LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: התרת נדרים בפני אבא ושני אחים: לפני כשנה נדרתי נדר מתוך כעס לא להרשות לאחותי בחפצים מסויימים שלי. כמובן שהצטערתי אח"כ ורציתי להתיר אותו. אני לא מכירה רבנים באופן אישי ולכן ביקשתי מאחי שיספר את הסיפור לרב שהוא מכיר וישאל אותו האם ניתן להפר בעזרת אבא ושני אחים. הרב אמר שכן וקראתי את נוסח ההתרה לפני אבי ושני אחיי. היום הדבר מטריד אותי מאוד- גם מכיוון שאני בכלל לא בטוחה שאחי באמת פירט את הנדר וגם כיוון שראיתי אח"כ שאי אפשר להפר נדר עם בני משפחה ללא רב. מה לעשות? האם הנדר מופר בסופו של דבר?
תשובה: אם את בגיל של נדרים, גם האבא והאחים יכולים להתיר את הנדר אם הם מבינים בדיני נדרים.
שאלה: מיחם שיש בו מפסק לשמירת גוף החימום: אני בשיעור על הלכות שבת, והנושא היה מיחם. דיברו על מצב בו למשל עומד להגמר המים במיחם ויש אנשים שלא רוצים שישרף גוף החימום אז הם מוסיפים על זה מים. הרב שהעביר את השיעור אמר שזה אסור, ובכל מקרה לא צריך לחשוש כי יש איזשהו מפסק שאם המים יורדים יותר מדי אז הוא קופץ ומכבה את המיחם. למה מותר שיהיה כזה מפסק? זאת אומרת, אם בן אדם יודע שיש לו כזה מפסק והוא לוקח מים מהמיחם וכתוצאה מזה גורם למפסק לקפוץ, האם אין פה בעיה? כי זהו פסיק רשיה- שכן נח לו ממנו! כי זה עוזר שלא יהרס הגוף חימום.
תשובה: זה נעשה מאליו באופן אוטומטי. המכשיר עושה זאת ללא התערבות שלך והפעולה שלך היא רק גרמא.
שאלה: קביעות לימוד תורה: האם חייב שלימוד התורה בקביעות יהיה בשעה וזמן מסוים ביום כמו לדוגמא שכל יום בשעה 8, או שזה נחשב קביעות גם אם אני לומד לדוגמא כל יום שעה אך בשעות שונות ביום?
תשובה: אני חושב שגם בזה יוצאים ידי חובה. כמובן שאם אפשר עדיף לשמור גם על השעה. ה"תפארת ישראל" מסביר בפרקי אבות, ב"עשה תורתך קבע", כמה וכמה דברים שכלולים בזה: ללמוד באותו מקום, ללמוד באותו סוג דפוס, וגם על הזמן הוא אומר להקפיד. כל הדברים האלה עוזרים שהלימוד יקבע יותר ויותר במודעות של אדם, ומועילים לזיכרון. על כל פנים בפשטות נראה שהזמן לא הכרחי, רק לשמור על השעה למרות שלפעמים מזיזים אותה.
שאלה: עבודה לאשת כהן מעוברת: אישתי, אשת כהן, מעוברת מחפשת מקום עבודה. אחד ממקומות העבודה נמצא בבניין בו יש טומאה לכהנים. מקום עבודה זה מועדף בתנאיו. האם צריך לוותר עליו כדי לצאת ידי כל ספק? עיינתי בתורת היולדת פ ז ופ"נז, שם כותב שמותר לה ללדת בביה"ח שיש בו טומאה כשיש צורך בדבר ובהערה פר נז מביא את דעת הרוקח בעניין ס"ס כותב שזה דוקא כשלא ידוע מין העובר ומביא את המקשים על ההיתר וכותב בשם שב"ה שהתיר מדין פקו"נ ללדת חוץ לביה"ח ופ"ז אם יכולה להתאמץ ולמצוא ביה"ח שאין בו טומאה יש לנסוע לשם. מה דעת הרב בעניין ביה"ח ובעניין מקום עבודה מועדף (כשידוע מין העובר ושלא ידוע)?
תשובה: כל זמן שהיא בהריון אין שום בעיה להכנס למקום העבודה, כי יש לנו כלל בהלכה: "טהרה בלועה אינה מיטמאה" אפילו אם היא נטמאת העובר לא נטמא. לאשת כהן אין בעיה להטמא. עדיף לחפש בית חולים שמקפיד על ענייני טהרה.
שאלה: משוב על מרצים: האם מותר למלא משוב על המרצים, בו מפרטים עד כמה הם מעניינים, עד כמה מתייחסים לסטודנטיות בכבוד וכו? האם יש להקפיד לא למלא על מרצה שלא אוהבים כי אז מצטרפת תחושת הנקמה?
תשובה: אם נזהרים לכתוב רק דברים נכונים. זה לטובת הלומדים שזה העיקר. מותר למלא את המשוב.
שאלה: החסידות - עבודה זרה?: האם לדעת הרב יש בחסידות מעין עבודה זרה? איפה בעצם עומד הגבול בין חסידות לעבודה זרה?
תשובה: איני יודע מה כוונתך. תנועת החסידות נתקבלה בעם ישראל כתנועה לגיטימית. קבלת עם ישראל את התנועה הזו מוכיחה שאין בה צד של עבודה זרה. כל דבר שנראה כדבר שמעורר שאלות דורש הסברה בדרך שתלמד זכות על תנועת החסידות ותבטל כל מחשבה שהיא נגועה בנגיעה בעבודה זרה. אם יש לך דברים מוגדרים ננסה להתמודד איתם.
שאלה: לשון הרע לארוסי על הוריי?: יש בליבי משקעים רבים על אימי, ועתה היא אמרה לי דברים שפגעו מאד ואני מרגישה צורך עז ובלתי מתפשר לפרוק. באופן טבעי אני מעוניינת לפרוק (הדמעות כבר לא עוזרות) בפני ארוסי לעתיד (אוטוטו ממש בע"ה בלנ"ד). האם מותר לי לספר לו (יש לציין שאם יותר לי, אפרוט את רגשותיי והם וודאי לא יעמידו את אמי באור מחמיא)?
תשובה: אם אין המטרה לפגוע באמא או להכפיש אותה ואת נאלצת לספר את זה כדי לפרוק ולהקל מעליך, זה היתר דחוק ואם את יכולה להתעלות ולא לספר זה יותר טוב. עדיף לפנות לפסיכולוג שיכול גם לעזור איך להתמודד מאשר לספר לארוס.
שאלה: כהן בתור רב צבאי: האם מותר לכהן לשמש כרב צבאי? (הרי זה היעוד והמקצוע של הרב"צ)
תשובה: כהן יכול לשמש כרב צבאי, על כלל תפקידיו. באשר לתפקיד העיסוק בחללים, רגיש וחשוב ככל שיהיה, הרי שיעשה, במידת הצורך, על ידי אחרים. דובר צה"ל בשם הרבנות הצבאית
שאלה: שירות לאומי לעקרת בית: בנוגע לשירות לאומי- האם גם אם אני מתכוונת להיות עקרת בית בעתיד ואם לא, אז לעבוד במשהו המצריך רק לימודי תעודה קצרים, ועוד לא מצאתי את זיווגי, עדיף שאעשה משהו אחר משירות לאומי? האם שילוב שירות לאומי ומדרשה זה מספיק טוב?
תשובה: הייתי מציע לך להתיעץ עם מורה או רב שמכיר אותך הם יוכלו לתת לך עצה יותר טובה כי הם מכירים אותך. הם יוכלו ללבן איתך את הערך של התרומה בשרות הלאומי לעומת האפשרויות האחרות העומדות בפניך.
שאלה: מעשרות למילוי לוטו: האם ניתן להפריש מכספי מעשר גם למילוי לוטו?
תשובה: מעשר כספים צריך לתת לעניים או לעניינים שיש בהם מצווהץ למילוי לוטו אי אפשר להשתמש בכספי מעשר.
שאלה: הציבור הדתי לאומי: האם יכול להיות שהחרדים באמת צודקים בכך שהם דוגלים בשיטתו של ה"חתם סופר" שאמר ש"חדש אסור מהתורה"? אני נער מהציבור הדתי לאומי ואני רואה את המצב שלנו, של הנוער ואני חושב שאוליי באמת היה עדיף שנהיה כמו החרדים שנלמד תורה כל היום ושלא נהיה פתוחים לכל החדשנות והמודרניות כי זה באמת ממש הורס אותנו. למשל ראיתי עם חבר סרט וראו בו תמונה לא צנוע אז מיד עצמתי עיניים ואמרתי לו לא להסתכל והוא אמר לי " מה הבעיה" זה רק בגד ים זה כמו לראות נשים בים. הייתי צריך להסביר לו הרבה זמן על שמירת העיניים ומה מותר או אסור לראות, וכך עוד המון דוגמאות, מהי הדרך הנכונה?
תשובה: מי שרוצה להתמסר רק ללימוד תורה יוכל למצוא מקום בישיבותינו, ב"ה יש ישיבות כאלו גם אצלנו. מה הקשר בין דתיות-לאומיות לסרט פסול? דתי לאומי אמיתי לא צופה בסרטים כאלו, האינטרנט בביתו חסום ע"י רימון וכדו'. מאידך גם חרדי עלול לסטות מן הדרך ולצפות בסרט לא ראוי. סוטים יש בכל חברה. ברעיון הציות הדתית עצמו אין כל פסול, אדרבה הוא בא להוסיף מצוות הקשורות לארץ ישראל לעם ישראל ולמדינת ישראל. הפסול הוא במי שסוטה מן הדרך, ובכל דרך יש שוליים.
שאלה: היחס לנטורי קרתא: מה הדין היום לגבי נטורי קרתא כאשר נציגיהם נפגשים עם אויבנו, האם הם מוסרים וחל עליהם דין רודף?
תשובה: אין למעשים שלהם ערך. אלו אנשים לא בריאים וצריך לרחם עליהם.
שאלה: ריבית באשראי למשקי בית: מה דין חברה, אשר לאור משבר המשכנתאות והמשבר בשוק הדיור, התחילה לאחרונה להיכנס לתחום האשראי הקימונעי. שיטת שיווק ידועה ומפורסמת הגורסת כי אנשים יהיו מוכנים להתחייב להוצאות גבוהות יותר, אם הת לא יידרש מייד, לעומת סכומים נמוכים יותר בת מיידי (קנייה בתשלומים). לאור זאת, החברה מספקת מימון אשראי לעסקאות בינוניות וגדולות למשקי בית, המבוצעות בתשלומים. בנוסף היא מלווה הלוואות לטווח קצר באותם שווקים? מה דינה? על איזה איסורים היא עוברת והאם בכלל, כי הרי מדובר כאן בעיסקאות?
תשובה: כל חברה שנותנת הלוואות או מימון אשראי בתשלומים חייבת לעבוד על פי "היתר עיסקה", ואם אינה עושה כן הרי שנכנסת לאיסורי ריבית מדאורייתא או מדרבנן. בהלוואות רגילות בדרך כלל מדובר באיסור תורה, ובקנייה בתשלומים בדרך כלל מדובר באיסור דרבנן, אך יש לדון לכל מקרה לגופו. הפיתרון כאמור הוא לעשות על פי "היתר עיסקה", והדבר צריך להיות מוזכר בחוזה ההתקשרות של הלקוח עם החברה, וראוי שהחברה תפרסם שכל פעולותיה נעשים על ידי היתר העיסקה ולתלות שלט במקום בולט. ישנם מספר נוסחאות של היתר עיסקה המותאמים לתחומי העיסוק השונים, במקרה הצורך לנוסח מסוים ניתן לפנות אלינו שוב. הרב ניר אביב.
שאלה: קפה נמס מגורען בהקפאה: אשמח אם תוכלו להפנות את השאלה לרבנות הראשית לישראל: האם קפה נמס מגורען בהקפאה של חברת נסטלה-אסם מוגדר כמבושל לענין שבת ומותר לערות עליו מים מכלי ראשון?
תשובה: כל קפה נמס עובר בישול ויבוש לכן אין הוא נחשב לקלי הבישול ואפשר להכניסו לכלי ראשון.
שאלה: לצום בערב שבת: 1) האם יש כאלה שנוהגים לצום כל ערב שבת? 2) האם רצוי לעשות את זה כדי שיהיה אפשר לאכול את סעודת השבת כאשר רעבים?
תשובה: יש מנהג כזה, כדי לאכול את סעודת השבת בתיאבון וגם לכפרת עוונות על כל השבוע. זו מדת חסידות גדולה ולא הנהגה לציבור הרחב. אנשים בודדים ברמה מוסרית גבוהה עושים את זה.
שאלה: נזק במהלך ריב: בתי בת 14 התווכחה עם חברה בכיתה על מקום ישיבה. בתי הניחה את תיקה על מקום הישיבה והחברה דחפה את התיק והניחה את שלה. בתי הורידה את התיק של החברה, שהיה פתוח, וכל החפצים של החברה נשפכו על הרצפה. לטענת החברה בין החפצים הייתה מצלמה שנשברה לה העדשה עם נזק של כ 250 ש"ח. מי צריך לשאת בנזק?
תשובה: הלכה היא שאדם המזיק חייב בין שוגג ובין מזיד, (כמבואר בסוף פרק שני של בב"ק) ולכן אם ברור שהייתה מצלמה בתיק והיא אכן נשברה, חייבת בתך לשלם. אין לפטור את הבת מצד שחברתה החלה במריבה והעיפה את התיק, שכן המושב איננו שייך לאף אחת מהן, וברגע שבו היה מונח כבר התיק של החברה לא הייתה סיבה מוצדקת להעיף את התיק. גם אם נאמר שבתך שהניחה את התיק שלה ראשונה זכתה בשימוש במושב, וממילא יש לה את הזכות לפעול למי שמסלק את התיק שלה משם מדין עביד איניש דינא לנפשיה המוזכר בפרק ג' בבבא קמא, עדיין אין סיבה מוצדקת להעיף את התיק באופן שיפלו דברים מתוכו ויינזקו. (דין זה מתבאר מתוך דברי התוס' שם בדף כח עמוד א' ד"ה משבר.) הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: השבת אבידה דרך אתר אינטרנט: יש לי שתי שאלות הנוגעות לאתר אבידות ומציאות באינטרנט בשם איבוד - - א. האם ישנה חובה מדאורייתא דרבנן להכריז על מציאות באתר? ב. האם בהכרזה באתר המוצא יוצא יד"ח, או שעליו להכריז בעוד אמצעים?
תשובה: אם זו הדרך היעילה ביותר לשמש כ"אבן הטועין" מצוה להשתמש בה.
שאלה: פרשת בא: למה כתוב "בא" שיכתבו "לך"?
תשובה: ה"אבי עזר" (פירוש על האבן עזרא מהרב שלמה הכהן מליסא) על הפסוק הסביר, שאנחנו משתמשים במילה ללכת כדי לבטא התרחקות ממקום מסויים ובמילה לבוא כדי להתקרב אבל ביחס לקב"ה לא שייך ריחוק וקירוב, שהרי הוא נמצא בכל העולם, ולכן אפשר לבחור באיזה מילה רוצים להשתמש. על גבי זה משתלב הסברו של "בעל הטורים", שבכל פעם שמשה רבינו נשלח לפרעה אל היאור נכתב בלשון ללכת ובכל פעם שנשלח לביתו נאמר בצורה של לבוא.
שאלה: איסור קללה קללת מי שפרע ועדיפות תפילה: לכבוד הרה"ג דב ליאור שליט"א 1. קיימא לן שאסור לקלל ישראל חוץ מן הרשע, שנקרא רשע, וזה דווקא כשעבר על לאו דאורייתא שחייב עליו מלקות. איך זה מסתדר עם קללת "מי שפרע", שרק לא עמד בדיבורו, האם מכאן ניתן להסיק שכל שעושה עוולה אפי אינו עובר לאו דאורייתא אין איסור לקללו? 2. מי שכדי לכווין בכל ברכות שמונה עשרה צריך להתפלל בקול דוקא, האם עדיף שיתפלל במקום לימודו הקבוע ביחיד, ששם יוכל לכוין בכל תפילת שמונה עשרה מחמת שיוכל להתפלל בקול, או שמא עדיף להתפלל בציבור ואז לא יוכל להתפלל בקול ויכוון רק בברכת אבות?
תשובה: 1. המשפט הוא : "מי שפרע הוא יפרע ממי שלא עומד בדיבורו". הרי "שארית ישראל לא יעשו עוולה" והוא שעושה עוולה אינו נחשה כעושה מעשה עמך ולכן מותר לקקלו. הוא גם עובר על לאו של דיני ממונות (גזל) אלא שהוא פטור ממלקות. 2. אני חושב שיתפלל בכוונה וביחיד.
שאלה: חיוב מצוות לאסטרונאוט יהודי: התפלפלנו אני וחברי, וזכור לי שפעם שמעתי שיהודי שנמצא מחוץ לאטמוספרה (כגון: אסטרונאוט) אינו חייב בתורה ומצוות "כי לא בשמים היא". אז חברי היקשה לי, "זאת אומרת שמותר לו לרצוח?" להבדיל כן. האם יש חיוב מצוות בחלל?
תשובה: יש לנו מצוות שכדי להתחייב בהם צריכים תנאים מסוימים. האחרונים דיברו למשל על אדם שטס לירח. טיסה לירח לוקחת 3 ימים, נגיד הוא יוצא ביום חמישי והוא כל הזמן נמצא באור לגביו אין שבת כיוון שאין שם שקיעה. לעומת זאת כתוב בתורה: "לא יהיה לך אלוקים אחרים על פני"   כל מקום שאני נמצא בעולם. יהיה מותר לעבור על הלאו ולהשתחוות לשמש ולירח?! בוודאי שלא. במצוות עשה, יש תנאים מסוימים: אדם שאין לו בגד של ארבע כנפות פטור מציצית. אדם שאין לו בית או שיש לו חדר קטן פחות מארבע אמות על ארבע אמות פטור ממזוזה. כדי שאדם יתחייב במצוות מסוימות זקוקים לתנאים מסוימים, לא נשלמו התנאים   הוא פטור מהמצווה. אבל לאיסור לא תעשה, מאיפה יש דרשה כזו שצריך להיות דווקא על הארץ, אם אדם נמצא בשמים הוא פטור ממצוות?! על לאוים כתוב מפורשות: "לא יהיה לך אלוקים אחרים על פני" כל מקום שאני נמצא.
שאלה: ריבית מחברה גדולה: מה דין ריבית הנלקחת מחברה גדולה או מעירייה או מגוף גדול ועשיר, אשר מטעמים של חוסר נזילות זמנית או טעמים אחרים ביקש לקחת הלוואה, האם לקיחת ריבית מגוף שכזה היא ר? שכן מדומני שמדאורייתא האיסור הוא על לקיחת ריבית מעני.
תשובה: האיסור הוא לאו דווקא מעני, האיסור הוא לקחת ריבית מלווה. גוף ציבורי או חברה, יש אומרים שאין בזה איסור ריבית דאורייתא כיוון שזה לא ריבית שבאה מיד לווה למלווה אלא זו חברה בע"מ. יש כאלה שמקילים בזה אבל לא אומר שכולם. בבנק, אם הוא בנק ממשלתי, בכלל אין בו ריבית. יש תשובה של הרב פרנק ב"הר צבי": לו יצויר שבנק ישראל היה מלוה כסף לאנשים פרטיים, לא הייתה בעיה לתת או לקחת ריבית מהם. עירייה לכתחילה זה בעיה, בכל אופן יש על מי לסמוך בחברה בע"מ. עדיף בכל מקרה לעשות היתר עסקה.
שאלה: הפרשת חלה מסוגי קמחים שונים: האם ניתן לצרף שתי עיסות אחת מקמח לבן והשניה מקמח מלא לצורך הפרשת חלה, אם ישנה הקפדה שלא לצרפם יחד מסיבה בריאותית?
תשובה: אין אפשרות לצרף שני סוגים שונים כל כך לשם חיוב חלה. אם בכל אחת מהעיסות אין שיעור הן פטורות מחלה.
שאלה: כיצד לענות בנושא שבת?: אני ב"ה שומר שבת מאז שנולדתי ובחיים לא חיללתי ח"ו את השבת. אבל אנשים שאני מכיר שאינם שומרי תורה ומצוות שואלים אותי לגבי שבת, שהרי כתוב רק שצריך שיהיה יום מנוחה, ולא כתוב למשל לא לנסוע ברכב או לדבר בפלאפון וכדומה. מה אני אמור לענות להם על זה, מה התשובה הנכונה שתספק אותם? מתנצל על הבורות.
תשובה: שבת היא אומנם יום מנוחה, אך כדי שנוכל לנוח, כלומר, להפסיק את העמל של ימות השבוע ולהתרכז בלימוד תורה ובעונג שבת עם משפחתנו אסרה התורה לעשות כל מלאכה, בין אם היא קשה ובין אם היא קלה. ובאופן כללי גדר מלאכה הוא כל דבר שיש בו יצירה חדשה. ולכן אסור להבעיר אש בשבת, וממילא אסור גם לנסוע במכונית כיון שהדלקתה כוללת הבערת אש שלא הייתה קודם, וכן שאר הדברים שיש בהם משום מלאכה - אסורים. ואכן דווקא משום שאסרה תורה לעשות מלאכה יכול האדם להתפנות מעיסוקי החול שלו ולנוח מנוחה אמיתית. ולא לשקוע בעיסוקים שגוזלים את מנוחתו - שהשאיר ליום השבת, כמו: לשטוף את מכוניתו ולעשות קניות ועוד.
שאלה: נסיעה בשבת לבית חולים רחוק יותר: האם מותר להסיע יולדת לבית חולים מרוחק במקצת מבית חולים אחר כאשר הבית חולים המרוחק טוב יותר?
תשובה: כן, מותר.
שאלה: סעודת הודיה או צדקה וסעודת הודיה מאוחרת: ברשותכם שתי שאלות באותו עניין סעודת הודיה. 1) לפני כ-3 חודשים נולדה לנו בת. עדיין לא ערכנו סעודת הודיה על המתנה הנפלאה. אנחנו מתלבטים האם לערוך סעודת הודיה, בה קהילתנו היקרה (והאמידה) בביה"כ תקבל סעודה נחמדה או שאולי בתקופה קשה זו עדיף לתרום את הכסף לבית תמחוי בו יהנו מסעודה אנשים שפשוט אין להם מה לאכול. 2) נשאלתי ע"י אחותי האם מומלץ לעשות סעודת הודיה על ילדותיה (היום כבר בנות 10-17)? כמו רבים אחרים, היא נתקלה באמרה המובאת בשם הקבלה (איננו יודעים את מקורה ונכונותה) שזה עלול לגרום לעכוב במציאת שידוך.
תשובה: 1. אני הייתי אומר לעשות פשרה: תעשו קידוש וכיבוד קטן בשבת והיולדת תברך "הגומל" ואת יתרת הכסף תתנו לבית תמחוי. 2. לא שייך עכשיו לעשות. תשלבו באירוסין.
שאלה: רמיזה לגוי בשבת: אני עומד לנסוע לחו"ל בענייני עבודה. בעיר בה אשהה בשבת אין אף בית מלון או בית הארחה בעל מפתחות רגילים לחדרי האירוח, אלא רק כרטיסים אלקטרוניים שאין אפשרות להשתמש בהם בשבת. כששאלתי את שליח חב"ד במקום מה ניתן לעשות, הוא המליץ על בית מלון שעובדיו רגילים לפתוח את דלת החדר לבקשת אורחים יהודיים דתיים בתיאום מראש לפני שבת על ידי הפקדת כרטיס החדר בקבלה בערב שבת ואמירה לפקיד כחוזרים למלון במהלך השבת "איני יכול לפתוח את הדלת". האם מותר לרמוז לגוי בדרך זו?
תשובה: בתי נאלצה לשבות במלון כזה והדביקה סלוטייפ ע"מ למנוע את נעילת הדלת, את הכסף הפקידה בקבלה. אם דרך זו אינה אפשרית, צריך לבדוק איזו מלאכה נעשית בפתיחת הדלת. אם רק סגירת מעגל חשמלי, ולא הבערה של נורת ליבון, גם אמירה ישירה לגוי מותרת משום שבות דשבות במקום צורך גדול. לדבריך, האמירה אינה לגוי הפותח עצמו אלא לפקיד הקבלה שיאמר לאיש הבטחון שיפתח, גם זה נחשבת לחלק מהפוסקים שבות דשבות.
שאלה: קידוש לט"ו בשבט : אני שליחה בחו"ל ובבית הספר שלי נעשה בעז"ה סדר ט"ו בשבט לפי מה שהנהיגו המקובלים בצפת, מצאתי באינטרנט קידוש לט"ו בשבט בכמה וכמה אתרים, אך זהו קידוש שחדש לי. האם מותר להגיד את הקידוש הנ"ל או שאפשרי רק לברך על הגפן ואת שאר הקידוש בלי שם ובלי מלכות? "סברי מרנן, ברוך אתה מלך העולם, אשר בחר בנו מכל עם ורוממנו מכל לשון וקידשנו במיצוותיו. ותתן לנו מועדים לשימחה חגים וזמנים לששון, את יום ט"ו בשבט הזה, יום תפילה והודיה לבירכת האדמה. כי בנו בחרת ואותנו קידשת מכל העמים ומועדי קודשיך בשמחה ובששון הנחלתנו. ברוך אתה מקדש ישראל והזמנים.ברוך אתה ה אלוקינו מלך העולם בורא פרי הגפן".
תשובה: לא שייך קידוש, רק לברך הגפן. קידוש עושים ביום שיש בו איסור מלאכה כמו שבתות וחגים. פה זה ציון לשבחה של הארץ, לא שייך קידוש. זה המצאות.
שאלה: נזקים סביבתיים: במידה ואני יושב במקום ציבורי (בימ"ד, מקום עבודה וכד ) ולידי רוצים לפתוח חלון ממנו נכנס קור. האם אני יכול לדרוש לסוגרו, מה המקור לכך? וכן אותה השאלה לגבי כניסת ריח רע או רעש שמסיח את דעתי. האם הדבר שייך דוקא במקום ציבורי ובביתי אין לי אפשרות לדרוש משכני אותו הדבר?
תשובה: שאלתך מחולקת לכמה חלקים: א.קור. בפשטות נראה שפתיחת חלון זה כמו כל צער שאסור לצער את חבירו, ולכן, אם לחבירו יש צער מהקור ברור שאסור לפתוח את החלון, במיוחד שבקור יש חשש שממש מזיקו כי כבר נפסק בשו"ע "שכולם חולים אצל הקור" (או"ח סימן רעו' סע' ה'), ולכן אסור לפתוח חלון אם הקור מפריע לחברך ובטח אם הקור מצער את הרבים. אמנם אם מדובר ביום חם והמצב הנורמלי הוא שהחלון פתוח ובכל זאת יש אדם אחד שקר לו, הוא לא יכול לכפות את השאר כיוון שבטלה דעתו אצל כל אדם. ואם הוא יודע שהוא רגיש לקור, עליו להתלבש כראוי ולא לגרום צער לשאר הנוכחים בחדר. ורואים מקור דומה לכך במשנה בפאה (פרק ד' משנה א') שאם 100 אנשים דורשים משהו ואחד מבקש הפוך שומעים לו כיוון ששאל כהלכה, לכן בכל מקרה צריך לבדוק אם היחיד שואל כהלכה כגון שבחורף הוא מבקש לסגור את החלון, שאז צריך לשמוע לו. ב. ריח רע. לגבי ריח רע הגמ' בבבא בתרא אומרת במפורש שריח רע זה נזק וכן אין לו חזקה ואפילו אם בהתחלה אדם הרשה לשכנו לשים בית הכסא ליד ביתו למרות שזה גורם לו ריח, אם הוא חוזר בו יכול לכפות את חבירו לסגור את בית הכסא כי לריח רע אין חזקה. וכן נפסק בשו"ע חו"מ סימן קנה' סע' לו' ולכן ברור שאם נכנס ריח רע מהחלון כל אחד מתושבי הבית יכול לכפות על השאר לסגור את החלון. ג. רעש. הגמ' בבא בתרא אומרת שאדם לא יכול לפתוח חנות בביתו אם השכנים אינם מסכימים כיוון שמפריע להם קול הנכנסים והיוצאים, נחלקו הראשונים האם רק הרעש של הנכנסים מוגדר כנזק או גם הרעש שאדם עושה בביתו זה נזק. ולמעשה נחלקו בכך השו"ע והרמ"א, השו"ע פסק בסימן קנו' סע' ג שכל רעש גם שאדם עושה בביתו זה נזק, והרמ"א חולק ומותר לאדם לעשות בביתו מה שרוצה למרות שעושה רעש, והרמ"א מוסיף שזה באדם רגיל אמנם אם הוא חולה או אסטניס והרעש ממש גורם לו נזק יכול לכפות על השכן להפסיק את הרעש. במקרה שלך מדובר שיש רעש חיצוני והוא מפריע לך להתרכז נראה שלכל הדיעות אפשר לכפות על סגירת החלון כי זה לא כפייה על השכן לא להרעיש אלא הנמכת הרעש חיצוני על ידי פעולה של הנמצאים בפנים כגון סגירת החלון, ובזה לא נראה שיחלקו. כמובן שכל זה תלוי במה שכתבנו שהוא שואל כהלכה, ואם הדרישה היא מוגזמת כגון שהרעש הוא חלש ממילא, ומדובר ביום חם וזה מאד מקשה על שאר היושבים לסגור את החלון לא חייבים לשמוע לו. לסיכום: במידה והדרישה היא נורמלית יכול לכפות על סגירת החלון כי גם קור גם ריח וגם רעש נחשבים נזק, ובשכנים רגילים על ריח רע יכול לכפות שלא יעשה בביתו, ולגבי רעש זה תלוי במחלוקת ראשונים ולהלכה לא יכול לכפות אלא אם כן הוא חולה וכד', בזמנינו יש חוקים עירוניים איזה רעש מותר לעשות ומתי, ואם הוא לא עומד בהם יכול לכפות על שכינו להנמיך את עוצמת הרעש. הרב אריאל איגרא
שאלה: כתיבת שם ה  על קיר: ילדי (מדובר בילד עם צרכים מיוחדים, איחור התפתחותי אם זה רלוונטי לענייננו) עשה מעשה קונדס לפני כמה שנים (היה בן 7) וכתב על הקירות. לצערי הוא כתב בין השאר את שם השם המפורש. השבוע מגיעים לסייד את ביתנו מחדש ועל הקיר כתוב השם פעמיים. מה עושים?
תשובה: מכיון שמדובר בילד קטן השם לא התקדש ומותר למחקו.
שאלה: אזכרה בשנת הנישואין הראשונה: אני נשואה טריה ועדין לא הסתימה השנה של הנשואין, יש לנו אזכרה של סבא שלי. את האזכרה המשפחה מקיימת בבית הכנסת בערב. האם יש איסור ללכת להזכרה לנשואים חדשים?
תשובה: אין שום בעיה ללכת לאזכרה גם בתוך שנת הנישואין, שכן שם שומעים דברי תורה וחיזוק.
שאלה: אונן בקיום מצוות: האם אונן שמסר את מתו לחברה קדישא חייב או רשאי בקיום מצוות, תפילה, ברכות וכו?
תשובה: גם אונן שמסר את מתו לחברא קדישא עדיין אסור במצוות.
שאלה: חשיבות הכתב העברי: ידוע אודות עניין לשון וכתב, כמשל שפת האידיש יש לה לשון אבל אין לה כתב, ונעזרת באותיות הכתב העברי. אמנם יש הוכחות רבות כי בריאת העולם היא בלשון הקודש, למשל, רש"י בראשית פרק ב פסוק כג: לזאת יקרא אשה כי מאיש וגו - לשון נופל על לשון, מכאן שנברא העולם בלשון הקדש. ולרבות לנ"ל "וכל אשר יקרא לו האדם נפש חיה הוא שמו". אך אין צל של ראיה אודות האותיות של אותה לשון. איך נתן לומר כי ה"יוד" שניטלה משרי אמנו הייתה בצורת נקודה (טיפה), שהרי דייקא, אברהם העברי קורא לו הפסוק, וידוע שאותיות העברית הקדומה שונה בצורתה עד העליה לבית שני, "למה נקרא שמו (של כתב) אשורי שעלה עמהם מאשור"? אך בכל זאת מאידך גיסא, מסורת היא כי הלוחות וכל הדומה להם בקודש הן הם מאותם אותיות הקודש שבעשרה מאמרות שבהם נברא העולם. אך הוכחה אין? וכן יש להוסיף כי כל האותיות שעסקו בהם הרשב"י וכל עסקני "פרדס" כולם מעידים על התיחסות האותיות ללשון הקודש. עדות יש, ראיה אין. ובכן כלום יש ראיה אודות אותיות הקודש? דומני שיש עניין ב"ווי העמודים" המעיד על אות "וו" אך אם אפשר לקבל ביאור שאפשר לסמוך עליו?
תשובה: אומם לאחר העלייה מאשור נשתנה הכתב על ידי עזרא, אך נחלקו רבותינו בגמרא, (סנהדרין כא עמ' ב - כב עמ' א, וע"ע שבת קד עמ' א, וכן במגילה ג עמ א) אם עזרא אכן שינה את הכתב ממה שהיה מקובל קודם או שגם מתחלה ניתנה התורה בכתב אשורי ואח"כ שכחו אותו ובא עזרא וחידש, כלומר הזכיר אותו. מכל מקום, מלבד מסורות הללו על הכתב ישנה ראיה, אומנם לא מתקופת מתן תורה אלא מתקופת אסתר ומרדכי ששלחו איגרות ליהודים "ככתבם וכלשונם", משמע שליהודים היה גם כתב מיוחד. (ובגמרא מקישים לשונם כתבם, מה לשונם לא נשתנתה אף כתבם לא נשתנה).
שאלה: פידיון נפש: האם פידיון נפש שמבקשים מרב לעשות אמור להעשות בפניך או שזה ר להשאיר פרטים עם סכום מסויים וזה נעשה שלא בפניך?
תשובה: ניתן לעשות פדיון נפש גם לא בפני הרב. אני לא עושה דברים כאלו. יש לפנות לרב שרגיל לעשות פדיון נפש.
שאלה: נוסח תפילת מוסף של ראש חודש: נכתב באו"ח סימן תכ"ג סעיף ה : ".ומתפללין מוסף וצ"ל ראשי חדשים לעמך נתת בקמ"ץ." מה הייתה ההוה-אמינא?
תשובה: השאלה היא איך מנקדים את הת"ו השניה שבמילה "נתת". הניקוד תלוי במקום המילה במשפט. אם מנקדים אותה בקמץ אז היא נמצאת בסוף (או בהפסקה גדולה) המשפט ואם מנקדים אותה בפתח אז יש לקשר אליה גם את המשך המשפט. לפי ערוך השולחן יש להסביר את התפילה, ראשי חודשים לעמך נתת ה', שהם זמן כפרה לכל תולדותם כשמקריבים לפניך קורבנות. וכך מפרש בסידור המפורש. אולם לפי הגירסא השניה (וכך גורס סידור "עבודת ישראל") יש לפרש, ראשי חודשים לעמך נתת ה' שהם זמן כפרה לכל תולדותם. ומתחיל משפט חדש בעניין הקורבנות. וכך ראיתי גורס ב"רינת ישראל".
שאלה: אכילה אצל מי שהכלים שלו לא טבולים: ההורים של בעלי הם אנשים מסורתיים ואני לא יודעת האם כל הכלים שלהם טבולים. הם מזמינים אותנו לאכול אצלם בשבתות, והיות שקראתי את דבריו של הרב בנושא אכילה אצל מי שכליו לא טבולים, אני רוצה לשאול, האם גם כשמדובר בהורים וצריך לכבדם זו עדיין בעיה לאכול שם?
תשובה: בשונה מבעית כשרות, כלי לא טבול אינו טרף אלא שיש מצוה להטביל את הכלים. בעה"ב חייב בה. אורח מזדמן אינו יכול להטביל את כלי מארחו, ולכן, אם האוכל עצמו כשר מותר לו לאכול בלי לא טבול באופן ארעי. עצתי שתפתרי את הבעיה ותטבילי בעצמך את הכלים ואל תטריחי את הורייך.
שאלה: קשר בין דתיה וחילוני: אני בחורה דתיה אשר יוצאת עם בחור חילוני. לאחרונה מפריע לי מאוד שהוא חילוני. אני מרגישה שאני מרמה את עצמי. למרות שהוא רוצה לדעת ואפילו ללכת לערכים, אני לא יכולה לבנות על זה. הוא טוען שכל אחד מאיתנו יחיה את החיים שלו. מצד שני, אני מאוד אוהבת אותו. יש לציין כי לפניו יצאתי עם בחורים דתיים ואיתו הרבה יותר טוב, יש קשר מעולה מלבד עניין הדת. מה עושים?
תשובה: אני מבין את ההתלבטות שלך. אך כיון שאת רוצה לבנות בית דתי עליך למצוא בחור דתי שומר מצוות. לא תוכלי לבנות חיי משפחה נורמאליים עם בעל שאינו שומר מצוות כי יהיו מתחים רבים סביב שמירת המצוות. אי אפשר לבנות בית רק על אהבה. הקשר בין בני הזוג צריך להיות בנוי על שאיפה משותפת ששני בני הזוג שואפים ואז האהבה יציבה וקבועה. אני מניח שיהיה לך קשה להחליט להפסיק את הקשר אך כדאי לסבול קושי זמני למען עתיד ארוך וטוב. חזקי ואימצי תקבלי שכר על הפרישה.
שאלה: שינוי שם משפחה לאחר פטירת הבעל: בעלי נפטר לפני שבע שנים ומאז אני לבד ללא בן זוג. רציתי לשאול, אם יש משמעות לכך שאני עדיין נושאת את שם המשפחה של בעלי. האם יש מקום לשינוי שם המשפחה על מנת ליצור הזדמנות לזוגיות חדשה?
תשובה: אם יש לך ילדים מבעלך למה לך לשנות את השם. שינוי השם לא משפיע על מציאת בן זוג. גם עם השם הזה את יכולה למצוא בעל. אני מאחל לך שימלאו משאלותיך לטובה הקרוב.
שאלה: כיבוד הורים בשמם: יש לי תלמידה בכיתה שהשם הפרטי שלה הוא כמו שמה של אמי. האם מותר לי לקרוא לה בשמה הפרטי? מה לעשות?
תשובה: מותר.