LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: דעת בעל הבית: בהלכה נקבע שדעת בעל הבית קובעת בנושאים הקשורים לחובות העובד כלפי המעביד, כגון עיסוק בדברים פרטיים בזמן העבודה, תפילה בזמן העבודה וכדומה. שאלותי: בחברה גדולה עם מספר דרגי ניהול, מי נחשב לבעל הבית? האם צריך לשאול את בעל הבית בכל נושא, או שבדברים מקובלים בחברה אין צורך לשאול? האם יש שוני בין ארגון קטן לחברה גדולה בה השקעת זמן של עובד בנושאים פרטיים מוכפלת במאות או אף אלפי עובדים וההפסד לחברה עלול להיות גדול? (לדוגמא, צפיה באינטרנט, או להבדיל תפילה)
תשובה: אם זה מקובל אין צורך לשאול. בדרך כלל מקובל שבעל הבית נותן זמן להתפלל. אין בכלל מה להשוות לצפייה באינטרנט, זה ביטול זמן. בדברים שצריך לשאול יש לשאול את המעסיק הישיר שלך ולא צריך להגיע לבעלים או למנכ"ל הראשי, לא יכול להיות שבעל הבית יטפל בכל הדברים האלה של כל עובד.
שאלה: גירוד ציפורן בשבת: בעקבות פטרייה שיש לי בשתיים מציפורני הרגליים, אני נזקק לטיפול הכולל מריחת משחה על הציפורן, אגידתה בפלסטר ולאחר 24 שעות גירודה במעין מגרדת מיוחדת. עלי לחזור על התהליך הנ"ל במשך חודש. כיצד עליי לנהוג בשבת? קיים חשש שאם לא אעשה את הטיפול הפטריה תתפשט.
תשובה: יישר כח על הפירוט המדויק של התהליך. במריחת משחה בשבת ישנן שתי בעיות: 1) חשש של מלאכת ממרח (סימן שכח סעיף כו) 2) נטילת תרופות בשבת (שם סעיף לז). בגירוד ציפורן ישנו איסור נוסף משום מלאכת גוזז (שם סעיף לא). על כן, הטוב ביותר הוא למרוח את המשחה סמוך לכניסת השבת, ולגרדה מיד לאחר צאת השבת (הפרש של כ-25 שעות). רפואה שלימה במהרה! הרב עודד מילר
שאלה: מיגו להוציא: הרמב ן והר ן אומרים שמיגו להוציא אמרינן, אולם איך יתכן לומר זאת אם ממוחזק אפשר רק על ידי עדים להוציא (המע ה), ואיך אפשר לעשות כן? (ועוד שגם אין הולכין בממון אחר הרוב)
תשובה: הכלל אומר "המוציא מחבירו עליו הראיה". כדי להוציא ממון ממוחזק יש להביא ראיה אך לא מפורש איזו ראיה. אכן יש דעה בגמרא שאף רוב מועיל להוציא ממון כיון שהוא מהווה ראיה. כמו כן סוברים הרמב"ן והר"ן שמיגו נחשב לראיה טובה כדי להוציא ממון שכן הוא מוכיח את נאמנותו של התובע. יום טוב
שאלה: ניקוי נעלים בשטיחון בשבת: רציתי לשאול: 1. האם מותר לנגב נעלים בשבת על שטיח מחוץ לדלת? 2. האם מותר לנקות באמצעות מברשת את השירותים בשבת? והאם מותר להוסיף כלור בשבת? האם גם אם נקי מותר? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בע"ה 1. ניגוב נעלים על שטיח מחוץ לדלת. אם הבוץ הוא לח - מותר. אם הוא יבש: הספרדים הפוסקים כשו"ע מקילים, והאשכנזים מחמירים בכך מחשש לטחינת הבוץ. 2. ניקוי השירותים. מותר להשתמש במברשת. לגבי הוספת הכלור: אם אין לו צבע וריח - מותר ללא חשש, אם יש לו צבע או ריח - יש להימנע מכך. הרחבות: א) בניגוב בוץ מנעלים ישנם כמה דיונים:, 1) מלאכת מלבן - למעשה אין שום חשש משום שהנעל עצמה נותרת מלוכלכת גם לאחר הניגוב. 2) מלאכת ממחק: שייך רק בניגוב בחזקה על סכין מתכתי, אך בניגוב בשטיח אין לאסור כיוון שאין וודאות שעור הנעל יתמחק (מ"ב ס"ק כו). 3) מלאכת טוחן - השו"ע סתם ככל-בו שאין לאסור משום טוחן, אך בביאור הלכה כתב לחוש לדעת רבנו פרץ (שהובאה בשו"ע בשם י"א) שיש בזה משום טוחן. על פי זה הספרדים נוהגים להקל (ילקוט יוסף שב, סעיף יח) ואילו האשכנזים מחמירים (שש"כ טו, מג). אמנם יש לציין שאם אין וודאות שהניגוב יגרום לפירור הבוץ - הדבר מותר לכל השיטות (שם הערה קג בשם הגרש"ז אויערבאך). ב) ניקוי השירותים. אין שום איסור בשימוש במברשת משום שהיא עשויה מסיבים פלסטיים שאינם צפופים, ואף מנקים אותה ע"י אחיזה בידית. אמנם בנתינת כלור במים ישנו חשש של צובע במים (עיין מ"ב שכ, סקנ"ט), ואם יש בו ריח הרי שיש כאן חשש של מוליד ריח במים (עי' מ"ב קנח סקנ"ג). וכן החמיר בשש"כ (כג, טו). הרב עודד מילר
שאלה: ברכת הבנים שלא בנוכחותם: אדם שנוהג לברך את בניו בליל שישי. אם הילדים אינם נמצאים לידו האם מותר לו לברכם? האם לוותר אל הברכה אם אינם נמצאים לידו? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: עיקר הברכה כשהילדים לידו שאז בזכות קדושת השבת יש בכח האב להעביר להם ברכה.
שאלה: נבואת השונמית והנביא אלישע: בהפטרה בה מוזכר הולדת בנה של השונמית (חבקוק) בבשורה אומרת השונמית לנביא: " ויאמר, למועד הזה כעת חיה, אתי (את), חבקת בן ותאמר, אל-אדני איש האלהים--אל-תכזב, בשפחתך." כלומר, לכאורה רואה ברוח הקודש אכזבה ולכן מבקשת מהנביא לא להכזיב. ואכן במות הילד בבואה אל הנביא עונה לה הנביא: " ויאמר איש האלקים הרפה-לה כי-נפשה מרה-לה, ו-ה העלים ממני, ולא הגיד לי." כלומר לכאורה אלישע הנביא לא ידע מה שהשונמית ידעה - כיצד יתכן הדבר? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל כך היא הנהגתו יתברך, פעמים מגלה לזה ומעלים מזה ופעמים מעלים מזה ומגלה לזה, אף אם מדובר בנביאו (ראה אגדת בראשית בובר פרק ע). נאמנה
שאלה: הצלת נח משפחתו והחיות: בימי המבול היתה לפי המדרש ארץ ישראל ללא מבול. אם כן מדוע לא הביא הקב"ה את נח, משפחתו והחיות לארץ ישראל והיה מונע מהם את טלטולי התיבה משך חודשים? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל לפי המהרש"א (זבחים קיג ע"א), הקב"ה ציוה את נח לעשות תיבה גדולה ולהיכנס אליה, ולא ציווהו ללכת לארץ ישראל, כדי לעורר את הדור לתשובה. נאמנה
שאלה: מניין חוטי התכלת: הגאון! אם במשנה רשום שיש שלושה חוטים של לבן וחוט אחד של תכלת למה יש ספק - למה הרמב"ם רשם שאחד מתוך שמונה תכלת? ולמה רשי הוסיף ורשם ארבעה חוטי תכלת וארבעה לבנים?
תשובה: יש מחלוקת ראשונים איך להסביר למה התכוונה התורה פתיל תכלת.
שאלה: קריאת שמע, כמה פעמים ביום?: קראתי שכתוב בספר המצוות: "מצות עשה אחת, והיא לקרות קראית שמע פעמיים ביום". אבל אומרים גם על המיטה, אז כמה פעמים צריך לקרוא קריאת שמע?
תשובה: ישנם שני טעמים לתקנת חכמים לומר לפני השינה קריאת שמע. א. היו מקומות התפללו ערבית לפני צאת הכוכבים וכדי לקיים את מצוות קריאת שמע בזמנה תקנו לומר שוב קריאת שמע לפני השינה. ב. בפרשיות קריאת שמע יש רמ"ח תיבות ויש בזה סגולה כנגד המזיקין. ואמירת קרית שמע ושאר הפסוקים היא כדי לישון מתוך דברי תורה ובכך ליצור מעין הגנה מן המזיקים. לפי שני הטעמים עיקר הדין נשאר כפי שציינת בשאלה - קיימת מצות עשה אחת לקרוא קראית שמע פעם ביום ופעם בלילה. יום טוב.
שאלה: בחירות בחיים: אני שיעור ב בישיבה גבוהה, וכרגע אני מאוד לחוץ מחיי כמבוגר ומההחלטות הגורליות שעומדות בפני. ב"ה אני מצליח בלימוד התורה בישיבה ומצאתי את מקומי שם, מלבד זאת יש לי רצון לתרום למדינה ולהתגייס. לגבי המשך בעולם התורה אני חושש מהחיים כאברך במיוחד בפן הכלכלי אבל גם מכך שניתן להשפיע המון על עם ישראל וכו בתחומים נוספים למשל תקשורת, כלכלה, חינוך וכו, כישורי מגוונים ונטיית ליבי מפוזרת כאשר המטרה זהה אך הדרכים להגשמתה רבות וטובות. ככלל כדתי-לאומי קוקניק הרמוניסט "ואוניברסלי" יש רצון לעסוק בכל "ולקדש את החול", והעיסוק הרב תחומי הזה נורא מבלבל ובמקום "גם וגם" אולי משיגים פחות מאשר הצטמצמות לתחומים מסויימים. וסליחה על האריכות.
תשובה: : מתורה מורכבת וכוללת לא מפחדים למי שזה מתאים. לא כדאי שכבר עתה תהיה בלחץ ממה שיקרה עוד 10 שנים. ודאי שאתה יכול לקחת לעצמך 4 שנים של לימוד ברצף בלי להסתכל ימינה ושמאלה. זה נצרך לכל מה שתעשה בחיים. אחרי 4 שנים של לימוד תוכל להיות יותר חד ומדויק בהחלטות.
שאלה: בדיקת עלי קייל: איך אפשר לבדוק עלי קייל (כרוב על) מחרקים?
תשובה: וברכת ד' אפשר לפרק את עלי הכרוב, להשרות את העלים ולאחר מכן יש לבדוק עלה עלה שאין עליו טריפסים. כמו כן יש ולראות מול השמש שאין שום דבר בין הקפלים של העלים, הבדיקה קשה ומסובכת אבל אפשר לעשותה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: עמידה בחזרת הש"ץ ובקדישים: אני נוהג לעמוד בעת חזרת הש"ץ בעוד ששאר בית הכנסת ברובו המכריע יושבים, כמו כן ראיתי בחב"ד למשל שיושבים בעת חזרת הש"ץ. האם אני נוהג נכון? האם אין הדבר יוהרה? האם עלי לדבוק במנהג המקום או לפי העדה (אשכנז - נוסח ספרד)? מה המקור להבדלים? בנוסף, רציתי לשאול אודות קדישים הנאמרים במהלך התפילה, יש היושבים ויש העומדים. כיצד יש לנהוג? והאם לכל הקדישים אותם דיני עמידה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: מנהג הספרדים לשבת בחזרת הש"ץ, והמנהג בקדישים להישאר במצב הקיים. כלומר אם יושבים לפני הקדיש להישאר לשבת, וכן אם עומדים לפניו להישאר לעמוד. מנהג האשכנזים לעמוד בקדישים, ובחזרת הש"ץ אין מנהג קבוע, וטוב לעמוד. אם אתה מתפלל במנין שבו יש מנהג ברור לכולם עליך לנהוג כמנהג המקום. אם אין מנהג ברור אתה יכול לעמוד ואין בזה יוהרא.
שאלה: אמונה ויעוד בחיים: כבוד הרב, א. הכיצד אם בכלל ניתן לדעת האם פטירה של אדם בטרם עת היא כי סיים את ייעודו או כי נפטר בגין עוונותיו? ב. כל אחד חייב להשתדל לעשות את רצון ה ואין אנו יודעים את יעודנו בחיים, אך אם אני מאוד רוצה לנסות לעשות הטוב בעיני ה ולהגשים את יעודי שאינני יודעת מה הוא (כמו כולם.) אז מה אוכל לעשות בעיקר (בדגש על עיקר ולא רק) כדי להגיע כמה שיותר קרוב לרצון ה ולהשלים את יעודי בחיים? העשייה כל כך רבה אז למה לכוון במיוחד??? במה להתמקד? אני אישה דתיה (אם חד הורית) יודעת ומרגישה שהזמן קצר לנו לפני בוא המשיח בעזרת ה והמלאכה מרובה אשמח לכיוון בעשייה היומיומית)
תשובה: שמחתי לקבל את מכתבך עם השאלה היפה שלך. מאוד כואב לראות על אדם שנפטר בטרם עת, לראות אדם צעיר שנפרד מאיתנו. הכאב גדול והקושי גדול. יחד עם זה חשוב תמיד להתמלא בבטחון בה', להתמלא באמונה שה' הוא אבא שלנו שאוהב אותנו אהבה עצומה והוא יתברך עושה הכל כדי שיהיה לנו טוב. אנו במבט הקטן שלנו לפעמים מתקשים לראות את הטוב שאבא שלנו רוצה לתת לנו, ולפעמים אנו רואים רק את הרע, רק את מה שחסר, אך חשוב לדעת תמיד להסתכל על הטוב, לראות את הטוב, להאמין בטוב. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שה' יתברך ברא את העולם כדי להיטיב, ואף אם לפעמים הטוב בא אחר קשיים, זו הדרך היחידה לטוב האמיתי. לכן חשוב מאוד להאמין, להתחזק עוד ועוד באמונה. גם בנושא של פטירת האדם אפשר להסתכל בשני כיוונים, בכיוון של לא טוב שבו האדם לא גמר את התפקיד שלו, שהוא נפטר מהעולם בגלל חטאים וכדומה, ואפשר להסתכל בכיוון אחר, שה' נתן לאדם תפקיד, והסיבה שהוא יצא מן העולם היא שהוא באמת גמר את התפקיד שלו. כשאדם לומד להסתכל באופן חיובי על העולם, מתרגל לראות בטוב ה' ובהנהגה הפרטית של ה' אל כל אחד ואחת מאיתנו הוא בוחר להסתכל בדרך השניה, הדרך החיובית שהיא גם הדרך האמיתית. אחת המידות הגדולות של ה' יתברך היא שהוא מאריך אף עם החוטאים, שהוא נותן להם להמשיך, למרות שעונש החוטא היה צריך להיות מיידי, אך ה' מאריך אפו ונותן לאדם אפשרויות לחזור ולתקן, ולכן בדרך כלל אדם שנפטר בגיל צעיר זה לא כעונש אלא בגלל שהוא גמר את תפקידו. לצערנו הרב אין לנו היום נבואה ואין לנו ידיעה ברורה בנושא, אך במקום שאין ראיה ברורה שם המקום של האמונה והראיה החיובית היא מבחן של אמונה. את מאוד צודקת בכך שאדם צריך לעשות את התפקיד שלו בעולם, ולשם כך הוא ירד לעולם. ה' יתברך מוביל כל אחד לתפקיד שלו, לעשות את מה שהוא צריך, את מה שמתאים לו. כל החיים של האדם מובילים אותו למקום ולתפקיד שלו, וגם אם האדם לא תמיד יודע, הוא מובל משמים אל התפקיד הזה. כמובן שאדם צריך להיות פתוח לראות מה ה' רוצה ממנו, שכן לפעמים אדם נעול על עצמו ולא מסוגל להסתכל קדימה, לא מסוגל לראות מה באמת הוא צריך לעשות, אך אם האדם פתוח הוא זוכה לראות זאת ולשמוח בתפקיד שלו בעולם. גם בתחום הזה חשוב מאוד להתחזק באמונה ולהמשיך הלאה, לא לחשוש מכל מיני דברים שעלולים להפחיד אותו אלא להמשיך באמונה ולעשות מה שאפשר. ה' יתברך לא מצפה מאיתנו מה שאנו לא יכולים, מה שנשגב מבינתנו. לכן חשוב לחיות בתמימות, באמונה גדולה בה' ולהמשיך ולהתקדם כל הזמן. היי חזקה ותזכי להיות יחד עם עם ישראל בגאולה השלמה במהרה בימנו אמן. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: בחירת שם לבת: אני אמורה ללדת בעוד כשבוע בע ה ואנו מאוד מתלבטים לגבי בחירת שם לבת. תחילה חשבנו על השם הלליה. פתאום הבחנו שהשבוע פרשת חיי שרה וחשבנו על שרה כשם שני. כעת מתלבטים לגבי שמות ראשונים שנראים לי מתאימים -זהר או רוני ובגלל שהם נחשבים גם זכריים אנו חוששים קצת. האם לדעת הרב ניתן לתת שמות מעין אלה לבנות? (אגב השם רוני הוא ציווי לנקבה אך השתרש כשם זכרי) מראש לכבודו.
תשובה: רצוי לא להשתמש בשם בעל משמעות זכרית לבת. כמובן השם שרה בפרט בקריאת חיי שרה הוא סגולה נפלאה להצלחה ולברכה בחיים בזכות שרה אמנו ע"ה.
שאלה: כשרות אקמולי: לכבוד הרב, האם סירופ אקמולי בטעם פטל -ללא סוכר כשר? מראש.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות הראשית לא מסכימה לתת כשרות לתרופות הניתנות על פי מרשם רופא מחשש שחולים לא ירצו לקחת תרופות שאין להן כשרות ועל ידי כך קיים חשש לסכנת נפשות. הרבנות הראשית נותנת כשרות לתרופות הנמכרות ללא מרשם רופא כאשר החברות מבקשות כשרות ותרופות הנ"ל נמכרות גם בלי רוקח. אם לא כתוב כשרות על תרופה גם אם היא ללא מרשם רופא זה לא ברור שהיא לא כשרה אלא יתכן שלא בקשו או שלא מצאו ראיות שכל הרכיבים כשרים. תוספי מזון, ויטמינים וכו' צריכים כשרות גם כאשר בולעים אותם כאשר אין הוכחה מדעית שהם מועילים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חשיד אשבועתא לפירוש רש  י: רש י במסכת בבא מציעא דף ב עמוד א ד ה מקח וממכר כותב שבאני ארגתיה אין עושים יחלוקו משום שהוא וודאי רמאי. האם ניתן לדייק מכאן שלרש י חשיד אממונא חשיד אשבועתא או שאין ניתן לדייק מזה? (שאם ניתן לומר זאת אז קשה לי כי למה ביאר את המשנה לפי אביי בלבד ואיך לפי רש י המשנה תסדר עם רבי יוחנן שסובר שלא חשיד אשבועתא?)
תשובה: רש  י סובר שכדי לעשות חלוקה חייבים לומר שאין כאן ודאי רמאי ועל כן סובר רש"י כאשר כל אחד טוען אני ארגתיה לא פוסקים יחלוקו אלא יהא מונח משום שיש כאן וודאי רמאי. (תוס' בתחילת עמ' ב' ד"ה אי חולק על דברי רש"י). עיין בדברי השטמ"ק שם בביאור נרחב יותר בשיטת רש"י. אין מקום לשבועה במקרה זה ואין להוכיח מכאן אם חשיד אממונא חשיד אשבועתא כיון שיש כאן ודאי רמאי ולא חשוד הוא לא יפרוש מהשבועה. יום טוב
שאלה: מקור ברכת הברקים: הרב ראיתי במשנה ובגמרא שברכת רעמים וברקים הינה ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם, שאלתי היא מה המקור לכך שישנו שינוי ומברכים על ברקים עושה מעשה בראשית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה מברכים על ברקים ורעמים"
תשובה: ראה בגמרא נט, א את דברי רבא ששתי הברכות שייכות בכול אחד מהם -בברקים וברעמים וכן תוס' שם ד"ה רבא אמר. ראה משנ"ב רכז, ה - מנהג העולם לברך על ברקים - עושה מעשה בראשית, ועל רעמים שכוחו וגבורתו. יישר כוחך.
שאלה: מה מברכים?: לכם, סעודה הכוללת : עוף, סלט, אורז ועדשים מג דרה. כיצד מברכים לפני? ומה אחרי?
תשובה: מברכים קודם כל על האורז "בורא מיני מזונות". אח"כ מברכים "בורא פרי האדמה" על הסלט והעדשים, ולבסוף מברכים 'שהכל' על העוף. בסוף הארוחה מברכים "בורא נפשות". הרב שלמה בורנשטין
שאלה: מדיח לחלבי ובשרי - מקרה מיוחד: הכרתי את קשת הדעות הבסיסית לגבי חלבי ובשרי במדיח. הכלים מצטברים אצלי לאט, ולכן אני משרה אותם בגיגית גדולה עם מי סבון בכמות גדולה, ומפעיל מדיח אחת לכמה ימים כשהם הצטברו. אני עושה את זה ללא כל קשר לעניני כשרות, פשוט כדי למנוע ייבוש והדבקות של השאריות שהמדיח יתקשה לשטוף. האם בתנאים הללו, מותר לי להשתמש במדיח לחלבי ובשרי יחד, מכיוון שטעם שאריות המזון נפגם על ידי הסבון. אינני מחפש בהכרח את הדעה המחמירה ביותר, אני שואל האם סביר לנהוג כך.
תשובה: העצה להשרות את הכלים במי סבון ובכך לפגום את המאכלים היא אכן פתרון טוב לשימוש במדיח לכלי חלביים ובשריים יחדיו. אך המלצתי היא שלא להשתמש ברעיון זה כלל! א. יתכן ולא כל המאכל יפגם כגון אם מדובר בחתיכה עבה. ב. פעמים שלא כל המאכל יהיה שרוי במי סבון ובכך לא יפגם. ג. פעמים מתוך לחץ או שכחה לא ישרו את הכלים במי סבון ושוב ישכחו ויכניסו את הכלים עם המאכלים ללא שנפגמו ביחד למדיח. על כן שוב אני חוזר שלא נכון להשתמש בעצה זו. יום טוב
שאלה: תזמון לפרסום בשבת בפייסבוק: לרב יש לי דף עסקי שפונה לקהל בינלאומי (לא בהכרח ישראלי) ומבחינתי זה יכול לפגוע בעסק אם העמוד מושבת במהלך השבת. לא באמת איכפת לי מהכסף יותר מלשמור שבת אבל אני סקרן לדעת: קראתי בשולחן ערוך כי ניתן להפעיל מכונת כביסה (או בכלל משהו שמסיים את פעולתו לבד) לפני כניסת השבת ושתסיים את הפעולה שלה לבד אל תוך השבת. האם על בסיס אותו ההיגיון ניתן ל-"לתזמן" פוסטים של פייסבוק כך שיפורסמו בעמוד באופן עצמאי במהלך השבת ללא כל התערבות מצידי? מבחינה טכנית האופציה קיימת, לבחור תאריך ושעה עתידיים לפוסט כדי שפייסבוק תפרסם אותו עבורך יותר מאוחר ללא כל התערבות מצידך.
תשובה: מבחינת מלאכות שבת אין בעיה כי זה נעשה מעצמו, אבל משום מראית עין ישנה בעיה, כמו שאסור לתת לגוי לבנות לך בית בשבת אם ידוע שזה בית של יהודי. לכן אם רואים בעמוד שזה עמוד של יהודי יהיה אסור. (אמנם דין מראית עין יכול להשתנות במידה וזה ידוע לכולם שמכניסים מראש באופן אוטומטי, יש לעיין למעשה.
שאלה: ללכת לפני נטילת ידיים: האם עפ"י ההלכה אפשר ליטול ידים בתחום שהוא מחוץ ל-4 אמות? או שחובה לשים קערה עם מים ליד המיטה? ואם שמים קערה ליד המיטה- מותר להישתמש באותם מים לנטילה של עוד משהו? ויש הבדל לנשים בתחום הזה?
תשובה: נכון וראוי להקפיד שלא ללכת יותר מארבע אמות לא נטילת ידיים, אך כשאין הדבר מתאפשר יטול ידיו בכל מקום אחר בבית. מים שהשתמשו בהם כבר לנטילת ידים לא ניתן להשתמש בהם שוב. מקורות והרחבה: לדעת החיד"א, הבן איש חי וה'משנה-ברורה' (מ"ב סי' א' ס"ק ב') יש להקפיד שלא ללכת יותר מארבע אמות לפני הנטילה. לעומתם ישנם פוסקים שמקילים, או משום שכל הבית נחשב כארבע אמות (שו"ת שבות יעקב חלק ג' סי' א') או משום שכיום רוח הטומאה שעל הידיים בטלה. ישנה מסורת מופלאה, הקשורה בגרף פוטוצקי, שהיה בן למשפחת אצילים בפולניה, וחפץ היה להצטרף לעם ישראל ולהתגייר. אך מכיוון שהדבר היה אסור באותם הימים, התגייר בסתר ועסק בתורה. לבסוף תפסוהו הנוצרים והציעו בפניו שתי אפשרויות: לחזור לנצרות או להישרף חי. גר הצדק בחר למות בשריפה ולקדש שם שמים ברבים. באותה שעה אמר הגאון מווילנא, שרוח הטומאה איבדה מכוחה, ובעיקר ניכר הדבר ברוח הטומאה של שחרית. ולכן תלמידי הגאון מווילנא אינם מקפידים שלא ללכת יותר מארבע אמות לפני הנטילה. לפי הזוהר יש ליטול ידיים סמוך למיטתו, כדי שלא להשהות על עצמו את רוח הטומאה. וכן הזהירו שלא ללכת יותר מארבע אמות לפני נטילת הידיים של שחרית. ולכן צריך להכין מים לפני השינה, ולהניחם ליד המיטה, כדי שמיד עם הקימה יוכל ליטול את ידיו (שע"ת א, ב). יום טוב
שאלה: לימוד או תפילה אחרי שנוגעים בשיער: ידוע שבזמן התפילה ושיעורי קודש אסור לגעת בשיער ובנעלים, ואם בטעות נגעתי אז צריך ליטול ידים. (זה באמת נכון?) האם הכלל הזה הוא גם אם משהו אומר סתם דבר תורה? ולפני כן צריך ללכת ליטול ידים?ומותר ליטול בשירותים?
תשובה: תפילה - הנוגע בשאר מקומות מכוסים שבגוף, אם הגוף רחוץ ואין בו מלמולי זיעה, נחלקו האחרונים אם צריך ליטול ידיו: האשל אברהם (בוטשאטש, ס' ד' אות כ"א) מחמיר ומצריך נטילת ידים, ולעומתו הרב עובדיה (יבי"א חלק ה' סי' א', אות ד'-ה') הביא פוסקים להקל. מי שהולך בשרוול קצר, ונגע בבשרו מעל המרפק - נחלקו הפוסקים אם מקום זה נחשב למקום מכוסה: המור וקציעה (סי' ד') כתב שאינו נחשב למקום מכוסה. וכן דעת המנחת יצחק (ח"ג סי' כ"ו אות י') שמקום זה אינו נחשב כמקום מכוסה וממילא לא מצריך נטילת ידיים. (החזו"א הובאו דבריו במנחת יצחק - מחמיר ומגדיר זאת כמקום מכוסה) לימוד תורה וברכות - הנוגע במקומות מכוסים יכול לשפשף את ידיו בבגדו וללמוד או לומר ברכות. אך אם יש מים בנמצא ראוי להחמיר וליטול ידיים. (שו"ע סי' ד' סע' כ"ג, ובמשנ"ב ס"ק ס"א). כמו כן במקום של חשש ביטול תורה ינקה ידיו בכל דבר אפשרי ולא יחזור אחר מים. נטילת ידים בשרותים - ניתן במקום הצורך ליטול ידיים בשרותים. קיימת עדיפות להוציא את המים מהכיור הנמצא בשרותים בכלי וליטול ידיים מחוץ לשרותים. (פסקי תשובות סי' ק"ס אות י"ט) יום טוב
שאלה: מים אחרונים לנשים: האם לנשים יש חובה ליטול מים אחרונים?
תשובה: הילקוט יוסף (סימן קפ"א אות ב') כתב: העיקר להלכה להנהיג גם את הנשים והבנות שתיטולנה ידיהן מים אחרונים. מנגד, בשו ת שבט הלוי (ח ד סי  כ"ג) כתב שהגם שמעיקר הדין אין חילוק בין נשים לאנשים, אולם מאחר ובשו ע (סוף סי  קפא) כתב שיש אנשים שנהגו לא ליטול מים אחרונים,  כיון שבזמן הזה אין הטעם של מלח סדומית, הגם שלגבי אנשים החמירו על עצמם, נשים לא קיבלו חומרא זו ומשום כך לא מצינו כ כ שנשים נהגו להחמיר בזה. וכן כתב בספר הליכות בת ישראל (פרק ג' הערה י"א) בשם הגר י מרצבך שבאשכנז לא נהגו אף החרדים שנשותיהן תיטולנה מים אחרונים. וכן הביא בספר בירור הלכה (או ח ח א סי  קפא) בשם שו ת מקוה המים (ח ג סי  יז) שמאחר וכיום נהגו לאכול בכף ומזלג לא נהגו להחמיר בזה הנשים. וכך כתב הרב יעקב אריאל: בימינו מלח סדומית לא מצוי והסיבה העיקרית למים אחרונים היא עפ"י הקבלה. נשים לא נהגו בכך. אולם אין מניעה שאישה תעשה זאת. יום טוב
שאלה: דיבור בבית כנסת: האם אסור לדבר בבית כנסת גם לא בזמן התפילה? ולהסביר לילד קטן דברים שקשורים לתפילה? או סתם להגיד למשהו?
תשובה: נפסק בשו"ע (סי' קנ"א סע' א') בתי כנסיות ובתי מדרשות, אין נוהגין בהם קלות ראש כגון: שחוק והתול ושיחה בטילה. על כן ודאי שמותר לעזור לכל אדם להתמצא בענייני התפילה או בחיפוש אחר ספר או מקום פנוי. כמו כן גם אמירת שהוא שמו של הקב"ה מותר לומר בבית הכנסת. אך כאמור דברי ליצנות וצחוק אסורים בבית הכנסת. יום טוב
שאלה: תוכחה שתגרום לעלבון: האם מצוות "הוכח תוכיח את עמיתך" חלה גם אם זה אומר שמי שמוכיחים אותו יכול להיפגע? וזה רק אם אני רואה משהו חוטא, או שסתם להגיד לו מתוך הנחה שהוא לא מקפיד על זה?
תשובה: מצוות ההוכחה נלמדת מן הפס' (ויקרא פרק י"ט פס' י"ז) הוכח תוכיח את עמיתך ולא תשא עליו חטא. בספר החינוך (מצוה רלט) הגדיר את מצוות ההוכחה כך: "להוכיח אחד מישראל שאינו מתנהג כשורה, בין בדברים שבין אדם לחבירו או בין אדם למקום.ואמרו בספרא, מניין אם הוכחתו ארבע וחמש פעמים ולא חזר, שאתה חייב לחזור ולהוכיח, תלמוד לומר הוכח תוכיח.ואמרו שם בספרא, יכול מוכיחו ופניו משתנות, תלמוד לומר ולא תשא עליו חטא. וזה מלמד שבתחילת התוכחה שראוי לאדם להוכיח בסתר ובלשון רכה ודברי נחת, כדי שלא יתבייש." יש לנהוג בתבונה רבה בכל ענין ההוכחה שכן כבר אמרו בגמרא (ערכין דף טז ב) אמר רבי אלעזר בן עזריה: תמיהני אם יש בדור הזה שיודע להוכיח. יום טוב
שאלה: "שלוש מקלות" וריצה בשבת: האם מותר לשחק 3 מקלות בשבת עם מקלות עץ מהרצפה? ובכלל לרוץ בשבת במשחק, אם אני נהנית מזה מותר?
תשובה: דרשו חכמים (שבת דף קיג א): "וכבדתו מעשות דרכיך" (ישעיהו נח, יג), שלא יהא הילוכך של שבת כהילוכך של חול. לפיכך, אסור לרוץ בשבת, וכן אסור ללכת בצעדים גדולים. אך ריצה לדבר מצווה מותרת. מותר לרוץ ולקפוץ במקום שיש בזה תועלת אישית גדולה. למשל, מותר לרוץ כדי להינצל מהגשם או לקפוץ מעל שלולית, כדי למנוע לכלוך. מותר לילדים ונערים שנהנים מריצתם להשתתף במשחקי ריצה, הואיל ואין בריצה זו טורח אלא הנאה. (מקורות: שו"ע סי' ש"א סע' א'-ג'). אסור לשחק ב"שלוש מקלות" בשבת משני טעמים: א. המקלות הינם מוקצה. ב. יש חשש להשוואת גומות על האדמה בה משחקים. יום טוב
שאלה: תסרוקת בשבת: יש לי תסרוקת שרוב הסיכויים שבמהלך הסירוק יתלשו שערות. האם מותר לעשות אותה בשבת?
תשובה: אסור לסרק שערות בשבת, משום שבעת הסירוק נתלשות שערות. אדם חפץ בכך שכן בכל יום נושרות מן הראש עשרות שערות, וכל אדם מעדיף שהשערות ששורשן נחלש יתלשו בעת הסירוק, ולא ינשרו במשך היום ויפגמו בסידור השיער וניקיון בגדיו. (שו"ע סי' ש"ג סע' כ"ז ובמשנ"ב ס"ק פ"ו). סירוק שיש ספק אם יגרום לתלישת שערות מותר לעשותו, הואיל ואינו מתכוון לתלוש שערות. על כן הרוצה לסדר מעט את שערו, רשאי להשתמש לשם כך במברשת מיוחדת ששערותיה רכות, או שיש רווח גדול בין שיניה, באופן שיש סיכוי סביר שלא ייתלשו שערות. ומברשת כזו אינה 'מוקצה'. וכדי שלא יראה כאילו הוא משתמש במברשת אסורה, טוב לייחד אותה לשבת (שמירת שבת כהלכתה פרק י"ד סע' נ'). יום טוב
שאלה: בסיכום לזכויות יוצרים: לפי מה שכתבתם בסיכום לזכויות יוצרים, ו : במקרה שברור לו באופן מוחלט שלא היה רוכש את התוכנה גם אילו לא היתה אפשרות להעתיקה בחינם, משום שבכך "זה נהנה וזה לא חסר". עכ"ל. יוצא שגם בקורס המדובר, אם חבר שלי לא מעונין להרשם לקורס, יהיה מותר לו לקבל ממני פרטי הקורס. הלא נכון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להעביר מידע מקורסים "
תשובה: כפי שנכתב שם זה נכון רק לפי השיטות הסוברות שאין בעלות על זכויות יוצרים, אך לרוב הפוסקים יש.
שאלה: הורדת תווית מבגד בשבת: במידה ויש לי בגד חדש שלא הסרתי ממנו את המדבקה ואת התווית, האם ניתן לעשות זאת בשבת? אשמח גם למקורות במידת האפשר.
תשובה: א. בגד שלא הוסרה ממנו התווית, בין אם התווית מודבקת על הבגד או מחוברת ע"י חוט, יש לקורעם קודם השבת. אך אם לא נעשה כן - אפשר לקורעם גם בשבת. ב. יש לשים לב שצריך להשליך את המדבקה מיד בהורדתה. כיוון שלאחר שהתנתקה מהבגד היא מוקצה. כל האמור הוא דווקא בתווית חיצונית שרגילים להוריד, אך בתווית פנימית שבבגד אסור. הרחבה ומקורות: בקריעת התווית יש לדון האם יש בה מלאכת "קורע" ומצאתי מספר סיבות להקל: א. במלאכת "קושר" והמלאכה ההפוכה לה "מתיר" ישנה הלכה שאם הקשר נעשה לזמן קצר ואינו קשר של אומן מותר לקושרו ולהתירו. דעת הרמ"א ס' שי"ז ס"ג שבמלאכת קורע יש גם כן דין זה, שאם האדם קורע תפירה שנתפרה לזמן קצר אין בזה איסור, רק שצריך שלא לעשות את זה בפני עם הארץ. אמנם, במקרה שלנו יש לעיין יותר שהרי אין לדעת כמה זמן הייתה התווית מודבקת לבגד במפעל בחנות וכו', אך מ"מ דעת בעל ספר "הלבוש" להקל גם בזה, שתפירה שנעשית עד שהצרכן יפרום אותה, גם אם ישאר זמן רב, נחשבת זמנית וארעית. ב. דעת הגר"ע יוסף ועוד אחרונים (ע' שמירת שבת שהלכתה פרק ט"ו הערה רעא) שאין במדבקה לבגד דין תפירה, שאין דרך שני החומרים להתחבר יחד, וממילא אין בזה גם כן איסור קורע. ג. בביאור הלכה בסימן ש"מ סעיף י"ג, כתב שייתכן שאין איסור קריעה אלא אם כן צריך לשני הדברים שקורע, וכאן אין הוא צריך למדבקה וזורקה מיד, ולפי דבריו ייתכן שקריעת התווית תהא מותרת. ד. בספר פסקי תשובות כתב עפ"י החזון איש שכאשר קורע בדרך קלקול והשחתת התפירה כמו כאן, יהיה מותר כמו שמותר לקרוע בכדי להגיע לאוכל. אמנם היתר זה מסובך יותר מכיוון שייתכן שהתירו בקריעה לאוכל כיוון שבדרך זאת מגיע לאוכל אך במקרה שלנו הרי אפשר לשים את הבגד אפילו שיש עליו תווית. ויש שחולקים על הנ"ל (שש"כ פרק ט"ו ס' פ"ה, אמנם בחוט פלסטיק התיר ג"כ), לכן כתבתי שעדיף לקרוע קודם השבת. ועוד, שגם המתירים כתבו שעדיף לקרוע קודם השבת. הרב ערן אסולין
שאלה: תיפוף עם מקלות בשבת: האם מותר לתופף על הספה או על כיסא עם מקלות תיפוף בשבת?
תשובה: אסור לתופף במקלות תיפוף לצורך ניגון או שירה, אפילו כאשר לא מתופף על התוף אלא על השולחן או הספה. הרחבות: בשו"ע (שלח, א) אסר להשמיע קול בכלי שיר, ואף אסר למחוא כפים או לטפוח על הברכים (שלט, א), וכל זה מחשש שיבוא לתקן כלי שיר. ואמנם הרמ"א (שלט, א) הביא שיש אומרים שכיוון שאנו לא בקיאים בתיקון כלי שיר יש להקל, אך המ"ב שם (ס"ק י) כתב שהקולא רק לגבי השמעת קול בידיים עצמם על ידי מחיאה או טיפוח על הברכים, אך לא על השמעה קול בכלי. הרב עודד מילר
שאלה: אישור מהאישה לצאת מהעיר: האם יש מקור הילכתי המחייב את הבעל להודיע או לבקש את רשות אישתו כאשר הוא מעוניין לצאת מהעיר?
תשובה: בנוסח הכתובה לעדות המזרח כתוב: "ולא יצא מארץ ישראל כי אם ברשותה והסכמתה". זוהי אחת מן התוספות שהוסיפו חכמי עדות המזרח על נוסח הכתובה הבסיסי, שהחתן נותן לה תוקף בשבועה  תקיעת כף, וזאת על מנת לחזק את הדאגה לאישה ולזכויותיה.
שאלה: העדשים מעורבבים עם האורז.: קודם כל כשהעדשים מעורבבים עם האורז, עדיין נפריד בין הברכות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה מברכים?"
תשובה: במקרה כזה מעיקר הדין יש לברך על האורז בלבד כיוון שהוא רוב התערובת. אמנם, לפי כמה דעות יש לברך על האורז והעדשים בנפרד, והמחמיר תע"ב. הרב שלמה בורנשטין
שאלה: קשר בין גיסים לגיסות: לאחרונה שמתי לב שיש לי גיסה אחת שאני מאוד נמשך אליה. מה הגישה הנכונה לנושא? גם חנני אלוקים עם רצון מאוד מאוד לתת לכולם. שמתי לב לאחרונה שבמיוחד בשבילה אני רוצה עוד יותר. מה צריך לעשות? להפסיק לעזור להם?
תשובה: : בהחלט כדאי לצנן ולא ליזום עזרה מצדך. מה שמבקשים לעזור אבל לא מעבר.