LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כשרות ג לטין במוצרים: 1. האם כאשר ג לטין אינו מופיע בתיאור המוצר ניתן להניח בוודאות כי הוא איננו חלק מהמרכיבים? 2. האם כאשר מצוין ג לטין במוצר (השאלה מכוונת כלפי שטראוס בעיקר) הכוונה לג לטין שאינו בספק (דגים או צמחי)?
תשובה: 1. בדרך כלל אם יש ג'לטין הוא מצויין. 2. סתם ג'לטין עשוי מעורות ועצמות של בהמות טמאות או של נבלות וטרפות ובכל זאת רבים הכשירוהו כי לא מדובר בבשר ממש וגם הוא עבר עיבוד עד שנפסל מאכילת כלב, אם המדובר בג'לטין מדגים הדבר צריך להיכתב במפורש.
שאלה: נרות לעילוי נשמת צדיקים: רציתי לדעת מה בדיוק הערך שבהדלקת נרות לעילוי נשמת הצדיקים שנפטרו? וביתר פירוט: א. איזו סגולה יש בזה? ומה המקור לה? ב. למה (בסגול ובקמץ) זה מועיל? ג. האם אפשר להדליק נר רגיל או צריך נר נשמה דווקא? ד. האם צריך לומר דברים מסוימים בעת ההדלקה? פסוקי תהלים מסוימים? תפילה? ה. האם יש זמן עדיף להדלקת הנר (כמו למשל לפני מנחה וכו ) ומה הטעם לכך? ו. האם יש ערך מוסף להדלקת הנר דווקא ביום פטירת הצדיק? ואלו דברים נוספים ראוי לעשות ביום זה? ז. התוכל בבקשה אם מידע זה ברשותך לציין את תאריך פטירתם של צדיקים מפורסמים (כדוגמת ר מאיר בעל הנס, ר שמעון בר יוחאי וכיו"ב). ח. האם יש צדיקים מסוימים שראוי דווקא להדליק נר לעילוי נשמתם? הרי יש כה הרבה ב"ה ואיך בוחרים? (למשל, הולכים לקבר של ר יונתן בן עוזיאל לזיווג, אז האם יש מקבילה לכך גם בענייני הדלקת נרות? האם כדאי לבקש מצדיק מסוים דווקא על עניין מסוים?)
תשובה: נוהגים להדליק נר לעילוי נשמת נפטרים ויש בזה משום כבודם, שמדליקים ללכבודם אור, וכן יש בזה גם משום כפרה (משנה ברורה סימן תרי סעיף קטן יב). נר מסמל את הקשר של הנשמה עם הגוף, כמו האור המחובר לנר כך הנשמה הרוחנית מחוברת לגוף. הגוף מושפע מהנשמה והנשמה מושפעת מהקב"ה וזה מה שכתוב "נר ה' נשמת אדם". המהדרין מדליקין בשמן זית אולם כל נר טוב לדבר זה ואין צורך דווקא בנר נשמה. אם אין נר אחר אפשר להדליק אף בנר חשמלי. נר לעילוי נשמת הנפטרים נהוג להדליק בכל השבעה עליהם וביום השנה לפטירתם וכן להדליק נר זיכרון ביום הכיפורים. את הנר מדליקים למשך כל היום ואין מכבים אותו אף שעבר אותו היום. ביום השנה ראוי גם ללמוד תורה או לומר תהילים לעילוי נשמת הנפטר ולהרבות בצדקה ובמעשים טובים. ישנם הרבה לוחות שנה בהם כתובים תאריכים בהם נפטרו צדיקים, כדוגמת, רבי שמעון בר יוחאי שנפטר בל"ג בעומר. וישנם מנהגים נוספים על פי הקבלה.
שאלה: אזכור פסוק בספרות: אני נדרש בעבודתי לאיזכר מאות פסוקים. הודיעו לי על שינוי ה"כללים האחידים לציטוט" (במסגרות המשפטיות), כעת צריך לאזכר פסוק בספרות. למשל: שמות כג, 8. האם יש בעייה עם זה? האם עדיף לאזכר באותיות?
תשובה: אין בעיה בזה.
שאלה: ספל חלבי שנכנס בו מאכל בשרי: מה דין ספל חלבי, שהיה בו משקה חמים (תה), ונכנסה לתוכו חתיכת בשר?
תשובה: את חתיכת הבשר לזרוק וכן לשפוך את התה ואת הכוס להדיח היטב, ואפשר להמשיך להשתמש בה. הרב יאיר פרייליך
שאלה: ההתפשרות למען קירוב לבבות: הייתי רוצה לשאול לגבי מצבים בהם אני נתקל כמקרב רחוקים בתפוצות. מצבם הרוחני של היהודים היום במוסקבה קשה מאוד ורק כעשרה אחוזים מהיהודים מגיעים לקשר כלשהו עם העולם היהודי. האם על מנת להגיע ליהודים, ניתן להשתתף בפעילות מעורבת לגברים ונשים, שלעיתים אין להם כלל מודעות לנושאי צניעות? האם ניתן להשתתף בפעילות הכוללת שירת נשים ועוד? האם ניתן ליזום פעילות כזאת?
תשובה: אל תיזום פעילות כזאת, אבל אם יש כבר פעילות בה שרים נשים וגברים יחד, אפשר להקל בזה, ורק אם תכליתך היא לחזקם גם בנושא זה, ולא שיחשבו ששירה מעורבת מותרת, אפשר להקל באופן זמני.
שאלה: מים מגולים בימינו: ברצוני לשאול על דין מים מגולים (שנשארו כל הלילה ללא כיסוי) בימינו: א. האם מחמירים בזה למעשה שלא לשתותם? ב. אם כן ובדיעבד השארנו מים מינרליים בקנקן פתוח כל הלילה - האם ניתן להוסיף להם מים נוספים כדי לבטלם ברוב? (במים רגילים - אין בעיה להחמיר. במים מינרליים - זה הפסד לא קטן).
תשובה: בזמננו, שאין זוחלים מצויים בבתים, בדיעבד אין להחמיר בדין מים מגולים.
שאלה: הטוב והמטיב על מיץ תפוזים: בסעודה כלשהי אני שותה מים, ומהם אני מתכוון לשתות ולרוות בארוחה. במהלך הארוחה מביאים לי לשתות מיץ תפוזים טבעי, האם אני מברך שהכל או הטוב והמטיב, ואם בסעודה ברכתי על לחם?
תשובה: רק בשני סוגי יין מברכים הטוב ומיטיב ולא בכל שני סוגי משקים, ולכן הטוב ומיטיב אל תברך. לגבי שהכל השאלה אם כבר נגמרה הסעודה ומדובר בסעודת לחם אבל עוד לא ברכו ברכת המזון צריך לברך שהכל, אבל באמצע הסעודה לא צריך לברך שהכל. הרב יאיר פרייליך
שאלה: בני רוצה להכין נינג ות כנגד הצבא!: בני בן השלוש-עשרה הגיע מביה"ס בסערה, וביקש להתכנס יחד עם חבריו להכין נינג ות נגד הצבא. אני מאוד מתנגד לשימוש באלימות מכל סוג שהיא, וכל-שכן כזאת שעלולה לגרום לנזק בגוף או בנפש ח"ו. העניין יצר התעמתות קשה בינינו, במהלכה כינה אותנו "שמאלנים" "מפחדים מכל חייל" וכו. כיצד צריך להגיב לענינים מסוג זה?
תשובה: צריך להסביר לילד שלא כל סערת רגשות שנמצאת בו צריכה להיות מיושמת בפועל, ולא כל מה שהוא מרגיש מותר לו לעשות. צריך לחשוב טוב טוב לפני שעושים דברים כאלו, ולא כל אחד יכול להרשות לעצמו ולקחת על עצמו את האחריות למה שיקרה אחר-כך.
שאלה: טונה כקטניות: האם טונה נחשב בגדר של קטניות, ומה עם השמן של הטונה?
תשובה: טונה זה סוג של דג ולא קטניות. אבל השמן שנמצא בו הדג יכול להיות מקטניות ולכן כל אחד לפי מנהגו לגבי סוג השמן אם הוא קטניות או לא, ויש גם טונה במים שאין בזה בעיה של קטניות. הרב יאיר פרייליך
שאלה: שכחתי לבער יין אוצר בית דין: לפני כשלוש שנים קנינו יין של אוצר בית דין, ואחרי ששתינו כמה בקבוקים קראתי שצריך להפקיר את היין בערב שבת לפני 2 אנשים, ולא עשיתי זאת, ונשארו לי 2 בקבוקים מהיין הזה. מה אני אמור לעשות עם היין שנשאר לי?
תשובה: כה שבט תשס"ו וברכת ד' מי ששכח ועבר ולא ביער יבער כעת ויסמוך על הדעות שבשוגג ביעור כעת ג"כ מועיל. הביעור יעשה על ידי שיקח שלשה אנשים ויפקיר בפניהם את היין, אם הם לא יזכו ביין המפקיר יכול לחזור ולזכות ביין ולשתתו בקדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ברכת שהחיינו במועד: מנהג עדתינו לברך ברכת שהחיינו במועדים (חגים) בבית הכנסת, כלומר: גדול בבית הכנסת מברך והציבור עונה אמן. האם מנהג זה נכון או טעות? אם תשובת הרב היא שאפשר להמשיך לברך בבית הכנסת, עולה השאלה מה עם הנשים בבית, האם האבא יברך שוב ע"מ להוציא את אישתו ידי חובה?
תשובה: צריך לברך ברכת "שהחיינו" על הכוס בקידוש, כמו שקבעו לנו ח. רק מי שאין לו איך לעשות קידוש מברך "שהחיינו" שלא בקידוש.
שאלה: דברים בסיום תואר ראשון: בע"ה אני יקבל תואר ראשון עוד כמה חודשים באוניברסיטה בחו"ל. בטקס סיום אני צריך להגיד ברכה או לקרוא פסוקים מסויימים מהצד הדת היהודית (אנשים אחרים יגידו דברים בשם הדת שלהם גם כן). האם כבוד הרב יכול להמליץ לי על ברכה או פסוקים מהתנ"ך שאפשר לקשור אותם לנושא של סיום אוניברסיטה? יהיה שם קהל יהודי וגם קהל גויים.
תשובה: תאמר להם שעל פי תורת ישראל לימוד החכמה צריך לעשות את האדם טוב יותר, רודף צדק, עומד לימין יתומים ואלמנות, עניים וקשישים. ומי שלומד חכמה ואינו נעשה טוב יותר - מועל בתפקידו. וכל מי שלומד חכמה לשם תיקון העולם, הרי הוא שותף בקירוב הגאולה השלמה, וכדברי הנביא ישעיהו פרק יא: א) ויצא חטר מגזע ישי ונצר משרשיו יפרה. (ב) ונחה עליו רוח ה' רוח חכמה ובינה רוח עצה וגבורה רוח דעת ויראת ה'. (ג) והריחו ביראת ה' ולא למראה עיניו ישפוט ולא למשמע אזניו יוכיח. (ד) ושפט בצדק דלים והוכיח במישור לענוי ארץ והכה ארץ בשבט פיו וברוח שפתיו ימית רשע. (ה) והיה צדק אזור מתניו והאמונה אזור חלציו. (ו) וגר זאב עם כבש ונמר עם גדי ירבץ ועגל וכפיר ומריא יחדו ונער קטן נהג בם. (ז) ופרה ודב תרעינה יחדו ירבצו ילדיהן ואריה כבקר יאכל תבן. (ח) ושעשע יונק על חר פתן ועל מאורת צפעוני גמול ידו הדה. (ט) לא ירעו ולא ישחיתו בכל הר קדשי כי מלאה הארץ דעה את ה' כמים לים מכסים: פ (י) והיה ביום ההוא שרש ישי אשר עמד לנס עמים אליו גוים ידרשו והיתה מנחתו כבוד: פ (יא) והיה ביום ההוא יוסיף א-דני שנית ידו לקנות את שאר עמו אשר ישאר מאשור וממצרים ומפתרוס ומכוש ומעילם ומשנער ומחמת ומאיי הים: (יב) ונשא נס לגוים ואסף נדחי ישראל ונפצות יהודה יקבץ מארבע כנפות הארץ
שאלה: אוכל על פלטה בערב שבת: האם מותר לשים על הפלטה בערב שבת אוכל שייתבשל במהלך השבת?
תשובה: תמיד עדיף לבשל לפחות שליש בישול לפני שבת כדי למנוע בעיות של בישול בשבת לשיטות מסוימות,אבל אם בכל זאת שמים אוכל כזה לשיטות שסוברות שפלטה של שבת היא "כירה גרופה וקטומה" אין בעיה בבישול זה אבל לשיטות המחמירות בפלטה תהיה בעיה ורק אם זה לא התבשל בכלל  אפילו לא כמה דקות  לפני שבת רק אז יהיה מותר. כי במקרה כזה אין חשש של חיטוי בגחלים. הרב יאיר פרייליך.
שאלה: יחס לחילוני במקום העבודה: אני עובדת במקום עבודה עם אנשים שלא שומרים תורה ומצוות. איך אני צריכה להגיב כאשר משהי מהעבודה לובשת בגד חדש שאינו צנוע או מסתפרת (והיא נשואה), האם מותר לי להגיד לה שהבגד שלה יפה למרות שהוא לא צנוע, האם מותר לי לומר לה תתחדשי על התספורת למרות שהיא חייבת בכיסוי ראש? אם אני אשבח אותה על הבגדים שקנתה יכול להיות שזה יגרום לכך שתקנה עוד בגדים לא צנועים, מצד שני אם אני לא אתייחס לשינוי אולי היא תעלב?
תשובה: את יכולה להתיחס ולומר שהבגד יפה תוך הסתייגות שאת דוגלת בבגדים צנועים. וכן לתספורת שזה קצת יותר קל.
שאלה: צדקה ומעשר כספים בתאגיד: האם תאגיד שהוא לא אדם פרטי חייב להפריש צדקה מההכנסות או הרווחים שלו, האם יש הבדל בתאגיד שיש לו בעלים ואז בעלי המניות מחויבים כל אחד באופן אישי ובין תאגיד שאינו בבעלות מסוימת וכל כספו נשאר לו ללא חלוקה בין אנשים פרטיים?
תשובה: לא נראה שחברה צריכה לתת מעשר כספים מרווחיה, אלא אנשים פרטיים. אבל אם רוצים לתת מרווחי החברה למטרות צדקה, ודאי שזה טוב.
שאלה: בל תשחית ביין הבדלה: אני מבדיל ומברך על היין. לאחר הברכה אני מוזג לתוך כוס נקייה ושותה. מפאת זה שיש לי חשש לסוכרת נשאר הרבה יין מהגביע ואנו שופכים אותו. אנו חוששים ל"בל תשחית". האם עדיף בגלל זה להבדיל על משקה אחר מיין, מהו?
תשובה: אתה יכול להחזיר את הנותר לבקבוק, וזה מתקן את היין גם לפעם הבאה. ולמרות היותך חולה סכרת, הנך צריך להקפיד לשתות רביעית, ואם אין באפשרותך לשתות כמות כזאת, תבדיל על בירה שהיא חמר מדינה.
שאלה: לצאת עם שני בנים - המשך: אני יודעת שיש כאלה שכן יוצאים עם שני בנים וכן גם אפשר לבדוק (או להשוות) ולראות איזה קשר יותר מתאים. מפני שבהתחלה כשאתה יוצא עם אחד קצת קשה לראות את הדברים האלה מהצד. כי יש היפנוט כזה, (אם הקשר הולך טוב כמובן). ומה אם שניהם יודעים אחד על השני? אשמח אם הרב קצת יותר ירחיב.
תשובה: איני ממליץ על הנהגה כזו אולי באופן חד פעמי, לפני שהקשר התחזק עם הראשון ויש ספקות אפשר לנסות פגישה חד פעמית עם הצעה אחרת, וגם זה עם ההעצה השניה מומלצת במיוחד. אך בדרך כלל לא ראוי להפגש עם שנים.
שאלה: דוד שמש: הרב כתב בפנה"ל שמעיקר הדין ניתן להשתמש בדוד שמש בשבת, ורציתי לשאול מדוע דוד השמש אינו נחשב לבישול בתולדות חמה אלא בחמה? ועוד שגם אם זה יחשב חמה ממש הרי כל מה שהתירו לבשל בשמש זה משום שאין דרך בישול בכך וכיום לכאורה דרך לבשל מים בדודים?
תשובה: שאלתך טובה, אבל זמני קצר וקשה להאריך בעיון בסוגיה זו. עיין שם בסברות שהביאו המקילים, ועיין גם בהערות שאין זה בישול ממש אלא פעולה עקיפה - גרמא. ואם לא יספיקו לך, עיין בתשובות שנזכרו.
שאלה: מה עם איסור נקימה?: ישנו איסור מהתורה שלא לנקום, אם כן כיצד יכל דוד המלך לקראת מותו לצוות על שלמה בנו לנקום בשמעי בן גרא?
תשובה: נקמה פסולה היא התפרצות רגשית שאין לה מטרה אחרת אלא פריקת כעס וחמה. אולם כאשר יש שיקול רציונאלי של הענשת פושע, תיקון החברה וטובת הממלכה אין זו נקמה פסולה.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות מפירות יבשים: האם יש צורך להפרשי תרו"מ מפירות יבשים, אם כן, האם הנוהל דומה, ואם לא, מדוע?
תשובה: וברכת ד' חלק גדול של הפירות היבשים הוא מיבוא ועל כן אין צורך להפריש תרו"מ, אבל בפירות מהארץ צריך להפריש תרו"מ, ההפרשה היא כפי שמפרישים בלח. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כפיות טובה כלפי ה : מה נקרא כפיות טובה כלפי ה יתברך, האם נפילות נקראות כפיות טובה?
תשובה: נפילות הן תופעה טבעית של ירידת מתח רוחני שלא תמיד היא תלויה באדם ובעבודת ה' שלו, לכן אין בה לכשעצמה כפיות טובה. אלא שעל האדם להתמודד עם נפילתיו ולנצלן לתנופת עליה. ה' יהיה בעזרך.
שאלה: הכרחת העם בפעולות למען ארץ ישראל?: האם בפעולותינו למען א"י אנו מנסים לשכנע את העם או שאם יש בידינו את האפשרות יש עניין להכריחו?
תשובה: גם אנחנו חלק מהעם, ואין לנו זכות פחותה מאף קבוצה אחרת, ולכן אנחנו פועלים כפי שלמדנו בתורה וכפי שהשכל מחייב. יהיו חלקים מהעם שישתכנעו מעמדתנו ויהיו שיתנגדו. כמובן שאנו שואפים שכולם יבינו, אבל גם אם יהיו שלא יבינו לא נבטל דעתנו בפניהם ונמשיך לפעול לפי הבנתנו.
שאלה: למי להצביע לכנסת ה17?: לאחר שהמפד"ל שישבו בממשלת הגירוש התאחדו עם האיחוד הלאומי עדיין להצביע להם או שעדיף להצביע לר ברוך מרזל?
תשובה: אני ממליץ להצביע לאיחוד הלאומי מפד"ל וזו דעתם של הרוב הגדול של הרבנים של הציבור הדתי לאומי.
שאלה: מכירת חמץ גמור: ידוע לי שמכירת חמץ לפני הפסח, היא דווקא בתערובת חמץ ולא בחמץ גמור או דווקא כאשר יש הפסד מרובה. קשה לי מאוד עם הדין הזה, כי אם המכירה אמיתית מדוע לא למכור גם חמץ גמור אפילו כשאין הפסד מרובה, ואם אינה אמיתית מדוע מותר למכור תערובת חמץ? שמעתי שבחב"ד נוהגים דווקא למכור חמץ גמור כדי להראות שהמכירה אמיתית ואני מתחבר מאוד למנהג זה. האם יש מקום להתיר גם לי לעשות זאת למרות שבדר"כ איני נוהג במנהגי חב"ד?
תשובה: לפי דעת רוב הפוסקים גם חמץ גמור אפשר למכור, וכך ההלכה, אלא שיש מחמירים וחוששים לדעת הסוברים שאין לסמוך על היתר המכירה, ולכן רק בתערובת חמץ או בהפסד מרובה מקילים. אבל הרוצה רשאי לכתחילה לסמוך על דעת המקילים ולמכור חמץ גמור.
שאלה: הגומל על נסיעה ביהודה ושומרון: בזמנו הרב פסק שפעם בשבוע עולה אחד מהיישוב ומברך הגומל, ופוטר את כולם. כשאמרתי את זה בישיבה הרב אמר לי להביא הוכחות. מה המקור לפסק הרב?
תשובה: בסימן ריט סעיף ז מובאות ב' שיטות לגבי הולכי מדבריות. לחכמי ספרד הולכי מדבריות הם כל הולכי דרכים. ולשיטת חכמי אשכנז דוקא אם הולכים במקום בו שכיח הזיקא. כיום כל הדרכים הן בחזקת סכנה, כפי שאנחנו שומעים כל יום על תאונות דרכים וכדומה. לכן, כאשר אדם גומר את מסלול נסיעתו הוא צריך לברך "הגומל", ובדרך-כלל אדם נוסע כל השבוע ובשבת הוא גומר את מסלולי נסיעתו, ולכן מברך "הגומל". והנהגנו שאחד מברך ומוציא את כולם, מפני שאי-אפשר שכולם יעלו לתורה, וגם משום "ברוב עם הדרת מלך", ואומר ברכתו בלשון רבים, כמובא בשער-הציון (אות ה) ובספר הזיכרון לחת"ם סופר, שכך הוא נהג כאשר ניצל הוא ועוד רבים מישראל מסכנה בספינה בה הפליגו.
שאלה: מה עושים להתמודד עם המצב?: בעקבות אירועי השנה האחרונה התעורר בי קושי גדול בנוגע לצורת ההתמודדות של הציבור שלנו עם החלטות הממשלה. לעניות דעתי נראה שאנחנו רק מגיבים לפעולות השלטון כאשר הן יוצאות כבר לפועל (ואז נראה כי פעולותינו אינן מועילות). אולי הדרך הנכונה היא לפעול בצורה יוזמתית ולא כתגובה?! איך אפשר לפעול, ואיך אפשר להגביר את הרצון לכך?
תשובה: הפעולה היוזמתית שאנו פועלים כל הזמן היא לחזק את אוהבי ארץ ישראל ותורת ישראל וב"ה אכן אנחנו בתהליך מתמיד של התחזקות. אך עדין לא הגענו לכך שיש בכוחינו להוביל את המדינה. נמשיך לגדול עד אשר יהיה לנו הכח להוביל. וכעת אנו משתדלים שתקום ממשלה יותר טובה ביחסה לתורה ולארץ.
שאלה: ספר על חיי נכה מתבגרת: האם יש היתר איסור הלכתי לקרוא ספר, שהינו רומן המתאר את חייה של נכה המתאהבת במישהו שאיתו התכתבה אינטרנטית. הספר נכתב ע"י מישהי שהיא עצמה נכה וכנראה אינה שומרת תורה ומצוות, והמסר של הספר הוא התגברות על הקשיים. מישהו ממכריי הדתיים התנדב לעזור לה בהפצת הספר, והודיע על כך במוסד בו הוא עובד - מוסד תורני. כשציינתי באוזניו שלדעתי יש פה בעיה הלכתית (של מחטיא הרבים וכו ) הגיב ב"אל תהיה צדיק הרבה" ושכנראה לא ראיתי נכה מימיי וכיו"ב. האם ניתן להפיץ ספר זה?
תשובה: אם יש שם נושאים אינטימיים, אין לעזור בהפצת הספר. ומי שרוצה לעזור לנכים, יכול לעשות זאת בעוד הרבה אופנים, ולאו דוקא בהפצת ספר לא צנוע.
שאלה: בר מצוה בימי בין המיצרים: האם מותר לחגוג בר מצוה באולם בכ"ט תמוז, כאשר יום לפני כן זהו יום הולדתו, היום שבו יניח תפילין. או שיש בעיה?
תשובה: אם מקיימים את החגיגה בו ביום באוירה תורנית וחיובית זוהי סעודת מצוה ומותר לקיימה גם בין המצרים. אולם ללא ריקודים. בכט תמוז יש בעיה נוספת השמחה עלולה לגלוש לר"ח אב שבו ממעטין בשמחה. מכל הבחינות יש לקיים את הסעודה בכח תמוז.
שאלה: דינא דגרמי: רציתי לדעת מה בעצם המחלוקת בדינא דגרמי. מה זה כן דנים או אין דנים ומה בסוף להלכה.
תשובה: הבירור דלהלן הוא לעיון ולא להלכה למעשה. נחלקו התנאים בדין דינא דגרמי האם דנים או לאו, ומוכח הדבר מהגמ' בכתובות פו. בענין מוחל שטרו של חבירו, שאומרת הגמ' שיש מי שדן דינא דגרמי ויש מי שלא דן דינא דגרמי. בגמ' ב"ק ק. מבואר שר' מאיר הוא זה שדן דינא דגרמי ועי"ש בתוס' ד"ה מחיצת, שעוסקים בבירור מי הוא התנא שחלק על ר"מ, אך ברור שישנם חולקים. המשמעות של מי שדן דינא דגרמי היא שיש עליו חובת תשלומין ונחלקו הראשונים האם היא חובה מהתורה או מדרבנן. שתי שיטות מרכזיות ישנן, שיטת הרמב"ן בקונטרס דינא דגרמי שחיוב הוא מדינא דאו', ושיטת ריצב"א בתוס' ב"ב כב: שגרמי חייב רק מקנס דרבנן. לשיטת הרמב"ן ביאור המחלוקת בגרמי הוא, האם יש מושג עצמאי שנקרא גרמי, מעבר למושגי הנזקים הישירים המוזכרים בתורה וא"כ לפי ר"מ יש מצב של נזק ישיר שחייב ויש מצב של גרמא בנזקין שפטור (ב"ק ס.) ויש מושג חדש שהוא גרמי וגם בו חייבים. אך חכמים שפוטרים סוברים שאין קיום למושג גרמי וכל נזק שאינו ישיר מוגדר כגרמא ופטור, ונזק ישיר חייב. לפי הבנה זו נקטה הגמ' לשון של האם 'דנים' דינא דגרמי ולא 'חייב' או 'פטור', כיון שהשאלה פה היא יותר יסודית האם יש בכלל מושג עצמאי של גרמי מעבר למושגים הפשוטים יותר, נזק ישיר וגרמא. לסוברים שדינא דגרמי חייב רק משום קנס, ביאור המחלוקת הוא, שעקרונית צריך היה להיות פטור בנזק שאינו ישיר לכו"ע (ואין פה מושג עצמאי של נזק בגרמי גם למחייבים) אלא שכדי שלא כל אחד ילך ויזיק את חבירו באופן שאינו ישיר, קנסו חכמים את המזיק באופן זה בכל היזק שמצוי ושכיח (וגרמא כזאת נקראת גרמי). ואם כן מי שסובר שפטור, היינו שסובר שאין לקנוס בגלל זה. לפי הבנה זו אכן ברור מה שלא השתמשו בלשון 'חיוב' או 'פטור', אלא אם דנים או לאו והיינו דיון עקרוני כללי האם קונסים את האדם או לאו, (וכך מדקדק הש"ך בסימן שפ"ו סק"א). שיטה נוספת היא שיטת רש"י בב"ב כב: ד"ה גרמא וכפי שמדייק מדבריו הרמב"ן בקונטרסו והש"ך בסימן שפ"ו ס"ק שנראה מדבריו שאין חילוק בין גרמא לגרמי אלא יש חילוק בין נזק ישיר לאינו ישיר, ומי שדן דינא דגרמי סובר שגם בגרמא חייב ומי שלא דן דינא דגרמי סובר שגם בגרמא פטור וכשכתוב בש"ס שפטור בגרמא היינו למי שלא דן דינא דגרמי (ועיין ש"ך סימן תי"ח סק"ד שכתב שזו גם שיטת ראב"ן ושגם הרמב"ם סובר כך). וא"כ המשמעות היא, שאם דנים דינא דגרמי, התורה לא חילקה בין נזק ישיר לעקיף ותמיד מחייבת. (אמנם יכולות להיות סיבות אחרות לפטור, כגון שאינו מתכוין להזיק   עיין בהגהת הגר"א ריש פרק הכונס בב"ק). ולסוברים שאין דנים דינא דגרמי, היינו שגם לפי התורה יש לחלק בין נזק ישיר שחייב, לנזק שאינו ישיר שפטור. להלכה נפסק כר"מ שדן דינא דגרמי וכפי שהובא בשו"ע חו"מ סימן שפ"ו. בכבוד רב, הרב תומר ישראלי.
שאלה: שינוי מנהג הפסקה בין בשר לחלב: שמעתי שמנהג הגר"א היה לשמור שעה בין בשר לחלב וכך גם מנהג ההולנדים ואני רוצה לשנות את מנהגי שהוא שש שעות לשעה אחת איך אני עושה את זה?
תשובה: מקור השמועה על הגר"א אינו מבוסס. מנהג הולנד יש לו אומנם סימוכין מסוימים בהלכה אך מנהג רוב עם ישראל כבר אלפי שנים להמתין 6 שעות. לא ניתן לשנות מנהג שהתפשט כל כך ועתיק כל כך. אם בתך תינשא לחתן הולנדי היא תוכל לשנות את מנהגה.
שאלה: מיקרוגל וחזקת חלבי: א. אוכל כשר שחומם במיקרוגל כשר, אך הוא הונח (ללא כיסוי) על גבי צלחת פלסטיק שיתכן והיא טרפה. בדיעבד-מה דינו?האם יש מקום להתיר ולאכול? ב. עוגיות שנאפו בתבנית אפיה חלבית. האם מותר לאכול אותן בתוך שש שעות של אכילת בשר?
תשובה: א.אם הצלחת לא הייתה בשימוש ב24 השעות האחרונות האוכל לא נטרף בדיעבד. ב. מותר.
שאלה: מטבח לא כשר בגן ילדים: במקום העבודה שהוצע לי יש מטבח לא כשר, גן ילדים בקיבוץ, והתפקיד שלי הוא גננת. האם יש עלי איסור לעבוד שם, אין מאכלי חזיר, אלא עירוב של בשר וחלב וכלים לא כשרים?
תשובה: נראה לי שמותר לך לעבוד שם, רק תקפידי שלא לתת לילדים חלב שבושל עם בשר.
שאלה: פגם באשה שאביה גוי?: האם יש פגם כלשהו לשאת אשה שאביה אינו יהודי, האמא כמובן יהודיה ולכן גם הבת ע"פ ההלכה יהודיה, היא דתיה ושומרת מצוות, מדובר בנישואין לאדם דתי מאוד, האם זה לא לכתחילה כיוון שאביה אינו בן ברית? מדובר בעולה מחבר העמים.
תשובה: היו אפילו גרים ממש שנעשו גדולי ישראל ועל אחת כמה וכמה אם הבת היא יהודיה ואם היא שומרת מצוות ובעלת מדות ויראת שמים. יש להעדיף אותה על פני מי שהוריה יהודים אבל לה אין המעלות הללו.
שאלה: תרומות דרך הטלפון: כיום ישנם הרבה ארגונים המבקשים צדקה דרך הטלפון כשהתרומה מתבצעת דרך כרטיס האשראי. קל לי יותר לתרום מקופת הצדקה שיש בבית, אך לא תמיד ישנה דרך לתרום לארגונים אלו מלבד בכרטיס אשראי. לצערי, אין לי כרגע יכולת כלכלית לתרום גם מקופת הצדקה וגם עם כרטיס אשראי. האם ניתן לתרום דרך הכרטיס האשראי, וביום החיוב להוציא את הסכום מקופת הצדקה שיש בבית, כאילו למעשה תרמתי מהקופה?
תשובה: מותר.
שאלה: תחנון לפני תפילה: במצב שאדם הגיע לביהכ"נ באיחור והציבור הגיע לתחנון, והרי בכל מקרה עליו לומר וידוי, י"ג מידות ונפילת אפים עם הצבור. האם הוא יכול לומר את כל התחנון עם הצבור ולא לאמרו שוב ביחידות לאחר עמידה?
תשובה: רק את יג מידות תגיד עם הציבור, אבל את שאר התחנון תגיד אחרי שמונה-עשרה, מפני שיש ענין הלכתי לחבר בין שמונה-עשרה לתחנון.
שאלה: הקנייה לגוי במקום טבילת כלים : הרב ענה באתר, שכלי נפטר מטבילת כלים: "שהיא קונה אותם ומתכוונת להקנותם לאחד העובדים הגויים של ביה"ח שערי צדק". אבל לא הבנתי האם הגוי הזה צריך לדעת שהקנו לו את הכלי הזה או לא, והאם אני יכול לומר לאשתי שתרים את הכלי ותתכוון להקנות אותו לגוי?
תשובה: א-אין צורך שהגוי ידע שמקנים לו את הכלי. ב-רצוי שיהיה אדם, שאיננו בן משפחה המתפרנסת מקופה אחת, ולכן אין לאישה לבן או לבת הגרים בבית לעשות קנין לאותו גוי.
שאלה: נוצרים ומניין חילוני: אני עובדת במקום בו עובדים גם נוצרים ולעיתים אני אוכלת איתם. 1. האם זה מותר? 2. אחת הבנות מצטלבת לפני האוכל האם אני יכולה לשבת איתה? 3. האם מותר להתפלל עם ציבור שרובו חילוני ולא שומר שבת? ומה אם זה הציבור היחידי שיש ואין אפשרות אחרת?
תשובה: 1. מותר, כל זמן שהאוכל כשר, ואין חשש שתקחי מהאוכל הטרף שלהם. 2. מותר. 3. מותר.
שאלה: איבדתי חלק ממיקרופון: מעשה שהיה כך היה: יש במוסד שלנו רמקול ולו מקרופון (קטן מאד), על המקרופון מולבש חלק קטן מאד, את החלק מצמידים לבגד וככה מדברים לתוכו. אחד מין התלמידים השתמש ברמקול באישור ההנהלה, בלילה לפני שהשתמש היה החלק ובערך שעה אחרי שהשתמש הוא כבר לא היה (בבוקר), אין ראיה ברורה שהחלק נאבד (כטענת התלמיד כשהוא השתמש החלק כבר לא היה). החלק הזה די חיוני ושמיש וחסרונו מורגש. (לפעמים יש ירידה מועטה (רחשים) באיכותו של המקרופון). החלק עולה שקלים בודדים בערכו אבל אין אפשרות להשיגו לבד אלא עם כל המקרופון (לבד! בלא גוף הרמקול) שעולה פי 10 מהחלק ואפילו יותר. האם התלמיד צריך לשלם את מלא המחיר של המקרופון (עם החלק)?
תשובה: כעקרון המוציא מחבירו עליו הראיה, ועליכם חובת ההוכחה שאכן התלמיד איבד את החלק. במידה והתלמיד מודה שאיבד את החלק (או שיש לכם עדים על כך), ולא ניתן להשיג חלק כזה בשוק בלי המיקרופון, הוא יצטרך לשלם את המחיר שבו ניתן להשיג את החלק עם המיקרופון, ואת המיקרופון החדש עצמו ייקח לעצמו. בכבוד רב, הרב יוסף ללום.
שאלה: כותבי הגמרא: מי הם כותבי הגמרא?
תשובה: הגמרא כוללת את דבריהם של האמוראים, ולפי המסורת היא נערכה על ידי רבינא ורב אשי. ר' ידידיה הכהן
שאלה: יחס לרב מעשן?: ישנו אצלי בישיבה רב גדול עצום בתורה, אבל הוא מעשן האם זה אומר שיש לו בגלל זה פגם במידות בכך שהוא לא יכול להיגמל, ואם כן מה היחס אליו?
תשובה: אכן התמכרות לעישון זו חולשה. אך אין לשפוט על כלל האדם מחולשה אחת, והוא יכול להיות בעל מדות תרומיות בבן אדם לחברו, וירא שמים.
שאלה: רוצה להיות צדיק.: אני בחור בן 14 מישיבה תיכונית נחשבת. הרב אני רוצה להיות צדיק! באמת! אבל כל הזמן שאני לומד אני מתחיל לחשוב על הבנות מהסניף. או שאני מרגיש שאני לומד מתוך פוזה.". אני באמת רוצה להיות צדיק ולהתעלות ב ובמידות מה לעשות?
תשובה: אם אתה רוצה להיות צדיק אין דבר העומד בפני הרצון. אל תבהל מפני הקשיים שבדרך שבע יפול צדיק וקם תתקדם שלב שלב וככל שתלמד יותר בשקידה כך יסלקו המחשבות האחרות והלימוד יהיה יותר אמיתי. חזק ואמץ. יופי שיש לך שאיפות גדולות וטובות.
שאלה: נישואין, רכוש וילדים: 1. לפי ההלכה מהו המשטר הרכושי שחל על יחסי ממון בין בעל לאישה במהלך הנישואין? האם חל הכלל: שלי-שלך ושלך-שלי, כלומר שיתוף מלא ברכוש? 2. כשבעל משלם מזונות לילדיו הקטינים מנישואים קודמים, האם אשתו השניה נחשבת כמי שמקיימת בכך מצוות צדקה או יש לה זכות בגין כך? והאם כשהיא מאפשרת לו להיפגש איתם גם נחשב לה הדבר למצווה וזכות? האם יש לה חובה לעודד קשר כזה גם כשהדבר פוגע ובה על חשבונה? האם יש לאישה איזושהי חובה כלפי ילדי בעלה שאינם שלה? (כל האמור בשאלה הוא בהנחה שהילדים אינם גרים אצל האב-בעל) 3. מהתורה אנחנו יודעים שבעל צריך לעזוב את אביו ואמו ולדבוק באשתו, וכן ביחס שמול אשה להוריה בהשוואה לבעלה, עליה להעדיף את בעלה (אפילו אם הוא מסרב שהיא תבקרם!). אך מה מבחינת ההלכה צריך להיות היחס של בעל כלפי ילדיו הקטינים בהשוואה לאשתו (שהילדים אינם ממנה)? מה יותר חשוב הטיפול בהם או בית? את מי עליו להעדיף ככלל?
תשובה: 1. רבו הפרטים בענין השותפות הממונית של בעל ואשה, אך נכתוב מספר כללים: א. נכסים שהאשה קנתה מכספה שלה הם שייכים לה, אך לבעל יש את הרשות להשתמש בהם. ב. נכסים שהבעל קנה מכספו הרי הם של הבעל, אך אשתו יכולה להשתמש בהם מכח החיובים שיש לבעל כלפי אשתו. ג. נכסים שקנו ביחד (מכספי שניהם) הרי הם שייכים לשניהם בשותפות. 2. בודאי שיש לאשה זכויות רבות כאשר היא עוזרת לבעל בגידול ילדיו (אף שהם אינם ילדיה). יתירה מזאת, הרי היא עושה חסד עם בעלה וילדיו. כמו שבמשפחה בנישואין ראשונים צריך לתת לכל אחד (האשה, הבעל, הילדים) את מקומו ומשקלו, ואין בכך סתירה, כך צריך להיות גם בנידון שלכם, ואין הדברים צריכים לעמוד בסתירה זה מול זה. בכל מקרה כדאי לפנות לייעוץ נישואין על מנת לבנות את משפחתכם בצורה הטובה לכולכם. בברכת הצלחה, הרב יהודה אודסר.
שאלה: טיפול פסיכולוגי וכיבוד הורים: האם מותר בטיפול פסיכולוגי לספר על מצוקות שקשורים ביחסים עם ההורים? האם אין בכך משום חוסר כיבוד הורים? לשון הרע ח"ו ו או רכילות על קרוביך? יש לציין כי סיפורי הדברים יכולים לעזור מאוד לטיפול, ויש סיכוי לכך שבעצם סיפור ההתרחשויות יהיה בכך משום הקלה על המצוקות. מיותר לציין, כי הדברים אמורים בסיפור למטפלת בלבד, ולא לשום גורם אחר.
תשובה: נראה שמותר, ואין בזה לא בעיה של כיבוד הורים, ולא בעיה של לשון-הרע.
שאלה: מחלוקת בנושאים מסוימים בין ההורים: מדי פעם יש מחלקת בין הורי בקשר להחלטות מסוימות, כך שלמשל אבי אומר "לא" לדבר מסויים בעוד שאימי מרשה לי לעשותו. כל אחד נשאר בדעה שלו, כך שנוצר מצב שאני צריכה להחליט למי להקשיב. מדובר על החלטות של נתינת רשות בעיקר בנושא של מאבק על א"י. מה לעשות?
תשובה: אם זה גורם צער או זלזול למישהו מהם, אין לעשות את אותו דבר. אבל אם זה לא גורם צער או זלזול, את יכולה להקשיב למי שאת רוצה, משום שלפי הרבה פוסקים אין חיוב לשמוע להורים בדברים הקשורים אליך אישית, כגון: איזו חולצה ללבוש וכדומה.
שאלה: נוסח ברכת שהכל: החיי אדם פוסק שבברכת "שהכל נהיה בדברו" יש לברך "נהיה" בסגול תחת היו"ד. האם לדעת הרב יש לנהוג כן למעשה?
תשובה: ב"ערוך השלחן" מביא את שתי השיטות, ובזה כל אחד ינהג כפי הנראה לו.