LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לחם ללא גלוטן: האם כאשר אוכלים לחם ללא גלוטן וללא סוכר צריך לעשות נטילת ידים ולברך המוציא לחם מן הארץ? ובסוף לברך ברכת המזון ממש כמו לחם רגיל שעשוי מקמח חיטה? שהרי לחם שעשוי מחמשת מיני דגן נוטלים ידים ומברכים המוציא ובסוף (אם אכל שיעור) מברך ברכת המזון. אבל לחם ללא גלוטן אינו עשוי מקמח משל חמשת מיני דגן, אלא עשוי מקמח תפוחי אדמה, מקמח תירס, קמח סויה, שמרים וביצים. השאלה היא האם מתייחסים אליו כלחם רגיל ומברכים עליו רגיל (נטילה, המוציא, ברכת המזון)? ראוי לציין שלחם ללא גלוטן הוא הלחם היחיד שאותו מותר לאכול.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לחם שאין בו מחמשת מיני דגן ברכתו שהכל. לחם מקמח שיבולת שועל ללא גלוטן ברכתו המוציא. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: המשך לחם ללא גלוטן: גם אם הלחם הזה שבלי גלוטן הוא הלחם היחידי שאוכל? והאם לא ניתן לומר שעבורו זה כמו מצה בפסח לכולי עלמא שמברכים עליו המוציא? ומה יעשה יאכל בשבת כדי לברך על נטילה,המוציא וברכת המזון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לחם ללא גלוטן"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רק על קמח מ5 מיני דגן מברכים המוציא לכן שיקח קמח מהם ללא גלוטן. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: סיגרים בטעם שוקולד לעישון: ישנם סיגרים לעישון בטעם שוקולד תוצרת חוץ ומיובאים ארצה. כאשר שמים אותם בפה ישנה מתיקות וארומה כשל שוקולד שיוצאת מהקצה שמושם בפה. האם מותר לעשן סיגר כזה ללא כשרות?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר קיימת ממשות של טעם. צריך כשרות. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: הבלעה בשביעית: לרב למדנו שישנה מחלוקת בהבלעה בפירות שביעית האם אפשר להבליעה בטורח או שצריך במשהו ממשי? בנוף, רצינו לדעת אם אפשר להבליע יין של שביעית באלכוהול שלו ומים שבתוכו?
תשובה: וברכת ד' הבלעה עניינה הוא דבר בתוך דבר, לכן אפשר להבליע באריזה משלוח, אתרוג בלולב, וכדו', אבל אין הבלעה באלכוהול שלו, כיוון שאין האלכוהול עומד בפני עצמו או המים שבתוכו. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות של ספק מזון ולא של המקום: לאחרונה נתקלתי במס מקרים של תעודת כשרות של ספק המזון ולא שלא המקום שבו בוא נמכר מוגש. לדוג : מקום עבודה שמספק אוכל לעובדים, יש תעודת כשרות של הקייטרינג שמספק את המזון (שנמצא במועצה אזורית אחרת) ולא של המקום עצמו. וכן מחלקת פירות וירקות שמציגה תעודת כשרות של ספק הירקות ולא של החנות עצמה (יש תעודה כללית לחנות מהרבנות המקומית) איך צריך להתייחס למקומות כאלה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לפי חוק איסור הונאה בכשרות אסור להציג תעודת כשרות של מקום אחר. במקום הגשת האוכל צריך להיות תעודת כשרות של רבנות מקומית שבה מגישים את האוכל. הקייטרינג צריך לשלוח את האוכל באישור כשרות יומי שבו מפורט מה נשלח. משגיח של רבנות במקום הגשת האוכל צריך לבדוק את אישור הכשרות היומי ולוודא שלא הוסיפו עוד אוכל ממקום אחר בלי אישור. לפעמים רק חלק מהאוכל נשלח מהקייטרינג וחלק אחר מבושל במקום הגשת האוכל אז צריך משגיח צמוד למקום הגשת האוכל. פירוט הנוהל נכתב בקישור הבא: pdf.קייטרינג www.rabanut.gov.il vf ib_items 510 הרב חגי בר גיורא
שאלה: זמן - תיקון חצות: לכבוד הרב, רציתי לשאול,מה עדיף: 1) לקום בסביבות שעת חצות,לומר תיקון חצות,ללמוד תורה וללכת לישון בערך בשעה 2:30. במצב כזה אני אומר תיקון חצות בזמנו אבל לא מחבר את היום והלילה בתורה. בנוסף,במצב כזה לא אומרים את הבקשה שמופיעה בספר לשון חכמים בזמנה הראוי יותר. 2) לקום קרוב יותר לעלות השחר,לומר תיקון חצות לא בזמנו בדיוק,ולחבר את היום והלילה בתורה. וגם לומר את הבקשה הנזכרת בזמנה היותר ראוי. אציין שאינני יכול להיות ער כל הלילה וללמוד תורה.
תשובה: נראה לענ"ד שהאפשרות השניה טובה יותר שהיא מחברת תיקון חצות ולימוד תורה לתפילת שחרית.
שאלה: כיסוי כלוב בשבת: לרב. יש לי בבית תוכים בכלוב ובלילה אני מניח על הכלוב שמיכה להחשיך לתוכים, האם מותר לכסות להם את הכלוב בשבת מצד אוהל?
תשובה: אוהל ארעי אסור,אך תוספת אוהל ארעי מותרת. ולכן אם הכסוי מגולגל ומונח מלפני שבת ברוחב 8 ס"מ. (בין אם הגילגול 8 ס"מ ובין אם פתוח) מותר לפתוח את הכיסוי על פני כול הכלוב.
שאלה: פתיחת סתימה בשבת: לרב. בשבת המזגן בביתי נזל מים עקב סתימה בצינור ניקוז האם מותר בשבת לשחרר הסתימה ע"י נשיפה בצינור?
תשובה: לשואל, מותר לעשות זאת אם יש בזה צורך גדול, בפעולה פשוטה של נשיפה, ובתנאי שהנשיפה לא תזרים את מי המזגן ישירות אל צמחיה שתחת המזגן. הרחבה: לגבי שחרור סתימה בכיור ובצינורות בעזרת משאבה ("פומפה") נחלקו הפוסקים, האם הדבר מותר בשבת: בשמירת שבת כהלכתה (פי"ב סי"ח) התיר כשיש בזה צורך גדול, ולשם כך נדרשת פעולה פשוטה שאיננה "עובדין דחול", ואילו הרב עובדיה יוסף (יביע אומר ח"ה או"ח סי' לג) אסר. הכל מודים שאם נחשיב את הצינור כמקולקל - שחרור הסתימה היא "תיקון כלי" האסור מן התורה. אך השאלה היא האם סתימה שכזו היא "קלקול", שמבטל את הגדרת החפץ כ"צינור", או שזוהי כעין פעולה שגרתית של ניקוי שאיננה הופכת את הדבר כעת ל"כלי". מסתבר לענ"ד שבמקרה הנדון כאן גם לדעת הרב עובדיה יש להקל, מאחר שהצינור איננו חפץ בפני עצמו אלא חלק מכלל המזגן, והמזגן ממשיך לעבוד, ושחרור הסתימה רק משפר את אופן פעולתו. כעין זה התיר הרב עובדיה בעצמו (בתשובתו שם) במקרה שהכיור נסתם חלקית והמים זורמים לאט, לשחרר את הסתימה כך שהמים יזרמו כרגיל. אך כאמור, יש לשים לב שהנשיפה לא תזרים מים ישירות אל הצמחיה, ראה בשמירת שבת כהלכתה בסעיף הבא שם.
שאלה: הלכות שביעית: לרב אני מחפש השלכות רלוונטיות בימינו לסעיף טו בפרק א של שבת הארץ. אני רוצה בדרך זו לחבר את הציבור לנלמד בהלכה זו. האם לחקלאות או לגינון בימינו יש השלכות ונגיעה לנאמר בסעיף זה? יש מי שמטמין היום באדמה וכו?
תשובה: וברכת ד' בארץ ישראל בימינו לא מוכר לי נושא של הטמנה. בחו"ל במדינות נחשלות יש הטמנה גם בימינו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כלאים בצמחי בושם: לכבוד הרב האם אפשר לגדל צמחים זה לצד זה כמו לואיזה, נענע, לבנדר, רוזמרין ששימושם לברכת הריח?
תשובה: וברכת ד' רוזמרין, לואיזה ולבנדר הם שיחים רב שנתיים ודינים כעץ ואין בהם כלאים. אבל נענע הוא ירק שיש בו כלאים עם מין ירק אחר אבל אין איסור בין אילן וירק. כך שבשאלה המוזכרת אין איסורי כלאים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דירה חדשה בשנת אבל: אני בשנת אבל על אימי, האם מותר לי להיכנס לדירה חדשה שנמסרה לי מהקבלן בתוך שנת האבל?
תשובה: בחזון עובדיה הלכות אבילות (חלק ב' עמ' שה) כתב הגר"ע יוסף זצ"ל להתיר להכנס לדירה חדשה אפילו בתוך שלושים יום. הוא מוכיח זאת מכך שגם איסור הכניסה לבית חדש לאחר ראש חדש אב הוא דוקא בדירה מיוחדת הנעשית לנוי ושמחה, אך דירת מגורים מותרת. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: כבד שטוגן ללא צליה: הורי מנהלים אורח חיים מסורתי. באחת הפעמים שהתארחנו אצלם ראיתי את אימי מטגנת כבד לא צלוי במחבת. מחמת החשש שהכבד אסור באכילה נמנעתי לאוכלו, הדבר גרם לאימי צער רב ופגע בה מאד. שאלתי היא האם בדיעבד היה מותר לאכול את הכבד ומה דין המחבת שהכבד טוגן בו?
תשובה: אין לאכול כבד אלא לאחר צלייתו משום שריבוי הדם שבו לא מאפשר להכשירו במליחה. אך לאחר מעשה אם בישלו כבד בסיר ללא צליה, כתב השו"ע (יורה דעה סימן עג סעיף א) שהכבד מותר משום שריבוי הדם שבו מונע ממנו מלבלוע את הדם הנפלט בבישול, אמנם הירקות או בשר אחר שבושל עימו אסורים באכילה מחמת שבלעו את דמו, כמו כן הכלי שבו בושל הכבד צריך הכשר כדין. בשו"ע מובאת דעה נוספת האוסרת את הכבד באכילה אם בושל ונראה שכך המנהג, אך להלכה בדיעבד בשעת הצורך אפשר להקל כדעה הראשונה וכן פסק בספר ילקוט יוסף סימן עג סעיף ד אמנם דעת הרמ"א לאסור את הכבד גם בדיעבד. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: ביטול הזמנה מבעל מקצוע: הזמנתי שולחן אצל נגר, הנגר אכן קנה את החומר והכין את המוצר המבוקש אך אני מתחרט כרגע על ההזמנה. האם אני חייב לקנות את השולחן מהנגר?
תשובה: ראשית חשוב לציין שגם אם מדובר באופן שאי אפשר לחייב את המזמין לקנות את החפץ, לא ראוי כלל לחזור מהעיסקא וביחס לדברים מעין אלה כתוב בשו"ע (סימן רד סעיף ז) "הנושא ונותן בדברים בלבד ה"ז ראוי לו לעמוד בדיבורו. וכל החוזר בו. הרי זה ממחוסרי אמנה ואין רוח חכמים נוחה הימנו" כלומר אדם צריך לעמוד בדיבורו גם אם מבחינה משפטית אי אפשר לחייבו לקיים מה שהתחייב. לאחר הקדמה זו אפשר לגשת לגופם של דברים, כתוב בשו"ע (חו"מ שלג סעיף ח): "אמר לאומן עשה לי דבר פלוני ואקחנו ממך, ועשאו האומן ואח"כ אינו רוצה לקחתו, והוא דבר שאם לא יקחנו מיד יפסיד, חייב" כלומר אם מדובר בדבר שההמתנה לא מזיקה למחירו, המזמין את החפץ לא חייב לקחתו ופטור לשלם עבורו. אך אם מדובר בדבר שאם לא ימכר מיד יוזל מחירו, חייב המזמין את החפץ לשלם עבורו לאומן שהרי אם לא ישלם יגרום לו נזק. לפי המקובל היום אומן שלא ימכור חפץ לאדם שהזמין אותו יאלץ למכור אותו במחיר זול יותר לאדם שלא הזמינו, לכן מחובתו של המזמין שלא עמד בדיבורו לשלם את הנזק. הש"ך (ס"ק מב) מעיר שהטורח במכירת החפץ מוטל על האומן והמזמין צריך רק לשלם את ההפסד. בספר נתיבות המשפט כתב (משפט האורים ס"ק טו) שאם שכר את האומן כפועל, (כגון שחומר הגלם שייך למזמין ושכר את האומן רק לבצע עבורו את העבודה) גם אם לא מדובר בדבר האבד ולא נגרם לאומן הפסד כשהמזמין חוזר בו בכל אופן הוא חייב לשלם לו עבור פעולתו כדין אדם ששכר פועל והתחייב לשלם שכרו. לסיכום: המזמין חפץ מבעל מלאכה צריך לקחתו ממנו ואין זה ראוי לחזור מהעיסקה. במצבים הבאים אפשר להכריח את המזמין לשלם עבור החפץ: 1: אם שכר את בעל המלאכה כפועל חייב לשלם שכרו בכל אופן. 2: אם ההמנעות מרכישת החפץ תגרום נזק למחירו, על המזמין לשאת בהפסד, האומן ימכור את החפץ והמזמין ישלם את ההפרש אם יהיה כזה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: השבת טלפון נייד שנגזל: אדם גזל טלפון נייד ולאחר כמה שנים התחרט על מעשהו ורוצה להחזירו לבעליו. הערך של הטלפון כיום נמוך מאד ביחס לערכו בשעת הגניבה, האם מספיק שהגנב יחזיר את המכשיר עצמו או שחייב לשלם את ערכו בשעת הגניבה?
תשובה: הכלל הוא שאם החפץ הגנוב נמצא כמות שהוא ללא שינוי ניכר, הגנב מחזיר את החפץ ונפטר בכך (סימן שסג סעיף א). שינוי בערכו של החפץ נחשב שינוי שאינו ניכר לכן הגנב צריך להחזיר את המכשיר ודי בכך (פתחי חושן פרק ה סעיף ט). בערוך השולחן (שסג ג)מסביר שחכמים לא רצו לתקן לחייב את הגזלן לשלם את ערך החפץ משום תקנת השבים, כלומר לעודד את השבים בתשובה לעשות זאת ולהקל עליהם את החזרה בתשובה ועוד משום שגזילה היא דבר לא שכיח לא מצאו לנכון לקנוס במקרה כזה ולשנות מדין התורה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: ממתי יושב שבעה: אדם נפטר ונקבר בחו"ל, ואחיו שמע על מותו למחרת הקבורה. ממתי הוא צריך לספור את ימי השבעה שלו?
תשובה: האח מונה ויושב שבעה מיום שנודע לו על מות אחיו ואינו מקצר את זמן אבלותו. רק במצב שלא נודע לו על מות אחיו עד שבא למקום בו יושבים האבלים יתכן שיקצר את ימי אבלותו וישב כמו שאר האבלים וגם באופן זה הוא בתנאי שיתמלאו עוד פרטים נוספים שאין כאן המקום לפרטם, (שו"ע יו"ד סימן שעה' ס"ח). הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: תפיסת עכבר בשבת: בליל שבת גילינו שיש בביתנו עכבר. הדבר גרם לצער גדול מאד והפר מאד את שלוות השבת. האם היה מותר לנו להניח מלכודת לתפוס את העכבר? במידה ולא, האם היינו יכולים לומר לגוי להניח מלכודת עבורנו?
תשובה: פוסקים רבים כתבו לאסור הנחת מלכודת בשבת והתירו להניחה דוקא מערב שבת. האוסרים הם: משנה ברורה סימן שטז ס"ק יח. בא"ח ש"ש פרשת וארא סעיף ז. ילקו"י על הלכות שבת כרך ב עמ' תקמח. שש"כ פרק כה סעיף ז. לעומתם בחזו"ע שבת כרך ה עמ' קיח התיר הרב עובדיה זצ"ל הנחת המלכודת גם בשבת עצמה, אפשר לעיין שם בנימוקים להלכה. למעשה נראה לענ"ד שלכתחילה ראוי להחמיר כרוב הפוסקים אך כמובן בשעת צורך אפשר להקל כדעתו של הגר"ע יוסף זצ"ל. כמובן אמירה לגוי במקרה זה עדיפה ואפשר להקל בה גם לכתחילה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: תאריך לועזי על מצבה: האם ניתן לכתוב תאריך לועזי (רק שנים) על המצבה? (בהנחה שזה מה שהיה הנפטר רוצה) מראש.
תשובה: זהו מנהג מקולקל הנותן יחס כבוד לתאריך שיסודו בעבודה זרה המאמינה באדם שהוא בן אלוקים חלילה, ולכן מונה את השנים על פיו.
שאלה: בישולי עכו"ם במסעדות: לכבוד הרב שליט"א, האם היום מסעדות מקפידות על זה שאם הגוי מבשל, היהודי ידליק ויניח את הבשר על האש מבלי שהגוי יהפוך אותו עד שיהיה מוכן כמאכל בן דורסאי כדברי השו"ע או שמא רוב המסעדות סומכות על דברי הרמ"א שמספיק שהיהודי ידליק?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רוב החנויות שיש להם כשרות רק הדלקת האש נעשית ע"י יהודי. אולם יש המקלים בדיעבד להחשיב את הטבחים כ"שפחות" כמובא בשולחן ערוך יורה דעה (קיג, ד). הרב חגי בר-גיורא
שאלה: תנאי לשימוש בתיק : ב"ה שליט"א יש לי תיק חמוד ואני מעונין להשתמש בו לציצית ותפילין ולפעמים לאוכל וספר קודש כשאני נוסע לעזור לאבי בבית רפואה. האם תנאי שאומר אני מעוניין להשתמש בתיק זה לכל דבר שארצה, האם התנאי מועיל?
תשובה: תנאי מועיל.
שאלה: תגובות על רצח הנערים: אז זאת השאלה שלי-איך צריך להיתנהג?? לדבר ולהתנהג כמותם יכול להוביל אותנו להידרדרות. ואי אפשר לשבת בחיבוק ידים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "היחס לתג מחיר ולהפגנות"
תשובה: אין לחבוק ידים אלא להעמיק את אחיזתנו בארץ בתורה, תפילה ומעשים טובים, כל דבר המלכד את עם ישראל וכן המחזק את ישוב הארץ ומתישביה בנגב בגליל וביש"ע וכאשר יענו אותו כן ירבה וכן יפרוץ
שאלה: האם יש צדק ברציחת ערבים סתם?: האם יש צדק ברציחת ערבים סתם?
תשובה: רצח של גוי אסורה מן התורה באיסור חמור! ברציחת גוי נוסף גם חילול ה' וכן נוסף כאן דין שנפסק בחו"מ סי' שפח סי"ב שיהודי שגורם במעשיו לסיכון יהודים אחרים יש להענישו בעונש חמור ר' שם
שאלה: המקור לפסוק איש איש באמונתו יחיה: מה המקור לפסוק "איש איש באמונתו יחיה"?
תשובה: אין פסוק כזה, אך יש פסוק דומה בספר חבקוק, בפרק ב פסוק ד - "וצדיק באמונתו יחיה" בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שמשיית גינה בשבת: האם מותר להזיז בשבת שמשיה לגינה שעומדת על גבי גלגלים?
תשובה: לשואל, הדבר מותר. אין בכך איסור פריסת אהל, מאחר שהוא כבר פרוס. יש מתירים גם לפתוח אותה בשבת (שמירת שבת כהלכתה פרק כד סעיף טו  וגם מה שפקפק בהיתר זה, עיין שם בהערה נה, נוגע לפתיחת אהל הקבוע בקרקע, ולא לאהל נייד, עיין שם). ויש אוסרים (כך יוצא משו"ת יחווה דעת ח"ב סי' מג, ועיין במנוחת אהבה ח"ג פכ"ג הערה 32, שהסכים לדעת השמירת שבת כהלכתה), וגם לדעה זו יש להתיר אם השמשיה פתוחה כבר מערב שבת ברוחב טפח (כ- 10 ס"מ), עיין בשו"ע סי' שטו ס"ב. אמנם נהגו לאסור טלטול מטריה או שמשיה ידנית למרות שהיא פתוחה מלפני שבת, אבל קיימים כמה הבדלים בין המקרים, וביניהם: א. מקובל לפתוח ולסגור את המטריה בו ביום ולא מחזיקים אותה פתוחה סתם כך, והפתיחה שלה אסורה משום שכאשר היא סגורה היא לא מצלה כלל, ולכן יש בעיה של מראית עין בהחזקת המטריה אפילו אם נפתחה מערב שבת, כי הדבר נראה כאילו פתחו אותה כעת באיסור. אולם שמשיה לגינה, שמקובל להשאיר אותה פתוחה גם כשנכנסים הביתה ולא משתמשים בה, אין בה חשש מראית עין. עיין גם חזון איש, מועד, סי' נב סק"ו. ב. יש אומרים שגם כאשר המטריה פתוחה מערב שבת היא אינה "אהל" כשאין דבר המחזיק אותה, כי היא נוטה על צידה, ולכן הרמתה היא יצירת "אהל" כעת (מנוחת אהבה ח"ג פכ"ג סי"ד והערה 30). שיקול זה לא קיים במקרה שלנו, שהאהל עומד בפני עצמו.
שאלה: צמיד ברגל לבנים: הרב האם יש איסור לגבר לענוד צמיד ברגל? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צמיד ברגל"
תשובה: לשואל, אני חושב שאכן הדבר אסור, משום "לא ילבש גבר שמלת אישה". איסור זה נאמר על התקשטות בצורה שמקובלת אצל נשים. לפי הידוע לי, ענידת הצמיד מקובלת אצל נשים, ואצל גברים איננה נפוצה. אמנם יש אחוז קטן של בני נוער שעונדים אותו (בפרט מגומי), אבל מסתבר שאין בכך כדי להפקיע את האיסור. קשה להגדיר בדיוק את התפוצה הנדרשת לעניין הפקעת איסור "לא ילבש" מהופעה מסוימת, וגם לא ברור מיהי האוכלוסיה הנבחנת: יהודים שומרי מצוות, או כלל האוכלוסיה (ה'פרישה' ביו"ד קפב התלבט בזה, ודן בו בשו"ת יביע אומר, חלק ו יו"ד סי' יד אות ו, והמהרש"ם ח"ב סי' רמג נקט בפשטות שאין להתחשב בכלל האוכלוסיה). יתכן שבקבוצות אוכלוסיה ושכבות גיל מסוימות ענידת הצמיד שכיחה יחסית אצל בנים. ברם, ככל שידוע לי, גברים בוגרים כמעט אינם עושים זאת (בניגוד לנשים בוגרות). אם כן, אופנה 'משוגעת' של צעירים היא בדיוק המקרה שעליו נאמר איסור "לא ילבש" - עיסוק מופרז בנוי וחיצוניות. נראה שעל מנת להפקיע ממעשה מסוים איסור "לא ילבש" והגדרתו כמקובל גם אצל גברים יש לבחון זאת - גם אם לא בדווקא אצל שומרי המצוות - אצל בוגרים המיושבים בדעתם ולא באוכלוסיה צעירה בימינו שנוטה לחפש תשומת לב.
שאלה: חזרת חולה ששוחרר מחדר מיון, לביתו.: האם חולה שפונה לחדר מיון בשבת, ושוחרר לאחר בדיקות, בשעות הבוקר בשבת, רשאי לחזור לביתו באמצעות אמבולנס שהגיע לבית החולים עבור ארוע אחר ונהג האמבולנס חייב לחזור ליישובו בשל היותו בתפקיד? ברצוני לציין שנהג האמבולנס גר ביישוב בו גר החולה שבנדון, כך שלכאורה אין כאן שום חילול שבת מיותר. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חזרת רופא לביתו אחר תורנות בשבת"
תשובה: עקרונית הוא יכול להצטרף לאמובלנס החוזר בתנאי שלא יעצרו לו במיוחד אך יש בעיה בפתיחת הדלתות וסגירתן אם נדלקות ונכבות נורות
שאלה: 12 חודש בשנה מעוברת : האם נהוג לעלות לקבר, ללמוד משניות,לומר קדיש גם ב12 חודש או רק ביום הפטירה בשנה מעוברת?
תשובה: האשכנזים נוהגים רק ביום הפטירה (גשר החיים לב, ט ) הרב אליהו זצ"ל פוסק לפי הבן איש חי בשניהם. קדיש אומרים עד יב' חודש בלבד.
שאלה: פתיחת מגרה שיש בה מוקצה בשבת: באמבטיה אין לנו מנעול בדלת, והפיתרון הוא לפתוח מגרה וע"י זה הדלת ננעלת. האם מותר לעשות את זה בשבת, שבמגרה יש מוקצה? אני לא רוצה לקחת כלום אלא רק לנעול שלא יכנסו לאמבטיה כשאני שם.
תשובה: אסור לפתוח ולסגור מגירה שיש בה חפצי מוקצה כיון שהמגירה מוגדרת כבסיס לדבר האסור. (שו"ע סי' ש"ח סע' י') אך יש להבחין בין מספר מצבים שונים: א. אם המוקצה שבמגירה הוא כלי שמלאכתו לאיסור, מותר לטלטל את הבסיס עם המוקצה שעליו לצורך גופו או מקומו. (ערוך השולחן סימן שי סעיף ט) ב. מקרה שיש במגירה גם דבר המותר, והדבר המותר הוא חשוב יותר מהדבר האסור, הרי זה נידון כבסיס לדבר האסור והמותר, ואינו אסור משום מוקצה. (סימן שי סעיף ח). ג. אם החפץ האסור חסר חשיבות - אינו נעשה בסיס (מ"ב סימן שי ס"ק לא בשם חיי אדם). יום טוב
שאלה: לימוד מוסר ואמונה: לכבוד הרב, אילו ספרים באמונה ראוי ללמוד לבחור בגיל 15? והאם צריך להיות סדר מסוים ללימוד? שמעתי שהרב קוק המליץ על סדר מסוים. האם כבוד הרב יודע מהו אותו סדר? האם רבותינו הספרדים המליצו על סדר מסוים ללימוד אמונה?
תשובה: ספר החינוך, הלכות תשובה לרמב"ם הל' ת"ת והקדמות הרמב"ם למשנה ולפרק חלק. כמדומה שהרב קוק זצ"ל המליץ לבוגרים יותר בו מנה את הכוזרי כספר ראשון ואחריו את המהר"ל ספר העיקרים ומורה נבוכים. לא ידוע לי על שיטה מסוימת אצל חכמי הספרדים ויותר נראה כי נהגו בשיטת חינוך אישית כפי שחשבו שמתאימה לכל אחד במדרגתו. ידוע כי המליצו מאד על ספרי המוסר כתנאי וכבסיס לעבודת ד' בכלל.
שאלה: ללכת עם אוזניות ברחוב זה צנוע?: הרב אני בזמן האחרון מסתובבת עם אוזניות ברחוב אני לא בטוחה שזה מתאים לבת של מלך, אבל אין לי משהו אחר לעשות ברחוב. האם יש בזה בעיה? מה, אני צריכה ללכת ולא לעשות כלום? זה מעצבן. מה, אסתכל על האנשים שהולכים (עם קצר)? הם יסתכלו עליי בחזרה. מישהי אמרה לי שזה ממש לא ר לעשות ככה, אולי זה נכון. וזה מפריע לי אבל עדין אני מסתובבת עם mp אפילו שזה מראה רחובי. אולי יש לרב רעיון מה אפשר לעשות בקיץ כשאני הולכת ברחוב?
תשובה: אין בעיה הלכתית ללכת עם אוזניות. אם זה עוזר לצניעות, שלא מסתכלים על מי שלא צריך להסתכל עליו יש בזה מעלה, אך מצד שני יש בזה חיסרון, משום שכך האדם מתנתק מהסביבה שהוא נמצא בה. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: המילה מסרה: הגמ בברכות טו ע"א לומדת מהפס "ארחץ בנקיון כפי ואסובבה את מזבחך ה " ש"כל הנפנה ונוטל ידיו ומניח תפילין וקורא ק"ש ומתפלל מעלה עליו הכתוב כאלו בנה מזבח והקריב עליו קרבן". המהרש"א מתקשה מהיכן הגמ לומדת את עניין ק"ש ותפילה מהפס ומסביר כי ישנם שני פסוקים דומים שלמעשה למדים האחד מהשני את הדרשה. המהרש"א משתמש בלשון הבאה: "ונראה דסמך דאיכא ב במסרה ארחץ בנקיון כפי ואסובבה וגו דמייתי הכא ואידך אך ריק זכיתי לבבי וארחץ בנקיון כפי.". שאלתי היא מהו פירושה של המילה "מסרה" בה משתמש המהרש"א. לרב, מקווה שלא הכבדתי.
תשובה: המסורה היא רשימת הערות על נוסח המקרא, שמטרתה לקבוע את נוסחו המדוייק של התנ"ך ולמנוע שינויים או טעויות בעתיד, ובכך להמשיך את מסירת התנ"ך והעברתה מדור לדור. בתקופה שבה הפצת הכתובים הייתה רק על ידי העתקת כתבי יד בידי "סופרים" היה חשש גדול לטעויות אנוש. בעלי המסורה התגברו על תופעה זו באמצעות ספירת מילים, צירופי מילים ותופעות שונות, שעברו במשך מאות שנות פעילותה. וזוהי כוונת המהרש"א ב' במסורה - קיימים שני פסוקים בלבד אם הביטוי ארחץ בנקיון כפי. יום טוב
שאלה: אמינות של גוי בבישולי עכו"ם: הרב שליט"א האם לכתחילה אפשר להשאיר נר נשמה דולק ולסמוך על הגוי שידליק את הגז מהאש של הנר כדי להימנע מבישול עכו"ם לדעת האשכנזים או שמא לכתחילה יש לראות את הגוי עושה זאת כדי להימנע מספקות מיותרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בחוץ לארץ נהגו לסמוך על הגוי אלא אם כן תפסו אותו שלא הדליק מהנר מטעם נוחות. בארץ במקומות מושגחים הדרישה שיהיה נר תמיד מובנה בתוך הכיריים שהלהבה חייבת להידלק ממנו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כשרות תמצית פרחי באך : אני מטופלת אצל מטפלת הוליסטית וברצונה להרכיב לי תמצית מפרחי באך, כאשר אין להם תווית של כשרות. להלן מרכיבי התמצית: 5Xdilution of flower extracts of willow in a grape alcohol solution רציתי לדעת האם אפשר להשתמש בתמציות פרחי באך?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה התרגום של המרכיבים הוא: דילול של תמציות פרחים של ערבה בתמיסת אלכוהול ענבים. היות והדילול נשמר באלכוהול של ענבים יש חשש בזה ליין נסך( סתם יינם) שנאסר בשתייה. לכן צריך למצוא תמציות עם כשרות שהשתמשו באלכוהול שלא עשוי מענבים כגון: מקנה סלק סוכר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ריצה עם מוזיקה בשלושת השבועות: אני רץ עם מוזיקה וקשה לי מאוד לרוץ בלעדיה. האם מותר לי לרוץ עם מוזיקה בשלושת השבועות אם אני לא מתכוון להנות מהמוזיקה בהכרח אלא על מנת לשמור על קצב הריצה והמוטיבציה? האם ההלכה שונה לגבי תשעת הימים?
תשובה: לשואל, ריצה עם מוזיקה קצבית שנועדה לשפר את הביצוע מותרת, ואין זה בגדר "שמחה" (ישועת דניאל, הלכות בין המצרים, עמ' כ, גם לגבי תשעת הימים שמראש חודש אב ועד תשעה באב).
שאלה: העתקת windows ו- office: רקע: אחותי לאחרונה רכשה שני דיסקים האחד נושא את מערכת ההפעלה Windows 7 בכ400 שקלים (הדיסק נקנה מחברת Ivory מחשבים לצורך התקנתה על המחשב שלה.שהיה ללא מערכת הפעלה) והדיסק השני הכיל בתוכו את התוכנה Microsoft Office 2013 Home Student שרכשה בכ350 שקלים (ומפורט באתר של Microsoft שהדיסק מיועד להתקנה על מחשב אחד) ברצוני לדעת: א. האם אני יכול להתקין את מערכת ההפעלה Windows ואת התוכנה Office על המחשב שלי (לצורך פרטי כמובן) מהדיסקים המקורים. ב. האם אחותי יכולה להתקין אותם על מחשבים אחרים שיהיו ברשותה (כגון שבעלה למשל רוצה להתקינם על המחשב שלו).או שמא הם יצטרכו לרכוש את הדיסקים הנ"ל בכסף מלא שוב. ג. רצוי לציין שאיני ארכוש את הדיסקים בכל מצב כך שיוצא שהחברה לא מפסידה.
תשובה: יש ללכת לפי ההרשאה. אם יש הרשאה רק למחשב אחד אין להתקין על יותר מאחד, ואם יש הרשאה לשלושה ניתן להתקין על שלושה.
שאלה: ברכת הגומל לצוללן: האם צוללן מברך הגומל דווקא אחרי שהיה מסויימת במים?
תשובה: לשואל, מסתבר שיש לברך אחרי כל צלילה שהיא. ומי שצולל מספר פעמים בזו אחר זו, יברך ברכה אחת אחרי כולן כשיגיע לביתו. אני משער שהרקע לשאלתך הוא מנהג הספרדים, ולפיו על נסיעה בדרך מברכים רק בשיעור פרסה. כך לשון השולחן ערוך סי' ריט ס"ז: "באשכנז וצרפת אין מברכין כשהולכין מעיר לעיר, שלא חייבו אלא בהולכי מדברות דשכיחי ביה חיות רעות ולסטים. ובספרד נוהגים לברך, מפני שכל הדרכים בחזקת סכנה  ומיהו בפחות מפרסה אינו מברך, ואם הוא מקום מוחזק בסכנה ביותר - אפילו בפחות מפרסה". בפרטי מנהג זה של הספרדים יש מחלוקת, האם גם כשלא הולכים ברגל אלא בכלי תחבורה מהירים יש לנקוט בשיעור פרסה (כך כתב באורחות חיים הל' ברכות סי' סב בשם המהר"ם מרוטנברג לגבי תפילת הדרך בהפלגה), או שמא יש לתרגמו למרחק זמן של הליכת פרסה, כגון לנסיעה במכונית במשך שבעים ושתיים דקות (כך הכריע בשו"ת יביע אומר ח"א סי' יג וח"ב סי' יד). לפי זה, מי שמפליג באוניה בימינו, על פי מנהג האשכנזים אינו מברך בדרך כלל, מפני שאוניות הנוסעים בימינו בטוחות מאוד ב"ה והחשש מטביעה מזערי (שו"ת מנחת יצחק ח"א סי' יא, וראו שם לגבי הפלגה ממושכת  וכעין זה כבר בביאור הלכה ריש סי' ריט, שלמנהג האשכנזים אין לברך על הפלגה בנהרות. אך באגרות משה או"ח ח"ב סי' נט כתב לברך גם בימינו בהפלגה בימים). ואילו על פי מנהג הספרדים יש לברך בהפלגה במרחק פרסה, או נמשכה יותר משעה ורבע (ברכת ה', מאת הרב משה הלוי זצ"ל, ח"ד פ"ו סעיף כא). אך לענ"ד המקרה של צלילה נכלל בהגדרת השו"ע "מקום מוחזק בסכנה ביותר". על פי סטטיסטיקה שקראתי, שיעור תאונות הצלילה בישראל עומד על 1 6500 צלילות. זהו שיעור גבוה הרבה יותר מאשר שיעור התאונות האויריות, וכידוע על טיסה נוהגים גם האשכנזים לברך הגומל ולהחשיבה כסכנה מיוחדת. לכן גם צלילה למשך זמן קצר טעונה ברכה. בדומה לזה כתב בשו"ת בצל החכמה (ח"ו סי' קטו) על סירות דייג, שאם הפליגו ללב ים יש לברך הגומל גם לפי מנהג האשכנזים.
שאלה: טבילת מכונת פסטה: עיין שלחן ערוך ק"כ סימן ה ברמ"א - ברזלים שמכינים בהם המצות אינם טעונים טבילה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טבילת מכונת פסטה"
תשובה: יישר כח על ההערה שלא שמתי לב אליה קודם לכן. אכן, האיסור והיתר כתב, שכל כלי שלא משתמשים בו למאכל גמור אלא שלאחריו צריך עדיין לתקן (לבשל) את המאכל אין צריך טבילה. הש"ך והט"ז הבינו שזה הטעם למי שסובר שאין צריך לטבול סכין של שחיטה. ואמנם הרמ"א הביא לגבי סכין שחיטה שיש חולקים ומצריכים טבילה אבל לגבי הברזלים המיועדים למנוע התנפחות המצה כתב שאין צריך טבילה. הש"ך הבין שהרמ"א פוסק כאיסור והיתר ולגבי סכין של שחיטה, שכתב הרמ"א שיש לטבול, זה מאחר ואפשר להשתמש בו לדברים אחרים. יוצא לפי הש"ך הזה כדבריך, שמכונת פסטה אינה צריכה טבילה. אולם הט"ז כתב, שהרמ"א הביא בזה את דעת האיסור והיתר אבל לדעת הרמ"א עצמו שברזלים של המצות יש להטביל בלי ברכה, כמו שכתב לגבי סכין שחיטה. ערוך השולחן (סעיפים לא-לה) דן בנושא באריכות ומסביר את העניין באופן אחר לגמרי. לדעתו, כל כלי שאינו מצד הכנת המאכל אלא מסיבה הלכתית (שהרי ניתן לתקן את הבשר לאכילה ללא שחיטה ואת הבצק ללא הברזלים) והאוכל יאפה או יתבשל כתיקונו גם בלעדיהם אינו צריך טבילה אבל כלי להכנת המאכל צריך טבילה אף שלאחרי השימוש בו עדיין צריך לתקן את האוכל. ומוכיח את זה מהרמ"א בסעיף ז שכתב שכלי לטחינת פלפלין צריך טבילה והרי לא אוכלים את הפלפלין ללא בישול וכד'. (לגבי סכין שחיטה, שהרמ"א החמיר לטובלו, כתב שהרמ"א חשש למחמירים מאחר והשחיטה היא שימוש גמור מאחר ואין דרך אחרת לאכול את הבשר. לפי הט"ז וערוך השולחן יש להטביל מכונת פסטה.
שאלה: כלאיים בעלי בייבי: האם יש איסור כלאיים בשתילת עלי בייבי? אני מדברת על תערובת מוכנה של זרעים המכילה: עלי סלק, עלי חרדל, גרגיר הנחלים.
תשובה: וברכת ד' אנו פוסקים שיש כלאים גם בתבלין, ועל כן יש להרחיק עלי סלק וחרדל זה מזה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שבת בצבא: אני צריך להיכנס לתפקיד בחיל הים. אחראים על מצבי חירום, שריפות, השבתת והכשרת כלי שיט, כולל קריאה לטכנאים, אחראים על אישורים של יציאות מהבסיס וגם תקלות בינוי. ברגע שאסגור שבת אצטרך לענות לכל הטלפונים שחלקם זה ממש פיקוח נפש וביכולתי לסנן במה לטפל בתוך השבת ואת מה לדחות אחר השבת. דוג לפיקוח נפש. ירידה של ספינה מהגבול ופירצה בגבול, דבר שהופך לסכנת נפשות של ממש. להיכנס למערך הזה? לסרב? זה לסגור שבת פעם ב3 או 4 שבתות מראש
תשובה: בהחלט, תיכנס למערך. חשוב מאוד ששומרי מצוות יהיו בכול תפקיד וכך המערך כולו יפעל בהתאם בימי שבת וחגי ישראל. אך הנך צריך לדעת כאשר אתה הולך לתפקיד עם מיעוט דתיים,דורש ממך תעצומות רבות יותר. ואם יש לך,נושא השבת הוא פתיר.