LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: האם אהבה היא תנאי לחתונה?: האם צריך לאהוב את בת הזוג לפני החתונה או שאפשר להתחתן אם יש שאיפות דומות, רקע משותף, רמה דתית דומה וכו ולחכות שהאהבה תגיע אח"כ? (יש את יעקב שהתחתן עם רחל מתוך אהבה ויש את יצחק שקודם התחתן עם רבקה, הביאה לביתו ורק אח"כ אהבה). ועוד שאלה בעניין מכב הרב, האם זוג בכלל חייב שתהיה אהבה בינו, ז"א זוג שהתחתן עם שאיפות משותפות ורקע דומה וכו, והוא מסתדר יופי כולל חלוקת תפקידים בינו וכד. האם חייב שיהיה גם רגש נוסף שיהיה ביניהם או שזה מספיק לזוגיות טובה? ומה עושים אם לא מרגישים את הרגש הזה אחרי זמן מהנישואים - חייבים להתגרש?
תשובה: בנין משפחה שלם הוא כאשר יש גם שאיפות משותפות וגם התאמה וגם אהבה. המאירי אומר גדר האהבה שווי הדעות כלומר כאשר יש מטרה משותפת זה בסיס איתן לאהבה. וככל שהמטרה יותר גדולה ויותר ממלאה את הלב כך האהבה יותר גדולה והמטרה לבנות בית של תורה מלא תוכן ולגדל ילדים בדרך התורה היא מטרה גדולה מאד. אך האהבה בין בני זוג צריכה להיות לא רק בשכל אלא גם בלב. אם בני הזוג בטוחים שהאהבה תבוא אפשר להתחתן מפני שהיא כבר קיימת אך עדין לא גדולה וחזקה. אהבה אפשר ללבות ולהעצים. התורה מצווה אותנו לאהוב - "ואהבת לרעך כמוך", "ואהבת את הגר". הווי אומר שהמח שליט על הלב ואפשר לפתח אהבה. וזאת על ידי התבוננות במעלות ובתכונות הטובות של בן הזוג ועל ידי ראיית המעלות של היחד. ואפשר וצריך לקדם ולחזק את הקשר את ההבנה את האמון ואת האהבה בכל בחינותיה בקשר הנפשי והממשי. וככל שעושים זאת הבריאות המשפחתית מתחזקת. ויותר זוכים להשראת השכינה. ויותר מצליחים בכל המעשים. ואם בני זוג לא מצליחים לפתח רגש אהבה עמוק ביניהם בעצמם, טוב יעשו שיעזרו ביועץ טוב.
שאלה: הגשת תביעה לבית דין: ידוע כי אדם שמזיק לי פוגע בי הוא שליח של בורא עולם והוא נשלח לגרום לי נזק "מגלגלים זכות על זכאי וחוב על חייב" שאלתי אם אני אדם מאמין ומאמין שמזיק נשלח על ידי בורא עולם מדוע לי לתבוע, האם לא באמצעות הנזק כיפרתי על עוון? והאם בתביעה אני משמש שליחו של בורא עולם מבחינת מידה כנגד מידה?
תשובה: האחריות הראשונה שלנו היא להילחם ברע ולא להיכנע לו. אם מישהו עושה עוולה, והדרך להביא צדק לעולם על ידי תביעה בבית דין, אזי חשוב לתבוע אותו בבית דין שהרי בכך אנו הולכים בדרכיו של הקב"ה שרודף צדק. במקום שהקב"ה מאפשר לנו לעשות דין בארץ, זה הניסיון שלנו להופעת הצדק בעולם. את היסורין אנו מספיק מוצאים בחיים גם בעצם ההתעסקות בתביעה וגם במקומות אחרים. אנו לא צריכים ליזום יסורין מעבר למה שהקב"ה דואג. אנו נדאג לכך שהעולם יהיה טוב יותר וחלק מן העולם זה גם הטוב שיגיע לנו. החיים והיסורין הם מפתח שלא נמסר לבני אדם ונשאר רק בידו המדויקת והטובה של הקב"ה.
שאלה: נגיעה בשוגג: האם ישנה בעיה לעבור בטור שבאוטובוס על מנת להגיד לנהג, כאשר אני יודעת שאולי אגע בטעות בבנים? הרי מצד אחד זה דרך ארץ להגיד וזה באמת חשוב מבחינת בן אדם לחברו. מצד שני, ישנו איסור נגיעה- שלמרות שזה נגיעה בשוגג, ושאין בה מטרה כלל וכלל. אבל בכל זאת. ועל אותו המשקל, האם יש בעיה לעבור על יד קבוצה של גברים גויים שאינם דתיים כשאני יודעת שאולי אתנגש בהם? ומדוע? מראש.
תשובה: אין איסור לעבור, אף אם שלא בכוונה יהיה נגיעה במעבר. כל עוד שלא מתכוונים כלל לנגיעה, והנגיעה באה ממילא תוך כדי עשיית דבר אחר, אין זו נגיעה אסורה.  במקום שאי אפשר למנוע אותה. ההליכה לצורך אמירת נחשבת הליכה נצרכת וניתן ללכת.
שאלה: ניתוח קוסמטי בערב ר"ח אב: קבעתי תור לניתוח קוסמטי להסרת "שקיות" מתחת לעיניים. לא אמור, בע"ה, להיות סיכון בניתוח אך בכל זאת רציתי לשאול, האם יש לי סיבה להימנע מהניתוח במידה והוא יוצא בר"ח אב? (קצת לפני, כי הניתוח בשעה 16:00 וזה עדיין כ"ט בתמוז).
תשובה: קודם כל, יש פוסקים שמפקפקים האם בכלל מותר לעשות ניתוח קוסמטי. הרב וולדינברג בשו"ת ציץ אליעזר מחמיר בזה ויש מקלים בזה. זה באופן עקרוני. בנושא חודש אב, אינני חושב שצריך בגלל זה להמנע, כתוב שצריך להמנע מעסק עם גוים, אבל לא נראה שיש בעיה בטיפול רפואי.
שאלה: "את הכבש אחד תעשה בבוקר": בתפילת מנחה יש טקסט מתוך ספר דברים, פרק כ"ח פסוק ד "את-הכבש אחד, תעשה בבוקר ואת הכבש השני, תעשה בין הערביים". למרות שזה לכאורה לא שייך לענין התפילה עצמה, זה מפליא אותי כל פעם מחדש. למה הכבש אחד ללא ה"א הידיעה ואחר כך הכבש השני עם ה"א הידיעה?
תשובה: האבן עזרא מציין במקום שבאמת היה צריך לכתוב "הכבש האחד" (כפי שמופיע בשמוץ כט, לט). במסכת זבחים (דך יא:) לומדת הגמרא לדעת בן בתירא מהשינוי בפסוק, שרק קורבן אחד יש להקריב בבוקר ואילו את קורבן התמיד השני יש להקריב לאחר חצות. הנצי"ב בהעמק דבר מוסיף לשיטת חכמים, שבמדבר היו מביאים את שני קורבנות התמיד בבוקר ומקריבים אחד בבוקר ואחד אחרי צהריים ואילו בארץ ישראל לומדים מהשינוי בפסוק שמספיק להביא קורבן אחד בבוקר. המלבי"ם לומד מהשינוי, שלא תחשוב שמאחר ויש שני ציווים בתורה על קורבן בבוקר הכוונה לשני קורבנות אלא הציווי השני הוא רק חזרה על הראשון ויש קורבן אחד בחלבד.
שאלה: ספר אמונה: קראתי מספר ספרי אמונה ונוכחתי לדעת שכולם מטפלים יותר בצדדים הפילוסופים של האמונה וההשוואה של האמונה היהודית לנצרות ולאיסלאם. אני מרגיש שצדדים אלו לא עונים בתקופה זו על שאלות האמונה הרלוונטיות. אני נוכח שאותי ועם שיחות עם חברים גם הם הפן שאנו צריכים תשובות עליו הוא הפן המדעי. האם הרב מכיר ספר אמונה שעוסק בנושאים אלו?
תשובה: אני מבין כי אתה מחפש תשובות לא לשאלות המהות של האמונה  שהם רלוונטיות מאוד, אולם אתוכם כרגע פחו מעניינות  אלא התמודדות של המדע עם התורה. בימינו נראה לי כי ספריו של הרב זמיר כהן יכולין להיות לך לעזר רב בנושא, וכן ספריו של הרב ישראל הס זצ"ל - אמונות.
שאלה: סרגל כלים עם דברים לא צנועים : כבוד הרב זלמן מלמד שליט"א אני אדם חרדי חסידי ולעולם לא משתמש עם סרגל כלים באינטרנט, משום שיש שם טלויזיה וכל מיני מירעין בישין. אימא שלי שואלת איך הגעתי לדבר לא צנוע? ולי יש תשובה אחת מי שם את הסרגל הזה? ואם זה אבא שלי מה אני אמור לעשות? כיצד להימנע מלראות דברים לא צנועים שאינם תואמים אותי ואת אימא שלי ואת הבית שלי!
תשובה: איני יודע מהו סרגל כלים. מי שמחזיק אינטרנט צריך לעשות זאת באינטרנט מוגן "רימון" ואז הוא שמור מכל נפילות למקומות לא מתאימים.
שאלה: החזקת פסל בבית: האם מותר להחזיק פסל בצורת בן אדם שנוצר לשם אומנות אם מסירים חלק ממנו (כגון אוזן)?
תשובה: כן, מותר כי היום אין חשש שיחשדו בו שהוא משתחווה או עובד לו, שהכל יודעים שנוצר לשם אומנות. לא נראה לי שצריך להשחית אותו, למרות שלכתחילה לא עושים צורת אדם שלימה, אבל אם כבר עשוי אין צורת להשחית.
שאלה: בחירת מקום לימוד: אני תלמיד באחד מישיבות ההסדר ולצערי נקלעתי למצב של דוחק פרנסה. לאחר התייעצות עם אחד הרמי"ם התברר, שלאמיתה של תורה אני צריך לצאת ללמוד מקצוע לפרנסה. רציתי לשאול את כבוד הרב, שאני מאוד מעריך אותו אישית, באיזה מקום ללמוד, האם במקום שהוא מעורב בנים ובנות או ללמוד במכון לב? כמובן שבשני המקומות יש את אותו מקצוע ותעודת גמר רק שמין הסתם השם של המוסד החילוני נחשב יותר.
תשובה: תלמד במכללה הנפרדת ותקפיד על גדרי הצניעות, גם אם זו תעודה פחות נחשבת. הפרנסה היא מאת הקב"ה.
שאלה: להתענות ביום הולדת: האם קיים מנהג להתענות ביום הולדת, אם כן, מה מקורו?
תשובה: פעם ראשונה שאני שומע על מנהג כזה. מה שמוזכר בתלמוד לצום זה ביום פטירת אביו או אימו, אבל לא ביום ההולדת שהוא יום שמחה.
שאלה: אבילות י"ב חודש: אמי נפטרה לפני חודש. ברצוני לשאול מספר שאלות לגבי אבילות השנה. א. האם ריקוד אסור תמיד, גם בשבתות? ( תפילת קרליבך וכו ) ב. האם מותר לי להשתתף בטיול של ארבעה ימים- טיול סוף כיתה י"ב? ג. בשבת "בלק" נערוך שבת סוף שמינית, האם מותר לי להשתתף בה? ד. האם מותר להשתתף בהתוועדויות חסידיות שמחזקות ומוסיפות בעבודת ה? ובשורות טובות.
תשובה: א. ריקוד אסור כל השנה. אך בשבת, אם מספר הרוקדים מצומצם ואתה היחיד שאינך רוקד והדבר מורגש ויודעים שזה בגלל אבלות מותר לרקוד, כי אין אבלות בפרהסיא. ב. תלוי באוירת הטיול, אם הטיול לימודי, כגון: במסגרת הגנת הטבע או בית ספר שדה - מותר. ג. אם אופיה של השבת רציני, כגון: לימוד תורה ודיונים רציניים - מותר. ד. אם המטרה תוספת יראת שמים, מותר.
שאלה: ניתוח ליזר בתוך שנת אבלות: אני בשנת אבל על אימי ע"ה. תכננתי לעשות ניתוח ליזר בעיניים לפני שהיא נפטרה למטרה אסתטית (אני מחפשת שידוך) ולקחתי לשם כך הלואה מהבנק. האם מותר לי לעשות את הניתוח בתוך השנה? נ"ב -אני פוחדת שבתום השנה יתבזבז הכסף של ההלואה.
תשובה: לא, אין בעיה לעשות טיפול רפואי בשנת אבל.
שאלה: חלוקת התהילים לפי שבוע ולפי חודש: מה המקור לחלוקת ספר התהילים, לפי יום בחודש או יום בשבוע? האם יש לכך משמעות הלכתית, קבלית או אחרת, או שזה רק המדפיס, שחילק בצורה נוחה ולא מחייבת? אותה השאלה קיימת גם לגבי ספר "תהילים מחולק".
תשובה: יש בזה משהו לפי תורת הקבלה והפנימיות, המקובלים חילקו כדי לסיים בחודש או בשבוע בגלל גודל המעלה של אמירת תהילים אבל על פי הנגלה אין בזה משהו, לא מופיע על זה בתלמוד.
שאלה: עולם הזה או עולם הבא?: שמעתי שבגלל שהגוף מגביל את הנשמה הצדיקים שמחים במוות שמשחרר אותה. האם יש לזה מקור, האם זה באמת נכון? האם צדיק יכול לפעול יותר לאחר שמת גם בעניינים פרטיים?
תשובה: מסופר על הגר"א שכשהיה על ערש דווי ביקש שיביאו לו את הציצית. הוא לקח את הציצית ונישק אותה ואז בכה. שאלו אותו מדוע אתה בוכה הרי אתה עובר לעולם שכולו אמת חמוש בחבילות של תורה ומצוות. וענה להם שעם כל הגודל של העולם הבא אולם לקיים מצוות הוא כבר לא יוכל, ציצית כמצווה לא יהיה לו בעולם הבא. אם כן אנו רואים שצדיקים אינם ששים להסתלק מן העולם הזה. הם מבינים שיש צד שיפה שעה אחת של תשובה ומעשים טובים בעולם הזה מכל חיי העולם הבא. והפירוש הוא שרק בעולם הזה ניתן להשתנות ולהתעלות. העולם הזה הינו עולם של עבודה. העולם הבא הוא עולם של שכר ותענוג עליון. הערך של העולם הזה הוא בכך שרצון הקב"ה שיהיה לו דירה בתחתונים. בעולם הזה אנו שמחים על עצם הזכות שלנו לקיים את רצון ה'. אנו שמחים על עצם המפגש עם המצווה. בעולם הבא אנו נשמח בשכר של המצוות אבל אין לנו שם מפגש עם עצם המצווה. אם כן כל עוד שנותן לנו הקב"ה להיות בעולם הזה אנו שמחים לעשות רצונו ולהישאר בעולם של תשובה ומעשים טובים.
שאלה: ברכת כהנים ביישובי הצפון: אני גר באחד מקיבוצי הצפון ורציתי לברר, מהו מקור המנהג לעלות לברכת כהנים רק בתפילות מוסף? שמעתי שזה קשור איכשהו למנהג יהודי הגליל, אך ידוע לי שגם בקיבוצי הדרום זהו המנהג. נ.ב. אני כהן בעצמי.
תשובה: אני חושב שזה מנהג לא טוב. בחו"ל היו נוהגים שלא לעלות לדוכן בכל יום אלא רק ברגלים, בתפילת המוספים. הרמ"א אומר שזה בגלל ששקועים בין גויים וטרודים בפרנסה ואין שמחה. בארץ, כותב המחבר בשו"ע, צריכים לעלות לדוכן כל יום. בגליל זה מין שיריים שנשארו, שאומרים במוספים אבל גם בשבת. מבחינת האמת, מי שבני תורה אמיתיים צריכים בארץ, בצפון ובדרום לעלות לדוכן בכל יום. גם המשנ"ב כותב שהמנהג שכותב הבית יוסף הוא המנהג הנכון, ולכן בארץ ודאי שצריכים לעשות כך.
שאלה: חתונה יומיים לפני כניסת ימי בין המצרים: אני מתחתן במאריך 7 7 2009, זה יוצא יומיים לפני תקופת בין המצרים. השאלה שלי היא מה קורה עם שבת חתן, האם נוהגים לעלות לתורה בבית הכנסת ולזרוק על החתן סוכריות (שזה מה שעושים בדרך כלל), ומה קוראים בתקופה זו? הבנתי שנהוג לעשות שמח (סעודות וכאלה) אחרי החתונה, מה קורה בתקופה זו של השלושה שבועות או האם לוותר על האירועים האלה וללכת רק לבית הכנסת כדי לקרוא?
תשובה: לפי שאלתך אני מניח שאתה מעדות המזרח שמתחתנים בין המצרים. כל שבעת ימי המשתה נוהגים שמחה כחתן רגיל.
שאלה: דיני אבלות תוך שלושים: האם מותר לצבוע שיער לנשים באבלות על אח תוך שלושים?
תשובה: מותר. אם נשואה - כדי שלא תתגנה על בעלה, ואם רווקה - כדי למצוא שידוך.
שאלה: גריבת גרביים לבחורה שכן נהגה לגרוב: אני עד עכשיו גרבתי גרביים, בגלל שככה אמא שלי החליטה לחנך אותי, מגיל מסויים (היא התחזקה לפני כמה שנים). אני לא ממש מתחברת לזה. האם אני יכולה לא לגרוב גרביים על אף שעד עכשיו עשיתי זאת רק לטובת אימי?
תשובה: לא חייבת אם את הולכת עם חצאית ארוכה. אין כ"כ בעיה בגרבים כי המשנ"ב כותב שבהם זה תלוי במנהג המקום אם נהגו לגרוב גרבים או לא. לכן זה לא נקרא פריצת גדרי צניעות.
שאלה: תימני במניין אשכנזי: האם מותר לתימני להתפלל בתימנית במניין אשכנזי? (לאו דווקא חזן)
תשובה: לבד לעצמו אין שום בעיה, תתפלל בנוסח שלך וזה בכל זאת נקרא תפילה עם הציבור.
שאלה: כיבוד הורים באמצע התפילה: מה צריך לעשות אם בזמן שאני מתפלל, אמי מקישה בדלת - לעצור את תפילתי ולפתוח לה או להתעלם ולהמשיך בתפילה?
תשובה: אסור להפסיק באמצע התפילה, "אפילו המלך שואל בשלומו - לא ישיבנו", אלא אם כן יש פיקוח נפש אבל אם רק אימך דופקת בדלת ודאי שאין בזה פיקוח נפש. אתה יכול להתפלל בקול רם כדי שתשמע שאתה באמצע התפילה ותחכה עד שתסיים.
שאלה: לימוד לעילוי נשמה בחק לישראל: האם ניתן לקרוא חק לישראל ולעילוי נשמת אדם שנפטר?
תשובה: אפשר.
שאלה: תורת מרן הראי"ה זצ"ל ותורת הרב כהנא הי"ד: במה סותרת האידאולוגיה של הרב מאיר כהנא הי"ד את האידאולוגיה של הציונות הדתית ושל תורת הרב קוק? מה בדרך שלו לא תואם את דרכינו? (גם אנחנו סבורים שיש לעודד הגירה של ערבים מהארץ וכו והוא גם אמר הלל ביום העצמאות וסבר שאנחנו באתחלתא דגאולה וכו, אם כן מה ההבדל?)
תשובה: שאיפת הגאולה השלימה היא שאיפתו של כל אדם מאמין והיא כוללת את השאיפה לבנין המקדש וישוב כל הארץ מהפרת ועד הים הגדול. ושלא נניח הארץ שממה, ולא ביד עם אחר. אך יש חלוקי דעות באיזה דרך ללכת אל המטרה. ובאיזה אמצעים נכון להשתמש כדי להגיע אל הגאולה השלמה. איך להתיחס לנבוכים הטועים ומטעים. גם בין המאמינים שאנו בתוך הגאולה יש חלוקי דעות וחלוקי סגנונות איך לדבר ומה לעשות. אך כאמור השאיפה לגאולה שלמה על כל המשתמע מזה היא שאיפת כולם. החרמת תנועת כ"ך
שאלה: הפיכת צד השינה באמצע הלילה: קראתי בכמה מקומות בהלכה שיש לישון בתחילת הלילה על צד שמאל ובאמצע הלילה להתהפך לצד ימין. א. האם יש להקפיד על כך? ב. כיצד אפשר מבחינה מעשית לקיים הלכה זאת? הרי זה קשה להתעורר באמצע הלילה כדי לעשות זאת (זה עלול להפריע בתפילה בבוקר), ג. מישהו אמר לי שהגוף מתהפך באופן טבעי, האם זה נכון? ד. אם אני לא עושה זאת על איזה צד עדיף להתחיל לישון על צד ימין או על צד שמאל? לרב וסליחה על הטירחה!
תשובה: א. לכתחילה כן. ב. זה רק לכתחילה, ח כותבים זאת כעצה מטעמי בריאות אבל זה לא לעיכובא, לא צריך להתעורר במיוחד בשביל זה. ג. כן.
שאלה: סידור תפילה על קלף: האם מותר לקחת קלף ולכתוב עליו את נוסח התפילה? ממש כמו כתיבת ספר תורה רק כתיבת סידור.
תשובה: זה עולה הרבה כסף אבל אם אתה רוצה מותר.
שאלה: עקידת יצחק: למה אברהם לא התפלל למען בנו יצחק? כמו שיתפלל למען סדום!! הרי הוא יכל להגיד רבונו של עולם אולי ככה וככה למה הוא לא עשה את זה ועל סדום כן?
תשובה: המקרים אינם דומים. ום היה מדובר בעונש, והצדיקים תמיד היו מתפללים שה' יקל את העונש, כמו שמצאנו במשה רבינו שהתפלל בחטא העגל והמרגלים ובעדת קרח. בעקידה היה מדובר בציווי ולא בעונש. אנו יכולים לראות את גדלותו ומסירותו של אברהם אבינו ועומק אמונתו, שלא התחכם עם הציווי האלוקי אלא ביטל את רצונו האישי. לא שייך להתפלל לבטל את זה, אדרבה, כשהקב"ה מצווה עליו אברהם מכפיף את עצמו לציווי. העקידה היתה ניסיון, מצד אחד ה' אומר לו "כי ביצחק יקרא לך זרע" ומצד שני מצווה עליו "והעלוהו לעולה". למרות שנשמעת פה סתירה, אברהם אבינו לא שאל שאלות וקיים בתמימות את ציווי ה'. מהעקידה קיבל כל עם ישראל את היסוד למסירות נפש, בניגוד לגויים שגם הם חייבים בשבע מצוות בני נח אבל הגמרא אומרת שאינם חייבים במסירות נפש.
שאלה: "מחילה" בד  אמות תפילת עמידה: 1. האם העניין של לעבור לפני מתפלל בתפילת עמידה עוד שייך היום או שיש "מחילה"? 2. האם אפשר לעבור לפני צעירים שלא מקפידים על זה היום כלל? 3. האם יש הבדל בין לעבור מול המתפלל ללעבור לצדדיו?
תשובה: 1. אסור כי יש שכינה לפני המתפלל ויכול לבלבל אותו. מי שהתחיל להתפלל במקום שלא היה אמור לעשות כן, לדוגמא נעמד במעבר או בפתח בית הכנסת וע"י כן מפריע לאנשים להכנס, מוזכר ב"דעת תורה" שמותר לעבור, כי אין לו זכות לחסום מעבר. אבל אם מתפלל במקומו הקבוע וסיים להתפלל וחבירו מאחריו עוד לא, ימתין לו, כי כל אחד מתפלל במקום שמותר לו לעמוד. 3. לפניו אסור אבל לצדדיו או לאחוריו מותר.
שאלה: תיקון לאישה: האם האישה גם באה לתיקון בעולם הזה כמו הגבר?
תשובה: השווה הכתוב אישה לאיש לכל המצוות הכתובות בתורה. האישה באה לתקן כמו שהאיש בא לתקן. התיקון הגדול הוא כששניהם משתפים פעולה ועושים תיקון אחד גדול.
שאלה: לעבוד בתור סבל: האם מותר הלכתית לעבוד כסבל בהובלת דירות - משום שלפעמים תכולת הדירה מכילה דברים האסורים על פי היהדות - האם מותר לפרוק אותם מהמשאית ולהעביר אותם לבית?
תשובה: בארץ לא נראה שיש לחשוש לע"ז, ואם מדובר במכשיר טלויזיה אז אין בעיה בגוף המכשיר רק שמראים שם לפעמים דברים שלא עומדים בגדרי הצניעות. לכן לא צריך לחשוש לזה.
שאלה: תרומה במטבע קבוע: אני משתמש לתרומה בקופת צדקה בשני שקלים קבועים ואני מעביר כסף אחר לתרומה במקומם. האם ניתן לעשות זאת גם אם כרטיס אשראי.
תשובה: כן. אין בעיה להחליף את הכסף, אף אחד לא מקפיד על זה.
שאלה: נרות שבת בנישואין שניים: נישאתי בשנית, לאדם עם 3 ילדים בוגרים (שאינם גרים עמנו). האם עלי להוסיף נרות על מה שאני נוהגת להדליק כל השנים (מספר הילדים שלי מהנשואים הראשונים) גם עבור ילדיו?
תשובה: לא צריך להוסיף.
שאלה: ריקוד בשבת עם הילדים: אנחנו נוהגים לרקוד בשבת עם ילדינו הקטנים (הגדולה כמעט בת שש) ושרים שירים חסידיים וניגונים, האם יש בדבר בעי-ה משום מתקן כלי שיר? יצויין שאיננו רוקדים במקצב קבוע וכן שהדבר גורם לשמחה מרובה בביתנו. האם יש חילוק בין האשכנזים לספרדים? אשמח מאוד גם על מקורות אם הדבר לא יכביד.
תשובה: אין בעיה. יש על זה בערוך השולחן, דומני בסימן של"ט.
שאלה: לימוד בחופש לנער: אני בע"ה רוצה להקדיש בחופש אחרי תפילת שחרית בבוקר זמן ללימוד תורה. מה הרב ממליץ, איזה ספרים? אני בן 13
תשובה: יפה שאתה רוצה לקבוע עיתים לתורה. אני ממליץ לך ללמוד הלכות בספר פניני הלכה.
שאלה: משחת שיניים שתחת המיטה: מה דינה של משחת שיניים ששהתה תחת מיטה שישנו עליה?
תשובה: מוזכר על אוכלים ששהו מתחת למיטה שלכתחילה לא לאוכלם משום רוח רעה אבל לא נראה שיש בעיה במשחת שינים, זה לא נחשב אוכלים שלא בולעים את זה.
שאלה: חשש לעליה להר הבית ללא טהרה: אמרו לי, שאם דתיים עולים להר הבית זה גורם גם לאנשים אחרים לעלות בלי טהרה. א. מה דעת הרב על הדברים הנ"ל? ב. האם צריך לחשוש לסיוע בידי עוברי עבירה וכדו ולא לעלות?
תשובה: צריך לחשוש גם שאם יהודים לא יעלו יסגירו את ההר לידי שלטונות הגויים. אם נחשוש לכל דבר אין לדבר סוף.
שאלה: אכילה בכלים טריפה: אני אמור להתארח בחו"ל בבית של קרובי משפחה שאינם שומרי תורה ואף לא שומרים על כשרות. האם מותר לי להשתמש בכלי האוכל שלהם (סכו"ם, פלסטיק, זכוכית) לצורך אוכל ושתיה קרים או לא? האם התשובה היא בדיעבד או לכתחילה? האם יש איזו הקלה מפני דרכי?
תשובה: כן, היות וזה שימוש עראי מותר בצונן.
שאלה: לוטו בחוץ לארץ: אני חי באנגליה וישנם הגרלות לוטו אשר הן בשבת, האם מותר להשתתף בהן?
תשובה: כן, כי עושים זאת בשביל הגויים ובדרך אגב היהודי נהנה. לגבי הגרלת לוטו בכלל, האם יש בה בעיה של אסמכתא: לא נראה שיש בזה בעיה, כי הקונים מוחלים בלב שלם לפי שיודעים שהכסף הולך לצדקה בדרך כלל.
שאלה: שמחת חתן וכלה: איך מקיימים מצות לשמח חתן וכלה? האם בלרקוד איתם או בנתינת שיק, ואם כן, ההלכה קובעת סכום?
תשובה: גם וגם, זה לא סותר. עיקר השמחה ע"י ריקוד, נוכחות ושירה, אבל כמו שראינו בדורות הקודמים שיש גם "כיצד מרקדין לפני הכלה" וגם שלחו סבלונות. אין סכום קבוע, אין גדר הלכתי, איש כמתנת ידו, לפי כמה שמרויח, כמה קרוב ומיודד. כל אדם לפי שיקול הדעת שלו. מה העניין לשמח חתן וכלה?
שאלה: עוף וביצה: אם אסור לאכול גדי בחלב אימו מסיבה מוסרית מה ההגיון שמותר לאכול שניצל שהרי טובלים אותו בביצה (הבן של התרנגולת) לפני הטיגון. והרי השניצל הוא החזה של התרנגולת.
תשובה: מהי הסיבה המוסרית שבגינה אסור לאכול בשר בחלב? בשאלה ישנה נקודת מוצא שזה רחמים או משהו כזה. אולם על פי הראשונים  ספר החינוך, הרמב"ם ועוד  הסיבה אינה כזו, אלא בגלל שהבשר וחלב מבטאים כוחות אחרים בבריאה שתערובת שלהם פסולה, וזה לא שייך בבשר וביצה או בכל מיני סברות שלנו. כמו כן ראוי להוסיף כי ישנם רבים מהראשונים שהתנגדו בכלל לדיו ןבנושא טעמי המצוות שכן מי אנו, בשר ודם, שוכל לגעת בטעמיו של הבורא יתברך?! וודאי שגם הראשונים שכן דיברו על טעמי המצוות מסכימים כי טעמים אלו הם אפילו לא קצה קצהו של קרחון ביחס לטעם האלוקי הנשגב בכל מצוה ומצוה.  עי' בהמר"ל תפארת ישראל פרק ג'.
שאלה: ברכות בלבוש מינימלי: יוצא לי שאני מתעורר בלילה או סתם לפניי שינה ואני רוצה לשתות. האם מותר לי לברך עם תחתון אמריקאי (כמו מכנס קצר) וחולצה? האם מותר לברך כך גם ברכת "אשר יצר"?
תשובה: תכסה עצמך בשמיכה או ין.
שאלה: הבעיה הדמוגראפית ע"פ ההלכה: ידועה הבעיה הדמוגראפית. הרבה מחקרים (וגם בראיה פשוטה) מראים שבעוד כמה עשרות שנים הרוב במדינה יהיה ערבי. המציאות תהיה שבחירת ראש ממשלה לא תהיה בין יהודי ימין-שמאל ליהודי ימין מרכז וכד אלא בין יהודי לערבי, ויש סיכויים טובים מאד שהערבי ינצח מתי שהוא (ומי יודע מה יקרה אז, ה ירחם.). כיצד התורה מתייחסת לבעיה זו, מה צריך לעשות ומה מותר ע"פ ההלכה? האם אין ברירה ומתי שהוא הערבים יעיפו אותנו פה כי הם הרוב? ובפרטים שאלתי מתחלקת לשתיים: א. והיה אם יקום ראש ממשלה שהולך ע"פ התורה, והם ימשיכו לרצוח ולגנוב ולהתנהג כמנהגם, מה צריך הוא לעשות בנידון, לסלק את כולם לים להקים להם מדינה לגרשם לארצות אחרות? ומה יהיה עם שאר העולם שיקום עלינו לכלותינו? ב. והיה אם יקרה נס והם יתנהגו ר ויסכימו לקבל עליהם ז מצוות בני נח, מה אז ראש ממשלה (ההולך עם התורה) צריך לעשות וכיצד ינהג? הרי יהושע שלח לעמים שבא לכבשם שהם יכולים להשלים עימנו, האם גם כאן כשלוש מליון ערבים, אם יקבלו עליהם הכל ע"פ התורה, נהיה חייבים לקבלם?
תשובה: אין צורך לעסוק בשאלות לא מציאותיות. מאז קום המדינה אומרים המומחים כביכול שבעוד עשרים שנה ישתנה היחס ואחוז הערבים יגדל מאד, ראה בסקרי הסטיטסקה הישנים, וכל התחזיות התבדו. אנחנו בעזרת ד' תמיד נהיה רוב גדול, ולבסוף תהיה המדינה מדינה יהודית מובהקת והמיעוט הנוכרי ישוב לארצות מוצאו.
שאלה: לנסוע לאילת בשלושת השבועות: בכל חופשת לימודים אני וכל החברים נוסעים לאילת. השנה עקב בגריות וכל מיני דברים אין לנו יכולת ליסוע בתאריך אחר אלא בתאריך כ"ז בתמוז (19 7) שתשעה באב חל ב-30 7, הצום כלומר. וידוע לנו שיש עשרה ימים לפני שאסור להיות בבריכה וכו. רצינו לדעת מהם ההלכות, וממה אנחנו צריכים להימנע? האם זה מותר ליסוע בתאריך הנ"ל? חשוב לציין שאנחנו חוזרים ב-ב' באב (23 7).
תשובה: ראשית, צריך לדעת שהימים הללו הם מוגדרים כימים של סכנה וצריך להמנע מללכת למקומות של סכנה, וגם ים לענין זה נחשב כמקום סכנה. ולגבי איסור רחיצה, לדעת הספרדים איסור רחיצה חל רק בשבוע שחל בו תשעה באב ויש מהאשכנזים שמחמירים שלא להתרחץ מר"ח אב. וכל זה רק ברחיצה בחמים אבל בקרים, והוא הדין ללכת לים, מותר אפילו בשבוע שחל בו תשעה באב.
שאלה: מיקום החלה הנותרת ביום השבת בברכת מזון: לאחר הבציעה ביום שבת נשארת חלה אחת. אבי נוהג להניחה סמוך מאוד לשולחן הסעודה. לפני ברכת המזון אבי מחזיר את החלה המכוסה לשולחן הסעודה. האם יש פסול בכך, ומתי זה נחשב כעבודה זרה?
תשובה: הגמרא במסכת סנהדרין (צב, א) מביאה שתי מימרות של רבי אלעזר. הראשונה, שיש לברך על שולחן שיש בו לחם. והשניה, שמי שמשאיר חתיכות לחם על שולחנו יש בזה מעין עבודה זרה. ומתרצת, שלהביא פת שלמה עם הפתיתין שעל השולחן יש בזה בעיה אבל צריך שישאר לחם על השולחן. השולחן ערוך (אורח חיים סימן קפ) פסק את הדין הזה להלכה. ומסבירים האחרונים שהאיסור הוא להביא לחם שלם אם נשארו פתיתין אבל אם אין פתיתין רצוי להביא לחם ואפילו שלם (המשנה ברורה מביא בשם הזוהר שעדיף להביא פת שלמה). כמו כן, האיסור להביא אבל אם נשאר הלחם על השולחן אין בעיה. לכן, אם אביך משאיר את החלה על השולחן ממש בכל הסעודה אין שום בעיה, או אם לא נשארות חתיכות מהחלה החתוכה על השולחן, טוב להביא את החלה השלמה לפני הברכה.
שאלה: הליכה לסופרלנד: כל שנה בתקופת החופש אני ועוד מספר חברים יוצאים ל"סופרלנד" השאלה היא האם מתור ללכת לשם מצד הצניעות שהרי יש שם: 1. מתקני מים מעורבים. 2.ריכוז גבוהה של אנשים בימי הקיץ בפרט נשים שמרשות לעצמם לסתובב בלבוש לא צנוע בכלל. 3.כל הזמן במתקנים,בתורות בהליכה בפנים יש עירוב. זה משפיע על הנפש שלי בצורה לא טובה. האם השנה אני צריך לקום ולומר שזה לא צנוע ולא יוצאים?
תשובה: בוודאי שאין ללכת למקום לא צנוע. כמו כן, עדיף תמיד ללכת למקום שלא פתוח בשבת.
שאלה: מיטה חשמלית בשבת: שאלתי היא יש לי חבר בגיל 28 מרותק לכסא גלגלים, כמו כן, יש לו מיטה חשמלית. א. האם מותר לו להשתמש במיטה החשמלית בשבת, אם כן, באיזה דרך? ב. במקרה והוא מפעיל את המיטה בעצמו, האם הוא יוכל להוציא אנשים ידי חובה בהבדלה? ג. האם לאחר שהשתמש והפעיל את המיטה כדי לרדת לכסא הוא יוכל לעלות לספר תורה?
תשובה: א. מכיון שהוא חולה (שהרי הוא משותק ומרותק למיטה) וחשמל הוא רק איסור דרבנן, מותר לעבור על איסורי דרבנן לצורך חולה שאין בו סכנה, מכיון שאינו יכול לתפקד בלי זה. ב. כן. ג. כן. אין לראות בו מחלל שבת.
שאלה: נשואין יהודיים וגרושין אזרחיים: הייתי נשוי בארה"ב ולי שלשה בנים לאשה יהודיה. החתונה נערכה בארה"ב עם רב מקומי. לפי ידיעתי אין רישום נשואין בשום מקום בארה"ב אלה רק רישום אזרחי בלבד, אבל כאמור החתונה נערכה כדת משה וישראל ולמרות הכל התחתנתי גם אזרחית (בעיריה כמקובל שם) והתגרשתי אזרחית. היום אני רוצה להתחתן בשנית מה עלי לעשות האם הנישואין עדיין תקפים או. יש לי מסמך מהעיריה בארה"ב שמעיד על גירושיי אבל מה קורה עם השאלה היהודית? מה עלי לעשות?
תשובה: על פי ההלכה אתם עדיין נשואים, ואם אשתך תוליד ילדים מיהודי אחר הם יהיו ממזרים. עליך לפנות בדחיפות לבית הדין על מנת שיסדרו גרושין כהלכה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: תפילה ביחיד בבית הכנסת: א. מה דינו של יהודי שעשה כתובת קעקע בזרועו בצעירותו ובא לבית הכנסת, האם מותר לו לעלות לספר תורה ולכל דבר שבקדושה, מה אומרת ההלכה? ב. בבית כנסת שלנו לצערנו הרב הולך ופוחת הקהל עד שהגענו להתפלל לפעמים ביחיד בחול, בשבת יש מניין. מה עדיף על מה,לסגור את בית הכנסת וללכת להתפלל במניין או להשאר בבית הכנסת ולהתפלל יחיד, מה ההלכה?
תשובה: א. שיבוא לביהכנ"ס ויעלה לתורה כשהכתובת מכוסה. ב. להתפלל במניין עדיף.
שאלה: התנדבות בבין המצרים וקורקינט בשבת : 1. אנו ארגון מתנדבים, המתנדבים בחופש אצל זקנים בעלי פיגור וכד. האם ניתן להופיע בנגינה לפני אנשים אלו בימי בין המצרים, האם יש הבדל בין תשעת הימים לשאר הימים? מה הדין בר"ח אב? 2. האם מותר לנסוע בקורקינט בשבת? (לילדים) ישנו סוג חדש של מעין אופניים קטנות לילדים, מדובר כמו "בימבה" שטוחה עם הגה וגלגלים, האם מותר לילדים לנסוע בהם בשבת?
תשובה: 1. נגינה לצורך חולים מותרת. אךהחל מר"ח אב, ור"ח בכלל, יש לנגן מנגינות שקטות. 2. אם אין מנוע אין איסור הלכתי, אך מבחינה חינוכית צריך לשקול כיצד מתפרש הדבר אצל הילד שהוא נסע ברכב בשבת. אולי יש להבחין בין הקורקינט לבימבה, לשיקולכם.
שאלה: האם ברכה היא נדר?: הרש"ר הירש בפירושו לסידור כותב על ברכת נטילת ידים,שהיא הברכה הראשונה ביום, "ברוך אתה - הוה אומר: הריני נודר למלא את רצונך". מה היא משמעות הדבר, והאם זה נדר כמו כל נדר בהלכה?
תשובה: סידורו של הרש"ר הירש אינו מצוי ברשותי, אולם אני מניח שהרש"ר הירש לא התכוון לומר שפשט משמעות הברכה הינו נדר   דבר שלא מצאנוהו בדברי אף אחד מהראשונים והאחרונים ואף אינו נכנס כלל בלשון הברכה, אלא כוונתו לומר מסר רעיוני הקשור לברכה. יתכן שהכוונה היא שכאשר אדם מברך ומצהיר בכך על הכרתו בכך שנטילת הידים שהוא עומד ליטול היא מחמת ציווי ה', הכרה זו מובילה אותו גם לקבל על עצמו לקיים את רצון ה', וראוי שאדם יתן דעתו בשעת הברכה שהוא מקיים את המצוה מחמת מחוייבות לעשיית רצון ה', ולא מפני שמתחשק לו. כללית, יש לדעת ביחס לפירושי הרש"ר הירש שרבים מהם לא נכתבו על דרך הפשט אלא על דרך הרעיון והדרש, דבר שבדורו היה נצרך מאוד. הרב יעקב כהן.