LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כיצד לנהוג בתפילת יחיד: ברור לי שלכתחילה לא מתפללים יחיד אבל: 1) כשאני מתפלל שמונה עשרה אחרי שפיספסתי תפילה (לדוגמא, פיספסתי מנחה אז ערבית אני מתפלל 2 תפילות 18) איך אני מסיים את התפילה ה-1?אומרים עושה?אומרים יהיו לרצון וכו? 2) כשאני משלים את התפילה שלא התפללתי, עם מניין לחכות לחזרה כדי להיות עם הציבור בקדושה? 3) בתחנון שני וחמישי (לעדות המזרח) בשחרית להגיד את הכל? (כלומר כל הסדר?), אם לא עד איפה כן? 4) כשאין מניין בבוקר של שני וחמישי אני קורא לעצמי את הפרשה (מהסידור)? 5) בשבת כשמתפללים כמה אנשים, אבל בלי מניין איך הקריאה צריכה להיות (כמובן בלי ס"ת)? 6) כשמסיימים 18 במנחה וערבית, הש"צ אצלנו (האשכנזי) לא אומר "למנצח וכו " או "שיר למעלות וכו ", האם אני צריך לדלג ולהשלים אחרי זה או להמשיך ר שלי?
תשובה: 1. כל תפילה אתה מסיים רגיל, עם יהיו לרצון ועושה וכו'. 2. לכתחילה יש להזהר שתפלת התשלומין תהיה סמוכה לתפלה הראשונה ממש (בהפסק קטן של כדי שהייה של ד' אמות), אך אם רוצה לגמור התפלה שהוא עסוק בה עתה ולשמוע חזרת הש"ץ וקדישים וכדו' יכול להתפלל את תפילת התשלומים לאחר עלינו לשבח. 3. גם בתפלת יחיד יש לומר את כל התפילה חוץ מי"ג מידות וכדו', לכן בשחרית של שני וחמישי תאמר את כל התחנונים ממש חוץ מי"ג מידות. 4. כשמתפלל ביחיד בימים שיש בהם ס"ת אין חובה לקרוא את הפרשה מחומש. 5. כנ"ל. 6. תשלים למנצח וכדו' לאחר התפילה.
שאלה: יום טוב שני של גלויות: מה הסיבה שחוגגים יום טוב שני של גלויות, ובאיזה חגים זה נהוג?
תשובה: אפשר לקדש חודשים רק בארץ. בתקופה הקדומה, כשעוד לא היה טלפון, היה לבני חו"ל ספק אם החודש מלא או חסר ומשום ספק אותו היום קבעו לעשות יום טוב שני. לאחר מכן, למרות שכבר יודעים ויש לוח, בכל זאת ממשיכים במנהג. על דרך הפשט הסיבה היא שחוששים שמא לא ידעו מתי וישכחו בחו"ל. השפת אמת כותב שמלבד הצד הנגלה, שלא ידעו מתי קדשו את החודש, הסיבה מצד הנסתר היא שכדי שאדם יוכל להתרומם ולהשיג את ההשגות המרוממות של החג צריך בחו"ל שני ימים כדי להתרומם מן החומר וטומאת ארץ העמים ואילו בארץ ישראל לוקח רק יום אחד. יום טוב שני של גלויות יש בשלושת הרגלים ובראש השנה, שבו גם כן יש תקנה קדומה לעשות יומיים. אמנם יש את שיטת בעל המאור שמפני שאלול בדרך כלל לא מעובר ועשים את ראש השנה ביום השלושים של אלול בארץ צריך לחגוג אותו רק יום אחד אבל רוב הראשונים סוברים שגם בארץ צריך לעשות יומיים בראש השנה מסיבות שונות. אבל את הרגלים עושים בחו"ל יומיים ובארץ יום אחד.
שאלה: תביעה על תפילין פסולות: קניתי לפני שש שנים תפילין של בהמה גסה מחברת מסויימת. שלחתי את התפילין לבדיקה והתברר שהכתב באיכות מאוד ירודה שלא מתאימה לתפילין של בהמה גסה, ושהתפילין כנראה היו פסולות מהתחלה (קשה להכשיר בלשון יותר עדינה). רציתי לדעת: א) האם יש טעם לתבוע אותם לדין תורה על זה שבגללם הנחתי שש שנים תפילין שכנראה פסולות? (יבואר שאני לא רוצה לתבוע אותם בגלל צרות עין חלילה, אלא שע"י כסף שאוכל לקבל מהתביעה אוכל לנסות למצוא אצל אנשים אחרים תפילין פסולות, ובכסף הזה לקנות להם פרשיות חדשות, ואז איכשהו יוצא מן תשובת המשקל על אותם שש שנים) אני שולח רק עכשיו את התפילין אליהם כך שעוד לא קיבלתי את תגובתם. ב) אני מבין בפשטות שקיימתי מצוות תפילין ולא בירכתי ברכה לבטלה בגלל שהתפילין היו בחזקת כשרות. האם זה נכון? (התשובה לשאלה הזאת אולי משפיעה גם על השאלה הראשונה)
תשובה: משאלתך לא מספיק ברור האם התפילין אכן פסולות לגמרי או לא אך נראה שלא שייך פה תביעה ממונית על הפסד המצווה אלא רק טענת מקח טעות כיוון שביקשת תפילין מהודרות וקיבלת תפילין שבקושי כשרות" לטענתך. בקשר לפיצוי על הפסד מצווה השו"ע בסימן שפג' פוסק שאדם שלקח מצווה מחבירו חייב לשלם לו עשר זהובים ונחלקו האחרונים האם רק מי שגנב מצווה מחבירו חייב בקנס של 10 זהובים או גם מי שגרם לחבירו להפסיד מצווה חייב בקנס זה: המהר"ם שיק והאחיעזר (חלק ג סימן עג ) כתבו שרק בחוטף מחבירו מצווה חייב, וזו לשונו "ואיך שיהיה בטעם הדבר לא מצינו חיוב דינא או קנסא בעשרה זהובים, רק באופן שקיים אחר את המצוה. אבל על ביטול המצוה אינו מחויב לשלם.". אולם הציץ אליעזר חולק עליהם ומחייב בכל מפסיד מצווה מחבירו, וכיוון שהדבר נתון במחלוקת הפוסקים הדין הוא שהמפעל פטור לפי שיכול לומר קים לי כאחיעזר וסיעתו הפוטרים, וממילא אי אפשר להוציא ממון מהם. ופה נראה שבכלל אין אפשרות לחייב אותם כיוון שגם אתה מודה שלא בטוח שהפסדת את המצווה אלא קיימת אותה, רק לא בהידור. לכן אין שום אפשרות להוציא ממון מהם ורק לנסות לבטל את קניין התפילין בטענת מקח טעות. חג שמח הרב אריאל איגרא
שאלה: הטוב והמטיב בברכת המזון: רציתי לשאול מדוע תקנו את ברכת הטוב והמטיב בברכת המזון. ידוע שהוא על הרוגי ביתר שלא הסריחו ושהובאו לקבורה, אך השאלה היא מדוע לא מצאו דבר אחר להזכיר שם ו או לחילופין להנציח משהו אחר או בצורה אחרת מברכת המזון? אשמח לשמוע אם ישנן מקורות בעניין.!
תשובה: ברכה רביעית תוקנה לאחר חורבן בית המקדש. הברכה היא הודאה לקב"ה שלמרות שגלינו מארצנו הקב"ה, גם במצב המסובך של החורבן, הקב"ה דואג לנו ועושה איתנו חסדים. הענין של הרוגי ביתר זו רק דוגמא לכך שהקב"ה משגיח על ישראל לטובה גם לאחר החורבן.
שאלה: ברכת טבילת כלים שספק מי בעלי המפעל: אמי נותנת לי מידי פעם כלים על מנת שאטבול אותם. מנהגי היה לטבול את הכלים ללא ברכה עם כוונה "לשם טבילת כלים", זאת משום שיש לי חשש תמיד שמא הכלים לא יוצרו ע"י גוי ואין באפשרותי לברר שבוודאי הם יוצרו בידי גוי, כי אפי חברה בחו"ל שמא הפועלים ובעל החברה הוא יהודי וכו. האם החשש נכון או שאם הכלים מיוצרים בחו"ל יש להטביל ללא חשש? ומצד שני אולי יש לטבול תמיד אפי כלים שמיוצרים ע"י חברה ישראלית כי אולי הפועלים גויים או שאולי פס הייצור בכלל בסין?
תשובה: קשה לומר באופן חד משמעי, כי הולכים לפי הבעלות על המפעל ולא לפי הפועלים. ולכן אפילו אם הפועלים נכרים, אם הבעלים יהודי לא טובלים. ואם הבעלים גוי, אפילו אם הפועלים יהודים צריך להטביל. ולכן בכל מקרה של ספק יש להטביל בלי ברכה. אמנם סתם כך, אם זה תוצרת חוץ יש להניח שזה מגוים ומברכים. אך אם זה ממפעל ישראלי ויש לחשוש שמיצר בחו"ל להוריד עלויות, אין לברך. כלים שמיוצרים בארץ יש להניח שיוצרו על ידי יהודים.
שאלה: הנהגת הקב"ה בדרך הטבע: למה הקב"ה מנהיג את העולם בדרך הטבע? כמובן שישנם ניסים, מהם גלויים ומהם פחות, אך בכל זאת הנהגת הקב"ה את העולם היא בדרך הטבע. מדוע?
תשובה: כשיש ניסים, האור וההתערבות האלוקית היא מאד גדולה. האדם משתתק כשהקב"ה מגלה ניסים. כך היה בבקיעת ים סוף שהקב"ה אמר לעם ישראל ה' ילחם לכם ואתם תחרישון. הקב"ה רוצה שאת העולם הזה או כבני אדם נבנה. כך נגלה את כוחותינו ואת גבורתנו. על ידי ההעלם של הקב"ה ועל ידי יצירת עולם שיש בו חוקיות וסדר זה מאפשר לאדם להתערב ולפעול עם אל. זהו מבט אחד. ודאי שיש מבטים נוספים.
שאלה: להסתכל במראה בשבת: 1. שמעתי שאסור לאישה להביט בעצמה במראה בשבת משום איסור "מתקן" שלא תבוא למצב שתתלוש לעצמה שערות בגבה (משהו כזה.). האם זה באמת נכון? ואם כן, האם מותר לה להסתכל רק על גופה שערה וכו? 2. אני יודעת שמותר לטאטא בשבת, אך פעמים רבות כאני מטאטאת את הרצפה יש גם שערות שנשרו מראשי אמי ואחיותי, והן נכנסות ללכלוך. האם מותר להמשיך ולטאטא (ובכך לטלטל אותן) או שאסור לטאטא אותן?
תשובה: 1. בח מוזכר איסור זה, אולם האחרונים אומרים שבימינו לא שייכת גזירה זו כיוון שנשתנו הטבעים. בכל מקרה מקובל בימינו שנשים כן מסתכלות במראה בשבת. 2. מותר לטאטא אותם בשבת, כשם שמותר לטאטא דברים אחרים.
שאלה: לשון הרע לתועלת שלי וחברה מעורבת: אני גרה בישוב דתי שנחשב לישוב דתי יחסית מאוד. אך הנוער בו מעורב וזה די ידוע ברבים. אין בו קטעים של חברויות אבל יש קטעים של צחוקים בין בנים ובנות. אני החלטתי לצאת מהחברה ולהסתובב רק עם בנות מתוך ראיה שזה לא טוב להסתובב ביחד עם הבנים, ועכשיו כשאני רואה מבחוץ את החברה אני רואה שזה באמת עדיף לא להיות איתם. אבל זה באמת מאוד קשה כי אין לי כמעט עם מי להסתובב ואני מנסה להסביר לחברות שלי והן לא כל-כך מבינות. יש לי מס שאלות: 1- מהן בעצם ההלכות בקשר לחברה מעורבת? אשמח אם תוכל להסביר לי מדוע זה לא טוב? 2 - אני לומדת מחוץ לישוב אך כל התיכון שלי מכיר את הישוב וגם יש איתי בישוב עוד אחת שלומדת איתי בכיתה. מכיוון שזה מאוד קשה לי אני רוצה להתייעץ עם המחנכת שלי, האם זה יחשב ללשון הרע על הישוב? והאם זה יחשב לשון הרע על אותה בת שאיתי בכיתה (בגלל שהיא גם חלק מהחברה בישוב והיא כן הולכת עם הבנים)? אני לומדת עכשיו מהספר של "החפץ חיים" ואני יודעת שאפשר לספר לשון הרע לתועלת, האם זה מספיק תועלת או שמה זה לשון הרע על ישוב שלם? אשמח לתשובה במהירות כי אני ממש צריכה להתייעץ עם מישהו. ב מראש שבוע טוב!!
תשובה: כל הכבוד לך על הגבורה שלך ועל כך שאת לא סתם זורמת עם מה שיש. את בוחנת ורק לאחר בחינה את קובעת את דרך התנהלותך. מותר לך לדבר עם מורה שלך ואין בכך איסור לשון הרע וכפי שהזכרת שהרי זה לתועלת. בצורה קצרה כמה מילים על האתגר של הקדושה והצניעות בישראל: התורה מחנכת אותנו לעשות דברים בצורה ערכית ומעולה. עם כל זה שהטבע הוא טוב האדם, ובמיוחד אדם מישראל, לא ישתמש בעולם בצורה של זרימה. הזרימה עם העולם היא קודם כל מורידה את האדם לכך שהוא לא במדרגת אדם אלא במדרגה בהמית שפועלת לפי אינסטנקטים. מעבר לכך אנו מאמינים בכוח של האדם לשמור על כוחות החיים שניתנו ולהשתמש בצורה מחושבת בצורה איכותית. זאת נעשה על ידי שמירת הכוחות ושימוש בהם במקום בזמן ולצורך הראוי. הדברים גם נוגעים לנטיה שהקב"ה נטע בנו וזו הנטיה ליצור קשר ולהימשך אחר המין השני. כוח זה הינו כוח יקר וחשוב. אנו לא רוצים להשתמש בו סתם ולזרום איתו. בכך נאבד את הערך שלו. אנו רוצים לשמור את הכוח הזה רק לזמן ולמקום ולמטרה הראויה. לכן, עיקר האיסור בימי הנעורים זה קלות ראש בין הבנים לבנות. קלות הראש היא נתינת מקום לסתמיות ולרדידות בחיים במיוחד במפגש שבין בנים לבנות. זוהי מידת הצניעות היקרה שנותנת לנו אתגר לשמור את הכוחות שחשובים לנו. אנו מצניעים אותם ומגלים אותם רק בצורה ובמקום שאנו חפצים.
שאלה: עניית "יהא שמיה רבה" לספרדים: עד לאיזו מילה צריכים הספרדים להגיד אמן יהא שמיה רבה, ומה אני יכול לעשות אם עד עכשיו לא ידעתי והייתי עונה בכל פעם עד בריך הוא?
תשובה: המנהג לענות עד דאמירן בעלמא. ואם עד עתה לא ענית עד תיבות אלו, תתחיל מעתה לענות כך.
שאלה: נדר על אתרים לא צנועים: אני נכשל הרבה פעמים בענייני צניעות וכו. אני כל פעם קם ומתפלל לה שיעזור לי לצאת מזה, אך לצערי זה קורה שוב ושוב. האם מותר או כדאי להישבע או לנדור שלא להיכנס לאתרי אינטרנט מסויימים או לא ללכת לכל מיני מקומות, ובכך בעז"ה להינצל מכל מיני חטאים?
תשובה: במקום נדר תקבל על עצמך בהחלטה חזקה שאתה מתגבר ולא נכשל, וכל פעם שאתה מתגבר הדבר נחשב למצוה גדולה מאד שקיימת מצות "לא תתורו" בגבורה, וד' יעזור לך. תשמח כל פעם שהצלחת להתגבר ולא להכשל וכך לבסוף תנצח את החולשה.
שאלה: הכשרת כלים לפסח במדיח כלים: האם ניתן להכשיר כלים לפסח באמצעות מדיח כלים, במקום הגעלה?
תשובה: לא, בגלל שאין שם מספיק חום.
שאלה: כשרותו של ליקר השרידנס : קיבלתי מתנה מחבר בקבוק של הליקר האירי- שרידנס. המדובר בליקר שהבקבוק מורכב משתי בקבוקונים נפרדים שבאחד יש ליקר וניל ובשני ליקר שוקו קפה. כיון שקראתי מספר גרסאות סותרות בעניין הכשרות שלו ( יש חשש לשמנת בליקר וניל ) חלק מתירים וחלק אוסרים. אבקש לדעת מה הדין לגבי הליקר הנ"ל?
תשובה: נא לפנות לרב אברהם קורזוך אשר אחראי על משקאות חריפים. טל 09-7679127, 054-2335536.
שאלה: דין כסף שנמצא על ידי שוטר: אני חייל המשרת במשטרת ישראל-שח"מ. תפקידי העיקרי הוא חשבות משכורות וכו במשרד. לפני איזה חודש הוציאו אותנו לתגבר את המשטרה ברחובות, במהלך התגבור מצאנו שטר של 200 ש"ח. היינו 5 שוטרים אז פשוט כ"א קיבל 40 ש"ח. באותו זמן הועלה דיון שכנראה החוק אומר שכששוטר מוצא כסף או חפצים וכו הוא צריך להעביר אותם למחלקת אבידות ואז אם אין מוצא לאבידה אז זה עובר לחשבון המשטרה, כלומר, המשטרה מרוויחה. היה איתי עוד דתי שהכיר את זה אבל הוא גם לקח. האם אני צריך להפקיד את ה-40 ש"ח האלו שקבלתי לח-ן המשטרה, כי מבחינת החוק צריך בתור שוטר להפקיד- מה שלא ידעתי עד אותו לילה כי אני בעיקר במשרד, או שמא בגלל שע"פ ההלכה אני זכאי לכסף אין צורך להשיב (באותו רגע הועלה דיון האם להפקיד או לקחת אך בסוף כולם לקחו). מה יש לעשות במקרה הנ"ל? אם לא אפקיד זה ייחשב לגזל? אבקש מקורות מסויימים אם יש? ובמקרה הנ"ל מה קובע החוק של המדינה או ההלכה? למיטב הבנתי שוטרי השטח שנמצאים כל הזמן בשטח מחזירים זאת ומקיימים זאת תדיר.
תשובה: אתה צריך למסור את הכסף למשטרה משום שכך הותנה והוסכם מראש בתנאי העסקתך, והסכמת לכך (וכל המתנה תנאי שבממון תנאו קיים). אך הדברים נכונים רק לגבי מציאת סכום כסף שאין בו סימן שלפי הדין הוא שלך ואין צריך להכריז, אך אם מצאת אבידה שיש בה סימן שהדין הוא שהמוצא חייב להכריז, הרי שאתה חייב להכריז עליה ותהיה בידך עד שיבוא אליהו. אם תמסור את האבידה למשטרה האבידה תאוחסן במחסן האבידות ולא תיעשה הכרזה כנדרש על פי ההלכה, ולכן במקרה זה למרות שהתחייבת למשטרה למסור לידיה את האבידה אין להתחייבות זו תוקף הלכתי משום שנחשב 'מתנה (תנאי נגד) מה שכתוב בתורה', וכל המתנה על מה שכתוב בתורה תנאו בטל. הרב ניר אביב
שאלה: הגדרת חולה לגבי כשרות תוסף מזון: הבנתי שאם אומגה 3 נחשב כתוסף מזון צריך כשרות ואם כתרופה לחולה (גם שאין בו סכנה?) אז מותר משום שאין בהם טעם. איך אני אמור לדעת אם אני נחשב כחולה או שזה רק תוסף מזון?
תשובה: יש לשאול את הרופא איך זה מוגדר לגביך, כתרופה או כתוסף מזון.
שאלה: בחירת בית כנסת: אני אשכנזי,ליד ביתי יש שני מנינים אחד אשכנזי ואחד ספרדי. המניין האשכנזי מתפלל נורא מהר בשבילי (כדי להתפלל אתם שחרית אני מתחיל כ-15 דקות לפני המניין) ואילו במניין הספרדי הקצב יותר מתאים, לי איפה כדי לי להתפלל?
תשובה: תתפלל עם הספרדים, כי עיקר התפילה הוא להתפלל עימם שמונה עשרה והיות ששם תוכל להתפלל עמהם שמונה עשרה כראוי ולענות אמנים ולהתפלל בכוונה ואת התפילה אתה אומר ביחיד בנוסח שלך, זה עדיף.
שאלה: עבודת גוי בשבת במשרד רואי חשבון: אני רואה חשבון. אנחנו צריכים להגיש את המע"מ עד יום א 14 3 2010. יש לי עובדת ערביה. היא רוצה לבוא בשבת ולעבוד. האם מותר לי?
תשובה: אין להעסיק גוי בשבת במשרדך. יש התר רק בתנאים הבאים: א. אם היא לוקחת עבודה לביתה. ב. אם היא עושה את עבודתה בקבלנות. היא לא תשתכר לפי שעות אלא תקבל שכר לפי הספק עבודתה. ג. כשיש לה זמן לעבוד בימות החול ואין אילוץ לעבוד בשבת. כל התנאים יחד הכרחיים.
שאלה: קיצור סוף התפילה: הלכות קיצור התפילה בקטעים שלפני עמידה ידועים. מה הדינים (מקורות?) למי שצריך לקצר בסוף התפילה, מה סדר הקדימויות? כמובן שהשאלה במקרים של שעות דחק, כגון: שנודע לו שממהר בשלב זה של התפילה.
תשובה: את התחנון יש לסמוך לאחר התפילה ואי אפשר להשלים אח"כ, כך שיש צד שעדיף להגיד את התחנון. מצד שני, אפשר גם לדלג על התחנון, הטור מביא שיש שסוברים שתחנון זו תפילת רשות. אנו יודעים שהחסידים בקושי אומרים תחנון, נראה שהם סומכים על שיטת הטור.
שאלה: אירוסין בספירת העומר: האם מותר לעשות מסיבת אירוסין בחודש ניסן לאחר הפסח? אם כן, האם יש תנאים מסויימים? מוסיקה וכדו.
תשובה: מותר אפילו בחול המועד, אבל בספירת העומר לא לעשות עם מוזיקה ולא לרקוד אבל מותר לשיר ולשמוח.
שאלה: שימוש במתקן מי עדן בפסח: האם מתקן מי עדן (לא חשמלי) כשר לשימוש בפסח? המתקן עצמו עשוי פלסטיק ולא בא במגע עם אוכל לרוב (אולי לכלוך חיצוני מכיוון שנמצא במטבח). כדי המים באים סגורים ונפתחים רק כששמים אותם במתקן וכשרים לפסח כל השנה.
תשובה: אם לא בא במגע עם אוכל, צריך לנקות רק ניקוי פשוט מבחוץ.
שאלה: תפילת אזכרה על ידי הנכד: הורי נספו בשואה. ידוע לי שהם נספו שניהם באותו החודש. עד היום מעל 60 שנה אני נהגתי ללכת לבית הכנסת לערוך להם אזכרה ולומר קדיש. היום כבר קצת קשה לי להגיע לבית הכנסת ובו מתפללים רק בשבת. בית כנסת אחר מאד רחוק מביתי. האם הנכד שלי, שאבא שלו ספרדי ואמו אשכנזיה, יכול להגיד קדיש במקומי ביום שבת או בכל יום אחר בשבוע. במדה ולא, איזה אלטרנטיבות אחרות יש לי?
תשובה: הוא יכול ובתנאי שיבקש רשות מהוריו לומר קדיש. הרב חיים כץ
שאלה: האם יש עניין יישוב הארץ בערים מיושבות: במהלך דיונים בין חברות הועלתה הסברה לפיה כשם שיהודי שחי בחו"ל יכול לקיים את מצוות יישוב הארץ (על ידי קניית קרקעות וכד ) כך יכול להיווצר מצב הפוך לפיו יהודי יכול לגור בארץ ישראל (ולקיים בכך את מצוות ישיבת ארץ ישראל) מבלי לתרום בפועל להתיישבות (אם לדוגמא הוא חי בעיר גדולה שהייתה מיושבת בכל מקרה והתיישבות יהודי נוסף בה לא מחזקת אותה) ולכן אינו יקיים את מצוות יישוב הארץ (ירושתה). האם מגורים בעיר גדולה, כתל אביב למשל, נחשבת גם היא כמצוות יישוב הארץ או שהיושב בה מקיים רק את מצוות ישיבת הארץ? הנוטע עץ במקום מיושב מקיים אף הוא את מצוות יישוב הארץ? נודה לרב אם יבהיר לנו את הנושא, תוך ציון מקורות.
תשובה: אמנם קניין קרקע הוא עניין חשוב, ויש בזה מצווה, אבל עדיין יש מצווה להתיישב בפועל בארץ. בארץ מקיימים מצוות ישוב הארץ בכל מקום בגבול כיבוש עולי מצרים, גם בעיר מיושבת וגדולה. אמנם מי שרוצה לתרום לעם ישראל ילך לנגב להפריח את השממה אבל מקיימים מצוות ישוב הארץ בכל מקום בה, גם בתל אביב. לא צריך לזה מקור, פשוט שמצוות ישוב הארץ הוא בישיבה בארץ בכל מקום שבה.
שאלה: אשתו של חבר שלי מדכאת אותו: לכבוד הרב יש לי שאלה חצי הלכתית. יש לי חבר בעבודה שאשתו לא נותנת לו לחזור אחרי שעה מסוימת. לפעמים באמצע העבודה היא אומרת לו להגיע הביתה והוא קופץ וגם אם יש ערבי חברה היא לא מרשה לו להגיע. יש לי את ההרגשה שהוא כאילו "כלב" שלה. האם אני רואה את הדברים בצורה לא טובה? האם כדאי לי להאיר את עיניו? מה כדאי לעשות?
תשובה: אני מניח שאתה רואה את קצה הקרחון. אתה לא יודע מה יש מעבר לקצה. אולם ודאי שהקצה הזה מעורר שאלות. אני מציע לך שלא תשפוט את הדברים בצורה מוחלטת אולם מצד שני תכנס לשיחה סתמית עם חברך ותנסה להאיר את עיניו בנושא יחסים זוגיים ואיך בונים קשר בונה ולא קשר חונק. תציע לו ללכת ליעוץ.
שאלה: אמירת "כי שם ה  אקרא": אם אדם מתחיל בעמידה ב"ה שפתי תפתח" ומיד נזכר שלא אמר "כי שם ה ", האם יש לחזור?האם שונה במנחה ובמוסף, והאם שונה בלחש או ש"צ?
תשובה: הפסוק "ה' שפתי תפתח" הוא חלק מהתפילה ואומרים אותו בכל תפילה (שולחן ערוך אורח חיים, סימן קיא, ומשנה ברורה ס"ק י). בשחרית וערבית, שיש להסמיך גאולה לתפילה, אין לומר עוד פסוקים אולם במנחה ומוסף מותר להוסיף את הפסוק "כי שם ה' אקרא..." לפני "ה' שפתי תפתח". אדם שהתחיל "ה' שפתי תפתח" כבר התחיל את התפילה ולכן אין לו לחזור לפסוק "כי שם ה' ".
שאלה: מידת הנקיות בנפש: ראיתי בספר ערבי נחל פרשת לך לך בשם הבעל שם טוב, שאם אדם ראה איזה דבר גנאי סימן שיש בו שמץ מהרע הזה ונרמז לו משמים שעליו לתקן את הפגם הזה. משמע מזה שאם היה נקי- לא היו מזמנים לו את המראה הזה. לא כל כך ברור לי הרעיון. שהרי אם יעקב אבינו ראה את עשיו זולל וסובא האם זה רומז לכך שיש משהו מהפגם הזה גם בו? איפה עובר הגבול? ואם אדם יחיה לבד באי בודד בלי לבוא במגע עם הרוע שבחברה האם זה אוטומאטית יעשה אותו "טהור עיניים מראות ברע"?
תשובה: ודאי שהאלטרנטיבה של חיים באי אינה נוגעת לדבריהם הקדושים. מה שהקב"ה מביא את הצדיק למצב של מגע וראיית הרע היא רק מכוח האמון הגדול והתפקיד הגדול שמטיל הקב"ה על הצדיקים להתמודד אל מול הרשעים. דווקא המגע בין הטוב והרע הוא בא להעצים את הטוב ולמגר את הרע. כוונתם של גדולים אלו היא שיש רובד מאד עליון שאם הצדיק היה עושה פעולה מופלאה של התעלות שהיא בלתי נתפסת לנו, התעלות בנושא שבו הצדיק צריך להתמודד אל מול הרע, יתכן שהיה מצליח להמתיק את הרע עוד לפני יציאתו לא הפועל. הדבר מזכיר את הויכוח בין רבי מאיר לברוריה אישתו בנוגע לרשעים שהיו סביבו. לדעת ברוריה המציאות של הרשעים בסביבתו של רבי מאיר נוגעת לכך שרבי מאיר לא התפלל עליהם שיחזרו בתשובה.
שאלה: לנקות ולהכשיר מיקסר לפסח: האם אפשר לנקות ולהכשיר גוף של מיקסר גדול (קנווד) להקצפה? כל שאר החלקים הם חדשים
תשובה: רק החלקים שבאים במגע אם האוכל (ולא המנוע ושאר חלקים) טעונים הכשר ויש לנקותם היטב.
שאלה: להתיר לאחותי להיכנס לדירה למרות הצוואה: אימי ע"ה צוותה אותי בעל פה לפני מותה מספר פעמים, וגם בנוכחות אנשים נוספים, שאחותי, עימה אימי היתה בריב, לא תבוא להלוייתה ולא תכנס אחר מותה לדירתה. בצוואתה הכתובה של אימי כל רכושה הועבר במלואו אלי, לפי רצונה כמובן. כיצד ניתן בכל זאת לאפשר לאחותי להכנס לדירתה ולעלות לקברה? היחסים שלי עם אחותי טובים ואני מעונין לשמור איתה על קשר. איני מעונין להתחלק כספית עם אחותי מכספי הירושה. אני שומר מצוות ואחותי לא. לי חמישה ילדים בוגרים לא נשואים ואחותי עקרה. אנו רק אח ואחות וזאת מצד אימי בלבד. אבי נפטר לפני שנים רבות ללא כל צוואה.
תשובה: אינני חושב שהאמא יכולה למנוע מבתה מלעלות על קברה ולהכנס לדירתה, כי זה לא בשליטתה. וכן לצוות עליך לא להתיידד עימה וכדומה ודאי אינה יכולה, שזה נגד התורה. וכן כתוב בתשובות הרא"ש והרי"ף, שצוואות נגד התורה להנציח את המריבה לא חלה, כי התורה מצווה על ואי אפשר לכפות פירוד.
שאלה: קדיש ויום זיכרון בחול המועד פסח: 1. אבי נפטר בט"ז ניסן, חוה"מ פסח. כמו שידוע לי, לא נהוג ללכת בתקופה זו לבית עלמין. מה כן אפשר לעשות לזכרו, חוץ מלהגיד קדיש? 2. אם לסבא לא היו בנים אלא רק בנות, האם על הנכד להגיד קדיש ביום השנה?
תשובה: 1. ללמוד תורה (עדיף משניות או לימוד אחר), לתת צדקה, להרבות במעשים טובים, ולעבור לפני התבה, בתנאי שהעובר בעל קול נעים יודע נגן (תפילת חג!) ומרוצה לציבור. 2. אם ההורים מסכימים יכול הנכד לומר קדיש.
שאלה: ליל סדר אצל הורי הבעל: בעלי אומר שכל ליל הסדר בכל שנה נחגוג אצל הוריו בטענה שזו המסורת, שנמצאים אצל הורי הבעל ר. וגם כי נאמר "והגדת לבנך" כך שאביו מחוייב לספר לבניו ולכן עליו להיות עם אביו. האם נכון? האם יש להסכים לכך? כמובן שאני רוצה מאד להיות גם עם משפחתי.
תשובה: אם ליל הסדר במשפחתך נעשה בקדושה וברוממות כמו אצל משפחת בעלך איני מבין מדוע בעלך לא יסכים גם להיות אצל משפחתך. נהוג היום שמתארחים פעם אצל הורי הבעל ופעם אצל הורי האשה.
שאלה: הזזת סיר עם מים על הפלטה: 1. האם הטענת מכשיר סלולרי במקום עבודתי נחשב כגזל? 2. האם מותר להזיז סיר עם מים על פלטה בשבת ממקום אחד לאחר? הכוונה על הפלטה. 3. האם מותר להוסיף מים על הקיימים בשבת. מים שהרתחו מראש אך הם אינם בקומקום?
תשובה: 1. אם ניתן לבקש רשות מבעל הבית זה עדיף. ואם לא, נראה לי שניתן להטעין טלפון סלולרי כיוון שבדבר פעוט כזה אין דרך בני אדם להקפיד כלל. 2. אם בכל המקומות הפלטה בעוצמת חום זהה, מותר. ואם לא, תלוי מה יש בסיר (אם הוא מבושל או לא, חם או קר). 3. ודאי שאסור.
שאלה: הפרת חוזה בגן פרטי: במחילה מהרב אשמח מאוד אם אוכל לקבל תשובה מהירה מכיוון שהצד התובע דורש ממני לשלם עד העשירי לחודש. ברור לי שלא מדובר בדיון כהלכתו ולא ניתן לפסוק דין תורה ללא שני הצדדים אך ברצוני לדעת מה דעת ההלכה במקרה והנתונים שהצגתי נכונים. לפני שרשמנו את בתנו לגן קיימה בעלת הגן מפגש התעניינות ובו החתימה את ההורים על מסמך שלא מחייב הרשמה על מנת לשריין מקום בגן, אציין שאשתי שהשתתפה במפגש לא הבינה את מהות ההתחייבות וחתמה על המסמך מבלי שקראה אותו ומבלי שקיבלה העתק. לפני ההרשמה קיבלנו מבעלת הגן הבטחות רבות לגבי כמות המטפלות, האוכל,צורת פעילות הגן (חלוקה לקבוצות),חוגים,ובטיחות שעל סמך אותן הבטחות ביצענו את ההרשמה ועל סמך בירורים שביצענו לגבי הגננת שיועדה לבתנו. בעלת הגן לא עמדה כמעט באף אחת מהבטחותיה : 1) לא הוקמה קבוצה ייעודית לגיל של בתנו. 2) הובטח שבקבוצה תהיה גננת סייעת, ובקבוצה הייתה גננת בלבד 3) הובטחו לנו חוגים שבועיים שלא התקיימו 4) הובטח לנו שיתוקנו מחדלי בטיחות שלא תוקנו 5) תפריט המזון היה שונה ממה שהובטח. 6) הגננת של בתנו פוטרה ובמקומה בקבוצה הייתה סייעת בלבד. על סמך כל האמור החלטנו להוציא את ביתנו מהגן. לאחר שהודענו לגננת בצורה טלפונית כשבוע לפני חודש מרץ למניינם הציגה בפנינו בעלת הגן את המסמך עליו חתמנו ובו נכתב: "בכל מקרה של עזיבת ילד יש להודיע חודש מראש בכתב במידה וההורים יוציאו את הילד לאחר ה 1.3 מתחייבים ההורים בת חודשי מלא עד סוף שנת הלימודים". בעלת הגן מבקשת לקבל את הת לחודש מרץ לטענתה לפי משורת הדין מכיוון שלדעתה לפי הדין היינו צריכים לשלם על כל השנה. אציין שלא שילמנו עדיין את הכסף לגבי החודשים הבאים מכיוון ששילמנו כל חודש בנפרד. אנו לעומת זאת חשים מרומים ובמקח טעות. אשמח לדעת מה עלי לעשות.
תשובה: לפי מה שאתה מתאר נראה, שכיון שבעלת הגן לא עמדה בהתחייבותיה, להסכם ההתקשרות ביניכם אין תוקף. ולכן, אינכם מחויבים לסעיפים המוזכרים בו ובכללם להודיע חודש מראש, ואתם פטורים מלשלם על חודש מרץ למניינם. יש לדון בנפרד על ההוצאות אם לטענתה נגרם לה הפסד ישיר כתוצאה מן הביטול. לכן מומלץ על מינוי בורר מוסכם על שני הצדדים. הרב ניר אביב הרחבה: הספק שיש לדון בו הוא האם יש להצמיד את התנאים למעשה הרישום לגן ולומר שגמירות הדעת במעשה הרישום הוא רק על דעת שהתנאים שנאמרו בעל פה יתקיימו או לומר להפך שכיון שהתנאים נאמרו בעל פה ובזמן הרישום לא הוזכרו בכתב או בעל פה אזי חל הכלל "דברים שבלב אינם דברים" ואין לקשור ביניהם וגמירות הדעת הייתה אף ללא קיום התנאים. לאחר העיון נראה שבמקרה הזה יש תלות בין קיום התנאים לגמירות הדעת במעשה הרישום, משום המבואר בשו"ע חו"מ סימן ר"ז שאם יש אומדנא דמוכח אין צריך כלל להזכרת התנאי ואם יש גילוי דעת גם אין צריך להזכרת התנאי בשעת הקניין. כמו כן, במקרה שלנו נאמרו התנאים סמוך לקניין ונחשב כשעת הקניין עצמו, ובנוסף לכך התנאים הם מגוף הקניין עצמו ולא תנאים חיצוניים, ולכן לא דומה לגמ' בקידושין מט ע"א ולכן לא אמרינן דברים שבלב אינם דברים.
שאלה: מתנות לאביונים דרך ארגון צדקה: השנה, למתנות לאביונים תרמתי לארגון גדול שהבטיח שהמתנות ניתנות בו ביום. לאחר הפורים נודע לי כי פחות ממחצית הסכום אכן ניתן למשפחות בו ביום, חלק מהסכום נשאר לחלוקה לקראת פסח וחלק הולך לתפעול הארגון כולו. האם ראוי ורצוי להמשיך ולתרום לארגון זה גם בשנים הבאות? האם יוצאים בזה ידי חובה במצוות מתנות לאביונים בפורים?
תשובה: האם הובטח שכל הסכום יינתן לאביונים בו ביום? אם לא, הארגון לא הונה אתכם. באשר להוצאות התפעול, אם המשכורות של העובדים או שמספרם מנופח אין מצוה לתרום לאותו הארגון.
שאלה: להשאיר את גיסי עם ילדי: האם מותר להשאיר את גיסי לבד (נשוי ללא ילדים) כשומר לילדיי (ילד בן 11 וילדה בת 8) בביתי, כדי שאני ובעלי נצא לאירוע בקרוב? אחותי לא יכולה לבוא עם גיסי, זה ר או אסור? אני לא רוצה לפגוע בגיסי שישאל אותי למה הוא לא יכול לשמור על ילדיי שהוא אוהב אותם. האם מותר לו לשחק איתם, כמו להשתולל עם הילדה נגע בטוסיק בשנייה, האם עליי למנוע? מה להגיד לו כדי שלא יפגע או שעליי לדבר עם אחותי בחשאי? הוא בחור טוב ויש כבוד ואני לא יודעת מה לעשות?
תשובה: מצד דיני יחוד מותר להשאיר, משום שיש כבר בן גדול שמבין עניין. בנוגע למגע שאינו מוצא חן בעיניך, את יכולה לומר את רצונך. עדיף לומר זאת בדרך אגב אולי במקרה ששוב יתחיל משחק עם הילדים שלכם.