לעלות לפני, וגם אחרי. האם אכן אפשר להתיר לשתות כאשר את המצווה ניתן לקיים במועד אחר? וכן האם לאדם מותר לכתחילה להחליט שהוא ביום צום הולך לחומש או עושה פעולה כזו או אחרת לטובת ארץ ישראל, ביודעו שהוא יזדקק לשתות, על אף שאין סכנה מידית באותו רגע?
תשובה: השאלה נשאלה על ידי אותם אלו שרצו לעלות קודם לתשעה באב, ולשבת שם אף בתשעה באב. המשלתי את זה לעולה לספינה לדבר מצווה באמצע השבוע, למרות שיודע שיצטרך לשהות בספינה גם בשבת, שזה מותר.
שאלה: בגדים שנשארו בגן בסוף שנה: היום הסתיימה השנה בגן ונשארו כמה בגדים בגן שלא ידענו למי הם שייכים (ז'קט, שתי חולצות וכמה זוגות גרביים), שמתי הכל בתוך שקית ואמרתי שאביא לכל הורה להסתכל בשקית ואם הוא מזהה את בגדי בנו שייקח ואם לא אז לא. אז באה סבתא של אחד הילדים והיא כנראה לא הבינה אותנו נכון, כי היא חשבה שכל הבגדים בשקית הם של נכדה ובטעות היא לקחה את השקית עם הבגדים. יצרתי קשר עם האם והיא אמרה שאני יכולה לקחת את הבגדים. אני לא יודעת מתי ייצא לי לנסוע לאזור שגרים בו ההורים שמרוחק מהבית שלי. האם אני מחוייבת להביא את שקית הבגדים למעון שנה הבאה כדי שאולי הורים מהשנה שעברה יזהו את הבגדים של ילדיהם למרות שלא נראה לי שאעבוד באותו מקום? ומה קורה אם לא אצליח להשיג את השקית האם יש בידי גזל?
תשובה: אין כאן גזל, זה עניין של השבת אבידה. את יכולה לדרוש מהוריו של אותו ילד שיחזירו את השקית עם הבגדים.
שאלה: הגיור לא יכובד בלונדון?: התגיירתי לפני כחודש ועדין לא קיבלתי את המסמכים, ולפני כחצי שנה היכרתי אדם דתי שהוא תושב תושב אנגליה וגר שם. את תהליך הגיור התחלתי לפני כשנתיים וכמובן שעשיתי את זה לא בשבילו כי לא הינו מכירים אלא מרצוני. הוא עדיין לא הציע לי נישואים רשמית, אבל אני יודעת שהוא כבר היה עושה את זה אם הכל לא היה כל כך מסובך ולא ברור, הוא חושש שהגיור שעשיתי בארץ לא יכובד ברבנות בלונדון. השאלה הזאת מאוד מטרידה אותנו. האם יכול להיות שהגיור שעושים בארץ ישראל לא יכובד בלונדון?
תשובה: צריך לשאול את בית הדין בלונדון האם הוא מכיר בגיור, אך גם אם לא, אפשר להתחתן בארץ.
שאלה: עילוי נשמה פוגע בלימוד?: כשאני לומד אני משתדל לומר לפני "לעילוי נשמת." של מספר אנשים שהכרתי. האם הדבר לא רצוי לעיתים קרובות מפני שמצוות הלימוד לא תחשב לי, או שהדבר אינו פוגע במצווה אולי אפילו להפך?
תשובה: זה לא מוריד מערך הלימוד העצמי.
שאלה: גניזת קופסאות תפילין ושקית התפילין: קופסאות התפילין הישנות שלי נשברו. האם הן חייבות גניזה? וכן האם ניתן להשתמש בשקית ישנה של תפילין עבור טלית, או שאם יוחדה לתפילין אסור לעשות בה שימוש אחר והאם היא חייבת בגניזה?
תשובה: יש לגנזם, כמו-כן אין להשתמש בתיק התפילין עבור טלית אלא אם כן מתחילת שימושו היה מיועד גם לטלית או לסידור וכדומה. הקופסאות והשקית צריכים גניזה. הרב אברהם וסרמן
שאלה: מצוות שמיטה מהתורה: מה הם התנאים הדרושים לקיום מצוות השמיטה דאורייתא? שמעתי שהתנאים הם: 1. כל העם (או רוב העם, אינני יודע מה הוא הנכון!) צריך לשבת בארץ. 2. כל השבטים צריכים להיות במקומם. 3. בית המקדש צריך להיות בנוי ופעיל (כלומר הקרבנות מתקיימים). 4. היובל נהוג. אינני יודע מה נכון ומה לא, האם תוכלו לעזור ולהוסיף תנאים אם ישנם, ובאיזה ספר ניתן למצוא את כל התנאים הנדונים?
תשובה: השביעית נוהגת מדארייתא רק כשיובל נוהג, עיין רמב"ם הל' שמיטה ויובל פ"ט ה"ט, ושם מבואר ששביעית בזמן הזה היא מדרבנן, מכיון שאין יובל נוהג. היובל לא נוהג בגלל שאין ישראל מכירים את מקומות השבטים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: זמן תפילת ערבית במוצאי שבת: לפי הידוע לי בארץ ישראל נהגו להתפלל ערבית במוצ"ש לפחות 36 דקות לאחר השקיעה (תלוי באיזה עיר) וכך מופיע זמן מוצ"ש בכל הלוחות שאני מכיר. האם יש היתר לעשות כעיקר הדין ולהתפלל 20-25 דקות לאחר השקיעה, בזמן שביום חול כבר אפשר לקרוא ק"ש, אם התשובה חיובית, האם גם ניתן לעשות מלאכה ממש, אם התשובה היא שלילית, האם עדיף להתפלל ביחידות בזמן, מאשר במנין כזה? והאם יש חילוק בין אשכנזים לספרדים בענין זה.
תשובה: יש להבחין בין זמן צאת השבת המופיע בלוח לעניין איסור מלאכה, שזה הוספה מחול אל הקודש (תוספת שבת), לזמן תפילת ערבית. מותר להתפלל מוקדם יותר, אך אין לעשות מלאכה עד הזמן הכתוב בלוח.
שאלה: תפילה לרפואת אדם לא מוכר: הרבה פעמים מקיימים מצות או לומדים תורה או אומרים "מי שברך" לרפואת אדם לא מוכר. מה העניין בזה, אם מכירים אותו - אז ר אולי זה יותר קל ככה, אבל אם לא מכירים, לא עדיף להתפלל ללמוד לרפואת כל חולי ישראל?
תשובה: כשמתפללים על מישהו מזכירים את שמו ושם אימו (לשיטת יהודי אשכנז), ויש בזה עניין להזכיר את שמו לעומת תפילה כללית על כל חולי עם ישראל.
שאלה: יהודים או בני ישראל?: מדוע אנו קוראים לעצמנו יהודים ולא בני ישראל כפי שאנו נקראים בתורה, והאם בכלל באיזה מקום בתורה בני ישראל נקראים יהודים, האם ישנו ביסוס מקראי בתורה לכך? אשמח אם הרב יציין מקורות.
תשובה: אנו מוצאים במגילת אסתר שהעם ישראל כונה שמה יהודיים. הגמ' במסכת מגילה דנה על יחוסו של מרדכי היהודי ומגיעה למסקנה שלא היה משבט יהודה: (מסכת מגילה דף י"ג) "רבי יוחנן אמר לעולם מבנימן קאתי ואמאי קרי ליה יהודי על שום שכפר בעבודה זרה שכל הכופר בעבודה זרה נקרא יהודי כדכתיב איתי גוברין יהודאין וגו'". הגמ' מסבירה שהשם יהודי נדבק אלינו בגלות כשאנו עמדנו בין הגויים ושמרנו על היחוד שלנו ונשארנו מאמינים וכפרנו בע"ז. על כך כונה העם היהודי בגלות כיהודי. כך אנו רואים בגמ' במקומות רבים שקוראים לנו יהודיים. ברוב המקומות זהו השם שאנו מכונים כשאנו באים במגע עם הגויים. (תלמוד בבלי מו"ק דף כו) "ומי קטל שבור מלכא יהודאי והא אמר ליה שבור מלכא לשמואל תיתי לי דלא קטלי יהודי מעולם", (סנהדרין ס"ד) "מעשה בסבטא בן אלס שהשכיר חמורו לנכרית אחת כיון שהגיעה לפעור אמרה לו המתן עד שאכנס ואצא לאחר שיצאה אמר לה אף את המתיני עד שאכנס ואצא אמרה לו ולא יהודי אתה?", (סנהדרין ק"ו) "רצונך שתשתה כוס של יין כיון ששתה בער בו אמר לה השמיעי לי הוציאה יראתה מתוך חיקה אמרה לו עבוד לזה אמר לה הלא יהודי אני אמרה לו ומה איכפת לך כלום מבקשים ממך אלא פיעור". יתכן שזה התחיל מכך שעשרת השבטים גלו ורוב אלו שנשארו בארץ ישראל היו בני שבט יהודה. אולם בהמשך קיבל השם הזה משמעות ושימוש לכל אחד מישראל באשר הוא. גם בנביא זכריה בתאור הגאולה הוזכרנו כיהודים. "(כב) ובאו עמים רבים וגוים עצומים לבקש את ידוד צבאות בירושלם ולחלות את פני ידוד: (כג) כה אמר ידוד צבאות בימים ההמה אשר יחזיקו עשרה אנשים מכל לשנות הגוים והחזיקו בכנף איש יהודי לאמר נלכה עמכם כי שמענו אלהים עמכם:" אנו שמחים להיקרא יהודיים. ב"ה עתה שבנו לארץ ישראל ונקבל את השם היותר כללי שלנו "ישראל" זהו שם שלא נוגע למה שביננו לבין הגויים אלא זהו השם שנתן לנו ריבונו של עולם.
שאלה: המוציא על לחם בריאותי: האם ניתן לברך "המוציא" ולצאת ידי חובה בלחם משנה בשבת במאפה המורכב מ: 30 גר נבט חיטה, קצת בצל יבש, 1 כף שומשום, 0.5 כף שמן ו80 גר מים. המתכון הנ"ל הוא לאדם עם בעיות בריאות ולכן נאלץ לאכול לחם זה?
תשובה: הכלל הוא כל תערובת של דגן עם דברים אחרים, אם הדגן הוא אחד המרכיבים למרות שמבחינה כמותית הוא מועט בגלל חשיבותו הוא העיקר ומברכים עליו ופוטרים את שאר המרכיבים. מוזכר שמי שקובע סעודה על עוגה (לדוג' ארוחת ערב של 4 פרוסות עוגה וכוס קפה) היות וזה עבר תהליך של אפיה נוטלים ידיים ומברכים המוציא וברכת המזון. אדם שעושה דיאטה וצריך לאכול לחם מיוחד, צריך בכל זאת לאכול כמות שישבע ממנה, זה יחשב לחם ויברך המוציא, וכן זה יחשב לחם משנה.
שאלה: הטבלת מקלף ירקות: האם צריך להטביל מקלף ירקות עשוי מתכת?
תשובה: יש להטבילו.
שאלה: השכרת גוי לעבודה בגינה: אני גנן במקצועי. האם ניתן בשנת השמיטה, לבצע את עבודת השתילה, בגינות בהן אני עובד כעצמאי, ע"י גוי? וכן האם ניתן לבצע היתר מכירה לעצי פרי או עצי סרק על מנת להמשיך לעבוד בהם בשנת השמיטה? ובמידה ושתי האפשרויות הנ"ל לא אפשריות, כיצד אני כגנן דתי יכול להמשיך את עבודת השתילה בגינות של אנשים חילוניים שאני מועסק אצלם?
תשובה: אין היתר לגוי לעבוד בקרקע ישראל, אא"כ נעשה היתר מכירה אז אפשר לתת לגוי לנטוע. לגבי עבודות שתילה אין פתרון אלא להתארגן עוד החודש על צמחים שיתחילו לפרוח בשנה הבאה, או דו שנתיים וכדו'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לברך על קטשופ?: האם צריך לברך על קטשופ?
תשובה: כיון שקטשופ בדרך כלל נאכל עם מאכל אחר והוא טפל אליו לא מברכים עליו.
שאלה: לפגוש הורי הצד השני לפני אירוסין?: האם טוב שבחור ובחורה ייפגשו לפני ההחלטה על אירוסין עם הורי הצד השני, או שכדאי לאחר ההחלטה, והאם גם עם המשפחה המורחבת יותר (אחים, סבים,דודים)? וכן מה בעצם ניתן לבדוק בפגישה שכזו, והאם יש משקל ליחס ההורים כלפי הצד השני, כיצד התקשורת ביניהם וכו, האם הימצאות טלויזיה, למשל, בסלון ביתם מעידה משהו על בן הזוג, שמצידו לא מעוניין בטלויזיה בבית?
תשובה: לדעתי טוב להפגש עם הורי הצד השני זה יכול לסייע להחלטה יותר נכונה. מתרשמים מהבית ומכירים את הרקע של הצד השני וזה עוזר להכיר יותר טוב. וגם יש מקום לבחון את הקשר עם הורי הצד השני. אך אין הכרח לעשות זאת. אם לבני הזוג ברור שהם מתאימים והם הגיעו להחלטה להנשא, אין הם חייבים להשהות את החלטתם כדי לבחון גם אם הקשר עם ההורים יהיה טוב.
שאלה: השקיית פרחים בשמיטה: בגינתי פרחי נוי ותבלינים. כיצד אדע בשנת השמיטה איזו השקייה (כמות מים ומרווחים בין השקיות) נחשבת לצורך "קיום הצמחים" ואיזו כבר נחשבת "תוספת הצמחה" ואסורה?
תשובה: המידה שנתת השנה היא המידה שתתן אי"ה גם בשנה הבאה, לא יותר ולא פחות, באופן כללי מודדים שהקרקע תהא לחה ולא מוצפת מים ומאידך לא יבשה לגמרי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מותר לעשות דיאטה?: חבר שלי שאל אותי האם מותר לעשות דיאטה כי הרי זה נובע מצד התאווה ליופי חיצוני וזה כאילו אתה לא מקבל את מה שה נותן לך, האם חברי צודק?
תשובה: אדם שעושה דיאטה זה לא בהכרח משום שהוא לא מקבל את מה שה' נותן לו אלא כדי לשפר את מצבו האישי בין בגוף ובין בנפש ומותר לאדם לעשות פעולות לשיפור מראהו אם אין בהם צער או חבלה. ולכן אם אדם צריך לעשות דיאטה מסיבות רפואיות או כדי למנוע מחלות וכדומה ודאי שדבר זה מותר ורצוי. במקרה שיש צער גדול לאדם (בעיקר אצל נשים) מהמראה שלו והוא רוצה לעשות דיאטה שמטרתה לנוי ויופי בלבד יש להתיר. (אגרות משה חו"מ ב סה)
שאלה: ת על פסק דין: שמעתי שיש בתי דין המבקשים ת של 150 ש"ח כדי שאוכל לקבל את פסק הדין. האם זה מותר מבחינה הלכתית, ומה קורה אם אני לא מוכן לשלם, האם יכולים לחייב אותי לשלם על פסק הדין או שיכולים לחייב אותי ללכת לפי פסק הדין למרות שאני לא משלם כדי לקבל אותו?
תשובה: אם היה לבי"ד סמכות לדון אותך מכוח שטר בוררות או מכוח שהם בית דין קבוע אז אתה מחוייב לסדרי בית הדין. גם אם אתה לא מקבל את פסק הדין מנומק ביד אתה חייב לקיימו. באופן כללי אין אתה צריך להצטער על מה שחויבת. אתה צריך לשמוח שאתה עושה חיובך. ובפרט אם אתה לא מסכים לעמדתם אז קיום הפסק שיקויים על ידך יגלה את האמונה שלך בקב"ה ובמצוותיו. כך אתה מקיים מצווה לשם שמים ולא משום שאתה מזדהה איתה.
שאלה: נזק לרכוש של מישהו: לפני כמה זמן הזקתי בטעות לרכוש של מישהו ועד שחזרתי לאותו מקום (לאחר כ-10 דקות רבע שעה) הבעלים כבר לקח את החפץ, ואני לא יודע מי היו הבעלים. מה אני צריך לעשות?
תשובה: תתן דמי הנזק לצרכי הרבים.
שאלה: עבדתי על השומרת: השבוע שהיתי במלון. הכניסה לחדר הכושר מותרת מגיל 16 בלבד. עוד 4-5 חודשים אהיה בן 16. אני יודע היטב איך משתמשים בחדר כזה, ומנוסה מאוד. חייבים להציג תעודת זהות, אז הבאתי את תעודתה של אימי, כשכתוב שנולדתי ב- 8.11.91. הבודקת שם אמרה לי שאני עדיין לא בן 16, אז אמרתי לה למה לא? והראיתי לה שההפרש בין 91 ל- 07 הוא 16 (בלי להתחשב בחודשים). אז היא אמרה לי: "נכון!, אתה בן 16 וקצת, כנס". אני לא הוצאתי מפי דבר שקר, הקפדתי על כך בכוונה. אך האם הוניתי פה אותה? אימי היסבה את תשומת ליבי לאחר המעשה. ואם היא רק מסתכלת ולא חושדת שאני עדיין לא בגיל המתאים?
תשובה: יש במעשיך הונאת דברים ולהבא תשתדל יותר.
שאלה: שבע ברכות לחתן אבל: חבר טוב שלי התחתן ביום רביעי ואביו נפטר ביום ראשון, החתונה נעשתה בזריזות ובצניעות על מנת לשמח את האב שהיה שכיב מרע. האם לאחר השבעה ניתן לקיים לחבר סעודת שבע ברכות, ואם כן האם מותר לברך שבע ברכות בברכת המזון על הכוס?
תשובה: שבע ברכות נוהגות רק בשבעת ימי המשתה בלבד. מן השמים ינוחמו ושיהיו להם רק שמחות.
שאלה: אמירת סליחות בחודש אלול: אני מעוניין לומר סליחות כמנהג הספרדים, האם מותר לי להגיד סליחות כבר מראש חודש אלול, למרות שאבי אשכנזי?
תשובה: אין בעיה כמו שמותר להגיד תהילים כמה שרוצים, אפשר להרבות בסליחות, זה להרבות בתפילות. (אמר ר' יוחנן: "הלוואי ויתפלל אדם כל היום כולו).
שאלה: כלאיים בערוגת גינה: רציתי לדעת האם יש כלאיים בשתילה באותה הערוגה שיח תבלין ופקעות של פרחים, או שתילת צמחים מטפסים או פרחים בסמוך לעצים?
תשובה: כל זמן שיש מרחק של 15 ס"מ בין צמח לצמח אין איסור כלאים (במינים שנכתבה השאלה). בצמחים מטפסים בד"כ אלו שיחים ועל כן אין בהם איסור כלאים אלא בהרכבה. וכן פרחים סמוך לעצים אין איסור. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לקנות רק מקרר מהדרין?: האם ראוי לזוג צעיר, בבואם לקנות מקרר - לקנות רק מקר "מהדרין" עפ"י מכון צומת, שמונע בעיות הלכתיות בשבת (פתיחת נורה, הפעלת מנוע קירור וכדו ), או שניתן להתחשב גם בשיקולים בכלכליים, והאם אכן במקררים אחרים קיימות בעיות הלכתיות?
תשובה: וודאי שניתן להתחשב בשיקולים כלכליים. זה לא מחוייב המציאות שבאותו רגע שפותח את המקרר יתחיל לפעול המנוע. זהו "דבר שאינו מתכוון" שמותר.
שאלה: מחתך בתרופה בשבת: הרופא אמר לי לקחת חצי כדור כתרופה, האם יש בעיה לחתוך תרופה באמצע בשבת משום מחתך, שהרי מקפידים על המידה, ומה אם יש חשש שיעילות התרופה תפגע אם תחתך מערב שבת?
תשובה: מותר, אין בזה גדר של מחתך.
שאלה: צובע בשבת: האם מותר לי לערבב קרם פנים עם מים עד להיותו נוזלי ולהשתמש בו בשבת (לא למרוח ממש אלא להניח על הפנים בטפיחות)? האם מותר להכין מיץ מתרכיז בשבת הרי התרכיז צובע את המים?
תשובה: אם זה לצורך רפואה יש בעיה בשבת, אף על פי שמדין ממרח אין בעיה כיון שזה נוזלי. לגבי תרכיז, אנו פוסקים שאין צובע באוכלים (הכרעת ה"משנה ברורה"). אך מי שרוצה להיות יותר מחסיד, יכול להחמיר כדיעה המחמירה.
שאלה: ערסל בשנת שמיטה: האם מותר להשתמש בערסל התלויה בצד אחד לפחות על עץ נוי בשנת שמיטה, האם יש הבדל אם הערסל קשור ישירות לעץ או לוו המחובר לעץ?
תשובה: בשביעית רק הפירות הם קדושים בקדושת שביעית, ואין קדושת שביעית בעץ עצמו. מה שאסרו קציצת עצים זה בגלל הצמחה אבל לא מדיני קדושת שביעית. ועל כן אפשר להשתמש בעצים לערסל וכדו'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קיצוץ ירקות לסלט במכשיר רסקל: האם מותר להשתמש בשבת במכשיר רסקל כדי להכין סלט ירקות? המכשיר בנוי מסכינים שמעבירים עליהם את הירק והוא נקצץ דק.
תשובה: יש בזה בעיה כיון שזה מכשיר מיוחד כעין טחינה. אמנם יש שיטת הרא"ש שאין טחינה באוכלים, אך אנו שפוסקים כרמב"ם, וודאי צריכים להחמיר.
שאלה: שהחיינו על הנחת תפילין: האם יש לברך שהחיינו עם הנחת התפילין בפעם הראשונה?
תשובה: דין זה שנוי במחלוקת הפוסקים. דהנה בתוספתא ברכות (פ"ו ה"טו) מובא, שהקונה טלית חדשה או תפילין חדשים צריך לברך שהחיינו. וכדברי התוספתא הנ"ל כ"פ גם הרמב"ם (פ"יא מהל' ברכות ה"ט). וכ"פ הט"ז (סי' כ"ב). הטור והשו"ע (סי' כ"ב) הביאו דברי התוספתא להלכה, אולם הביאו רק שעל טלית חדשה יש לברך שהחיינו, אך השמיטו דין תפילין, ומוכח דס"ל שעל תפילין חדשים לא מברכים שהחיינו. והטעם לזה מובא בתוס' במנחות (מב: ד"ה ואילו, עיין במהרש"א שם) שכתבו בשם רב שרירא גאון, שאין לברך שהחיינו אלא על מצוה המתחדשת מזמן לזמן כמו שופר וכדו', משא"כ בתפילין כיון שנתחייב פעם אחת שוב חייב להניחם בכל יום ואינה מתחדשת מזמן לזמן. ולענין הלכה, כתב בשו"ת יחו"ד ח"ב (סי' ל"א) דכיון דמידי ספק לא יצאנו אין לברך שהחיינו על תפילין חדשים. וכ"פ רבים מהאחרונים.
שאלה: החרדים כשבט לוי : ידוע שלכל שבט ושבט משנים עשר השבטים היה תפקיד משלו, ולפי זה חשבתי שאולי החרדים שהם עוסקים הרבה בתורה ובעיקר מרימים את דגל התורה זה תפקידם והם אינם צריכים להתעסק בא"י ובעמ"י כמו שהצבור הדתי לאומי עוסק. אולי הם כמו שבט לוי שהיה מקודש לקב"ה וזה אולי גם מה שהרמב"ם כותב בסוף הלכות שמיטה ויובל לגבי לומדי התורה שהם כמו שבט לוי? האם יש מקום לבוא כנגד הצד החרדי בטענות שאינם מתגייסים לצבא וכו, אולי זה תפקידם רק ללמוד תורה?
תשובה: ישר כוח שאתה מלמד זכות. ודאי שיש השגחה אלוקית על עם ישראל ולכל אחד יש שליחות מיוחדת. ודאי שגם הציבור החרדי עסוק בשליחות מיוחדת וחשובה. אני הייתי מגדיר את שליחות הציבור החרדי אולי בצורה קצת רחבה יותר. ודאי שבזכותם יש ריבוי תורה. אולם לא מדובר רק בריבוי תורה אלא על אופי התורה. יש צד בתורה שצריך לשמר ולשמור על הקשר אל הישן. עיקר תפקיד החרדים לשמור את עם ישראל בכל מה שהשיג עם ישראל דורות על גבי דורות. זהו כוח השמירה הכל כך חשוב. מבחינה מעשית הציבור החרדי משלם מחירים יקרים על כך שכולם נשארים שנים רבות ללמוד תורה. הרינו יודעים שצריך כוחות נפש מיוחדים ללמוד שנים רבות בהתמדה והצלחה. ההדרכה של ח היא שמי שלא ראה סימן יפה בלימודו לאחר ה' שנים ילך ויתעסק בדבר אחר. הלחץ שכולם צריכים להישאר בישיבה אינו תורם למי שאינו מתאים לעניין. לכן היה עדיף אם אפשר למי שלא מתאים להישאר בישיבה שנים רבות שימצאו נוסחה שיצא לעיסוק אחר חשוב. אולם ודאי שהם רוצים לעשות זאת רק בדרך שתשמר את הקודש והיראת שמים גם למי שיוצא מהישיבה. דבר נוסף שאני מתפלל שיקרה הוא שכשם שאני יכול להמליץ טוב על כולם ואפילו להבין את השליחות האלוקית שיש לציבור החילוני שאינו מקפיד על פרטי מצוות כך גם בציבור החרדי יכירו בערך ובתפקיד של ציבורים אחרים.
שאלה: מניין קרליבך לנוער בישוב: האם מותר לארגן ביישוב, אחת למספר שבועות חודשים, תפילת ליל שבת חגיגית בסגנון קרליבך - בסניף בישוב, האם אין בזה פרישה מן הציבור, כי בשאר בתי הכנסת שבישוב יחסרו בני הנוער, ואולי גם האבות מעדיפים שבניהם יתפללו איתם יחד, אך מאידך, אצל בני נוער רבים נראה לי שישנה עדיפות לקיים מניין קרליבך, וזה הופך את התפילה בליל שבת ליותר עוצמתית?
תשובה: אם הנוער רוצה, לא צריך להתנגד לקיים מניין כזה אחת לכמה שבועות.
שאלה: תפילה במקום פתוח בטיול: ידוע שיש להתפלל במקום סגור ע"י מחיצות ותקרה. האם בזמן טיול או מחנה קיץ יש להקפיד בעניין זה או שאפשר להתפלל במקום פתוח?
תשובה: רצוי גם בטיול להתפלל ליד עץ או קיר. אבל אם אין אפשרות, מתפללים גם במקום פתוח, בייחוד מנחה שהזמן עובר.
שאלה: תינוקות הנולדים עם בעיות רפואיות: בח רואים פעמים רבות שיש קשר בין רמה רוחנית של האדם לבין מצבו הבריאותי-הפיזי. (למשל, שמחלת אסכרה באה על חטא מסוים, וכן אשה בלידה מועדת לפורענות בגין אי הקפדתה במצוות מסוימות וכדו ). לאחרונה יצא לי להרהר, מדוע ישנם תינוקות שכבר בלידתם נולדו עם מומים קשים או מחלות וסיבוכים, הרי על פניו הם לא חטאו! כיצד זה מסתדר עם ההסברה שהמצב הגופני תלוי במצב הרוחני של האדם?
תשובה: יש חשבונות רבים לקב"ה. יש סך נשמות שצריכות להופיע בעולם הזה בגוף. לכל נשמה יש את השליחות שלה והתפקיד המיוחד לה. אנו בטוחים שהקב"ה נותן לכל נשמה את הגוף שמתאים בשביל שתוכל למלא את יעודה. יש לפעמים מצבים שהקב"ה מוריד לעולם אדם עם קושי גם כדי לרומם את הסובבים אותו שהם יתוקנו על ידו. יש גם רעיון של גלגלו נשמות - של נשמות שכבר היו בעולם ועתה נשאר רק תיקון קטן שצריכות נשמות אלו לעשות בעולם ולכך הם נשלחות. לא כל הנשמות נשלחות לחיים של שמונים שנה. אנו יודעים שקצרה ידינו מלהשיג בנושא זה ואנו מאמינים בצדק האלוקי.
שאלה: נדר על כיסוי ראש: לפני כשנה וחצי כשהייתי בהריון עשיתי סקירת מערכות ואמרו לי שחס וחלילה יש מום לולד, התפללתי מאוד ובשעת צער לקחתי על עצמי נדר ללא התייעצות עם בעלי, הנדר הוא כיסוי ראש וללבוש חצאית, ברוך ה ילדתי והכל ר. לגבי הנדר מאוד קשה לי איתו בכל מס שבועות אני נכנסת לעצבות וקושי רב, האם יש אפשרות להתיר את הנדר אני מאוד פוחדת להתירו שמא חלילה יקרה אסון בביתי, האם יש אפשרות להקל בנדר וללכת עם כיסוי וחצאית רק בערבי שבת שבת וחגים, מה עליי לעשות, האם יכול להיות שמתירים נדר ויקרה חלילה משהו רע או האם בשביל הקושי לקיים את הנדר יש את הלכת התרת נדרים? יש לציין שאני מאוד קרובה לדת מתפללת מנחה, קוראת תהילים בכל יום שומרת טהרת המשפחה, הילדים עם כיפות, בעלי הולך לבית הכנסת וכך תמיד נהגנו. בעלי לא אומר לי מהי העדפתו מחשש לפגוע בי ואומר לי תעשי מה שאת מרגישה אך אני מרגישה שמאוד קשה לי. מצד אחד אני לא רוצה לצאת ככפויית טובה על כך שברוך ה ילדתי תינוקת בריאה, אך מצד שני הכיסוי והחצאית בכל יום מאוד מעיקים עלי, אני בדילמה גדולה מה עלי לעשות?
תשובה: אם הליכה עם כיסוי ראש וחצאית היו מידת חסידות אז היה ניתן להתיר את הנדר ולהורות לך ללכת עם כיסוי ראש רק בזמנים מיוחדים. אולם מכיון שזו ההלכה וכל בת ישראל צריכה ללכת בצניעות אז אני רק יכול לומר לך שכפי עיקר ההלכה בתוך ביתך אינך חייבת ללכת עם כיסוי ראש. בנוגע לחצאית ניתן אולי להתיר חצאית מכנסיים. אולם מעבר לכך אי אפשר להתיר. תנסי להעשיר את הבגדים שלך. הרי ניתן גם להשיג כיסוי ראש שמוסיף ליופי. את צריכה לצייר לעצמך שעל כל קושי שיש לך כאן בעולם שלנו תזכרי לעושר גדול במישורים אחרים. חכמים אומרים "לפום צערא אגרא" כלומר לפי הקושי כך השכר. אני מקנא בך שאת במשך תקופה ארוכה החזקת מעמד ועל כך יש לך שכר גדול. אני ממש מעודד אותך שתמשיכי ככל שאת יכולה. אם המצב הוא נוראי שהוא גורם לך ממש למידות רעות כגון כעס על התורה או מתח בינך לבעלך אז כדי לשאול רב שמכיר אותך יותר ויכריע האם ניתן להקל מעבר למה שאמרתי. חזקי ואימצי.
שאלה: נר ריחני לקישוט בשבת: ברשותנו יש נר ריחני ליופי. אמנם יש בו פתילה עם אפשרות להדלקה, אך אצלנו בבית הוא משמש כאמור לקישוט. האם ניתן להניח נר כזה, שטרם דלק וגם לא מייעדים אותו להדלקה, לפני השבת על שולחן השבת ועם סיום הסעודה וקיפול הניילון להסירו מהשולחן, וכך שוב בסעודת הבוקר? והאם יש הבדל אם היה מונח כבר לפני בין השמשות על השולחן או שבתוך השבת אנו מעוניינים להניחו על השולחן?
תשובה: בצורה כזו מפקיעים גדר "מוקצה". לכתחילה עדיף להניח ביום שישי, ולהפקיע כבר אז גדר מוקצה, אבל אפשר גם בשבת.
שאלה: כשרות על תבנית ביצים: האם כשקונים בחנות תבנית ביצים יש צורך שתהיה עליה חותמת כשרות כלשהי?
תשובה: לא נראה שצריך הכשר. יודעים שזה ביצי עוף טהור, ואם כן איזה עוד בעיות יכולות להיות.
שאלה: ללא חשש ערלה - באגוזים ובעלי ירק: האם זו בעיה כשרשום על אריזת אגוזים כשר עם חותמת של גוף רב אחראי, אך כתוב רק "ללא חשש טבל ושביעית", ולא מוזכר גם "ללא חשש ערלה"? והאם שייך שיהיה כתוב על ירקות עלים "ללא חשש ערלה", כפי שאכן מצאתי על אריזה אחת?
תשובה: א. על אריזת אגוזים צריך שיהא רשום האם יש כאן חשש ערלה או לא. ב. ירקות עלים אין שייכות לערלה, אא"כ מדובר בתערובות שיש שם גם מינים אחרים כגון אגוזים וכדו'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תפילה בנוכחות אישה בבית הכנסת: במהלך שירות מילואים בבסיס בצפון, לפני תפילת ערב תשעה באב נכנסו לפתע מספר חיילות לבית הכנסת על מנת להתפלל, אף על פי שאין לבית הכנסת עזרת נשים. סיימנו את התפילה כשהיא מתפללת בצד אחד ואנחנו בצד השני, אך מכיוון שמדובר בקרוון קטן לא היה מרחק גדול בינינו לבינם. למחרת הצלחנו לדאוג למחיצה בגובה המתניים, ושוב, החיילות נכנסו והתפללו איתנו. רציתי לשאול האם פעלנו נכון, או שהיינו צריכים להפסיק את התפילה ולעבור למקום אחר למרות חילול ה והפגיעה באותן בנות שאולי היה נגרם?
תשובה: מצד עיקר הדין אין איסור להתפלל בחדר שיש בו בנות ללא מחיצה. מה שעושים מחיצה זה "צניעות בעלמא". כמובן שזה לא ר מצד הבנות, אך אם זה יכול לגרום לחילול ה', אז בדיעבד זה ר איך שהתפללתם.