LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בישולי עכו"ם בעובדת זרה: אני זוג שגרים עם בננו הקטן בן שנה בביתה של חמותי. בביתנו יש מטפלת פיליפינית שמטפלת בחמתי ובבננו הקטן, בזמן שאנו בעבודה המטפלת מבשלת בבית. האם מותר לאכול מהמזון שהיא מכינה, (היא יודעת להפריד היטב בין החלב והבשר ומקפידה על כך) האם יש פתרון מעשי לבעיה?
תשובה: בישולי נוכרים אסורים באכילה לישראל. יש מאכלים שעליהם לא חל האיסור כגון דבר הנאכל כמות שהוא חי (מרק ירקות מירקות הנאכלים חיים כגון גזר ועגבניות או מרק פירות) וכן מאכל שאינו עולה על שולחן מלכים. וכן חימום אוכל מבושל שבושל ע"י ישראל. הפיתרון המוצע הוא שאתם תבשלו את האוכל והמטפלת רק תחמם אוותו.
שאלה: תפילין דרבינו תם: לא ברור לי סברת אלה הטוענים ששתי הסברות נכונות, גם רבינו תם וגם רש"י. בתורה כתוב לאות על ידיך ולא אותות, ואסור להוסיף על הכתוב בתורה?
תשובה: המחלוקת בין רש"י לרבינו תם היא כיצד לסדר את הפרשיות הכתובות בתפילין. ויש מקראות בתורה שאפשר לפרש אותם בכמה פירושים, ולכן כל מי שעושה לפי אחד הפירושים, יוצא ידי חובה. לדוגמא: כתוב בתורה שלמעיל הכהן הגדול היה פעמון זהב ורימון. ומלשון הכתוב אפשר לפרש שהפעמון היה בין הרימונים, ואפשר לפרש שהוא היה בתוך הרימונים. ומכיוון שמלשון המקרא שניהם נכונים, אפשר לצאת ידי חובה בשניהם. אותו הדבר לגבי המחלוקת בתפילין. וכותב בעל הלבוש, שלפי חכמה פנימית, תפילין של רבינו תם יותר גבוהות במעלתן הרוחנית, אבל רוב העולם אינו במעלה זו, ולכן נפסקה הלכה כפירוש רש"י.
שאלה: משלוח מנות ומתנות לאביונים: משפחתי נוסעת לטיול בפורים (ואני מצטרף) כיצד ניתן לקיים את שתי המצוות הללו במסגרת של טיול כולל לינה בבית מלון בפורים?
תשובה: אתה יכול למנות שליח שיתן את המשלוח מנות והמתנות לאביונים בפורים.
שאלה: תיקון חצות וק"ש שעל המיטה: אני עולה לישון מידי יום אחרי חצות ואני אומר ק"ש על המיטה. ברצוני גם להגיד תיקון חצות. איך אני משלב אחד עם השני?
תשובה: תגיד קודם תיקון חצות, ואחר-כך קריאת שמע.
שאלה: שעטנז לילד קטן: 1. האם יש לבדוק במעבדת שעטנז מעיל צמר של ילד בגיל שנתיים? 2. אם בדקו מעיל ומצאו בו שעטנז, האם מותר לילד בגיל שנתיים ללבוש אותו?
תשובה: אסור לתת ביד של ילד קטן איסורים, ולכן אסור להלביש אותו במעיל שיש בו שעטנז או חשש שעטנז.
שאלה: מותר לשקר שלא ידעו שאני יוצאת לפגישה?: האם כשאני נפגשת עם בחורים מותר לי להגיד להורים וחברות שאני הולכת למקום אחר מפני שאיני רוצה שיידעו על כך? האם זה נקרא לשקר? או שמותר לשנות?
תשובה: אם המטרה להיפגש למטרות רציניות לשם הקמת משפחה למה להסתיר זאת מההורים? הם יכולים רק לעזור לך בהתלבטויותיך. אם יש סיבה מוצדקת לכך את רשאית להסתיר זאת מהם בתואנות שונות אולם להימנע עד כמה שאפשר מלשקר ממש. מחברות בודאי שאת רשאית להסתיר את פגישותיך.
שאלה: מעשר כספים מכספי פיצויים מחורבן גוש קטיף: האם צריך להפריש מעשר כספים מהפיצויים שנקבל בע"ה על החרבת הבית שלנו (הכסף מיועד לבנית בית חלופי), על פיצויים של שנות ותק בגוש, ועל פיצויים לנושא אריזה והובלה?
תשובה: אין צורך להפריש מזה מעשר כספים, משום שזה לא רווח אלא תמורה להוצאות שהיו לכם.
שאלה: החרמת תנועת כ"ך: כיום הרבה אישים ואף רבנים מנדים את תנועת כך, אני אינני מצליח להבין מה היה כ"כ גרוע בתנועה. הרי העיקרון הראשי שלה היה עזרה לעמ"י, וכל נאום של הרב כהנא בכנסת היה ע"פ המקורות האם יש עניין לנדות ולהחרים את התנועה בכלל ואת ממשיכי דרכה בפרט?
תשובה: הקדוש הרב כהנא זצ"ל הי"ד היה תלמיד חכם וגיבור וקידש שם שמים. והרב צבי יהודה נתן לו מכתב ברכה ותמיכה. ואמר שיש מקום שתשמע דעתו בציבור אם כי לא הסכים עם כל הדברים. דעתי שאין כל הצדקה להחרים ולנדות את ההולכים בדרכו אם כי אני סבור שדרך זו לא תצלח. תורת הרב קוק ותורת הרב כהנא
שאלה: החרמת חפץ מתלמיד: אני מורה. לעיתים יש צורך ליטול מילד משחק כלשהו שהוא משחק בו במהלך שיעור, כיון שזה מפריע למהלך השיעור (החרמה - בלשון הילדים). קרה מקרה, ואחד החפצים שהחרמתי ניזוק עד כדי אי אפשרות שימוש בו. מה אומרת ההלכה על כך?
תשובה: 1. אנו נניח כהנחת יסוד בתשובה זו שהחפץ שהוחרם נלקח באופן זמני ע"י המורה ולא היתה כוונתו לקחתו לצמיתות. 2. ההיתר לקחת חפץ מתלמיד נובע משני טעמים: האחד, דעת הוריו של הילד ששלחו אותו ללמוד ולהתחנך מסכימה, באופן פשוט, שאם ישנו דבר המפריע את המטרה שלשמה נשלח יכול המורה להסיר או לקחת לזמן את הדבר המפריע. השני, עצם היכולת העצמית של המורה להעניש את הילד. דבר זה נלמד מדברי הגמ' (ב"ב כא.) שמותר לרב להלקות את תלמידיו כחלק מהחינוך וכדברי הרמב"ם (הלכות תלמוד תורה פרק ב): "ומכה אותן המלמד להטיל עליהם אימה." (ואכמ"ל בדרך הלימוד מפרט זה, ואינו שייך למנהג זמנינו לא להלקות). מכל הנ"ל יוצא שמותר למורה להחרים באופן זמני חפץ המפריע את מהלך השיעור חינוכו של הילד. 3. עתה יש לדון מה אחריותו של המורה כלפי החפץ הנמצא אצלו. נראה באופן פשוט שאי אפשר לפוטרו מאחריות, כי אם ננהג כך יצא שפעמים החפץ לא יוחזר לבעליו וזה נוגד את הנחת היסוד שהנחנו בתחילה. לכן נראה שיש לו דין של שומר, אך בסוגי השומרים נאמר שהוא שומר חינם, מכיוון שהשכר שמקבל המורה אינו על שמירתו. לכן, אם פשע המורה בשמירתו או הזיקו בידים הרי שהמורה חייב בת  כדאי לברר עם מורה הוראה כיצד היה עליו לשמור, ואם פשע. מסקנה: מותר למורה להחרים חפץ באופן זמני כאשר הוא משוכנע שהדבר יועיל לחינוכו של התלמיד, ודינו דין שומר חינם. בכבוד רב הרב יהודה אודסר. (לעיון בדעות נוספות: תחומין כרך יט מאמר הרב צבי יהודה בן יעקב שליט"א בנושא, תחומין כרך ח מאמר הרב יהודה הרצל הנקין שליט"א והערות העורכים).
שאלה: צער בעלי חיים: התורה מחנכת אותנו למידות טובות כגון חסד, רחמים, רגישות לזולת ולסבלו. איך יתכן שהנהגת העולם דורשת מאתנו לפעמים לנהוג באכזריות כגון אכילת בעלי חיים והריגת חרקים לא אסטטים?
תשובה: אכזריות היא התעללות בבעלי חיים. הריגתם במיתה קלה ללא גרימת צער אינה בכלל איסור צער בע"ח. שימוש בבעלי חיים לצורך האדם - ללא התעללות סדיסטית - אינה אסורה, כגון רכיבה על סוסים, ושימוש בחלב פרות לצורכי האדם על חשבון העגלים וכו' וכו'.
שאלה: אותיות שעל גב המזוזה: בד"כ מופיעות אותיות מסוימות על גב קלף המזוזה וכן אותיות נוספות בתחתית הקלף. רכשתי שתי מזוזות שבהם לא מופיעות אותיות אילו. האם יש בזה בעיה?
תשובה: אותיות אלו אינם חובה מן הדין, ולכן זה לא פוסל את המזוזה. אבל למרות זאת צריך לברר מי הסופר שכתב את המזוזה, משום שזהו מנהג נפוץ בכל ישראל לכתוב אותיות אלו, ומזוזה שאין בה אותיות אלו זו מזוזה שנולד בה ריעותא (חיסרון), וזה מוזר שהסופר לא כתב אותן.
שאלה: שריפת גופות בישראל: בשנים האחרונות מתבצעת שריפת גופות ע"י שני גופים ידועים. אחד מהם הוא "עלי שלכת". בפרסומי "עלי שלכת" לציבור, הם מסבירים ששריפת הגופות אינה נוגדת את ההלכה היהודית ומביאים לכך ראיות. וכן מביאים דעות של רבנים בעד קבורה בארון. למשל כתוב שם: "השריפה אינה מנוגדת ליהדות. פנינו לאחד מאבות בתי הדין הרבניים וקיבלנו תשובה חד משמעית שלא זו בלבד שהדבר אינו נוגד את היהדות, אלא אף שהיה זה הנוהג המקובל בתקופת המלכים". בחו"ל הבחירה בשריפה רווחת ומקובלת (גם בקרב היהודים), ועם השנים אף גדלים שיעורי הבחירה בדרך פרידה זו. היתרונות שהם מציגים לשריפת הגופות הן: פתיחת אפשרויות מגוונות יותר לקיום טקס הפרידה - פיזור האפר מעל הים יבשה מהאויר במקום אחר משמעותי עבורו, קבורת האפר, אחסנת הכד בבית בקולומבריום. יתרון הניידות - ניתן לקחת את כד האפר בקלות בין מקומות מגורים ואפילו ארצות, במיוחד כיום לאור הניידות הגדולה של האוכלוסיה. מהי דעת ההלכה בנושא?
תשובה: שרפה נוגדת את ההלכה! ומי שאמר בשם אב בי"ד שכאילו התיר את הדבר הוא שקרן! בתנ"ך מצינו ששרפו על המלכים את חפציהם האישיים אך לא את המלכים עצמם, חלילה. המפרש את התנ"ך אחרת הוא זייפן! הקבורה דומה לזריעה ומסמלת את הצמיחה המחודשת בתחיית המתים. השרפה מבטאת את קיצו המוחלט של האדם עם מותו ומצהירה בכך שאין כל המשכיות לחיי הרוח של הנפש האנושית. יש בכך גם אמירה למפרע על ערך החיים בכלל ועל תפקידו של הגוף ואין לך זלזול גדול מזה לאדם ולערכיו, כמובן אין לנו יכולת למנוע מבעלי תפיסת עולם הילניסטית זו לנהוג בגופם כאוות נפשם.
שאלה: עבודת אבטחה בשבת בחו"ל: אני כרגע בשהות בחו"ל. הוצעה לי עבודת אבטחה, בחברה שמתעסקת עם מוסדות יהודים. ישנה גם אפשרות לעבוד בשבת, ובחלק מהמקומות מדובר על בתי כנסת. במהלך משמרת יש צורך להשתמש במכשיר קשר, ואולי גם במגנומטר ומערכת טלוויזיה במעגל סגור. יש להדגיש כי העבודה בשבת היא אינה חובה, אלא אפשרות לתוספת שעות ע"מ לשפר את המשכורת החודשית. האם מותר להתנדב לעבודה כזו בשבת?
תשובה: מכיון שיש צורך שהאבטחה תיעשה בשבת ע"י מישהו מותר לך לקבל עבודה זו, בתנאי שלא תחרוג מעבר לדברים ההכרחיים לצורך אבטחת המתפללים. וכל מלאכה דאורייתא שנתן להמירה בדרבנן יש לעשות זאת.
שאלה: וזלין שפתון בשבת: התחלתי טיפול תרופתי נגד אקנה שיימשך כחצי שנה (רואקוטן). אחת מתופעות הלוואי של התרופה היא היא יובש קיצוני בשפתיים ברמה כזאות שדורשת לשים וזלין כל רבע שעה בערך, אחרת העור מתפוצץ ומתקלף וגורם לכאבים של ממש. האם מותר במקרה כזה להשתמש בוזלין בשבת?
תשובה: אין להשתמש בווזלין בשבת, וגם אם הוא היה נוזלי לגמרי אסור להשתמש בו משום רפואה בשבת. לכן עצתי היא שתטבלי פרוסת לחם בשמן, וכשתאכלי את הפרוסה תעבירי אותה על שיפתותיך, וזה יהווה תחליף לשימוש בווזלין.
שאלה: איך ניקו את קודש הקדשים?: למדנו שהכהן הגדול היה מזה לפני ולפנים במהלך עבודת יום-הכפורים. שאלתי: האם היה מישהו שתפקידו היה לנקות ולשפץ את בית קדש-הקדשים מדי פעם, כמובן, אני ער לכך שהכניסה היתה מותרת רק לכהן גדול, אחת בשנה, אולם וודאי היה צריך לנקות ולעשות שיפוצים בקדש הקדשים מדי פעם?
תשובה: במסכת מידות ד, ה, מתואר שכשהיה צריך לתקן את כתלי קודש הקודשים, היו משלשלים אומנים בתיבות שהיו סגורות משלושה צדדים כדי שלא יהנו ממראה קודש הקודשים, והתיבה הייתה פתוחה רק למקום שבו היו צריכים לטפל. ר' ידידיה הכהן
שאלה: קידה לתמונה: אני משתתף בחוג אייקידו (אמנות לחימה). לפני שעולים על מזרן האימונים יש לתת קידה אל מול הקיר שעליו ישנה תמונה עם טקסט עליו כתוב אייקידו ביפנית. אייקידו פירושו יחדיו, שמחה, אהבה וכד. האם יש כאן השתחויה לע"ז?
תשובה: בודאי שיש כאן צד של עבודה-זרה, שהרי אין בזה שום תועלת ושום קשר לאימון עצמו.
שאלה: תפילת בית המדרש לתלמיד ישיבה תיכונית: תלמיד בישיבה תיכונית שרק חלק קטן מיומו מוקדש ללימודי קודש, האם הוא צריך לומר את תפילת בית המדרש בכניסתו וביציאתו?
תשובה: צריך לומר בכניסתו וביציאתו.
שאלה: אנורקסיה-נגד ההלכה?: אם מישהי לא אוכלת כמו שצריך האם היא עוברת על מצוות ה, משום שאולי היא הורסת את גוף האדם? או שאין בזה שום חטא?
תשובה: אדם צריך לאכול כדי שיוכל למלא את שליחותו בעולם, ואם היא מזיקה לגופה בזה, הרי שזה נגד התורה.
שאלה: אידאל ההפרדה בין בנים לבנות: אני לומד בישיבת ירושלים לצעירים ומדריך בסניף בבני עקיבא בישוב בו אני גר. אני משתדל לעזור לסניף להגיע למצב של הפרדה בין בנים לבנות כמו שחונכתי בישיבה וכמו שאומרת ההלכה וגדולי ישראל. לפני כמה זמן ראיתי (במקרה) בספר "רשו"ת הרבים" של הרב שרלו שאם בהלכות לשון הרע, למרות האיסורים החמורים - שהגמרא אומרת שעברה זו שקולה כנגד 3 מצוות החמורות (גם עריות) ולמרות שכמעט אין סיכוי בשעת דיבור עם החברים להנצל מדיבור לשה"ר, התורה לא אסרה את עצם קיום החברה ולא אמרה לכל אדם בנפרד להתבודד במדבר, כך גם בחברה מעורבת, למרות כל הסכנות- אנחנו לא צריכים להפריד את החברה אלא להשתדל לשמור על חברה מעורבת "צנועה". דברים אלה כאבו לי מאד ועוד לא מצאתי תשובה ברורה לכך למרות שאני יודע שהדברים הללו פשוט לא נכונים. מה תשובת הרב?
תשובה: להיות בחברת אנשים יש מעלות. איש לרעהו יעזורו. על כן אף שיש גם סכנה שיכשלו בלשון הרע כיון שהמעלות של החברה גדולות יש לקיים את חיי החברה ולהתגבר על האיסורים שיש בדבור ובמעשה בין אדם לחברו. אך אין צורך לכך בחברה מעורבת. וכיון שבחברה מעורבת הסכנות עולות על המעלות לכן יש להעדיף הפרדה.
שאלה: בחירת ספר ללימוד אמונה: אני לומד בכיתה י"א בישיבה לצעירים ואני רוצה לקבוע חברותא ללימוד אמונה אחרי סדר ערב לפני התפילה בבקר. אחרי ארוחת בוקר אנחנו לומדים בכיתה את ספר הכוזרי. רציתי לשאול איזה ספר רצוי ועדיף בשלב הזה ללמוד?
תשובה: נראה לי שהר"מ שלך שמכיר אותך מקרוב יוכל להציע את העצה הנכונה. ואולם כיון ששאלת הייתי ממליץ על הקדמת הרמב"ם לפירוש המשניות. והלכות תשובה להרמב"ם והלכות דעות. ללימוד בזמנים קצרים מתאים ללמוד הלכות אלו.
שאלה: נישואין עם בן גר: האם יש בעיה רוחנית בנישואין עם בן של גר וישראלית?
תשובה: אין בעיה מבחינה הלכתית, אבל יש בזה קצת פגם רוחני של ייחוס. למרות זאת, אם הבחור הוא בחור מעולה, מתעלמים מהיותו גר.
שאלה: אי קיום הבטחת החותן: אני ב"ה עומד עוד חודש להתחתן. במסגרת שיחה בין ההורים מה כל אחד מביא, אביה של ארוסתי אמר שהוא יביא מקרר ואולי גם חדר שינה, אך לצערי כעבור כמה חודשים הוא חזר בו בטענה שאין לו כסף. דבר זה גורם לי עוגמת נפש האבא נתן את המילה שלו לאבא שלי ועכשיו מתחרט, אני מרגיש שאני כבר לא יכול להאמין לו. אני טוען שאם הוא התחייב גם בע"פ אז הוא צריך לשלם. אבקש מכבוד הרב את חוות דעתו ואת פסיקתו.
תשובה: ברכת מזל טוב לך. איני מכיר את מצבו הכלכלי של אבי ארוסתך. אולי מצבו באמת השתנה לרעה ואין לו יכולת לתת. ואם אכן זה כך אין צריך להיות עליו כל קפידא. מכל מקום אני לא מציע להתחיל את חיי הנשואים ביחסים לא טובים עם החותן אלא לקבל אותו כאבא. ומאבא אין דרישות וכל מה שהוא עושה מקבלים באהבה. ואם כך תתיחס אליו אני מניח שהוא יעזור לכם ככל יכולתו.
שאלה: השם ציון לבת: רציתי לשמוע את חוות דעתו של הרב לגבי נתינת השם ציון לבת, ראיתי כמה דעות באחרונים שאין הקפדה על שמות משותפים כגון שמחה ויונה וכו, וגם את השם ציון ראיתי שהתחילו לתת לבנות. אשמח לקבל את חוות דעת הרב על הנושא.
תשובה: לדעתי אין זה נכון, וצריך לתת שם שמיוחד לבנות.
שאלה: אם יהודיה ואב לא יהודי: האם לבחור מאמא יהודיה לא נשואה אשר הביאה את הבחור מאבא לא יהודי מותר להתחתן עם בחורה יהודיה?
תשובה: אם הכוונה לאשה יהודיה שילדה ילד מאב נוכרי - הבן הוא יהודי ומותר ליהודיה להינשא לו.
שאלה: הליכה אחר דעת יחיד?: שמעתי בשם הרב שפירא שמי שהלך אחרי רבו שפסק לו שלא לסרב פקודה נחשב לחוטא במזיד. לצערי אינני יכול לשאול את הרב שפירא, אז אולי הרב יוכל להסביר לי את הסברא של האמירה הזו. שהרי אם נאמר שהסומך על דעת יחיד במקום שהרבים חולקים עליו הוא חוטא במזיד, הרי שמשמעות הדבר שאין דברי היחיד במקום הרבים לכלום. אמירה זו לא מובנת לי שכן מן המעט שלמדתי ראיתי שבמקרים מסויימים אנו סומכים על דברי יחיד, כגון בשעת הדחק וכדו. וכן ישנן קהילות המחזיקות בכל מיני מנהגים ע"פ פוסק שהיה באותה הקהילה אע"פ שרוב הפוסקים והחשובים שבהם שללו את שיטתו. (כמו למשל ענית ברוך הוא וברוך שמו שיוצא בה יד"ח בקהילות מצפון אפריקה).
תשובה: הואיל וגדולי הרבנים, בני גילו של מו"ר הרב שפירא, ומהם הרב גורן והרב ישראלי והרב קפאח זכרונם לברכה, פסקו כאחד שאסור לחייל למלא פקודה כזו, ולא ראה הרב שפירא רב בעל שיעור קומה שיכול לחלוק עליהם, סבר שעל הרבנים הצעירים לבטל את דעתם מפני דעת הגדולים מהם, ועל כן ביטל דעתם. ובמיוחד שהדברים נוגעים לענייני ציבור, שבהם יש חשיבות מיוחדת על הצבת עמדה אחת, וגדולי הרבנים הם שצריכים להכריע, ולא ראה שעומדים מנגד רבנים בעלי שיעור קומה, הן מצד חכמתם והן מצד מעמדתם, להכריע כנגד גדולי הרבנים בשאלות כבדות כאלה. ואין לצרף לדיון זה רבנים שעמדתם הבסיסית היא שעדיף לא להתגייס כלל לצבא. אלא יש לשקול את עמדתם של הרבנים הסוברים שיש מצווה חשובה לשרת בצבא.
שאלה: איך אפשר ללמוד 8 שעות ולהתפרנס?: הרמב"ם אומר שצריך ללמוד תורה 8 שעות ביום. איך אפשר גם לעבוד יחד עם זה?
תשובה: הרמב"ם דיבר על רמת החיים אז, אבל כיום מי שילמד שמונה שעות ביום לא יוכל להתקיים. לכן יש לעבוד כפי שנהוג ולקבל משכורת בה יוכל לפרנס את משפחתו, ויקבע עיתים לתורה. אין היום מספיק מודעות לקביעות עיתים לתורה, וצריך לדעת שזו מצוה חשובה מאוד.
שאלה: בענין תרומת איברים מקטן: ראיתי תשובת כב הרב שאין לכפות תרומת איברים מקטן וגם גדול לא ניתן לכפות. רציתי להעיר ולעורר שלפעמים, ל"ע, יש צורך לתרומת מח עצם ואז (מבחינה רפואית) ניתן להתרים אפילו מתינוק. אם הקרבה היא מדרגה ראשונה (כגון אח) אז הסיכוי להצלחה גדול ביותר. בד"כ אדם זה הוא היחיד ע"פ תבל שתרומתו מתאימה. התרומה מזיקה לתורם באופן מיזערי למספר ימים (הרגשת אי נוחות) אך אינה מכאיבה ואינה פוגעת בתיפקוד. האם במצב זה (כאשר יש חולה לפנינו בסכנת חיים) וידוע על תורם אחד ויחיד המתאים לתרומה, לא מן הראוי, לפחות מבחינה הילכתית, לדרוש תרומה מקטן או גדול?
תשובה: כתוב בתשובות הרדב"ז שאדם לא חייב לוותר על חלק מגופו בשביל להציל את חבירו. הדבר מותר אבל זו לא חובה.
שאלה: צביעת מים בשבת: יש לנו מתקן בתוך השירותים שצובע את השירותים בכחול כשמורידים את המים. האם מותר להוריד את המים כשהמתקן בתוך השירותים (אני חושב שהמתקן הוא בשביל ריח טוב) או שיש פה צובע בשבת?
תשובה: מותר.
שאלה: הדרכות רפואיות ברמב"ם: בפרק ד בהלכות דעות כותב הרמב"ם דברים מאוד מוזרים, לדוגמה: שפירות זה דבר לא בריא, וידוע בזמנינו שפירות זה דבר בריא מאוד. כיצד להתייחס לדברים אלו?
תשובה: כאשר הרמב"ם כתב הדרכות בענייני רפואה, הוא כתב זאת משום שיש חובה על האדם לשמור על בריאותו, וכך חשבו בזמנו של הרמב"ם שהאדם שומר על בריאותו. כיום אנו יודעים שזה לא כך, לכן החובה לשמור על הבריאות קיימת, רק צריך ללכת על-פי הדרכות של רופאי זמננו, ואין בדברים אלו שכתב הרמב"ם כדי לגרוע ממעלתו.
שאלה: שימוש בבושם ושמפו לגבר: הרמב"ם פוסק שראוי לא לשים בושם בשיער אם הוא לא מסריח, האם זה אומר שאין לחפוף בשמפו בעל ריח כשלא מזיעים מסריחים בשיער? הוא גם כותב שאין לשים בושם על הבגדים שאין לשים בושם על הגוף כלל. האם נפסק שמותר לשים בושם שיוחד לגבר? ואם כן, איך זה מסתדר עם הלכות דעות?
תשובה: הרמב"ם אסר רק דברים שיש בהם חשש שאמורים למשוך לחוסר צניעות, אבל סתם בושם או חפיפת הראש, מותר גם לפי הרמב"ם.
שאלה: שקרים כדי שלא להביך: האם מותר לשקר כאשר אדם שואל אותך שאלה שהתשובה האמיתית שלה בוודאי תביך אותך מאד? לדוגמא: אדם שנשאל באיזה בתי כנסת הוא מתפלל, והוא בכלל מתפלל בביתו מסיבות שונות, האם מותר לו לשקר על מנת שלא יובך, וכן על זה הדרך?
תשובה: לא יוציא דבר שקר מפיו, אלא יתחמק בצורה אחרת.
שאלה: גיור לא שלם של נשים: לצערי, ממצוקת פרנסה ירדתי מישראל לגרמניה לעיר דרעזדן שבמזרח גרמניה לשעבר. בעיר שני רבנים: של חב"ד שהגיע לפני שלוש שנים ורב ריפורמי וותיק. הקהילה היהודית קטנה והפעילות היהודית מעטה ואין כאן בית כנסת פתוח בבוקר להנחת תפילין. יש בעיר שלוש-ארבע נשים צעירות לא נשואות שגוירו שלא ע"י רב מגייר. הן מתרועעות רק עם יהודים, פעילות בקהילה, צנועות, ודתיות. הסיבות שהביאו אותן ליהדות הן כאלו שהלב נשבר לשמען. הן מחפשות יהודי להקים משפחה. הנשים צעירות, פרנסתן קשה, ואין ידן משגת לנסוע לישראל כדי להשלים גיור כהלכה. עבור הגרמנים, הן נחשבות ליהודיות. אבל בישראל, הן לא. וכבר הציע הרב של חב"ד לעזור, אבל גם הוא אינו רב מגייר שהוסמך ע"י הרבנות הראשית. בכל גרמניה כולה אין רב מגייר אחד. שאלתי היא מה אפשר לעזור להן כדי למנוע בכיה לדורות?
תשובה: בעקרון יש לדעת שגיור אינו פתרון לבעיות כלשהם, אך אם חפצות בגירות אמת לשם שמים, ניתן לפנות לרב קהילה ירא שמים שאולי יוכל להפנות אותך לגורמים אורתודוכסיים שמתעסקים בגיורים. מצורף בזה כתובת דוא"ל של רב קהילה כזה שנמצא בגרמניה: rabbinat t-online.de הרב אביחי   בכבוד רב, הרב יהודה אודסר.
שאלה: השתלת שיער לגבר: יש לי חבר רווק מבוגר שלא מצליח למצוא זיווג. רוב הבנות דוחות אותו עקב הקרחת שיש לו. האם מותר לו לעשות השתלת שיער?
תשובה: מותר.
שאלה: לשון הרע בפניו: מה נכלל בדיוק בלשון הרע "בפניו" כמבואר בחפץ חיים. לדוגמה, אם אני אומר לאדם אחר "אתה עקשן" (לא מתוך כוונה אמיתית לעורר אותו) האם זה נכלל בהנ"ל?
תשובה: אם זה לצורך תיקון, אין זה בכלל לשון הרע, אבל סתם ללא תועלת-אסור.
שאלה: התעמתויות עם המשטרה: בפינוי המתוכנן הקרוב, לאחר ההסלמה בפעולות המשטרה, כגון שימוש בגז מדמיע וכדומה, מה סוג המאבק שעלינו לנקוט, האם המאבק צריך להיות יותר אקטיבי?
תשובה: זו לא שאלה לאינטרנט. בכלליות אפשר לומר שכאשר יש אלימות המתחילה מצידם, מותר לנו להתגונן. אין אנו דוגלים במוסר נוצרי האומר שאם הכו אותך, תגיש את הלחי השניה. התגובה צריכה להיות בהתאם להתקפה. זה שאין למותקף אלה להחזיר, זה לא אוסר עליו את השימוש באבן.
שאלה: דין גניזה בדברי קודש בשפות זרות: האם דברי קודש שכתובים בשפה זרה (לא בעברית) טעונים גניזה?
תשובה: טעונים גניזה, מפני שזה תלוי בתוכן הדברים ולא בכתב.
שאלה: מפגש עם בנות בצבא: לאחרונה נתקלתי בצבא בשני מצבים: 1) כשהתאמנתי בחדר הכושר של החטיבה הגיעו לפתע 2 חיילות והחלו להתאמן שם. יש לציין שאמנם זהו מקום קטן, אך הן היו בצד של ההליכון ואני באגף של המשקולות, כך שאין חשש למגע וכו. האם במצב כזה עליי לצאת מחדר הכושר? האם מדובר באיסור או בחשש למראית עין? 2) ישבנו בשולחן באחת הסעודות בחדר האוכל מספר בני"שים, ובאמצע הארוחה הגיעו 2 חיילות וישבו מולנו באותו שולחן (שולחן עגול עם 8 מקומות). מה אז עליי לעשות?
תשובה: 1. צריך לצאת מהחדר משום שאין זה מדרך הצניעות. 2. תסיימו לאכול מהר ותלכו משם.
שאלה: קימה בבוקר לתפילה: קשה לי לקום בבוקר לתפילת שחרית. אני יודע שזה בעיה ברצון. שאלתי היא איך אני יכול להגביר את הרצון לקום לתפילה בזמן?
תשובה: אתה צריך לקום תקופה מסוימת מוקדם שתספיק ללמוד עשרים דקות לפני התפילה על התפילה או הלכות תפילה. תעשה את זה במשך שבועיים. כשתעמוד בזה תכתוב לי ונמשיך לדון מה עוד לעשות.
שאלה: דיבורים בזמן תפילה: מה עושים כאשר יש ציבור מתפללים שנוהגים לדבר בזמן חזרת הש"צ או כאשר הם מסיימים את תפילת שמונה עשרה מהר מאד ומתחילים בליחשושים שמאד מפריעים לתפילה (בכל מקרה לי זה מפריע)?
תשובה: אם אפשר לקבוע מקום תפילה בפינה ששם אין הפרעות, ואם ההפרעות קשות ללא נשוא אפשר לבחור בית כנסת שקט יותר.
שאלה: מאבק על ארץ ישראל מול חיי משפחה?: אני בת 43, אמא ל-4 ילדים (שניים עדיין בבית - בן 15 ובת 11). במשך השנה שעברה הקפדתי להקדיש יום בשבוע למאבק נגד ההתנתקות, ובקיץ עזבתי את המשפחתי ואת מקום העבודה למשך חודש לצורך זה. דמיינתי לעצמי את מאות האלפים שינועו דרומה ופשוט ימלאו את כל הכבישים עד שלא ניתן יהיה לבצע את הגירוש. כמובן שזה לא מה שקרה. חוץ מייאוש על כשלון המאבק ההוא, אני מיואשת מהמשך החרבן שצפוי ביו"ש החל מפינוי שכונת שלהבת בחברון. כיום אני תוהה איך עלי לפעול ומה אני יכולה לעשות למען ארץ ישראל? נראה לי שנגמר הזמן של הפגנות ההמונים וגם עם עשרות אלפים יאספו בעמונה (כפי שכתוב בפרסומים שלהם) זה לא יעזור כלום. למרות גילי, אני בכושר טוב, אני חזקה, יכולה להסתדר בלינה בשטח, ולא מאד פוחדת מאלימות השוטרים (אולי כדאי שאפחד יותר). מצד שני, לכל פעילות כזאת אני יוצאת לבד, כיוון שבעלי לא מסכים לפעילות הפוליטית שלי, וכך גם הילדים שלי. השאלה אם עלי להגיע למקומות שעומדים לפנות, או שממילא זה לא יעזור? ואם לא, מה עוד כדאי לעשות? אני לא מסוגלת לשבת בבית ולא לעשות כלום בזמן שמתרחש אסון כזה!
תשובה: מסירותך למען ארץ ישראל ראויה לשבח. אין כל ספק שכל התנדבות כזו מוסיפה עוד זכויות ומקרבת את הגאולה, וגם אם אין תוצאות מידיות אנו בטוחים שאף פעולה אינה לחינם אלא מצטרפת לחשבון גדול שעוד יתגלה. אך נראה לי שצריך לשמור על איזון נכון ולא לפגוע בחיי המשפחה יתר על המידה. לשאלה האם להגיע למקומות שבסכנה של פינוי. אין חובה להיות בכל מקום יש לעשות זאת במינון נכון בהתחשבות עם המשפחה. מכל המאבקים הללו אנו מתחשלים ומעמיקים את הקשר לארצינו הקדושה. וכל מצוה שמסרו ישראל את נפשם עליה נתקיימה בידם. צורת המאבק על א"י ברכת הגומל למפוני עמונה
שאלה: שימוש בדוד שמש בשבת: בהמשך לדברי הרב בספר פניני הלכה על הלכות שבת: א. האם מותר לכתחילה לפתוח את ברז המים החמים מתוך כוונה שהמים יזרמו עד שטמפרטורת המים תרד מ-45 מעלות? לכאורה במצב זה לא יהיה בישול של המים הקרים שנכנסים לדוד. ב. בביתנו דוד השמש ודוד החשמל אינם אותו דוד. האם לפי זה גם לדעת הגרש"ז אוירבעך יהיה מותר להשתמש בדוד שמש בשבת?
תשובה: א) אין לעשות כך לכתחילה, כי בפועל בתחילה המים יתבשלו. ב) כפי הנראה לפי סברתו יהיה מותר, אבל אינני יודע אם לא נטה לאסור מעוד צדדים.
שאלה: תלמיד ישיבה שלומד עד מאוחר: תלמיד ישיבה שלומד עד מאוחר וקם להתפלל בזמן שלא ראוי לתפילה, מה עצת הרב בשבילו?
תשובה: צריך לדעת שזמן תורה לחוד וזמן תפילה לחוד. החפץ-חיים היה הולך ובודק שתלמידיו היו הולכים לישון בזמן, בכדי שיקומו למחרת בזמן. כל אחד צריך לעשות את השיקול שלו כמה זמן לישון וכמה זמן ללמוד, רק שזה לא יפריע אחד לשני. אין זו דרכה של תורה שלימוד תורה יבוא על חשבון התפילה.
שאלה: מאחזים על שטחים "של ערבים": אמנם לא כל המאחזים שהוקמו עכשיו, הוקמו על שטחים "של ערבים", וזה נראה מאוד טבעי וחשוב לבנות את המאחזים הרי אנחנו רוצים לתפוס עוד שטחים בארץ ישראל ולהמשיך בישובה של ארץ ישראל, אבל מצד שני אנחנו רואים שגם אברהם אבינו קנה את מערת המכפלה למרות שארץ ישראל שיכת לו, אז אולי אנחנו צריכים לקנות את האדמות ורק אח"כ לבנות עליהם את המאחזים למרות שכל ארץ ישראל שיכת לנו?
תשובה: את צודקת. אין להקים מאחזים על שטחים שבבעלות פרטית של ערבים, אלא רק על אדמות מדינה, או על אדמות שנקנו מערבים. וכך היתה עמדתו של מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל. דין מאחז שהוקם על אדמות פרטיות.