LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: טוב לי גם בלעדיו: אני פוגשת בחור נהדר כבר חודש. טוב לי איתו ואני מעריכה אותו מאוד- הוא צדיק, ירא שמים ובעל מידות טובות. אין שום חיסרון שאני יכולה להצביע עליו, אבל אני פשוט לא מרגישה שאני לא יכולה לחיות בלעדיו (והאין זו ההרגשה שצריך להרגיש?). כשאני איתו- טוב לי, וכשאני בלעדיו - טוב לי. אני מאוד מתלבטת לגבי ההמשך.
תשובה: אם אין שום חיסרון אז לא צריך להתעקש למצוא אותו. טוב לך איתו ונראה לך שהוא מתאים לך מבחינת המידות שלו, התנהגות והשאיפות לעתיד, אז אפשר להתקדם. ממש לא צריך להרגיש שאת לא יכולה לחיות בלעדיו. הנישואים והעמידה תחת החופה לא מהווים את שיאה של האהבה אלא תחילתה. אוי לו לזוג שמגיע לשיא האהבה תחת החופה - משם הוא יוכל רק לרדת. עיקרה של האהבה והקשר העמוק שבין בני הזוג יבנה לאחר הנישואים, תוך כדי בניית החיים המשותפים. וגם אז לא תמיד הרגש נמצא בשיאו. הרצון להרגיש מאוהבת עד כלות, מובן, אבל הוא מפריע לבניית זוגיות בריאה, מפני שבמקום לעסוק בהכרת בן הזוג ויצירת חיים משותפים איתו משקיעים את כל המאמצים ומפנים את המבט רק לחיפוש האהבה הלוהטת, שאגב, לרוב היא גם מאכזבת מפני שאינה יכול להמשך עד אין סוף. הרגש הוא עולה ויורד, וחיי זוגיות צריכים להמשך גם כאשר הלהט הראשוני פנה לאפיקים מעשיים יותר. סוף דבר, האהבה תגיע, אחרי שתצליחו לבנות יחד חיים משותפים. בניין אמיתי. ובהצלחה.
שאלה: מיץ ענבים של אוצר ב"ד: קניתי בקבוק מיץ ענבים של אוצר ב"ד, לקראת סוף השימוש בקבוק (יש עוד שניים שלושה סנטימטר של מיץ מהתחתית) ראיתי שיש משקע מעורב במיץ הענבים שנשאר ואין ברצוני לשתות את מה שנשאר בבקבוק. מה לעשות עם מיץ הענבים שנשאר והמשקע?
תשובה: אם אין רצונך לשתות את השארית הזאת, כדאי להשאיר את הבקבוק פתוח לילה ולאחר מכן אפשר לזרוק את הבקבוק סגור בפח. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תוכים ו בית: האם לתוכים בבית יש עניין בית?
תשובה: לא הבנתי מה רצונך.
שאלה: כלים מזכוכית לבשר וחלב: אני גרה עם שותפות ספרדיות שמשתמשות עם כלי זכוכית לארוחות חלביות ולארוחות בשריות (באותם הכלים). האם מותר לי, בתור אשכנזיה, להשתמש בכלים אלו? במקרה שמותר, האם מותר לי גם לחמם בהם אוכל או רק לאכול מהם?
תשובה: באוכל שאינו חם אין בעיה, באוכל חם או בחימום במיקרוגל צריך להחמיר.
שאלה: שיעורים בחוה"מ לסטודנט עסוק: האם מותר לסטודנט הנמצא ב"חובות" רבים מבחינת לימודיו ללמוד ולהכין שיעורים גם בחול המועד? אציין כי מבחינתו זהו זמן פנוי בלי מטלות, וזו הזדמנות מצויינת לשבת וללמוד.
תשובה: אנו נמצאים היום חודש לפני חוה"מ וניתן להספיק במשך זמן זה יותר מאשר בשבוע אחד של חוה"מ. אין לכוון מלאכה לחוה"מ זהו לא דבר האבד.
שאלה: כתבי הרב זצ"ל: האם יש דיני קדימויות בלימוד ספרי הרב קוק זצ"ל בכלל? ואם כן, מה צריך ללמוד קודם ומה נחשב ליותר יסודי או בסיסי? בין הספרים אורות - אורות התורה? וכן, האם אפשר (או שזה לא רצוי?) ללמוד את למהלך האידיאות של הרב זצ"ל ללא בקיאות קודמת בכתבי הרב זצ"ל?
תשובה: הכניסה אל כתבי מרן הרב מצריכה הכנה מוקדמת, ולפני שנגשים אל ספרי הרב יש ללמוד את ספרי האמונה הבסיסים כמו הכוזרי, שמונה פרקים לרמב"ם ומסילת ישרים. כמובן שגם לימוד ספרי המהר"ל חשוב ביותר להבנת ספרי הרב. גם בספרי הרב עצמם, רצוי להתחיל בספר עין אי"ה, שם מרוכזים עיקרים רבים מתורתו של הרב בלשון פשוטה. הספר עין אי"ה גם מרגיל את הלומד לחשיבה בסגנונו של הרב, והיא מסייעת להבנת הדרך הרעיונית של הרב. ללימוד אורות ראוי גם להקדים את לימוד אדר היקר. ומה טוב שאת הספרים אורות, אורות התורה, ועקבי הצאן יכנס אדם עם הדרכה, כלומר, עם רב שידריך ויסביר, שכן פסקאות רבות בספרים הם מועט המחזיק את המרובה, ולצריך הדרכה כדי לעמוד על תוכנם. מכל מקום, יש היום ספרים רבים שמסייעים לאדם להיכנס אל עולם המחשבה של הרב, ואפשר להעזר גם בהם. מהלך האידאות הוא מאמר עמוק ותמציתי הכולל רעיונות עמוקים ויסודיים להבנת דרכו של הרב, ומכאן החשיבות שבלימודו, לאחרונה הוציא הרב חגי לונדין ספר המבאר את המאמר, וכדאי להעזר בו. מכל מקום לא הייתי ממליץ להתחיל את הלימוד של משנת הרב דווקא משם. ראוי קודם להתמלא מספריו האחרים של הרב ורק אחר כך לגשת אל ספר האורות, שהוא קודש קודשים כהגדרתו של הרב צבי יהודה זצוק"ל. לימוד כתבי הרב קוק בגיל צעיר
שאלה: תאונה עם אוטובוס מחברת דן: קרתה לי תאונה עם אוטובוס מחברת דן. האם מותר לי לתבוע את חברת דן בערכאות (תביעות קטנות)?
תשובה: אם לא יסכימו ללכת לבית דין מותר כדי להציל מידם.
שאלה: גרמא - דינא דמלכותא: האם מותר לתבוע בבית דין רבני ניזקי גרמא מצד דינא דמלכותא דינא?
תשובה: ראשית, אנו מבינים ששאלתך היא האם תביעת תשלומי גרמא מכוח "דינא דמלכותא דינא," קבילה בבית הדין. לגופו של עניין הנושא מחולק לשתי שאלות מרכזיות, כאשר אתייחס לכל אחת מהן בנפרד. השאלה הראשונה היא האם דינא דמלכותא יכול לחייב ת שהתורה פטרה. והשאלה השנייה היא האם בכלל ניתן להחיל על החוק במדינת ישראל, המחייב תשלומי גרם היזק, גדרי "דינא דמלכותא דינא." (להלן נשתמש בראשי התיבות   דמ"ד) א. בהקשר לשאלה הראשונה: הש"ך בסימן ע"ג בחושן המשפט מוכיח שדינא דמלכותא אינו יכול לחול כנגד דין התורה, שהרי לשם מה קבלנו את התורה אם החוקים האלוקיים לא חלים אלא החוקים האנושיים. ולפי דבריו לא נוכל לחייב גרמא מדין דמ"ד. מתוך פשטות דבריו בסימן שנ"ו נראה שאף אם דין המלכות יהיה על דבר שלפנים משורת הדין על האדם לשלם, עדיין לא נוכל להחיל על האדם חיוב ממוני מוחלט מטעם דמ"ד, שהרי התורה לא חייבה חיוב מוחלט. ומימוש חיוב כזה בכפיה יהיה בו משום גזל. ולכן גם בנידון של גרמא שיש בו חובת ת בכדי לצאת ידי שמים, לא נוכל לחייב מכוח דין המלכות. אומנם מדברי הגר"י הרצוג (חוקה לישראל ב' עמוד 72) נראה שיחול פה דינא דמלכותא מכיוון שדין זה תואם את רוח התורה. אומנם מדברי האבני-מילואים כ"ח ב' נראה כהבנה הראשונה בש"ך. ב. בהקשר לשאלה השנייה לא נדון באריכות, אלא רק נזכיר ראשי פרקים: השאלות המרכזיות בדבר תוקפו של דמ"ד באופן כללי במדינת ישראל, נוגעות בנקודות שלהלן: 1. האם יש לראות בצורה זו של מדינה מלכות, או רק ראשי קהל. 2. ישנה מחלוקת ראשונים האם קיים דמ"ד גם בארץ ישראל, או שדין זה קיים רק בחוץ לארץ ששם הארץ שייכת למלך, מה שאין כן בארץ ישראל השייכת לכלל ישראל. ואף אם נאמר שבאופן עקרוני אין את המגבלות האמורות בפיסקה הקודמת ביחס לחוקי המדינה, עדיין קיימות מספר שאלות בהקשר לתוקפם של חוקים במדינה הנוגעים לדיני הממון שבין אדם לחבירו: 1. האם בכלל דמ"ד יכול לפעול על חוקים שבין אדם לחבירו. 2. גם אם נחליט שחוקי המדינה אינם חלים מדין המלכות אלא מצד רצון הקהל לקבל עליהם הנהגה זו וכדברי החת"ס (חו"מ סי' מ"ד), עדיין לא ברור שחוקים שהמדינה קיבלה על עצמה מכח רצונה להמשיך את הקו המשפטי של הגויים ששלטו לפני הקמת המדינה בארץ, כלולים ברצון הקהל כולו. דבר זה נכון שכן הציבור הנאמן על ערכי המסורת של ישראל סבור שיש להחיל במדינה את חוקי התורה כרצון ה' יתברך. (ואין שייך להכריע על פי הרוב שאינם שומרי מסורת, שכן רוב זה לא נחשב בדיון הלכתי.)  עיין בעניין זה בספרו של הגר"י הרצוג שהוזכר לעיל, וכן בפרק האחרון של הלכות מדינה א', שחיבר הרב בעל ציץ אליעזר.  3. גם אם נאמר שיש בעניינים אלו יכולת להפעיל את סמכות דמ"ד, עדיין ישנה מגבלה יסודית, שכן הרשב"א המובא בבית יוסף סימן כ"ו מבאר שרק דין המלך דינו דין ולא דין הדיינים הגויים, דהיינו מה שראו בתי המשפט של הגויים לפסוק מדעתם. כאמור המדינה לא ראתה צורך מיוחד לתקן חיוב על גרמא מצד צורך השעה וכדו' אלא רק קיבלה על עצמה את המשך מימוש משפטי הגויים, וא"כ אין כאן דמ"ד אלא "דינא דדייני" כפי הגדרתו של הרשב"א. לסיכום, נאמר שכפי המתבאר לעיל הספיקות שסביב הנידון שבפנינו רבים, ולא נראה שיהיה בית דין שיחייב על גרמא במצב הנוכחי. אומנם ראוי לציין שיש בתי דין שבכתב הבוררות מחתימים את הצדדים על התחייבותם לקבל על עצמם חיובי גרמא. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: בר מצווה ותספורת ביום העצמאות: לבן שלנו יהיה בע"ה בר מצווה בשבת ח אייר. מכיוון שהוא רוצה סעודת מצווה עם מוזיקה וריקודים, נארגן לו בנוסף לשבת, סעודה ומסיבה בליל יום העצמאות. הוא יעשה בע"ה סיום מסכת על מנת שלא יהיה שום ספק לגבי "סעודת מצווה". השאלה היא האם מותר להסתפר ולהתגלח לפני הבר מצווה, דהיינו כמה שעות לפני תחילת יום העצמאות?
תשובה: כן, אני בדעה שלכבוד יום העצמאות מותר להתגלח מחצות ואילך. אם היה מדובר ביום אחר האסור בתגלחת בספירת העומר לא היה מותר, כי שמחת בר מצווה היא לא דבר שדוחה את האבלות. היא לא כמו ההודיה על הכרזת המדינה.
שאלה: כלים שלא נגעו בהם יותר מ 24 שעות: האם אני יכולה לאכול בבית שאין בו הפרדה בין בשר לחלב (לא בכלים וכמובן לא בתנור ובמיקרוגל), ואני יודעת בודאות שלא נכנס אליו בשר טמא מעולם, ואיש לא נגע בכלים או בתנורים למעלה מ- 24 שעות עקב נסיעה (הבית עומד ריק)? האם אני יכולה לאכול מכלים אלה ולהשתמש בתנור, כאשר אני בטוחה במצבם שתיארתי? האם זה עונה על הצורך בהפרדה בין בשר לחלב? מדובר רק בארוחה אחת.
תשובה: לא מספיק שלא השתמשו בתנור יותר מ-24 שעות, שזה יתיר רק מאכלים בדיעבד אם כבר נאפו בתנור כזה, אבל להתיר לכתחילה כפי שאת רוצה בשאלתך צריך מלבד 24 שעות גם לנקות היטב את התנור ולהדליק אותו על חום גבוה במשך חצי שעה ובזה מוכשר התנור ואפשר להשתמש בו גם לכתחילה. וכנ"ל לגבי הכלים, רק שאותם יש להכשירם בהגעלה או בליבון כל כלי כפי שצריך להכשיר.
שאלה: משחקי כדור בשבת: האם מותר לשחק משחקי כדור בשבת בכלל, ועל חול בפרט?
תשובה: כדורסל מותר לשחק בשבת. כדורגל מותר אם משחקים במקום סגור מרוצף או עם חול, שאין בו דשא שיש חשש שמא ייתלש. אני לא אומר שמשחק כזה הוא הידור ומתאים לצביון של קדושת השבת אבל אם אדם שואל אם עצם המשחק אסור או מותר, אני חושב שמותר. התשובה לא מכוונת למשחקי הספורט ההמוניים שכרוכים, לא עלינו, גם בחילולי שבת, וברור שאדם שומר שבת ימנע את עצמו מללכת למקומות כאלה. בכדורגל יש מגדולי האחרונים שאומרים שתמיד קיים חשש שמא ינפח את הכדור. יש כדורים שמנפחים מדי פעם בפעם ויש כדורים כמו כדור טניס שמיוצרים שלמים לגמרי ולא מנפחים אותם. בכדורים שמנפחים יש מגדולי האחרונים המחמירים שלא לשחק. למרות שמשחקים אלו מותרים, הם לא כל כך מתאימים לקדושת השבת. אפשר לשחק משחקים כמו שחמט או פינג-פונג שהם יותר במסגרת הבית ולא משחקים בחוץ שכרוכים בריצה והתעמלות מאומצת ולא תואמים את קדושת השבת.
שאלה: תולעים בתמר: כשאני בודקת תמר יש מתחת לקליפה לפעמים התגבשויות קטנות לבנות, כמו נקודות לבנות, לרוב בראש התמר, לפעמים גם סתם סביב. האם זה התגבשות סוכר או דבר שאסור למאכל?
תשובה: בדרך כלל זה סימן של התגבשות סוכר שאין בה חרקים ומותרים באכילה, אלא א"כ רואים קורים או הפרשות של חרקים, אבל הלבנים הקטנים הם בד"כ התגבשות סוכר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: המוכר מתנער ממאמצי התיווך: לאחרונה פנה אלי תושב בשכונתי וביקש לברר עימי האם ידוע לי על דירה אטרקטיבית למכירה. בידי היה באותה עת מידע רב על דירות פוטנציאליות למכירה, ואכן היה בידי להפנותו למוכר דירה מתאימה. בזכות קשרי, איתרתי עבורו את מס הטלפון של המוכר השוהה בחו"ל מזה תקופה ארוכה. כעבור ימים קצרים גובשה העיסקה ונחתמה. הקונה מודע לחובתו בת עבור המאמץ, אך המוכר מתנער מחיובו. הוא טוען כי לא ביקש את עזרתי, ולכן אינו חב לי דבר. זה המקום לציין כי, המוכר התקשר עם מתווכת אשר פרסמה את דירת המוכר, אולם כאמור העיסקה לא התבצעה דרכה. 1. אבקש לדעת מה קובעת ההלכה במקרה כזה? 2. האן אני רשאי לעכב כספי המוכר הנמצאים בידי (כספים שמקורם בעיסקה אחרת)?
תשובה: כדי לקבל הכרעה בדיני ממונות יש לשמוע את כל הטענות של התובע והנתבע שהרבה פעמים יכולות לשנות את הדין לכן התשובה היא עקרונית בלבד. עיקר שאלתך האם צריך לשלם למתווך שתיווך בעצמו ללא שנתבקש? ופוסקי זמננו כתבו שהמתווך זכאי לדמי תיווך כמקובל גם אם תיווך מעצמו. (ספר הלכות מתווכים. ספר שפת החושן.ועיין שו"ת יביע אומר ח"ח חו"מ ס' ג.שו"ת ציץ אליעזר ח"טו ס' סז). ויש לזה כמה מקורות בפוסקים ומקור מרכזי הוא ביאור הגר"א (חו"מ ס' קפ"ה ס"ק יג') שלמד חיוב דמי תיווך גם ללא שנתבקש מהסוגיה (ב"מ קא.) היורד לשדה חברו ונטעה שלא ברשות שאם השדה עשויה ליטע ידו על העליונה והואיל והמוכר רצה למכור נחשב שהדירה עשויה לתיווך. ונראה שגם אם המוכר לא היה פונה לתיווך אחר היה חייב לשלם ואינו יכול לטעון שלא נהנה כלל שבד"כ אינו כ"כ קל למכור דירה אלא שאז ביה"ד היה מחשב דמי תיווך בזול שהואיל והמוכר לא פנה לתיווך יכול לטעון שלא רצה לשלם תיווך ומ"מ היה מקום להעריך כמה היה שווה לו (ע' ב"ב ד: תוד"ה דמי קנים בזול). אך הואיל ופנה בעצמו לתיווך גילה דעתו שהתיווך שווה לו (ע' בסוגיה ב"מ קא. "גילית דעתך וכו' ") וצריך לשלם כמקובל לתיווך שאינו מקצועי שקיבל. וכל זה בתנאי שהמתווך מלכתחילה התכוון לבקש ת שאם בתחילה לא התכוון לבקש ת נחשב שמחל ואינו יכול לחזור ולתבוע ובסתמא אנו אומרים שלא מחל (שו"ת יביע אומר שם). ואם התובע אינו מוכן לשלם "עביד איניש דינא לנפשיה" (ב"ק כז:) הינך יכול לעכב כסף שנמצא אצלך אך נכון לברר בבי"ד שהנך מחזיק בממון כדין. הרב משה לין
שאלה: ו  קטיעה בספר תורה: האם ו קטיעא בספר תורה מחוייבת להכתב? אם נמצא ספר תורה עם ו שלמה, האם מחייב הדבר הוצאת ספר תורה אחר? האם צריך לתקן את הספר תורה?
תשובה: יש שתי דיעות איך לכתוב את הו' קטיעא שבפרשת פנחס, האם הכוונה לו' קטנה או כותבים יוד קטנה למעלה עושים הפסקה וכותבים את שאר האות למטה. הרמב"ם לא מביא את זה לפסול ספר תורה כי למעשה אנחנו לא לומדים דין מהו' קטיעא. לא צריך להוציא ספר אחר אבל צריך לתקן את הספר תורה.
שאלה: אותיות בספר תורה: אני לומדת במכללה לגרפיקה והיה לי ויכוח עם המרצה שלי שטוענת שבס"ת ישנן אותיות שנמצאות שם ע"מ ליצור עמודות ישרות כדי שהמראה יהיה אסתטי יותר. האם זה ייתכן?
תשובה: רק אנשי מדע יכולים לומר דבר כזה. אין דעת ח כך. כל מקום שכתוב חסר או יתר ח עמדו על כך והסבירו את העניין. אין מקריות בדברים האלה. סופרים הרי נקראים כך שספרו את אותיותיה של תורה.
שאלה: דיני אבלות על אבא: אבי נפטר לפני כשבוע וחצי. אני יכולה למלצר בתוך השלושים אף על פי שאני נהנית מהמוזיקה שנשמעת באולם?
תשובה: מותר לך לעבוד במלצרות, משום שאת לא באה לשם כדי לשמוח אלא בשביל לעבוד ואת עסוקה בעבודה.
שאלה: כסף לא שלי: מצאתי אצלי שקית שיש בה סכום כסף לא גדול (פחות מ-50 ש"ח) ואני לא זוכרת מה הכסף הזה, מה עלי לעשות איתו?
תשובה: כלל הוא בידינו: במקום הספק, חזקה מה שתחת יד אדם שלו הוא. לכן, הכסף נתון לך לעשות בו כטוב בעינייך. הרב מיכאל יומטוביאן.
שאלה: כיוון טרמוססטט הסקה מרכזית בשבת: אני גר בבית פרטי הכולל הסקה מרכזית. ביום ששי לפני שבת כוונתי את כפתור ווסת הטמפרטורה על 50 מעלות והההסקה תכבה בשעה 23:00 ותדלק פעם נוספת בשבת בוקר שעה 07:00. האם בין השעות בהן ההסקה לא עובדת מותר לי לכוון את כפתור ווסת הטמפרטורה למעלה או למטה שכאשר התנור ישוב לפעול בשעה 07:00 יפעל לפי הכוונון החדש?
תשובה: כן, כי אתה לא עושה שום פעולה, באותו הרגע המכשיר לא עובד ומושבת לגמרי.
שאלה: להתפלל בפיג'מה: האם מותר להתפלל כשלבושים בפיג'מה?
תשובה: אין להתפלל בפיג'מה. אך לחולה מותר להתפלל בפיג'מה, מפני שמקובל שחולה לובש פיג'מה גם כשבאים אנשים מכובדים לבקרו. --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: להתפלל עם תיק על הגב: מי שנמצא בנסיעה, האם מותר לו להתפלל עם תיק על הגב?
תשובה: לכתחילה אין לעמוד בתפילת עמידה כשתרמיל על גבו, שאין זה דרך כבוד לעמוד בפני אנשים נכבדים, וקל וחומר בתפילה. ואם הוא נמצא בדרכו והתרמיל על כתפיו, ונוח לו להשאירו עליו, אם הוא שוקל פחות מארבעה קבין (כ- 5.5 ק"ג), יכול להתפלל כשהוא על כתפיו. ואם הוא שוקל יותר מארבעה קבין, לא יתפלל כשהוא על כתפיו, מפני שכובדו עלול לפגוע בכוונתו. ואם חושש שיגנבו את התיק בלית ברירה יתפלל כשתרמילו על גבו, וראה בהרחבה את דיני מניעת דברים הטורדים בתפילה לגבי לגבי נשק לחייל בתפילה. --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: נטילת ידיים שחרית לאשה: האם נשים פטורות מנטילת ידיים של שחרית?
תשובה: אכן יש מי שכתב שאשה שאינה מתכוונת להתפלל באותו יום שמונה עשרה, תיטול ידיים בלא ברכה, שכן לדעת הרא"ש נטילה זו נתקנה לקראת התפילה. אבל למעשה נהגו הנשים כרשב"א, שעיקר הנטילה בשחרית על התחדשות החיים ביום החדש, ובכל אופן מברכות על נטילת ידיים שחרית. וראו מקורות ונימוק נוסף בפניני הלכה תפילה. --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: נטילת ידיים שחרית בפחות מרביעית מים: מה יעשה אדם שיש לו פחות מרביעית מים לנטילת ידיים בבוקר (נטילה של שחרית)?
תשובה: לדעת השולחן ערוך והרמ"א למרות שאין שם רביעית מים (וכן אם חסר כלי או כח גברא), כיוון שמועילים לנקיות לתפילה יברך עליהם "על נט"י". וכתב המ"ב (ד, ז, ובבאו"ה שם) שלדעת הרבה אחרונים גם כשהמים נפסלו מנטילה לסעודה יכול לברך עליהם בנטילת שחרית "על נטילת ידיים", מפני שהם מנקים לתפילה. ובכה"ח (ד, יא) כתב, שכל שפסול לנטילה לסעודה אין לברך עליו בנטילת שחרית. וכ"כ בהלכה ברורה (ד, יב). --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: ברכות השחר בבית או בבית הכנסת? : שמעתי שאת ברכות השחר צריך לומר כבר בבית ולא לחכות להגיע לבית הכנסת. האם זה נכון?
תשובה: מה שנכון הוא, שהקם משנתו זמן רב לפני שהולך להתפלל, ויודע בוודאות שעד לתפילה יצטרך שוב להתפנות לגדולים, יש ספק מתי ראוי שיברך על נטילת ידיים. לרשב"א הסובר שהנטילה לכבוד היום החדש, עדיף לברך סמוך לקימתו מהשינה  ולרא"ש הסובר שהנטילה נתקנה כהכנה לתפילה, עדיף לברך על הנטילה הסמוכה לתפילה. והעצה לאדם כזה שיאמר מיד לאחר הנטילה הסמוכה לקימה את ברכות השחר, ואזי הברכות יחשבו במידה מסוימת להתחלת התפילה והנטילה כהכנה להם, וכך גם לדעת הרא"ש אפשר יהיה לברך מיד עם הקימה את ברכת "על נטילת ידיים". וכדאי ללמוד בהרחבה את המקורות והפרטים בדין זה, בפניני הלכה תפילה. --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: סעודות מצווה לאבל: הבנתי מקצור שו"ע כי אסור לאבל ב-11 חודש על אב להשתתף בשום סוג של סעודת מצווה. האם מותר לי להשתתף בסעודה שלישית בבית הכנסת? כמו כן, אשמח אם מתאפשר לקבל פירוט אילו סעודות אסור לי להשתתף: סיום מסכת, חנוכת בית, ברית יצחק, חופה, ברית וכד.
תשובה: סעודה שלישית אין לה גדר של סעודת מצווה שיש בה אופי של שמחה, היא לא כינוס של מרעות אלא סעודה שאוכלים כדי לקיים מצוות סעודה שלישית, ואתה עושה אותה עם אנשים נוספים. לא נראה לי שאסור. היא לא כמו סעודת ברית, או סעודת חתונה שהסעודה בפני עצמה יסודה בשמחה. יש להמנע מסעודות שיש בהם אופי של שמחה. דוגמאות: התכנסות של כיתה אחרי כמה שנים, סעודות בשבתות בר מצווה או חתן.
שאלה: נוסעים לכל הפסח: אנחנו מתכננים לנסוע לכל תקופת חג הפסח למלון, מערב פסח ועד מוצאי חג שביעי של פסח. האם נדרש, מה, איך נדרש, ושאלות כיו"ב, להכשיר את הבית, ובעיקר את המטבח, מקרר, תנור וכד לפסח? מה עם בדיקת חמץ, ביעור חמץ, ועוד? אם זה חשוב, אנחנו אשכנזים.
תשובה: צריך, כמובן, לנקות את הבית מן החמץ, ולבדוק את החמץ לילה לפני שאתם נוסעים. אם אתם נוסעים בערב פסח ממש, תבדקו עם ברכה אבל אם אתם נוסעים ביום י"ג ניסן או קודם לכן, תעשו את בדיקת חמץ בלילה הקודם בלי ברכה, משום שאת הברכה ח תקנו דווקא בליל י"ד. מי שנוסע לא עושה ניקיון יסודי בבית אבל את החמץ וודאי שצריך לבער, ולבדוק בכל המקומות שמחזיקים בהם מצרכי המזון, אם מדובר במזווה או בארון שמחזיקים בו מצרכי מזון חמץ וכיוצא בזה   וודאי שצריך לבדוק כרגיל. אין הבדל בין אשכנזים לספרדים בזה.
שאלה: מפגשי נוער מעורב: ביישוב שלנו מתקיימים כל ערב שבת פגישות (ובימי החול בחופשים גם עושים מנגל) בין הנוער שלנו (מעל גיל בר מצווה). אבל פגישות אלו מעורבות בין הבנים לבין הבנות בכוונה. ורציתי לשאול, האם מותר לפי ההלכה להשתתף בפגישות אלו? צריך להדגיש שאין שם השגחה של מבוגרים או מדריכים (בתנועות הנוער), כי קראתי תשובות של רבנים שונים שאמרו שאם יש השגחה שהכל בצניעות-מותר, אבל פה אין. אשמח אם תכתוב לי מקורות לדבריך.
תשובה: כפי שקראת בתשובות של הרבנים יש איסור להיות במפגשים שיש בהם קלות ראש בין בנים לבנות. מנגל נעשה בשביל ליצור קשר ואוירה נחמדה וקלילה בין הבנים לבנות. בנוגע לשמיעת שיחות והרצאות כשיש בשומעים גם בנים וגם בנות אם שומרים על אוירה ענינית ללא קלות ראש הדבר אינו אסור כשלעצמו. מומלץ בגיל הנעורים שלא להתחיל ולפתוח פתחים בנושא זה. היצר עובד שעות נוספות ולכן למרות שמתחילים בהיתר היצר מושך את האדם לצד האסור. הצד האסור כולל ראיית אישה בשביל להסתכל ביופיה והרהורים אסורים. אולם לפעמים כשהציבור לא בשל לעשות פעילויות נפרדות או כשאין אפשרות טכנית לארגן פעילות נפרדת אנו מתירים לעשות פעילויות רציניות שאין בהם כשלעצמם איסור. לפעמים לצורך קיום תנועת נוער שיהיה בה כוח משיכה וכוח פעילות וחיות יש צורך לעשות חלק מן הפעילויות מעורבות. כך נוהגים בתנועת הנוער עזרא שמתייעצים איתי לפעמים בנושאים אלו. בנוגע לך אתה צריך הדרכה אישית. לא פשוט להחליט בישוב לפרוש מכל פעילות של הנוער וכך להתנתק מהקשר עם שכבת הגיל שלך בישוב גם לכך יש השלכות אויזהו חכם הרואה את הנולד. לכן אבקש ממך שתשאל מישהו שיענה לך באופן אישי. אם אין לך את מי לשאול אתה יכול להתקשר אלי.
שאלה: שתיית פרווה ממכונה חלבית: האם מותר לשתות שתייה שהיא פרווה אבל נעשית במכונה חלבית כאשר אני בשרית?מדובר בשתייה שהכל מבוצע באופן קר, כלומר:שום דבר אינו חם. רק במקסר מכונה שבו נעשתה השתיה מכינים גם משקה קר חלבי. ידוע לי (באמירה בלבד, לא ראיתי) ששוטפים את המכונה לפני.
תשובה: אם זה קר מותר, לא מסתבר שזה נותן טעם כלשהו. כמובן שהמכונה צריכה להיות נקיה, שלא יהיו בה שאריות חלב.
שאלה: תפילה: האם מותר להתפלל שמע על המיטה בערב בלי נעליים אבל עם גרביים או גם להגיד תהילים עם גרבים?
תשובה: מותר.
שאלה: שותפות לטוב והמטיב: מהי השותפות הנדרשת על מנת לברך הטוב והמטיב? האם תושבי ישוב יוכלו לברך על כביש חדש שציפו לו אחר תקופה של שנים שבו הכביש היה משובש או שמא דרושה שותפות ממשית בקרקע על מנת לברך?
תשובה: אם יש שמחה, אני חושב שאחד יברך ויוציא את כולם. למרות שאין שותפות קניינית זו טובה המשותפת לכולם.
שאלה: פורים - כפורים: מה בין חג פורים ליום הכיפורים?
תשובה: המשותף לפורים וליום הכיפורים הוא שבשניהם אין אנו מתנהגים כרגיל. ביום הכיפורים אנו צמים ומתנזרים מכל הנאות הגוף בחמישה עינויים, ואילו בפורים אנו מתחפשים ושותיים כדת וכדין ומתנהגים בשימחה גדולה. אלא שכבר כתבו רבים שהשינוי הזה הוא רק חיצוני. ובעצם מהותם של שני הימים הללו הוא לחדור את מעטה השיגרה החולית של החיים ולחשוף את מה שמעבר להם, את המעמקים בהם האדם קשור לבוראו מעבר לכל מידה של רגילות הבאה לידי ביטוי בחיי היום-יום. ביום הכיפורים אנו חושפים את עומק האמונה על ידי ביטול הגוף, ובפורים על ידי שיתופו של הגוף בשמחת המצווה. ומצד זה גדול ערכו של יום הפורים משל יום הכיפורים, שביום הכיפורים רק הנשמה דבקה בבוראה ואילו הגוף נדחק אל הצד, ואילו בפורים גם הגוף שותף בדבקות הגדולה של ישראל באביהם שבשמים. וכבר אמרו חכמינו במדרש שלעתיד לבוא כל המועדים בטלים חוץ מפורים ויום הכיפורים, מפני ששניהם מבטאים את הנקודה הפנימית שאינה בטלה לעולם, את דבקות האומה באלוקיה. דבקות של הנשמה וגם דבקות של הגוף. פורים שמח
שאלה: מילגה שיקרית: הרב שלי סיפר לי, שבצעירותו היה לומד בישיבה כלשהי. באיזשהו זמן, עבר למסגרת אחרת. למרות שעבר, היתה בעיה להוציא אותו מרשימת האברכים הלומדים, והמשיך לקבל מילגה. הרב שלי, התקשר לישיבה ושאל מה לעשות. הישיבה השיבה, שפשוט יכתוב צ ק עם הסכום. וכך היה כל חודש בזמן רב. כמובן שמידי חודש הגיעה קבלה ע"ס תרומה מהישיבה. האם מותר להשתמש בקבלה זו לצורך פטור ממס? (הרי לא עשה זאת בכוונה, ויש הווא אמינא שיוכל להשתמש בדיעבד, לאחר שלא היתה באפשרות או ברצון הישיבה להוציאו מרשימת האברכים).
תשובה: ודאי שאי אפשר לקבל על כך החזרים זה לא ישר. היות ולא היה זכאי מבחינה אמיתית, לא שייך שייהנה מזה.
שאלה: השחתת עץ פרי: בגינתנו ישנו עץ שסק בן שנים רבות, ובשונה משאר עצים של תפוזים וקלמנטינות עץ השסק הוא לנו למטרד מכיון שהוא מלכלכך בפירותיו ובעליו. אנו לא משקיעים בעצי הפירות שבגינתנו, זה כבר קיים מהדיירים הקודמים. עכשיו אנחנו רוצים גם לרצף חלק מהגינה לצורך שימוש ברחבה למשחק לילדים ולעשות סוכה בסוכות. האם מותר לנו לעקור את העץ מן האדמה או שמא אנחנו צריכים "להיתקע" איתו (זה ממש מצער אותנו)?
תשובה: אם אפשר להעביר את העץ עם הגוש למקום אחר, יש לנהוג כן. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ברכת בורא נפשות ומעין שלוש: 1. אם התחייבתי גם בברכת מעין שלוש וגם בברכת בורא נפשות את מי צריך להקדים? 2. מהו שיעור הזמן שבו אם שתיתי רביעית מים או מיץ התחייבתי בברכת בורא נפשות?
תשובה: 1. בדרך כלל יש להקדים ברכה מעין שלש ואח"כ ברכת בורא נפשות. 2. כדי להתחייב בבורא נפשות יש לשתות רביעית בפעם אחת ומ"מ לא לשהות בשתייתו יותר מכדי שיעור שתיית רביעית.
שאלה: דורש אל המתים: האם מותר לנסות לדבר אל מתים למען עבודת ה? כלומר, בן אדם שנמצא במצוקה רוחנית מדבר, מנסה שהדיבורים יגיעו אל דוד המלך, מדבר ממש בפשטות בפה ושואל שאלות את דוד המלך ומצפה לתגובה או שדוד המלך יעשה משהו בצורה רוחנית בעולם עליון, האם זה עברה?
תשובה: לנהל שיחות עם מתים אסור. מלבד זה שיש בכך איסור, זה מעורר לדמיונות רבים וזה פוגע בבריאות הנפשית של האדם. להתפלל לצדיקים שימליצו עלינו טוב וזכויותיהם יעמדו לנו ולכל ישראל, מותר.
שאלה: חצאית ארוכה בטיול שנתי: אני בת שירות בחטיבת ביניים חילונית. בעוד כשבועיים וחצי יש טיול שנתי לשכבה שאני צמודה אליה, הבעיה שהתחלתי לפני כחודשיים ללכת רק עם חצאיות ארוכות. אני משערת שיקשה לעשות מסלולים עם חצאית ארוכה, עד כדי בלתי אפשרי במצבים מסוימים. האם מותר לי ללכת בטיול עם חצאית יותר קצרה אחרי הברך או שעלי לעשות משהו אחר?
תשובה: לצורך טיול מותר ללבוש מכנסי עבודה שאינן הדוקות לגוף. באולפנות נהגו ללבוש חצאית לא ארוכה מעל למכנסים. יש מכנסים הנראים כחצאית.
שאלה: שם שני לבן בכור: קראתי באחת השאלות שנשאלו באתרכם, כי לא מומלץ לקרוא שם שני לבן, במידה ויודעים כי השם לא יהיה בשימוש. אני עומדת ללדת את בננו הבכור בע"ה. מדוע הדבר אסור? סבורה הייתי כי הדבר אמור להיחשב כמצווה וככבוד לנפטר שעל שמו ניתן השם, כך גם הבנתי מתשובות רבנים באתרים אחרים. האם תוכלו להסביר לי זאת? לתשובתכם אודה מאוד!
תשובה: זה לא איסור, לפעמים זה טרחה. ילד שקוראים לו שלושה שמות, כל פעם כשאימו צריכה לקרוא לו היא תקרא לו "אברהם, יצחק, יעקב בוא לאכול ארוחת ערב", זו טרחה והשם השני לא יהיה בשימוש. אם השם השני גם יהיה בשימוש, אפילו מדי פעם   אני לא חושב שיש בזה בעיה, אם לא יקראו כלל בשם השני   אין טעם בכך.
שאלה: ימי פרישה בחודש חסר: 1 מ-3 ימי הפרישה הינו התאריך העברי של יום תחילת הוסת האחרונה. אם תחילת הוסת האחרונה נפל ביום ל אדר- מתי ים הפרישה בחודש הבא (הרי אין ל בניסן) כט או א ניסן?
תשובה: אין ל' אדר אלא אשה שראתה בל' שבט חוששת לראש חודש ניסן.