LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הכשרת כף עץ לבישול: בביתי כפות עץ המשמשות לבישול (לערבוב התבשילים). קרה שחל בלבול ולא ידוע איזו כף חלבית ואיזו בשרית. בדיעבד, רוב הסיכויים שהשתמשנו בכפות הן לבישול חלבי והן לבשרי (כמובן לאחר ניקוי ושטיפה). איך ניתן להכשירן?
תשובה: ניתן להכשיר כף זו ע"י הגעלה.
שאלה: על הניסים בברכת מעין שלוש: מדוע לא מזכירים בברכת "מעין שלוש" על הניסים?
תשובה: תקנו לומר "על הניסים" רק בסעודות חשובות, כלומר: סעודות בהן יש אכילת פת.
שאלה: כיבוד הורים בסעודה: כשנמצאים בסעודה עם קהל, כגון בסעודה שלישית בבית הכנסת, האם יש עניין של כיבוד ההורים בסעודה, כלומר: לקחת מהאוכל המוגש לכולם רק לאחר שאבא לקח, או שאם נמצאים בפני קהל וכל אחד לוקח לעצמו, ואני יודע כמעט בוודאות שאבא שלי לא מקפיד על כך בסעודה משותפת מחוץ לבית, אני יכול לקחת לפני האבא?
תשובה: אתה יכול לקחת לעצמך לפני שאביך לקח לעצמו, אולם אם אתה רוצה גם עכשיו לכבדו, אתה יכול להגיש לו את הצלחת המרכזית לפני שאתה לוקח לעצמך, בכדי שיקח לעצמו.
שאלה: שימוש בטבעת מנישואין אזרחיים : התחתנתי עם חברתי בחתונה אזרחית לצורכי ויזה, וכעת ברצוני להציע לה נישואין באופן רשמי. בחתונה האזרחית השתמשנו בטבעות שקנינו מכספינו, חברתי ענדה את הטבעת למשך תקופה לא קצרה (כיום היא עדיין ברשותה אך היא אינה עונדת אותה). 1. אני מניח שאני יכול להשתמש באותה הטבעת בעת הצעת הנישואין, אך האם אני יכול להשתמש באותה הטבעת גם לקידושין? 2. במידה ולא ניתן להשתמש בטבעת הספציפית הזו, האם ניתן להתיך את הטבעת ולהכין אחרת זהה לה מאותו החומר, מה בנוגע ללמכור אותה חזרה לחנות (להתכה או למכירה חוזרת) ולקנות אחרת זהה לה? 3. האם משנה אם הטבעת היא מכסף, זהב, או פלטינום?
תשובה: 1. רק אם היא תמסור לך את הטבעת במתנה גמורה, אז תוכל להשתמש בטבעת זו לצורך הקידושין בלבד. 2. אתה יכול לקנות טבעת פשוטה נוספת, ולקדש אותה בה. 3. לא.
שאלה: אסור לאכול תרנגול הודו?: שמעתי שהשל"ה אוסר את תרנגול ההודו. האם צאצאיו או האם יש ציבור מסוים שאוסרים זאת כיום, (משמע מהנצי"ב בשו"ת משיב דבר סי כב שכתב ש"וגם עוד היום יש מחמירים ופורשים מהם" שהחיוב לצאצאי השל"ה רק בבחינת "החמרה"), והאם הרב יודע מהו המקור לדברי השל"ה הללו?
תשובה: תרנגול הודו הובא לאירופה מאמריקה, ומכיוון שלא היה ידוע האם הוא אכן כשר, וגם לא היו מסורות בעניינו, השל"ה הקדוש אסר לאכול אותו. אולם כיום ברורים לנו סימני הכשרות שלו, ואין מי שחושש לדברי השל"ה האלו.
שאלה: אדם החשוד בלשון הרע לעניינים אחרים: האם אדם שחשוד על מחלוקת ולשון הרע חשוד גם על מאכלות אסורות? (לעניין לאכול אצלו או לקנות ממנו מזון), מדובר על אדם שמקפיד על קלה כבחמורה אבל נחשב לבעל מחלוקת ולא נזהר בלשון הרע. כלומר, האם איסורי כשרות נחשבים בעיני הבריות ליותר חמורים מלשון הרע ומחלוקת?
תשובה: לצערנו, איסורי מאכלות אסורות נחשבות יותר חמורות מאיסורי לשון-הרע, אף-על-פי שההיפך הוא הנכון. ולכן מותר לאכול אצל מי שמזלזל בלשון-הרע, ואין לחשוד שאינו מקפיד בכשרות.
שאלה: "על הניסים" בפסח?: א. למה לא אומרים על הניסים בפסח? ב. מה הנס ב"טמאים ביד טהורים רשעים ביד צדיקים"? ג. "והדליקו נרות בחצרות קדשך", הרי המנורה בכלל היתה באהל מועד ולא בחצר?
תשובה: א) כיון שבפסח תיקנו תפילות שלימות ובתוכם ההגדה להודות על נס יציאת מצרים, לא רצו ח להאריך גם באמירת על הניסים, ורק בחנוכה ופורים שתפילותיהם כתפילת חול תקנו על הניסים. ב) כיוון שהנס נעשה למרות הזהירות של המכבים לשמור על המצוות ונראה היה שזה יחליש אותם, כמו שלא אכלו טריפות אפילו כשלא היה להם אוכל כשר נראה הנס שבכל זאת ניצחו הטהורים והצדיקים את הטמאים הרשעים. ג) יש המפרשים שהכוונה היא לא לנרות המנורה אלא לנרות שהדליקו ישראל מרוב שמחת הנס. ונרות אלו דלקו בחצרות המקדש.
שאלה: החזר הוצאות לאם על חיפוש ילדים: זכות אם לראות את ילדיה (איסור על האב למנוע מהאב לראות את ילדיו), האם אב יכול להעלים ילדים מהאם? והאם האם המחפשת את ילדיה אשר נעלמו, זכאית להחזר הוצאות? וזה סיפור המקרה: זוג נסע לארץ זרה, האב עזב את הארץ במרמה עם ילדיו לארץ אחרת. האם לא קיבלה כל מידע על מקום הימצאם של ילדיה ההעלמות ארכה כשנתיים וחצי מה הבסיס ההלכתי לתביעת האב להחזר הוצאות החיפוש שהשקיעה באיתור ילדיה?
תשובה: האב עבר עברה חמורה. הוא אשם בגרימת נזק נפשי וממוני לאם וחל עליו חיוב מוסרי לפצותה. על ביה"ד להחליט על דרך החיוב ועל גובה הפיצוי.
שאלה: דין קדיש בפסוקי דזמרה : בישוב בלב השומרון אנו מקיימים מניין ספרדי מצומצם, ולעיתים קרובות אין לנו מניין בזמן הקדיש שלפני "הודו". לאחר המתנה קצרה אנו ממשיכים להתקדם בתפילה. וכאשר מגיע העשירי אנו נמצאים בפסוקי דזמרה ואז אומרים בין הפרקים ר חנניה וקדיש "על ישראל", כי יש "חיוב" לאחד המתפללים, האם הדבר מותר והאם צריך לענות אמן על כל הקדיש, או לקצר את הקדיש ל-5 אמנים? יש סידורים שכותבים שאפשר לומר קדיש גם בפסוקי דזמרה ויש סידורים שכותבים שאי אפשר לומר קדיש באיחור בפסוקי דזמרה. אנחנו מבולבלים וזקוקים לעצת הרב בנושא.
תשובה: אם יש רב במקום הוא יפסוק. באופן עקרוני מותר לענות על קדיש בפסוקי דזמרא אולם המדובר הוא במקרה שאדם נמצא עדיין בפסוקי דזמרא כשהש"ץ אומר קדיש מותר לענות עליו, אולם כאן מדובר שהתפילה החלה ללא קדיש דרבנן ועתה אתם אתם רוצים לשנות את סדר התפילה ולהכניס בתוך פסוקי דזמרא לאחר ברוך שאמר משהו שאינו שייך לסדר התפילה. לא נראה לי שהדבר ניתן. ובאשר לחיוב לדעת הארי אין להרבות בקדישים ואם יחסר קדיש אחד לא יקרה דבר. אפשר להוסיף שיעור אחרי התפילה לסיימו בדבר אגדה ולומר קדיש.
שאלה: שעת ארוחת בוקר: כתוב בשולחן ערוך (או"ח קנ"ז) כשיגיע שעה רביעית יקבע סעודתו, ואם הוא ת"ח ועוסק בלימודו, ימתין עד שעה ו, ולא יאחר יותר דהוי כזורק אבן לחמת אם לא טעם מידי בצפרא. רציתי לדעת עד כמה זה מחייב כיום, ואם קמתי מאוחר יותר, וסיימתי להתפלל אחרי חצות, האם אני חייב לאכול מיד אחרי התפילה, או שבמקרה כזה כבר פיספסתי את הזמן?
תשובה: לא זו דרכה של תורה. עליך לחיות חיים טבעיים יותר. לקום בבוקר להתפלל בזמן לאכול פת שחרית אחרי התפילה ולהתחיל סדר יום נורמאלי ומסודר.
שאלה: קושי לבטא חלק ממילות התפילה : יש לי בעיה עם הגיית מלים מסוימות בתפילה. בעיקר מילים שיש בהם ה עם שווא נח, לדוגמא: יהיה, והייתם, להיות וכו, הייתי רוצה לדעת מה לעשות, לעיתים מרוב נסיונות קרא שאמרתי מלים אלו עשרות פעמים באותה תפילה.
תשובה: עליך להיעזר בקליניאי תקשורת. בינתיים אל תתאמץ יותר מדי, אמור את המילים בטבעיות ואם לא הצלחת המשך הלאה.
שאלה: מותר ליהנות ממחשבה אסורה?: האם מותר להשתמש במידע שקיבלתי או פעולה שעשיתי בצורה אסורה, כגון אם חשבתי על דבר תורה בשירותים, האם מותר לי להשתמש בו, אם הסתכלתי על משהו בזמן התפילה, וזה נתן לי רעיון למשהו, האם מותר "ליהנות" מרעיון זה? אני לא מתכוון למשהו ישיר כמו חילול שבת או כסף גזול. והאם יש הבדל אם הפעולה היתה בכוונה או בטעות, אם התכוונתי להסתכל על משהו בזמן התפילה, או שבטעות הסכלתי?
תשובה: אין איסור בדיעבד להשתמש ברעיון שעלה בראשך בדרכים שהזכרת. אם כי צריך להימנע מעצם העלאת הרעיונות בדרכים הנ"ל ע" הסחת הדעת בשרותים באמצעות ספרי חול ויתר ריכוז בתפילה.
שאלה: מריחת קרם ידיים בשבת: ראיתי בילקוט יוסף, קיצור שולחן ערוך חלק א, סימן שכ"ז כי "מותר לאדם לסוך ידיו בשמן בשבת לתענוג, ואם עורו סדוק בגב היד, אם הוא רגיל למשוח שמן, אין בזה איסור רפואה בשבת, אבל אם אינו רגיל בזה, אין לו למרוח על ידו שמן וכדומה, משום רפואה בשבת". לפי דעה זו האם אדם אשר סובל מעור יבש באופן כרוני בכל חודשי החורף, מותר לו למרוח קרם ידיים או שמן בשבת?
תשובה: מותר לאדם למרוח שמן במשך כל החורף כדי לעדן את ידיו בתנאי שאין השמן בעל ריח רע שאז נראה שזה לרפואה. בנוגע לקרם ידים או כל משחה מוצקה יש בזה מחלוקת הפוסקים וכדאי להמנע מכך.
שאלה: ברכה על סופגניה בסעודה: האם יש לברך על סופגניה שהובאה לקינוח בתוך סעודה על פת, אודה לרב אם יוכל לפרט מהם בדיוק צדדי הספק לברך שלא לברך?
תשובה: קשה להניח שסופגניה מובאת רק לקינוח, היא משביעה ונחשבת לדעתי כחלק מהסעודה.
שאלה: התפללתי ביחיד, מותר להתפלל שוב בציבור?: היה יום אחד בו הייתי צריך לנסוע לצורך חשוב, ולכן התפללתי בישיבה מנחה ב-12:30, ביחידות. האם כאשר בדרך, בתחנה מרכזית למשל, מתארגן מניין, מותר לי להצטרף ולהתפלל שוב שמונה-עשרה כאשר אני מחדש משהו בתפילתי כבתפילת נדבה, כדי לזכות בתפילה בציבור, או כיוון שכבר התפללתי - יצאתי יד"ח ואין אפשרות להתפלל שוב?
תשובה: מצד עיקר הדין אפשר להתפלל שוב בתורת נדבה, אבל הפוסקים הכריעו להלכה שבזמננו לא יודעים לכוון כראוי, ולכן אין זה מומלץ להתפלל תפילת נדבה. ביכולתך להקשיב להם ולענות לקדיש וקדושה שלא אמרת, מפני שהתפללת ביחידות.
שאלה: הדלקת נרות חנוכה לאבל: האם האדם שנמצא באבל מבני משפחתו מחוייב להדליק נרות חנוכה? ואם הוא מחוייב והוא יושב שבעה, מותר לו להדליק את הנרות מאוחר יותר?
תשובה: גם אבל מחוייב להדליק נר חנוכה כל ימי החנוכה וצריך גם לברך בלילה הראשון ברכת "שהחיינו" בביתו. בבית הכנסת לא ידליק בלילה הראשון שזהו זמן שמחה ואין ראוי שהאבל יברך בציבור שהחיינו. (גשר החיים פרק כג סעיף ג וסעיף ד, וילקוט יוסף פרק כה הלכה ה) את הנרות יש לכתחילה להדליק בזמן ולא לאחר את ההדלקה.
שאלה: מדוע יוסף מתנכל לאחיו?: מדוע יוסף מתנכל לאחיו ולכאורה עושה להם "עוול" גדול, אמנם הם עשו לו עוול אבל הרי יש עניין של "לא תקום ולא תטור"?
תשובה: יוסף לא התכוון, חלילה, לנקום באחיו אלא יוסף רצה לבדוק האם האחים למדו מטעותם והם מכירים בערך האחדות ובחשיבותו של כל אחד מבני יעקב או שהם עדיין חושבים שהמעשה שלהם במכירתו היה נכון וצודק. וכשהוא רואה את יהודה מוכן להישאר עבד במקום בנימין והאחדות בין האחים שוב חזקה הוא מתוודע אל האחים.
שאלה: "רובין הוד" בטיול: אני מורה ולעיתים אני יוצאת עם כיתתי לטיול, לשם כך אני זקוקה לכספי ההורים. מאחר וזה לא נכלל בסל התרבות, ישנם מספר ילדים שאין ביכולתם לשלם עבור הטיול. האם ניתן לגבות יותר כסף מההורים האחרים מבחינת ההלכה החוק האתיקה המוסר כדי לממן את הילדים שקשה להם לשלם, האם זה נחשב כגזל? אם לא אשתף אותם בטיול זה יגרום להם צער ובושה.
תשובה: לא מזכים מצוה להורים שלא מדעתם, ולכן יש ליידע את ההורים שמחיר הטיול הוא לדוגמא, 80 ש"ח, ומבקשים להוסיף עוד 20 ש"ח בשביל לעזור לילדים שאין ביכולתם לצאת במימון עצמאי.
שאלה: משך סמכות בית דין: אני נמצא בדיון עם אדם בבית דין, הדיון נמשך כבר שנתיים וחצי. בית הדין פסק ולאחר מספר ימים נתן הבהרות שדחו את הדיון מחדש וכך העניין נמשך. כמה זמן הנני כפוף לבית הדין, וממתי אני יכול להרגיש שבית הדין דוחים יותר מדי את הדיון בעניני, ואני יוכל לפנות לערכאה אזרחית? ברצוני להעיר שלפי החוק סמכות בורר היא לשלושה חודשים בלבד.
תשובה: א. יישר כוחך על שבחרת להדיין בפני בית הדין הרבני, כדין וכהלכה, דבר שלצערנו אינו מצוי דיו, ומחזק את המשפט העברי עפ"י תורתנו. ב. לפי ההלכה, אין אפשרות לתבוע בערכאה אזרחית, שאינה דנה עפ"י דין תורה, אלא באישור של בית הדין. (עיין שו"ע חו"מ סימן כו במספר תשובות באתר) ג. בעקבות ברור עם מנהל בתי הדין הרבניים, סדר הפעולות האפשרי במצבך הוא כדלהלן. 1.פניה לבית הדין בבקשה שיזרזו את הדיון והפסיקה בעניינך. 2.במידה ואינך נענה, אתה יכול לפנות במכתב, או למנהל בתי הדין הרבניים (הרב אליהו בן דהאן), או לנשיא בית הדין הגדול (הראשון לציון הרב שלמה עמר שליט"א). הרב יהודה אודסר
שאלה: הסכם קדם נישואין חדש: לאחרונה ראיתי בעלון הנשים "קולך" הצעה להסכם קדם נישואין חדש של הרב ברויד. עיקרי ההסכם הינם: א. הבעל מצהיר שהקידושין נעשים על תנאי שאינו נעדר מביתו למשך 15 חודשים. ב. מינוי שליח שימסור לאישתו את הגט. ג. קבלת הבעל את תקנת הציבור על הפקעת הקידושין לאחר 15 חודשים מיום בקשתה. מהי דעת הרב לגבי הסכם זה?
תשובה: איני מכיר את הרב ברויד ואיני יודע אם הוא בר סמכא דיו בנושאים כה רגישים. על פניהן הצעותיו אינן חדשות והן נראות כמנוגדות להלכה וכבר נדחו בדורות הקודמים: א. אין נישואין על תנאי. ב. אין אפשרות למנות שליח לגירושין לפני שהיו נישואין בכלל. גם אחרי הנשואין השליח יצטרך לקבל מינוי חדש מדי חודש בחודשו. ג. אין אפשרות להפקיע קידושין, בודאי שלא ע"י הסכם קדם נישואין. חבל שמפרסמים בעלונים דברים חסרי אחריות ללא התיעצות עם בני סמכא. בגיליון צוהר האחרון הועלתה הצעה ע"י הרב בניה ברונר הנראית לי כרצינית והמעשית ביותר מכל ההצעות שהוצעו עד כה. הרב ברונר הוא דיין מוסמך ועומד בראש פרויקט הנישואין של רבני צוהר.
שאלה: שימוש בכלי עץ לבשר וחלב : כבר זמן רב אני משתמשת בבישול בכלים מעץ, ופעם בזמנו, חשבתי שבכלי עץ אין בעיה לערבבם בחלבי ובבשרי, אז איני זוכרת במה השתמשתי בחלבי ובמה בבשרי, למרות שאני לא מעבירה את הכף ישירות מסיר חלבי לבשרי ולהיפך אלא אני שוטפת אותם, אז אם זה לא נעשה באותו היום, האם הדבר בעייתי?
תשובה: גם בכלים העשויים מעץ אסור להשתמש לבשרי ולחלבי, ולכן הכלים שלך צריכים הגעלה במים רותחים.
שאלה: "אמותה הפעם"?: אף פעם לא הצלחתי להבין מה היה בפגישת יעקב ויוסף. לאחר תקופה של 22 שנים בה חשב יעקב שיוסף איננו, הם נפגשים, והמילה הראשונה שיוסף שומע מאביו היא: "אמותה הפעם". כמדומני שלכאורה יותר מתבקש במצב זה הוא להזכיר את המילה חיים ולא משהוא שקשור במוות, או משהוא כמו "ראות פניך לא פללתי". אמנם המשפט שנאמר בפועל הוא נכון ומתבקש, אך לא מיד בהתחלה, קודם להביע שמחה ותוספת חיים ואח"כ יש זמן גם לדברים האחרים, אודה לרב בהבהרת העניין?
תשובה: באמת פשט הפסוק שיעקב שמח שראה את יוסף לפני שמת אך ישנם הסברים נוספים הנותנים לפסוק משמעות נוספת. רש"י מביא מדרש שיעקב לא דיבר על מוות אלא דווקא על חיים, על החיים שלאחר המות. יעקב אומר ליוסף עכשיו שראיתי אותך אני יודע שלא אמות לחיי העולם הבא אלא אחיה לחיי העולם הבא, שמקובלני שאם לא ימות אחד מבני בחיי סימן שאבוא לחיי העולם הבא. ה"העמק דבר" מסביר שיעקב התפלל לקב"ה כשנפגש עם יוסף שיוסף יחיה ולא ימות בחיי יעקב על כך שלא סיפר לאחים מיד שהוא יוסף אלא גרם סבל לאביו, ליעקב, וכן על כך שיעקב השתחווה לו.
שאלה: תפילה בקהילה קטנה: למרות שאנו מתגוררים בישוב קטן נוצרו בו לפחות 2 מניינים בשבת, כמעט באופן קבוע - עם הנץ ומניין בשעה 8:00. בדרך כלל שני המניינים מסתדרים ובעת הצורך משלימים בודדים מהוותיקים למנין המאוחר, אבל השאלה היא עקרונית כיון שבמצב הקיים, מעבר לכך שהתפילה לא ברוב עם אין תפילה משותפת ולעניות דעתי קשה לגבש כך קהילה ערכית שהתפילה ועבודת השם בה משמעותית לחיבור בין האנשים. חשבתי להציע שתקבע תפילה משותפת, ניתן להכריע בכל שבת על פי רוב האנשים שצפויים להשאר ביישוב או בסבב מסויים, אך נשאלת השאלה האם בכלל יש בכך עניין שיכול לבטל לאותם הנוהגים כוותיקים לוותר לשם כך על מנהגם?
תשובה: אם יש רב במקום עליך להפנות את השאלה אליו. מבלי להכיר את תנאי המקום מקרוב אין אפשרות לתת תשובה הולמת. תשובתי תהיה רק באופן עקרוני מבלי להתיחס לשאלתך: ברוב עם הדרת מלך. וישוב, בפרט קטן, חייב להתגבש, אם הוא חפץ חיים, סביב תפילה משותפת שיעורים משותפים ופעולות ערכיות משותפות.
שאלה: כתיבת לה"ו על ספרים: האם ראוי לכתוב לה"ו בעמוד הראשון של ספר חדש שרוכשים, ומה זה מבטא?
תשובה: לה"ו ראשי תיבות של לה' הארץ ומלואה וזה מעיד שכל המציאות שייכת להקב"ה ואני רק משתמש במה ששיך לו.
שאלה: חיוב פתח במזוזה: בדירה שקנינו פתח מהסלון למסדרון. לפתח אין משקוף - והוא נוצר מהפרש גובה בין 2 התקרות (תקרת המסדרון היא רצפת בוידם). כמו כן המזוזה השמאלית הינה קורת בטון, ורוחבה כפול מרוחב המזוזה הימנית (שהיא סוף של קיר). אין דלת בפתח זה. האם הפתח חייב במזוזה?
תשובה: נראה לי שהפתח חייב במזוזה.
שאלה: סיום מסכת לבת בבת מצווה: אנו חוגגים בע"ה בת-מצווה, בתי למדה מסכת משנה וכוונתינו לעשות מחר את הסיום. האם ישנם הגבלות מסוימות לבת לבצע סיום מסכת בפני קהל (מדובר על חוג משפחתי עם מספר חברים ושכנים), והאם יש לומר את כל הנוסח של סיום המסכת?
תשובה: ראשית כל מזל טוב ורוב נחת. אין מניעה עקרונית שבת המסיימת מסכת תאמר את נוסח הסיום (חוץ מהקדיש, כמובן). אם כי מסכת משניות אינה נחשבת לסיום, גם אם למדו אותה עם ברטנורה וכדו'. מכיון שאיני מכיר את המדוברת וסביבתה איני יכול להתיחס לעניין העקרוני, האם יש כאן תוצאה טבעית מלימוד אמיתי לשם שמים, או שהמניע הוא חברתי, לעשות צעד הפגנתי של אמירה מתריסה המכריזה על "שוויון" מדומה בין גברים לנשים. הלב יודע אם לעקל אם לעקלקלות.
שאלה: בן בת מאומצים ללוי: במקרה של בן בת מאומצים בבית כהן, האם הבן יעלה כהן בבית הכנסת בבוא העת, האם יערך טקס פדיון הבן לבן שנולד למאומצת בבית כהן, ואיך מתייחסת ההלכה לילדים מאומצים (שנולדו גויים ואומצו כתינוקות)?
תשובה: לפי ההלכה האימוץ לא משנה את המוצא הביולוגי של המאומץ, הוא לא יהיה לוי או כהן, אלא א"כ היה אביו הביולוגי כהן או לוי. בנה של המאומצת חייב בפדיון. ילד גוי חייב לעבור גיור כהלכה לכשיגדל יוכל להחליט שאינו רוצה להיות יהודי ויפקיע את גיורו. אם יסכים להישאר יהודי דינו ככל גר וייקרא פלוני בן אברהם אבינו.
שאלה: כיצד להבין את דברי ר"נ מברסלב?: כיצד להתיחס לאמרות שרבי נחמן מברסלב כותב על עצמו כגון: "ניצחתי ואנצח גמרתי ואגמור אני נהר שמטהר מכל הפגמים". יש אנשים שמבינים את זה לא נכון מה לענות להם?
תשובה: נראה לי שכוונת רבי נחמן זצ"ל היא לשיטתו, שבזמנו קמו לה מתנגדים ולדעתו שיטתו מנצחת את את השיטות האחרות, שבהם יש מענה רק לחלק מהקשיים והצרות הפוקדות את החיים, ואילו שיטתו יש בה פיתרון גם לצרות ולחטאים הקשים ביותר. כנהר העדיף על מקוה והוא שוטף כל פגם וזוהמה.
שאלה: אבל מהול בשמחה: איך ינהג אדם שאביו נפטר יומיים לפני שאשתו נכנסה לניתוח קיסרי וילדה תאומים. בבוקר נולדו התאומים ובצהרים באותו היום התקיימה הלויה. הוא לא יכול היה לשבת "שבעה" כי היה צריך גם להיות לצד אשתו והתינוקות שנולדו, מצד אחד רצה לשמוח בלידת ילדיו, ובצד שני לכאוב את אובדן אביו, דילמה שמנעה ממנו להיות עם אשתו וגם מנעה ממנו לשבת שבעה כמו שצריך, איך צריך אדם במצב שכזה להתנהג? בנוסף לכך יש לבני הזוג בן בכור כבן 3.5 שנה שאי אפשר היה להפקירו. (אנחנו חיים במלבורן אוסטרליה).
תשובה: מצינו בהלכה דוגמא למציאות מורכבת מעין זו כגון ברכת דיין האמת על הפטירה ושהחיינו על הירושה. אין סתירה בין שתי הברכות. הוא היה צריך לשבת שבעה במידת האפשר וגם לסייע לאשתו במידה והיה צורך בכך. עם זאת בשבעה אין מקום להביע שמחה גלויה על הילדים שנולדו.
שאלה: אשה שרואה איש טובע: האם "לא תעמוד על דם רעך" מתייחס אך ורק לגבר או גם לאשה, באם האשה תראה גבר טובע היא חייבת להצילו?
תשובה: ודאי שכן. כל אחד מישראל חייב להציל כל אחד מישראל.
שאלה: מכתב לרופא: האם מותר לכתוב מכתב לרופא אחרי שהתרפאתי ממחלה, שהרי הטוב שברופאים לגיהנום?
תשובה: הביטוי "הטוב שברופאים" הוא מצד הרופא שאינו עושה כל מלאכתו בשלמות אבל התורה נתנה רשות לרופא לרפא ואתה מחוייב להכיר טובה למי שהקב"ה שלח אותו לרפא אותך. ולכן, לכתוב חובה עליך לכל הפחות לכתוב מכתב ואף להכיר לו טובה בלב.
שאלה: מילואים בשנה הראשונה לנישואים: לפני חצי שנה באתי בברית הנישואים. ידוע לי כי על פי ההלכה אין מגייסים אדם בשנה הראשונה לנישואיו כאשר לא מדובר במלחמת מצווה. זומנתי לשירות במילואים לתקופה של 24 יום מתוכם שבוע אימון והשאר תעסוקה של שמירות בעוטף אילת. היחידה בה אני משרת בשלבי הקמה ואינה לוקחת חלק במבצעים מיוחדים ומורכבים אלא מבצעת פעילויות אבטחה שוטפות. האם עליי לבצע רק את האימון לפי ההלכה? בנוסף, אשתי לא היתה רוצה שאלך למילואים. אני מעוניין לנקוט בגישה הלכתית ולשאת באחריות להשלכות מעשי (סירוב גיוס במקרה שכך תורה לי ההלכה). לא אוכל לשאת רמיסת הלכה מצד הצבא המדינה, כאשר הדבר בשליטתי. על כן אשמח לקבל תשובה הלכתית לנושא, האם מצד ההלכה עליי להתגייס או לא?
תשובה: טרם זכינו שהמדינה תלך לפי הדרכת התורה בזה. מאידך, במלחמת מצוה חובה על כולם לצאת למלחמה, והרי אנחנו במצב של "חצי" מלחמה עם הרשעים שבקרבנו וסביבנו. תבקש שיוותרו לך על המילואים, אבל אינך יכול לדרוש שיוותרו על המילואים.
שאלה: לשמור שקיות מהמכולת בבית: לאחר שערכתי קניות גילתי שבטעות שקיות "חדשות" מהמכולת (שלא השתמשתי בהם) בתוך אחת השקיות שלי. האם אני יכול במקום ללכת במיוחד ולהחזיר אותם לחנות, או לשמור אותם אצלי עד הקנייה הבאה ולהשתמש בהם בקניה הבאה?
תשובה: אתה יכול לשמור אותם אצלך עד לפעם הבאה שתלך לקניות באותה חנות.
שאלה: שירי קודש בהחלפת חיתול: האם מותר לשיר שירי קודש לתינוק בזמן שמחליפים לו?
תשובה: לא, אולם מותר לזמזם את מנגינה.
שאלה: חימום אוכל בשבת: א. האם מותר לחמם בתנור בשבת דבר מאכל יבש, בתנור בעל שני תאים המבודדים זה מזה לחלוטין, כאשר מפעילים לפני שבת את החימום של התא התחתון לטמפרטורה כזו שתגרום להתחממות התא העליון לטמפרטורה הפחותה מהטמפרטורה המוגדרת כ"יד סולדת בו" ובתא העליון לא מפעילים את החימום כלל. האם בתנור שהוכן כך מראש, יותר להכניס לתא העליון בשבת דברי מאכל יבשים שנגמר בישולם (כגון שניצל מוכן, בורקס, וכדו ) כדי שיתחממו לאיטם? האם יש כאן מקום להתיר מדין של "ליד התנור" מפני שבעצם בתא העליון לא מופעל החימום כלל אלא חומו מגיע בעצם מהתא התחתון או שיש בזה חשש מראית עין, שנראה כמבשל, או מפני שרואים שמכניסים את האוכל דווקא לתא העליון, שבו לא מופעל החימום אין חשש כזה, או שמא אין בעיה כלל מכיון שטמפרטורת האוכל לעולם לא תגיע לחום של "יד סולדת בו"? ב. האם מותר בשבת לחמם אוכל יבש כשהוא עטוף בנייר אלומיניום, האם אין בעיה של הטמנה אם האוכל עטוף מכל צדדיו בנייר אלומיניום? ג. ברשותי מתקן המחזיק גליל ניילון נצמד וגליל נייר אלומיניום, המאפשר לחתוך אורך רצוי בעזרת סכין המובנית במתקן. האם מותר להשתמש בשבת במתקן כזה לחיתוך הניילון ונייר האלומיניום?
תשובה: א. אם אין שם חום שהיד סולדת בו, הרי זה לא מוגדר כחום. אבל להניח בתנור אפיה שחם בחום שהיד סולדת בו-אסור, אפילו אם החום בא מהתנור התחתון. ואם יש טיימר, מותר לתת דבר גושי לתוך התנור, לפני שהטיימר מפעיל אותו. ב. הנייר אלומיניום הוא כמו סיר, וכמו שלא נאמר שהסיר עצמו מטמין את האוכל, כך גם כאן. ג. זהו איסור מחתך מדאורייתא.
שאלה: רימיתי עשרות לקוחות: בקיץ האחרון עבדתי כמחסנאי בסיטונאות של עופות טריים, במשך עבודתי שם רימיתי את הלקוחות על ידי החלפת התאריכים שעל הסחורה כך שתראה טריה יותר, זאת על פי דרישת המעביד, כעת אין ביכולתי לדעת את מי רימיתי, כמה רימיתי, ואיך לפצות אותם על כך. היות ומדובר בעשרות לקוחות לאורך שלושה חודשים. מה עלי לעשות?
תשובה: עליך לתרום מכספך וזמנך למען הציבור. אך במקביל עליך למנוע את המשך ההונאות של אותו סוחר ולידע את הציבור על ההונאה, אם יש דרך להניע את הסוחר לתקן את דרכיו עליך לעשות זאת (אתה יכול להישאר אנונימי).
שאלה: לעשר ענבי הדס: הכנתי תמצית וליקר מענבי הדס שגדל בגינתי. האם צריך לעשרו? ואם כן האם צריך לעשר? ההדס אמנם גדל בגינתי אך אינני מקפיד עליו אם יקטפו ממנו.
תשובה: בדרך כלל לא אוכלים את ענבי ההדס, ולכן זה לא נקרא אוכל. אולם מצד שני זהו פרי, ולמעשה תפריש בלי ברכה. ולענין ערלה, ההדס לא ניטע לצורך אכילת ענביו, ולכן לא צריך לחשוש לאיסור ערלה.
שאלה: גדרי נדר בשב ואל תעשה: הש"ע כותב שבחנוכה מדליקין מנר לנר. אדם ששלוש פעמים לא הדליק מנר לנר, אלא את הדליק כולם ע"י נר חיצוני, האם יש בכך משום נדר כיוון שהחמיר כהרמ"א על אף שלא התכוון כלל להחמיר אלא עשה כן מטעמי נוחות? וכן אדם שלא התגלח במכונת גילוח אלא במספריים שלוש פעמים כדי להחמיר אך לא התכוון לקבל עליו שלא להתגלח יותר, האם יש בכך משום נדר? ככלל, מהו הגדר של נדרים במצב של שב ואל תעשה כאשר החוסר מעש הוא בעצם חומרא (ואולי יש לחלק בין התכוון להחמיר ע"י חוסר המעש לבין לא התכוון לכלום)?
תשובה: מי שעשה דבר לצורך חומרא במצוה, והוא יודע שזה מותר ובכל זאת עשה כך, הרי זה נדר. אולם מי שנהג כך מסיבות אחרות, כגון: נוחות וכדומה, אין בזה נדר.
שאלה: טעות בהוצאת ספר תורה: בר"ח טבת הוציאו בבית כנסת שלנו 2 ספרי תורה, הראשון היה לקריאת ר"ח כפי שצריך להיות, ואילו בספר השני הוציאו בטעות ספר של פרשת השבוע ולא של הקריאה לחנוכה. אני יודע שהלכה היא שאין להחליף את הספר שהוציאו בטעות, אלא יש לגוללו עד המקום הנכון. אחד המתפללים טען שאם לא מחזירים את הספר שהוצא "בטעות" אלא משאירים אותו בחוץ אפילו שלא יקראו בו היום, אין כל בעיה להוציא גם את הספר הנכון, מה שיצור מצב בפועל שיהיו 3 ספרי תורה על הבימה אך יקראו רק בשניים מהם. ברצוני לדעת האם זו אכן ההלכה או שאין לנהוג כן?
תשובה: אין לנהוג כך.
שאלה: עדים לפתיחת תיק נישואין: אדם הרוצה להתחתן ומגיע לרבנות דורשים ממנו להביא שני עדים להוכיח רווקות. למה צריך את זה, ומה התוקף של זה מבחינת ההלכה כאשר אפשר להביא סתם שני אנשים מהרחוב?
תשובה: בכל התורה כולה אנו פועלים ע"פ חזקות, אבל ישנו כלל נוסף שבכל מקום שאפשר לברר, אנו צריכים לברר את הדבר ולא להסתמך רק על החזקה (פסחים דף ד'). לכן אע"פ שאיש או אישה מגיעים אלינו להנשא בחזקת רווקים אנו צריכים לברר זאת. דבר זה נעשה ע"י "עדי רווקות" שאין דינם כעדות הלכתית רגילה אלא כצורך לבירור, לכן אין צריך בית דין בקבלת עדותם (כבעדות רגילה) ואפשר אפילו קרובים וכו'. אך כמובן צריך דבר זה להעשות ברצינות המירבית (רא"ש בבא בתרא פרק י' סימן י"ז) ואין זה צריך להעשות באופן של הבאת עדים מהרחוב. הרב יהודה אודסר
שאלה: טלוויזיה לסבתא בודדה: האם לסייע בתיקון או ברכישת מכשיר טלוויזיה לסבתא בודדה?
תשובה: אמנם מכשיר זה יש בו הרבה דברים שליליים, אבל המתקן יכול לומר שכוונתו בתיקון היא לצורך ראיית חדשות או סרט דקומנטרי, ומותר לו לתקן.
שאלה: לכרוך על עצם כף היד: בהנחת תפילין על היד, האם ניתן לכרוך על העצם הבולטת, שנמצאת בתחילת כף היד?
תשובה: אם כוונתך לשבע הכריכות שעל הזרוע, אין בזה בעיה.
שאלה: איסוף דם טבורי: יש היום חברות שמפרסמות "בנק דם טבורי" שהן מנהלות וממליצות על איסוף דם טבורי לאחר הלידה לשם ביטוח ושימור תאים לשעת הצורך, ל"ע. האם יש בכך בעיה הלכתית?
תשובה: אין בעיה הלכתית בימות החול. אדרבה, אם יש בדם זה בכדי לפתור בעיות יש מצוה בכך. אך לא בשבת.
שאלה: עבירות שמחשידות במאכלות אסורות: האם אנשים שעוברים על העבירות האלו חשודים על מאכלות אסורות ואסור לקנות לאכול אצלהם מזון: 1.החשוד על גאווה וכעס? 2.החשוד על העלמת מיסים? 3.החשוד על לחיצת יד לאשה ושיחה יתירה עם אשה, וכן פריצת גדרי צניעות?
תשובה: הכלל הוא שמי שחשוד על עבירה חמורה, חשוד גם על עבירה קלה. אולם אין הוא חשוד על עבירה יותר חמורה. המדד לעבירה קלה וחמורה בנושא זה תלוי בעיני בני אדם. ולכן העבירות שציינת בשאלתך נתפסות בדרך-כלל כעבירות קלות ביחס לאכילת מאכלות אסורות, ולכן הנכשל בעבירות אלה אין הוא חשוד על מאכלות אסורות. בנוסף, אם קונים דברים סגורים, אין בעיה.
שאלה: חתונה בטעות?: חברה שלי ארע לה מקרה כאשר הייתה בסביבות גיל 15 והיום כאשר אנחנו מדברים על חתונה היא מפחדת שאולי היא כבר נשואה, כאשר אחד החברים שלה שיחק בחפץ שלה ובא להחזיר את החפץ (אני מציין שהדבר הושאל וניתן לו רק כדי שישחק בו ובסוף יחזיר לה אותו) הוא אמר לה "הרי את מקודשת לי, למשק ולכל מי שיש לו חשק" והיא הגיבה "מה אמרת פרצוף פיצה" ולקחה את החפץ. היום התחלנו לדבר על חתונה והיא נזכרה במקרה ומפחדת שאולי קרתה טעות, יש לציין שהיו עדים למקרה. האם היא נשואה? אבקש מהרב אם אפשר להרחיב בתשובה.
תשובה: יש צורך לברר את הפרטים באופן מדויק יותר ע"י בית דין. פנה לרב המקומי שיחד עם שני ת"ח שיקבלו ממנה את כל הפרטים ויחליטו אם יש צורך בגט. ומכאן אזהרה חמורה לצעירינו: אל תשחקו באש! ולבנותינו הנתקלות בקלי דעת מסוג זה להביע מיד מחאה ולזרוק מיד כל חפץ מסוג זה הניתן להם בדרך זו.
שאלה: רוטב בשרי בסיר חלבי: בטעות הרתחתי רוטב בשרי בסיר חלבי, שאינו בן יומו, המכוסה במכסה בשרי. את הרוטב יצקתי ישירות מתוך הסיר על קציץ בשר קר, מהמקרר, שהיה מונח בתבנית קרמיקה בשרית. א. מה דין האוכל? ב. מה דין התבנית? ג. מה דין הסיר? ד. מה דין המכסה?
תשובה: טעם הבלוע בכלי שאינו בן יומו נחשב פגום ואינו אוסר את המאכל באכילה אבל הכלי עצמו צריך הגעלה שבלוע בו טעם בשר וטעם חלב. לכן: א. מותר לאכול את הבשר ואת הרוטב. ב. תבנית הקרמיקה אינה צריכה הכשר כי נשפך עליה תבשיל המותר באכילה. ג. הסיר צריך הגעלה. ד. המכסה בלע אדים מהמאכל ומאחר והמאכל כשר אין צריך להכשיר את המכסה.