LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שימוש בכלים חלביים לאכילת בשר: 1. האם מותר לכתחילה להשתמש בכלי חלבי לאכילת בשר קר? 2. האם מותר לכתחילה לבשל מאכל פרווה בכלי חלבי שאינו בן יומו בשביל לאוכלו עם בשר ממש?
תשובה: 1. שימוש ארעי מותר, אולם אין לעשות זאת בקביעות. 2. לפי הספרדים מותר, לפי האשכנזים לכתחילה אין לעשות זאת, אולם בדיעבד אם נעשה - מותר לאכול.
שאלה: הסעות בשבת לבית חולים: אני אחות בבית חולים, ורציתי לדעת אם ההסעה שאמורה להגיע לא מגיעה בשבת, האם אני יכולה להתקשר רגיל לברר מה קורה? האם עלי לנתק אח"כ את הפלאפון? האם עלי להשאיר את הפלאפון דלוק בשבת למקרה כזה? (אני עובדת מעל 4 שנים ולא קרה לי מקרה כזה אך זה יכול לקרות). במידה ואני עובדת בכוננות וקוראים לי להגיע אני יכולה לענות ולנתק רגיל? (עד עכשיו עשו לי כמה צילצולים לא עניתי ושלחו לי הסעה (גוי), אבל בעקבות מקרה שההסעה לא יכלה להגיע מייד וחוסר ידיעה אולי עדיף שאני יענה?)
תשובה: התקשרות טלפונית היא איסור דרבנן ולצורך חולה היא מותרת גם כשלא קיים הנימוק של פיקוח נפש, כגון, במשמרת מוזמנת מראש. מומלץ ללחוץ על המקשים בשינוי. יש למכון צומת "שבתפון" המיועד למצבים כאלה.
שאלה: כשרות הרב הילביץ : לכבוד הרבנות הראשית קנינו ממתקים בהכשר הרב הילביץ (על האריזה כתוב: הילביטש) סאן פאולו ברזיל, ללא אישור הרבנות הראשית לישראל. המוצרים נקנו ב שערי עזרה ירושלים- חנות המוחזקת כמהודרת. האם הכשר זה ידוע לכם? האם יש בעיה שאין אישור של הרבנות?
תשובה: הכשר זה מוכר ומהודר. כנראה שהיבואן בחר שלא לקבל את הכשר הרבנות הראשית לישראל. נציג כשרות זה בארץ הוא הרב רובין.
שאלה: התקנת מזוזה בשערי פתח של מינהרת הכרמל: בימים אלה נפתחה מנהרת הכרמל המשמשת יהודים רבים שנכנסים לתוכה ועוברים דרכה. המנהרה היא סוג של מבנה בעל שערים ועשויה לשמש מעין "מקלט" לשעת חירום. האם נדרשת מזוזה? דעתי היא חיובית. מבירור שערכתי הבנתי שאין מזוזות!!
תשובה: היא לא עשויה לדירת כבוד ולכן המנהרה לא חייבת במזוזה.
שאלה: חובת העמידה בקדיש: האם חובה לעמוד בשמיעת קדיש יתום או "יהיה שלמא"?
תשובה: בעניין זה יש שתי שיטות, האם יש חובה לעמוד בקדיש או לא. למעשה אם אדם עומד בשעה שאומרים את הקדיש עליו להישאר עומד. אם האדם יושב, הוא אינו חייב לעמוד אך יש הידור של חסידות לעמוד.
שאלה: תפילה בזמן העבודה: אני עובד שעתי בחברת הייטק. האם אפשר להתפלל על חשבון העבודה מנחה,ערבית, הבנתי שיש חוק משרד הפנים שמתיר זאת, או שאני צריך להוריד את זמן התפילה מסך השעות שאני עובד כל יום?
תשובה: עליך לבדוק בהנהלת המפעל אם הם מקפידים על כך או לא. אם הם מקפידים עליך להוריד את זמן התפילה מחשבון שעות העבודה.
שאלה: ועננו על גשמים לאחר הסערה: בעקבות הסערה האחרונה. האם עדיין צריך לומר תפילת ועננו על הגשמים בברכת שומע תפילה?
תשובה: הכמות שירדה איננה מספיקה וישנו עדיין מחסור במים, ולכן יש להמשיך להגיד ועננו.
שאלה: עט "ברכת המזון" כשי בחתונה : אי"ה אנחנו מתחתנים בקרוב ורצינו לעשות שי לאורחים. ישנה מתנה שברצוננו לעשות אבל אולי יש עם זה בעיה ולכן אנו פונים אליכם. ישנו עט שמתוכו נשלפת ברכת המזון. במידה וזה השי שנעשה, האם במידה ואדם נכנס עם זה לשירותים זו בעיה? האם העט עצמו עם הברכה הוא בעייתי? ואם כן - האם זו בעיה שאנחנו עשינו את זה ואז האורחים כבר ברשות עצמם?
תשובה: אם העט נמצא בתוך הבגד, זה אומר שהוא נמצא בתוך 2 כיסויים ומותר להיכנס עם העט לשירותים.
שאלה: בישול נכרי בכיריים קרמיות: האם יש בעיה בבישולי גויים בכיריים קרמיות? האם יש הבדל בין לכתחילה ודיעבד? האם יש מקום להקל בבישולי נכרים בכיריים קרמיות בפרט, ובשאר אמצעי הבישול בכלל, כאשר מדובר בעובד זר שמתגורר יחד עם קשיש?
תשובה: אין הבדל בין סוגי הכיריים לגבי בישולי נוכרים. אם היהודי הקשיש נחשב חולה, ח התירו בישולי נוכרים לצורך חולה שאין בו סכנה.
שאלה: תפילת שכיב מרע : רציתי לקבל את התפילה של השכיב מרע אני לא מוצא את התפילה הזאת?
תשובה: אני מביא לך את מה שכתה הרב טיקוצינסקי בספרו גשר החיים (פרק ב, ג): א) אם יש די זמן יכולים לאמר התפלות ומזמורי תהלים הכתובים בס  מעבר יבוק, או שבספר קצור מעבר יבוק. ואם לא   יאמרו מזמור קכ א, ק ל. צ א. (ואם השעה קצרה יותר מדי מדלגין גם ג  מזמורים אלה) ואח כ הסדר דלהלן: יגדל, אדון עולם, אנא בכח, על כן נקוה לך. ובשעת יציאת הנפש אומרים: שמע כו  (פעם אחת). בשכמל ו (ג  פעמים בלחש), ה  הוא הא  (ז  פעמים). ה  מלך ה  מלך ה  ימלוך לעולם ועד (פעם אחת), מדקדקין עד כמה שאפשר שאמירת שמע ישראל תהא ברגע של יציאת הנפש. ב) אם כבר אמרו שמע ישראל וכר וראו שהחל שוב לנשום. מתחילין שוב: על כן נקוה לך ומושכים באמירה או שחוזרין שוב אנא בכח, וכשרואים את הנשימות האחרונות אומרים והי  ה' למלך וגו  ובתורתך כתוב לאמר שמע ישראל. ושוב בשכמל  ו וה  הוא הא. ואם הגווע מתעורר שוב פעם שלישית אומרים אח"כ, בסמוך ליציאת הנפש, המקראות מתפלת מוסף דר"ה: ועל ידי עבדיך הנביאים כתוב לאמר כה אמר ד  מלך ישראל וגואלו ה  צבא  אני ראשון ואני אחרון ומבלעדי אין א  ונאמר ועלו מושיעים בהר ציון לשפוט את הר עשו והיתה לה  המלוכה ונאמר והיה ה' למלך על כל הארץ ביום ההוא יהיה ה  אחד ושמו אחד. ובתורתך כתוב לאמר שמע ישראל וגו' בשכמל"ו, ה  הוא הא, ה  מלך וגו. ג) בשעת יציה  נ מדליקין נר או נרות, ולא יקרבו הנר סמוך ממש למטתו אלא בקרבת ראש המטה. ענין הדלקת הנר לזמן יציאת הנפש   לבד מה שאמרנו בזה להלן (פ' כ סעי  א) מה שמסמל נר ה  נשמת אדם בהבורה לגוף ובהפרדתה מהגוי  להתחבר עם מקור האור המחי  הכל   נאמרו בזה דברים מסמלים גבוהים: שמסתלקין מהנפש המדרגות המאירין בחול  מאורי האש   לקבל מאור השבת  מאורי אורי (מקוריים) ועוד ענינים רמים. (ראה מעבר יבק מ ב פט ו וספרים מקובלים עוד). ד) בשבת אף שממעטין בתפלות   אומרים מזמור שיר ליום השבת (ויכולים לומר גם שאר מזמורים מתהלים), ואומרים אנא בכח על כן נקוה לך ושמע וכו. נוהגין לפתוח חלונות בשעת יציה"נ (מעב י מ א פכ ו, ושם מבואר טעם הדבר עפ י קבלה). בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: כלי נגינה בחתונה בירושלים: בע"ה אנו מתעתדים להתחתן בירושלים, ונזכרתי ששמעתי פעם (וגם ראיתי בכמה חתונות) שלא מנגנים בכמה כלי נגינה בחתונות בירושלים. רציתי לשאול האם זו הלכה, מנהג, חומרה או עניין? והאם יש הבדל בין האיזורים השונים בירושלים?
תשובה: יש קהילות שנוהגים שלא לנגן בכלי נגינה בחתונות בירושלים, ומי שנוהג כך אינו תימהוני ויש מקום לחומרא זו. אולם גם מי שלא נוהג כך עושה זכר לחורבן.
שאלה: המקור לתרומה לבית הכנסת: שאלתי מתייחסת לנושא התשלומים לבית הכנסת בגין קניית עליות לתורה והת הנוסף לאחר ברכת מי שבירך. האם יש לכך סימוכין בהלכה או במקורות? נשאלתי ע"י אדם חילוני למקור המנהג אבל לא ידעתי להשיב.
תשובה: אין בהלכה סימוכין לדברים אלו. מדובר במנהג שהתקבל בקהילות. כשם שבזמן בית המקדש היו מנדבים קרבנות, כיום מנדבים כסף לבתי הכנסת לכיסוי הוצאות חשמל, מים, ניקיון ותחזוקה. אין חיוב לתרום לבית הכנסת, אך אם אדם מתחייב, עליו לעמוד בדיבורו.
שאלה: אחוז נגיעות של קמח ואורז: אבקש לדעת, מה אחוז הנגיעות של קמח ואורז בתולעים?
תשובה: הכל תלוי באחסון המוצרים הללו, ועל כן אי אפשר לתת אחוזים מדוייקים. ברור שבימינו איכות האורז טובה יותר והאחסון קריר יותר, התחלופה גבוהה ולכן יורדים אחוזי הנגיעות. ואולם בקמח יש אחוזים גבוהים, כפוף למצב האחסון. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שאול בן הכנענית: מי הוא שאול בן הכנענית בן שמעון מפרשת ויגש?
תשובה: רש"י מסביר שששמעון נשא את דינה, שנבעלה לשכם הכנעני, ונולד להם שאול.
שאלה: הגדרת תינוק שנשבה: מהו גדר תינוק שנשבה הרי היום אנחנו רואים חילונים גמורים שגדלו כגויים לכל דבר ובנוסף "מסורתיים" שהייתה להם הכרות שטחית ומועטה עם הדת כמו חגים אך לא מעבר לכך. לדוגמא, גדלתי בבית שלא בישלו בו בשבת אך נסעו. היו מסביבי אנשים ששמרו שבת אך מעולם לא הסבירו או אמרו שצריך אלא לנו היה נראה מובן מאליו הם כן ואנחנו לא. לא דיברו איתי על צניעות וכן הלאה. האם זהו גדר של תינוק שנשבה? האם אב שהיה בעצמו תינוק שנשבה ידונו אותו על כך שלא חינך בניו לתורה, הרי לו בעצמו אין מושג בדת רק הכרויות שטחיות? האם ידונו אדם על עברה שעשה כשהבין מדעתו שהיא אסורה אך לא הבין כלל וכלל את חומרתה ואם היה מבין לא היה מקיימה?
תשובה: אכן כל הדוגמאות שהבאת הן בגדר תינוק שנשבה. באשר לדין, נשאיר זאת לבי"ד של מעלה שדן כל אדם לפי יכולתו ואפשרויותיו ותנאי הרקע בהם הוא היה.
שאלה: מי משלם על תיקונים בדירה שכורה: אנחנו גרים מזה 5 שנים בדירה שכורה. ביקשנו מבעל הבית עם המשך השכירות, דברים בסיסיים כמו: ברז שבור וישן, רשת לחלון (הכי פשוט וזול, כי יש לנו ילדים קטנים וזה מסוכן מאוד), וגם ניקיון של הגג שבכל שנה מצטבר לכלוך של יונים ועם רדת הגשם זה מציף את הבית בעובש וריח לא טוב וזה גורם לנו נזק גופני וכספי ועוד. אשמח לדעת האם בעל -בית אמור לממן את זה או אנחנו.
תשובה: הקדמה לתשובה: אם בחוזה מפורש הנושא של אחריות תיקון קלקולים, הכתוב בחוזה הוא הקובע. אך אם לא מוזכר בחוזה אחריות לקילקולים, יש ללכת לפי המנהג המקובל (רמב"ם הל' שכירות פרק ו') והמנהג הוא שהמשכיר מתקן את כל הדברים השייכים בגוף הבית, כגון: צנרת וחשמל, ועל השוכר לשלם כל התשלומים שנובעים עקב שימושו בדירה והשירות שניתן לדיירים במקום, כגון: חשמל, מים וארנונה. וכן פסק השו"ע (חושן משפט סי' שי"ד): "המשכיר בית לחברו חייב להעמיד לו דלתות, לפתוח לו חלונות שנתקלקלו, לעשות לו נגר ומנעול" וכו'. כלומר, דברים שהם חלק מגוף ומבנה הבית, אולם אין הוא חייב בתוספות שאינן חלק מגוף הבית (יעויין עוד בספרי "ביכורי אביב" חושן משפט, תשובה ס"ד). וכעת לתשובה ביתר פירוט: ברז מקולקל מחמת בלאי שימוש - שייך לגוף הבית ולכן בעל הבית צריך להחליפו או לתקנו. רשת בחלון   מצד אחד הרשת מותקנת בגוף מבנה הבית, אך מצד שני הבית הינו תקין לדירה אף ללא הרשת או הסורגים והם אינם נצרכים אלא משום פחד וחששות. לכן, הדבר תלוי במנהג המקום. ישנם מקומות בהם לרוב הבתים יש סורגים או רשתות, וישנם מקומות בהם רק מיעוט האנשים מתקינים רשתות או סורגים, ולכן למעשה תלוי במנהג השכונה. ניקוי הגג - אם היה מדובר בזיפות הגג הרי שהחובה מוטלת על בעל הבית, כיון שהגג אינו תקין כאשר הוא נוזל. אולם אם הגג הינו תקין אלא מצטבר עליו לכלוך מבחוץ נראה שאין זה חובת בעל הדירה, והדבר דומה לניקיון הגינה או החצר שהם באחריות השוכר. הרב ניר אביב
שאלה: תפילת ועננו-האם להפסיק?: בעקבות הגשמים שירדו בימים האחרונים, האם יש להפסיק אמירת ועננו? האם הרבנים יכריזו באמצעי התקשורת על הפסקה כשם שהכריזו על התחלת אמירה?
תשובה: עדיין יש לומר ועננו כיוון שעדיין יש מחסור גדול במים.
שאלה: מסלול ההליכה של הלווית יעקב: יש לי שאלה קשה שלא מצאתי לה הסבר עם מקור מדוע הלכו בקבורת יעקב מסביב לארץ ישראל ודרך הירדן לים המלח ומשם דרך שכם לחברון, הרי האחים התחרטו על שהלכו דרך שם, כי הזכיר את מעשה מכירת יוסף שאמרו לפני שאבינו מת הוא אמר שלא תעשה לנו כלום? אשמח גם למקור.
תשובה: עיין בדעת מקרא על בראשית פרק נ, פסוק י, שמביא שתי דעות בפרשנים. דעה אחת סוברת שהלכו בדרך הקצרה (דעת החיזקוני שגורן האטד היה בעבר הירדן המערבי). ולדעה השניה, הלכו במסלול דומה להליכת בני ישראל במדבר כרמז לבאות. כדעה זו כנראה סובר רש"י שמסביר שהאומות רצו להילחם איתם מאחר ועברו בגבולם. הנצי"ב מסביר שהלכו מסביב לכבוד המת, שיצטרפו להלוויה גם מהעמים שבאזור.
שאלה: המדינה, התורה ומייקל ג קסון: 1. הרב אמנון יצחק אמר עיקרון שמנחה את המדינה. הוא הסביר בערך כך: "במדינת ישראל רוצים שיהיו ישראלים מערביים מודרניים אך לא יהודי כפי שהיה 2000 שנה. לא יהודי שומר תורה ומצוות. אמנם לא אכפת להם שיהיה פולקלור יהודי לאומי, קצת סופגניות, רעשנים, יום שבתון ביום כיפור. אך לא יותר. האופי של המדינה לא נקבע ע"י התורה אלא הדמוקרטיה תשלוט והחוק יקבע". האם יש צדק בדבריו? 2. ישנה טענה האומרת כי: קץ מגולה המוזכר בגמרא הוא למטרה רוחנית ולא שהגאולה- זה שנגדל כאן תפוזים ואז זה הסימן לגאולה. 3. בנוסף, אמר לי רב כי: "כל החגים נוסדו ע"י חכמי ישראל ואילו יום העצמאות ע"י חילונים", ולכן איך אפשר לציין בכלל יום כזה ולהשוותו לשאר החגים? 4. עוד אמר אותו רב כי: "החגים היהודיים זכר לנס רוחני ואילו יום העצמאות הינו למדינה דמוקרטית חילונית שהוקמה כאן" ובנוסף: כל החגים מוזכרים בשולחן ערוך ובהלכה, ויום העצמאות זה משהו חדש שלא מוזכר כלל באף משנה ברורה וכד. 5. יש לי חלום. להיות גדול במוסיקה כמו מייקל ג קסון. הבעיה היא שבשביל להצליח ברמה כזו צריך לעזוב הרבה את המשפחה, ובשביל להופיע במקומות הגדולים באמת ובפסטיבלים ענקיים באירופה - אי אפשר עם שירים חסידיים או יהודיים. זה אולי נחמד קצת - אך לעולם לא אגיע לרמה של מייקל ג קסון עם רפרטואר שירים יהודי. אז מה לעשות? לשלם מחיר ולקיים פחות מצוות? הרי עצם ההופעות האלה אולי אסורות, אז להופיע רק בחתונה בישראל? זה לא ישפיע הרבה. זו ממש דילמה.
תשובה: 1. נכון שיש יהודים רבים שלא יראי שמים והכפירה באמונה שאצל הגויים חדרה גם לליבם, אולם יש גם רבים שהם יראי שמים והם רוצים לראות מדינה יהודית. זהו אחד מן הבירורים הגדולים שיתבררו בעתיד. אנו מאמינים שמדינת ישראל בסופו של דבר תהיה מדינה שהשלטון יתנהג בה על פי יסודות האמונה. לבינתיים אור האמונה וחושך הכפירה משמשים בערבוביה. אולם על כך למדנו, גדול קידוש ה' מחילול ה' - במקום שיש תערובת של קידוש ה' וחילול ה' יש לשים לב על הקדושה שהיא לבסוף תכבוש ותוביל. 2. היעוד של הגאולה הוא החזרת עם ישראל למדרגה בה הרוח והחומר מאוחדים ומחזקים אחד את השני. המחשבה שהטוב החומרי של ארץ ישראל סותר את הגאולה הינה מחשבה גלותית. ח במפורש דיברו על פירות הארץ הממשיים ולא על משהו מופשט דמיוני. 3. אי אפשר להשוות. אולם יום העצמאות נוסד על ידי תקנות הרבנות הראשית. הבסיס לקביעת היום זה החיוב לומר הלל על כל נס והצלה שזוכים לו עם ישראל. 4. מכיון שכל הספרים נכתבו לפני שקמה מדינת ישראל לא יתכן שיום העצמאות יופיע במשנה ברורה או בשולחן ערוך. הודאה על נס אינה נעשית על הצלה רוחנית בלבד אלא גם על הצלה גשמית. כך בפורים וכך בחנוכה. תעיין בתפלת על הניסים ותראה על מה אנו מודין. 5. אין להתלבט. כוח האמונה והקדושה שווה את כל הויתורים שבעולם. אדם לא מפסיד מכך שהוא שומר על אמונתו. הרווחים הם בכל המישורים.
שאלה: חייו של דוד המלך: דוד המלך חי 70 שנה, 70 שנה הללו נלקחו מהאדם הראשון, מה הכוונה שאדם הראשון נתן לדןד המלך 70 שנה, לולא זאת, האם לדוד המלך לא היה זכות קיום?
תשובה: לפי הפשט בדברי ח, אכן לדוד לא הייתה זכות קיום אילמלא נתן לו אדם הראשון 70 שנה. אבל מדובר בדברים עמוקים שקשה להבין אותם.
שאלה: שמע שעל המיטה לתיקון הברית: רבינו האר"י אומר בשער הכוונות שאין דבר גדול לתיקון הברית כמו שמע שעל המיטה שאומר בכוונה ויכול להרוג 1125 מזיקים בכל לילה. ואני שואל, ידוע שאדם שפוגם בברית על כל פגם הוא בורא מיליונים של משחיתים אז איך מועיל תיקון של 1125 מקסימום הוא צריך לחיות 500 שנה בשביל לתקן חצי?! אשמח להסבר מנמק לפי המקורות. בברכת התורה, ותבורכו מפי עליון.
תשובה: אינני מבין בנסתר, אבל אפשר לשער כי ישנן מזיקים שהם ראשי גדודים ואם הם נופלים כל המזיקים הקטנים מתפוררים מאליהם. כיון שק"ש מעלתה גדולה היא מבטלת את השורש וממילא כל הענפים בטלים מאליהם, כנאמר בישעיה כי ד' יטה ידו וכשל עוזר ונפל עזור.
שאלה: איך להתייחס לדברים שנאמרו על פי קבלה: אני נולדתי פגה חודשיים לפני הזמן,ולאר שנולדתי ההורים שלי הלכו לאדם שקורא בקבלה ואמר להם בגלל שנולדתי פגה התאריך שלי לא יציב וככה גם אני התאריך שלי הוא ט"ז אדר ב ה תשמ"ט (23.3.89) והוא אמר להם גם שמגיל 23 אני יתחיל להתייצב עכשיו איך הקבלה נתפסת בעיניי היהדות? האם בגלל שהם הלכו אליו זה כמו ללכת למגלה אוב וזה יכול היה לשנות לי דברים שהיו אמורים להיות כסדרם? ממה שאני הבנתי לא כל אדם יכול לקרוא בקבלה.
תשובה: תורת הקבלה היא חלק מכל התורה. התורה מלמדת כי עיקר עתידו של האדם נקבע ע"י מעשיו הטובים או הרעים, ואין גורל מוחלט שמכתיב לאדם את חייו. יתכן ויש לאדם נטיות לכיוונים שונים כמו כשרונות או חולשות, אך אין הם קובעים את עתידו. אם ירצה האדם בדרך הטובה כפי שהתורה מדריכה אליה אין ספק שיזכה לעזרת ד'. על כן אל תחששי משום דבר בטחי בד' עשי טוב ותצליחי בכל דרכייך.
שאלה: הוצאת ספר תורה במנחה בערב שבת: האם האופציה היחידה בימינו להוציא ספר תורה במנחת ערב שבת היא בעשרה בטבת בלבד או שמא אם יש ציבור חסידים הנוהג להתענות מידי ערב ראש חודש וערב ראש חודש חל בערב שבת והם עשרה מתענים גם כן יוציאו ספר תורה?
תשובה: אם יש עשרה מתענים, יוציאו ספר תורה.
שאלה: בעיות פרנסה עקב גזל: להוריי יש קשיים בפרנסה. הם שנים מנסים להתאושש מנפילה גדולה שהיתה להם ולא מצליחים. לאחרונה שמעתי שבעיות פרנסה יכולות להיות כתוצאה מגזל. נזכרתי שבילדותי אמא שלי היתה חוזרת מהסופר והיתה לוקחת איתה לפעמים גלילי ניילון (גלילים שיש ליד עמדות של ירקות וכו ). אני חושבת שבד"כ היא היתה לוקחת גלילים שלא נשאר מהם הרבה (אולי שיהיה לסנדוויצ ים בשבילנו) אבל אני לא בטוחה, ייתכן גם גלילים גדולים. כיצד ניתן לעשות על כך תשובה? אני חושבת שאם אומר לה, יש סיכוי גדול שהיא תעשה זאת. ובכלל, על אילו עוד עוונות יכולים להיות קשיים כאלה? (אציין שעל אף מה שכתבתי לעיל, הוריי אנשים טובים ויראי שמיים) על העזרה.
תשובה: אם יש לך דיבור עם אמא שלך והיא תתעורר מהעניין, עליה לעשות תשובת המשקל ולשער כמה עליה להחזיר (אם אי אפשר לדעת אז לשער בערך). אם אינה יכולה להחזיר מיידית אז שתפרוס את הת עד שתחזיר הכל. בענייני גזל וגניבה יש לתקן קודם כל את התחום שבין אדם לחבירו. אם אינך יכולה לדבר עם אמא שלך בעניין, אז תזכו אתם עבורה את הכסף לאותו מקום. תמצאו את הדרך איך להעביר להם את הכסף. נקווה שה' יעזור והמצב הכלכלי של הורייך ישתפר.
שאלה: קניית כיפה וספר לאחי האבל: אני ואחי בשנת אבל על אבינו. רכשתי עבורו כיפה וספרון אלפא ביתא לעילוי נשמה. את הספרון הוא ביקש ממני לרכוש עבורו ואת הכיפה רכשתי לו על דעת עצמי. האם מותר לי לתת לו אותם או שהנם בגדר מתנה לאבל?
תשובה: לשם מה רכשתם לו כיפה, האם אין לו כיפה משלו? העילה נחוצה לצורך מתן תשובה.
שאלה: הופעת בנות לפני בנים: האם מותר לבת להציג בהצגה לפני בנים? האם מותר לבן לצפות בהצגה שבה מופיעות בנות?
תשובה: בת יכולה להציג בפני בנות אך לא בפני בנים, מפני שזה פוגם בצניעות שלה. אסור לבנים צפות בהצגה שמופיעה בה בת.
שאלה: הודאה על הגשמים: א. האם יש לברך את ברכת ההודאה על הגשמים שירדו השבוע? (ירדו אצלנו 77 מ"מ). ב. האם רק מי שראה בפועל גשם כ"חתן לקראת כלה" או עצם הידיעה שירד בישובו הרבה? ג. האם רק תוך כדי זמן הגשם אפשר לברך או גם אחר כך, ואם כן, עד מתי אפשר לברך אותה?
תשובה: א. אצלנו ברכנו. ב. אם יודעים שירדו גשמים זה מספיק בשביל לברך. ג. הברכה היא הודאה על לשעבר ולכן מי שלא ברך יכול לברך עכשיו.
שאלה: תחנון במנחה של תענית ביום שישי: האם,מחר, יום ו, בצום י בטבת אומרים תחנון במנחה?
תשובה: אין אומרים תחנון במנחה. (משנה ברורה סימן תקן, יא).
שאלה: דמות המשיח: האם המשיח בהכרח אמור להיות מגדולי הדור או לא?
תשובה: וודאי שהוא צריך להיות מגדולי הדור. הרמב"ם כותב שתהיה לו דרגת נבואה קרובה לדרגת נבואתו של משה רבינו.
שאלה: מקצוע הליצנות ביהדות: האם מותרת הליצנות על פי ההלכה?
תשובה: ליצנות שנעדה לשמח את הבריות ולשמוח עימם ועם מציאותם מותרת. ליצנות שבאה לצחוק על הבריות או על ערכים חשובים אסורה בתכלית האיסור.
שאלה: ההלכה היא על סמך תורה שבכתב או בע"פ: מצד אחד, בכל מקום שאני קורא על התורה שבע"פ כותבים שהיא ניתנה מסיני ונלמדה מדור לדור, החל ממשה ואהרון, ושלולא התורה שבע"פ לא היה ניתן להבין את פסוקי התורה שבכתב ושבעצם כל ההלכות שלנו היום מבוססות על מסירה בע"פ מסיני. מצד שני, אני יותר ויותר נתקל במקרים בהם נראה לכאורה כאילו הלכות נקבעו על סמך פירושם הסובייקטיבי של רבנים את הפסוקים בתורה שבכתב ונראה כאילו הפסיקה היא על סמך איך שהם הבינו את הפסוק בתורה ולא על סמך העברה בעל פה של ההלכה הקשורה בנושא. הדבר צרם לי ביותר בנושא של "אחרי רבים להטות", בו נתקלתי ב- נראה לפי דף זה, שלכל פוסק יש את ההבנה שלו לגבי הפסוק בפרשת משפטים (שמות כ"ג, ב ) ונראה שבכל המקרים הפירוש מבוסס על עצם הפסוק בתורה שבכתב ולא על הדברים שנמסרו בתורה שבעל פה. למעשה נראה לכאורה כאילו לא נמסר דבר בנושא זה, ובשלב מסויים ניסו לראות מה ניתן ללמוד מהפסוק הנ"ל ופסקו פסיקות על פי איך שהם מבינים את הפסוק. כי לו היו נמסרים דברים בנושא מסיני, סביר להניח שהייתה גירסא יחסית אחידה לגבי הפסוק, והיא לא הייתה תלויה באיך בדיוק מנוסח ומוטעם הפסוק הנ"ל. כנ"ל, אגב, לגבי הלכות שבת שלומדים מסמיכות הלכות שבת להלכות המשכן ש-39 מלאכות המשכן אסורות בשבת. אם הדברים נמסרו מסיני, אז מדוע יש צורך לפסוק הלכות מסמיכות של פרשיות ולא מעצם המסירה מסיני? אשמח להבין איפה אני טועה או לא מבין, כי אני מאוד מבולבל מהדברים.
תשובה: : השאלות שאתה שואל הינם שאלות חשובות. יש שתי גישות בנוגע לענין הדרשות. יש שסוברים שהדרשה של הפסוק קדמה למסקנת ההלכה שנלמדה מהפסוק. ויש הסוברים שהמסורת של ההלכה קדמה לדרישת הפסוקים. אנו נלך לפי הדרך הראשונה שהיא יותר הגיונית. התעוררה שאלה הלכתית בבית המדרש. ניתנו מסיני כללי הדרישה של הפסוקים לחכמים. זאת ניתן מסיני. ניתן גם מסיני ההוראה הכללית שנוגעת גם להלכה שהתעוררה בבית המדרש. יתכן שבסיני לא היה ציווי מפורט בנוגע לשאלה הספציפית שנשאלה. אולם ההוראה הפרטית בעצם כלולה בהוראה הפרטית. כיצד ליישם את הכלל שניתן מסיני במקרה ספציפי מסויים על כך ניתן לחכמי תורה שבעל פה הכוח לפרש ולפרט את כל מה שניתן מסיני. הקב"ה נתן אתהתורה על דעת מה שחכמים שקיבלו את מסורת התורה ימשיכו לפרט אותה כפי דעת התורה וכפי רוחב דעתם. התורה היא שילוב מופלא בין המקור האלוקי לבין החכמה האנושית שמצויה אצל חכמי ישראל. גם חוכמתם של חכמי ישראל היא מלווה ומושגחת על ידי ריבונו של עולם. הדברים ארוכים ומורכבים ואני הלכתי באחת מן הגישות המרכזיות בענין.
שאלה: חציצה בכלי מתכת המעורב בעץ: האם מדבקה הניתנת להסרה ונמצאת על ידית עץ בכלי מתכת מעכבת את הטבלתו?
תשובה: אם רוצים להשאיר את המדבקה כי היא יפה וכדו', זה אומר שלא מקפידים עליה והיא חלק מהכלי. אבל אם המדבקה מפריעה ורוצים להוריד אותה, זה נקרא חציצה.
שאלה: שברתי את התפילין שלי בטעות: מה אני אמור לעשות אם שברתי את התפילין שלי בטעות (נתלש לי הבית של התפילין של יד)? יש על זה איזשהו עונש ח"ו?
תשובה: אם התפילין לא נפלו על הרצפה אינך חייב להתענות. ככפרה למד את הלכות תפילין במשנה ברורה.
שאלה: בעל סחרחורות בצומות קלים: בעל משפחה מרובת ילדים מפרנס יחיד, העובד עבודה פיזית בעלת אחריות, כך שלא יכול להשתחרר מעבודתו. הסובל מסחרחורות כרוניות אם לא שותה ואוכל מיד כשקם בבוקר ומחוסר באנרגיה ללא ארוחת צהריים. האם פטור מלצום בצומות הקלים?
תשובה: אתה יכול לאכול את המינימום לקיום הגוף ולא מותרות.
שאלה: שכחתי שהיום צום ואכלתי: שתיתי בטעות כוס קפה בבוקר כי שכחתי שהיום צום עשרה בטבת. מה עלי לעשות? האם "הלך" לי הצום, האם לצום?
תשובה: אתה צריך להמשיך ולצום עד סוף היום, כי חכמים קבעו דווקא יום זה לתענית. אינך צריך להתענות יום אחר כנגד יום זה. (שולחן ערוך אורח חיים, תקסח, א)
שאלה: לחזור הביתה מבית אבלים: האם זה נכון שאם אני הולך להתפלל בבית אבלים או ללויה אז לאחר מכן אני חייב לחזור לבית שלי ואסור לי ללכת לבית של ההורים שלי, ההורים שלי אומרים שזה המנהג שלהם, יש אמת בדברהם לפי ההלכה?
תשובה: אין שום מקור לחשש זה, ואין בזה לא איסור ולא חשש רע. מצוה לנחם אבלים ולכבד את הנפטר בהליכה ללויה ומי שמקיים מצוה יתברך ולא יינזק. אם תצליח לשכנע את הוריך שלא יחששו מה טוב, ואם לא אז למען כבודם עשה את רצונם אך אל תאמין בזה ואל תעביר את זה הלאה.
שאלה: הטעם לאיסור יציאה מהארץ: למה בעצם יש איסור לצאת מהארץ חוץ מאשר במקרים חריגים?
תשובה: הרשב"ם במסכת בבא בתרא כותב, שמי שיוצא לחוץ לארץ מפקיע את עצמו מחלק מהמצוות, כי בחוץ לארץ לא נוהגות כל המצוות. אולם הפשטות היא לא בגלל שמפקיע עצמו מהמצוות אלא בגלל שיש מצוות יישוב הארץ, וכאשר יוצאים לחוץ לארץ מבטלים את המצווה הזו. בניינה וקיומה של האומה הוא דווקא בארץ ישראל. לפי הרמב"ם מותר לצאת רק לצורך 4 דברים: ללמוד תורה, לישא אישה, להציל מן הנוכרים (מי שיש לו רכוש שם) ומי שהוא יצואן או יבואן מותר לו לצאת לצורך הסדרת ענייני מסחרו. אסור לצאת לחוץ לארץ בשביל עניינים אחרים, ולפי הרמב"ם גם בשביל מצוות אחרות אין לצאת. יש ראשונים שסוברים שלצורך כל דבר מצווה מותר לצאת, וכיום נוהגים להקל כדעה זו. אולם מי שהוא רוצה להיות ממש חסיד עליו להקפיד שלא לצאת אלא לאותם ארבעה דברים, וכאשר הוא יוצא עליו לצאת רק לצאת במגמה לחזור חזרה, ואם לדוגמא יוצא להתחתן והמיועדת לו רוצה להישאר בחו"ל עדיף שיוותר עליה. מקום מגוריו הקבוע של אדם צריך להיות בארץ. לאו דווקא בתחום כיבוש עולי בבל אלא גם בתחום כיבוש עולי מצרים, אפילו שמצוות מסוימות לא נוהגות שם. בספר כפתור ופרח כתוב שדין יישוב הארץ אינו מותנה אם מצוות מסוימות נוהגות או לא נוהגות במקום. למרות שמצוות מסוימות אינם נוהגות משום שלא נשלמו התנאים לחיובם, מצוות יישוב ארץ ישראל היא מצווה מצד עצמה ולא מצד המצוות התלויות בה. לו יצויר שהיינו זוכים לשחרר את עבר הירדן ויהודים היו רוצים להתיישב שם, הם היו מקיימים את מצוות יישוב הארץ, אמנם לא כמו בירושלים אבל עדיין היו מקיימים את המצווה.
שאלה: כניסה לעסק בשבת: אני מעוניין לדעת, האם מותר לי להכנס לעסק שלי בשבת שלא לצורך עבודה?
תשובה: בהלכה מוזכר שאדם לא יטייל ליד שדהו, כי הוא יראה אם היא זקוקה להשקיה או טיפול אחר ויחשוב על כך בשבת. בדרך כלל לא ראוי להיכנס לעסק בשבת שמא האדם ייגרר לעיין בעסקיו בשבת. אולם אם אתה נכנס רק בשביל להוציא ספר ששכחת וכדו', מותר.
שאלה: נטילת ידיים במים חמימים: נטילת ידי כהנים או נטילת ידיים לסעודה, האם מותר להשתמש במים חמימים מדוד חשמלי, דוד שמש או מיחם?
תשובה: לגבי סעודה מוזכר שלא להשתמש עם מים חמים. לכהנים אפשר ליטול אם זה מים חמימים.
שאלה: חצובות גז במדיח כלים: האם ניתן להכניס את חצובות הגז, עליהן מבשלים לעיתים בשרי ולעיתים חלבי, למדיח כלים (אפילו בנפרד ולא עם כלים נוספים)?
תשובה: מותר להכניס למדיח ואין צורך להקפיד שיהיה בנפרד מכלים אחרים.
שאלה: התינוק מצער את אימו: אני זוכר שלמדתי פעם שהחטא הראשון של תינוק שנולד הוא: צער לאמו. רציתי לשאול את הרב האם זה נכון ואם כן אז היכן המקור לכך?
תשובה: לא ידוע לי מקור על כך. אם תמצא תודיעני דבר.
שאלה: מנהג אבות או הלכה: שאלתי בנוגע למנהגים, ולכן אציין כי אני הולך לרוב לפי מנהג אשכנז ואפרט כי מוצאי מהונגריה (שלעיתים מנהגיהם משתנים משאר קהילות אשכנז). ישנם נושאים בהם ראיתי את אבי מורי נוהג בשונה מהמקובל ברוב קהילות אירופה (למשל בנושא קטניות בפסח, טלית לרווק ועוד), ואולם מאחר ונפטר אין לי דרך לברר את מקור מעשיו. האם עליי ללכת אחרי מנהג אבות ולנהוג כפי שאבי מורי נהג או שמא להתעלם מכך וללכת אחרי דעת רוב פוסקי אשכנז?
תשובה: הכלל של "אל תיטוש תורת אימך" שייך למנהגי עדה ולא למנהגים פרטיים. מה שמחייב אותך זה לא מנהגי אביך אלא מנהגי העדה שאליה אתה משתייך, למרות שאביך שינה ממנהגם.
שאלה: סידור זקן עם פינצטה: האם מותר לי להוריד שערות עם פיצאטה באזור הזקן כשהשערות מגיעות למצב של לא נעים? מה עדיף, עם מכונה או עם פינצאטה? מכונה לא מורידה עד הסוף ונכון להיום גם נשים משתמשות עם מכונה להורדת שיער, האם זה איסור של "לא ילבש"?
תשובה: בפינצטה אין איסור של תער אולם יש חשש לאיסור "לא ילבש" מאחר וכן דרך השים. מכונת גילוח שייכת לגברים ולכן במכונה שאין בה בעיה של תער אפשר להתגלח. יש לבדוק כל מכונה לגופה.
שאלה: לחסוך את כספי המעשר: אני בחורה בשידוכים ושומעת רק על בחורי ישיבה שלומדים (ואינם עובדים או יעבדו בתקופה שמיד אחרי החתונה בעז"ה). עכשיו התחלתי לעבוד, האם את המעשר אני יכולה לשמור בקופת חיסכון לצורך אחרי החתונה, הוצאות חתונה וכדו או להפריש את הכסף ללומדי תורה, צדקה וכו?
תשובה: את יכולה לשמור את הכסף לצרכי צדקה שונים, וכמובן גם ללומדי תורה, אך הוצאות חתונה קשה להגדיר. לדוגמא, האם בר עשיר הוא הוצאת מצווה?
שאלה: החלפת שיעורי תורה: במידה והייתי הולך לשיעור תורה קבוע פעם בשבוע, וכעת החלפתי את השיעור בשיעור אחר, האם עליי לעשות התרת נדרים? איני זוכר האם כאשר התחלתי ללכת לשיעור הראשון אמרתי בלי נדר?
תשובה: ההתחייבות הייתה לקביעת עיתים לתורה ולאו דווקא לשיעור מסוים.