LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לגנוז את המוסף של מקור ראשון: א. לגבי המוסף של מקור ראשון "השבת"- האם צריך גניזה? ב. האם מי ששותה יין בגלל המצווה אבל זה מגעיל אותו בפירוש, צריך לברך? והאם יש כאן בעיה של שתיה גסה? ומה הדין כששותה לא למצווה אלא עם חברים או מכל סיבה אחרת? ג. האם צריך כשרות למיץ גזר שמכינים בחנויות במכונה? הבעיה היחידה לכאורה היא תרו"מ, אבל הרוב מעושר האם ניתן לסמוך על המוכר כשאומר שזה כשר? ד. סכין שחתכתי בה שום או בצל, וראיתי שחתכתי תולעם עם בסכין, האם הסכין טריפה וכיצד ניתן להכשיר? ה. לגבי מוצ"ש- האם חובה להחמיר כמו שכתוב בלוח 33 אחרי שקיעה? האם מלאכות דרבנן אפשר להקדים? ו. האם חובה ללכת ללוויה שתל גדול בישראל (כמו הגראי"ל ליפקוביץ זצוק"ל שנפטר השבוע)? ז. האם מותר לעשות שימוש חד פעמי בכלי לא טבול? (ואם אסור אז איך כל המפעלים עושים את זה.)
תשובה: א. אינני מכיר את המוסף. אם יש שם פסוקים שלמים יש מקום להחמיר ולגנוז את הפסוקים. אין צורך לגנוז את כל המוסף. יש המקילים לגמרי בעיתונים כיון שהודפסו לצורך לימוד (?) חד פעמי. ולכן אפשר גם להקל לעטוף את העיתון בשקיות ולהניחו בדרך כבוד באשפה. נראה שאם יש שם מאמר תורני מובהק יש עדיפות לגונזו. ב. אם אכן היין מעורר אצלך דחיה מוחלטת אינך יכול לברך עליו כלל לא בתחילה ולא בסוף. עליך לצאת ידי חובה בקידוש ע"י אחר או לקדש על מיץ ענבים. (מ"ב קצז כח) אבל לפי דבריך איני מבין אם היין כ"כ דוחה אותך מדוע אתה שותה אותו עם חברים? ג. גם אם מבחינה הלכתית טהורה אתה צודק אין מקום לקנות במקומות ללא כשרות. עלינו לחזק את מערכת הכשרות בארץ ולא להחלישה. בקולות כאלו משתמשים כשאין ברירה, בחו"ל וכד' ולא במציאות שאפשר לקנות במקומות עם כשרות. ד. את הפרי יש לגרד סביב החתך ולוודא שאין עליו שאריות של התולעת, והסכין מותרת בשימוש לאחר נקיון יסודי. (תו"ח נא ג  ט"ז צו יג) ה. זמן צאת השבת מורכב מצאת הכוכבים ותוספת שבת. במקרה הצורך אפשר להוציא שבת באמירת "ברוך המבדיל בין קודש לחול" עוד לפני הזמן המצויין בלוחות ובלבד שיהיה זה אחרי צאת הכוכבים ותוספת שבת (לפחות 2 דקות). העניין הוא שצאת הכוכבים משתנה לפי עונות השנה, המיקום הגאוגרפי ועוד. בקיץ ובחורף באזור השפלה צאת הכוכבים מגיע עד חצי שעה לאחר השקיעה ולכן א"א להוציא את השבת לפני הזמן שבלוחות. מאידך באביב ובסתיו בירושלים צאת הכוכבים יכול להיות אפילו רבע שעה לאחר השקיעה, (עפ"י פניני הלכה הרחבות שבת עמ' 55) ולכן בלי לדעת את הנתונים האלו קשה להקל בזה. וכאמור, גם אם מקילים זהו רק במקום הצורך. ו. לפי פשט ההלכה (כתובות יז  שו"ע יו"ד שסא) אין גבול לכמות האנשים בהלווית ת"ח שלימד תורה, ואדם שרק למד ולא לימד יש לבטל תורה ולצאת להלוויה עד שיהיו בה 600000 איש. לפי זה עלינו ללכת לכל הלוויה של אדם דתי שלמד תורה. ברור שהמציאות אינה כך והפוסקים יישבו את המציאות עם פסיקת ההלכה. (ויש לזכור שבעבר גם שנפטר ת"ח גדול מאוד הציבור כלל לא ידע מזה מלבד בני עירו וסביבתו ולכן אפשר לומר בפשטות שהדינים הנ"ל נאמרו רק למי שקרוב לנפטר או נפגש בהלוויה וכד') למעשה, מנהג העולם לצאת להלוויות של גדולי תורה ויש בזה משום כבוד התורה והרבה פעמים יש גם התעוררות ליראת שמים בהלוויות כאלו, אולם הכל לפי העניין והקשר הנפשי בין המלווה לנפטר. ז. אין לעשות שימוש חד פעמי בכלים לא טבולים. (רמ"א קכ ח). אינני יודע מה כוונתך לגבי מפעלים.
שאלה: ברכה ללא כיפה: בזמן האחרון התחלתי להתקרב יותר לדת ולקבל על עצמי קיום של יותר ויותר מצוות. אני כרגע במצב שעדיין לא מרגיש שלם להשים כיפה, לאחר שיחה עם חבר שהוא מקורב לדת בצורה יותר טובה ממני אמר לי שזו בעיה שאני מברך בלי כיפה למרות שאני שם את ידי על הראש. שאלתי היא כזאת, האם עליי להפסיק לברך בגלל שאין לי כיפה או שעדיף לי לברך עם יד על הראש מאשר לא לברך בכלל? (אם אני בביתי או במקום שיש לי כיפה זמינה אז אני כן מברך עם בכיפה)
תשובה: ב"ה מאוד שמחתי לשמוע על ההתקרבות שלך, היא ממש ממש נפלאה. ברצוני לברך אותך שתזכה להמשיך להתקדם, לגלות עוד ועוד את האוצרות הנפלאים של התורה ושל המצוות, ושתזכה לחיים של שמחה ובריאות ו לכל אדם שמתקדם יש קשיים. כמו אדם הצועד לראש ההר, יש לו קשיים כאלו ואחרים, וחשוב מאוד לא להיבהל מהקשיים, לא להתרגש מהם, שהם עוברים, וגם אם לפעמים צריך קצת סבלנות, קצת להרפות, חשוב מאוד להמשיך ולעלות, ולא להישבר. מי שנשבר לא מגיע לראש ההר. כך גם בהתחזקות רוחנית, חייבים להמשיך, חייבים להתקדם, וגם אם יש דברים שקשה יותר, אסור להישבר אלא צריך להמשיך הלאה. בבחירת הדברים בהם להתקדם, חשוב להשקיע חשיבה נכונה. לפעמים אדם מציב לעצמו מטרה שהיא קשה לו, ולכן הוא נשבר ולא מתקדם בדברים שהרבה יותר קלים לו, ובכך הוא מפסיד. חשוב מאוד שהמטרות שאנו נציב לעצמנו בהתקדמות שלנו יהיו ישימות ומעשיות, ואז נזכה כל הזמן להתקדם. הבסיס החשוב ביותר להתקדמות רוחנית הוא הלימוד. ככל שאדם לומד תורה כך הוא בונה עוד ועוד את העולם הרוחני שלו, והוא נתבסס בקדושה ובעבודת ה'. כשאדם מבוסס, גם אם הוא לפעמים נתקל בקשים הם לא שוברים אותו אלא הוא יודע להתקדם מהם הלאה. כך לדוגמא במצב שלך, אם כיפה היא מה שקשה לך, חשוב לזכור שיש עוד המון דברים לא פחות חשובים, שאם תזכה להתקדם בהם אתה מקבל המון המון, ולכן אל תילחם דווקא על נושא הכיפה, אלא תבחון יעדים אחרים שבהם אתה מסוגל עכשיו להתקדם, ובעזרת ה' גם הכיפה תבוא. אחד מהקשיים שאנשים נתקלים בו זה הכיפה, והסיבה לכך היא שהכיפה היא סמל שמאוד בולט החוצה, ודבר זה מעמיד אותם במבחן עם האנשים, בביקורת ובדברים לא כל כך נעימים. חשוב מאוד לדעת כמה דברים. רוב רובם של האנשים רוצים להתקדם רוחנית אבל חוששים או שאין להם מספיק כח רוחני. גם כאלו שתוקפים ולועגים למי שמתחזק, בדרך כלל בעצמו רצה אך הוא חלש יותר, וכשהוא רואה מישהו מצליח הוא מקנא ומנסה להחליש אותו, לכן חשוב מאוד לא להתרגש, ולדעת שאם אנו מסורים לאמת שלנו לא רק שנזכה להוריד מאיתנו את כל הבדיחות והלעיגות, אלא נזכה ממש להערכה גדולה מאוד. חשוב להיות חזק ולהאמין, להיות חזק ומסור לאמת, ואז החברה תעריך אותנו. אתה מסוגל לעשות זאת, ואם אתה מרגיש שעדיין לו, בעזרת ה' זה יגיע, אבל אל דאגה, תמשיך להתקדם, תמשיך ללמוד ולשאוף. שתהיה לך הצלחה רבה מאוד ואשמח לעזור לך בכל מה שאוכל הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmailcom
שאלה: נזקים בטעות ביום יום: הרב, יש לי ארבע שאלות. 1)מקרה שקרה לי. ישבתי בספריה ובטעות כשהעט פתוח קשקשתי ללא תשומת לב מעט בספר ובשולחן שבספריה.את השולחן ניקיתי עם האצבע. ולספר היה נכון לומר לספרנית? או שזה מקרה שיכול לקרות ולכן לא מקפידים על כך ואין צורך לומר? 2)מקרה שני שקרה לי. במכונת צילום שלא מחזירה עודף היה שם כסף. אני הגעתי לצלם וצלמתי מהכסף שהיה שם. השאלה האם זה של מישהי שהכניסה מטבע וזה עודף שנשאר לה ולא היה לה צורך בזה, וזה הפקר? או שזה של מישהי שהלכה לרגע ותכננה לחזור ולהמשיך לצלם? אני יצאתי מנקודת הנחה ההראשונה. אך יתכן שטעיתי. איך נכון להתנהג לפני מעשה?ואחרי מעשה? 3)ושאלה נוספת:שאלות מסוג זה צצות וקורות בחיים. לפעמים אני חושבת שזו נובע מרגישות שלי לסביבה.ואולי אלו דברים קטנים שאנישם לא בטוח שמקפידים עליהם. ואלי למרות ה"בטעות" זה קרה וזה לא ר. אז מה נכון לחשוב?לומר לעצמי זה לא נעשה בכוונה ולכן לא קרה כלום?או כמו במקרה של הספר אז לשאול את הספרנית.??כי זה לא תמיד נעים ונח לשאול את האדם האחראי בפרט שזה קרה בטעוןת וללא תשומת לב. אולי יש כלל שלפיו אני יכולה להחליט מה נכון לעשות כשמקרים כאלו קורים? 4)ושאלה נוספת גם מקרה שקרה השתמשתי בתנור חימום של חברה ששותפה לחדר איתי, והשארתי אותו דולק לזמן ממושך ופס אחד בתנור נהרס והפסיק לעבוד. באותו רגע לא יחסתי לזה חשיבות. אך מה נכון לעשות במקרה זה? אני לא יודעת אם מותר להפעיל תנור לזמן ממושך או לא.אז אולי השתמשתי בזה וזה קרה תוך כדי שימוש. ואולי למרות זאת זה נחשב שהזקתי לחפץ שלה. היא לא אמרה לי כלום על כך, כזכור לי. האם אני פטורה מלהשיב לה? אציין שזה קרה לפני כשנתיים.וזה מביך להזכיר לה זאת ולדבר איתה על כך. אולי יש דרך לעשות תשובה בדרך אחרת? סליחה על האריכות, רבה.
תשובה: 1. אם הספרנית הייתה רואה אותך מקשקשת על הספר היא הייתה נזעקת ומונעת אותך מזה, ולכן את צריכה לדאוג לכפר על זה. אם אפשר למחוק מהספר, הכי טוב. ואם לא, את יכולה לתרום כסף לקופת הספרייה, ואת לא חייבת לספר לספרנית. 2. זו שאלה מעניינת. מהצד של בעל המכונה ודאי שזה לא שייך לבעל המכונה. אם אפשר למצוא את הקודם שהשתמש זה הכי טוב, זה השבת אבדה. אם אי אפשר למצוא אותו, אפשר להשתמש. 4. אם השתמשת בדרך רגילה, את פטורה. ואם השתמשת בדרך לא רגילה, כפי שנשמע מהתיאור שלך, שהשתמשת בו הרבה זמן, את חייבת לשלם את ההפרש בין כמה שעולה תנור שלם לבין כמה ששווה התנור הזה עכשיו.
שאלה: כיצד להגיב על חקירת רבנים: הרב. בענין הרב ליאור שליט"א: צר לי מאד על הביזיון לגדול בישראל שראינו בימים האחרונים. מה ראוי לעשות כדי לתמוך בו וגם להראות שלא ייעשה כן במקומינו? כשאני חושב שעצרו אותו בגין מכתב הסכמה שכתב על ספר למדני ולא ספר הלכה, אני נבוך במיוחד ורוצה להביע את תחושותיי! על ההתייחסות.
תשובה: למחות בצורה מכובדת ובהסברה נאותה אך ללא אלימות פיזית או מלולית.
שאלה: זמן סיום תפילת ערבית: עד איזו שעה מותר להתפלל תפילת ערבית?
תשובה: זמן קריאת שמע לכתחילה הוא עד חצות. ורק בדיעבד אפשר לקרוא עד עלות השחר (שולחן ערוך אורח חיים, קלה, ג). לגבי תפילת העמידה יש מחלוקת האם דינה כקריאת שמע, שלכתחילה עד חצות ובדיעבד על עלות השחר, או שגם לכתחילה ניתן להתפלל עד עלות השחר. מהמשנה ברורה (קח, ס"ק טו) משמע שלכתחילה יש להתפלל עד חצות. למעשה, וודאי שיש להתפלל גם את תפילת העמידה עד לחצות בכדי שיוכל להתפלל לפי הסדר, קריאת שמע ומיד לאחריה עמידה.
שאלה: כיצד נקבע זמן צאת שבת: ממה מורכב ה-40 דקות בערך שאנו מחכים אחרי שקיעה במוצ"ש עד שמוציאים את השבת?
תשובה: זמן צאת השבת מורכב מצאת הכוכבים זמן תוספת שבת. אנו מסופקים מתי נחשב סוף כל יום בשקיעה או בצאת הכוכבים, הזמן שביניהם נקרא "בין השמשות". מספק אנו מחמירים להחשיבו כשבת לכל דבר וענין (כמעט). מעבר לזמן זה יש להוסיף על השבת בכניסתה וביציאתה. מצוה זו לרוב ככל הראשונים היא מדאורייתא (לבד מהרמב"ם). זמן התוספת המינימלי הוא שתי דקות. לכן זמן צאת השבת המוקדם ביותר הוא שתי דקות לאחר צאת הכוכבים אלא שלמעשה הזמן המצויין בלוחות הוא מאוחר יותר. זמן זה נובע מהסוגיא הרחבה מאוד של זמני היום, סוגיא הנוגעת להרבה הלכות כמו קריאת שמע, תפילה, שבת, ברית מילה ועוד. בקצרה אבאר שזמן צאת הכוכבים משתנה לפי הגובה מעל פני הים, לפי המרחק מקו המשווה, לפי עונות השנה וגם לפי שיקולים הלכתיים כמו איזה כוכבים יש לראות בשמים, האם מתחשבים בראיה של סתם אנשים או בראיה של המיטבים לראות או בכאלו שיודעים לזהות כוכבים לפי מיקומם וכד'. מבדיקות ותצפיות שנעשו בארץ עולה שלרוב הדעות זמן בין השמשות (בין השקיעה לצאת הכוכבים) הארוך ביותר הוא כחצי שעה ולכן הזמן הקבוע בלוחות שצאת השבת הוא כ 35דקות לאחר השקיעה מתאים תמיד לצאת הכוכבים   תוספת שבת.  מבוסס בעיקר על פניני הלכה שבת ותפילה ושם התבסס על הספר הזמנים בהלכה
שאלה: להחליף בין תכלת ללבן: הרב. אני שם תכלת בציצית אולם איני מקפיד על כך, ולפעמים הולך עם ציציות עם לבן בלבד. שמעתי שיש רבנים ששמים תכלת רק בציצית או רק בטלית או בזמנים מסויימים. ולעומתם שמעתי שיש מי שאומר שאם אתה שם תכלת אסור לך ללכת עם לבן יותר.(כיוון שאם זוהי התכלת האמיתית, אתה מחויב בה מדאורייתא) אני שם תכלת משום הידור, אך לא בתור חיוב שהרב שלי פסק כך. רציתי לשאול אם אני יכול להמשיך כך, והאם אין בללכת עם תכלת משום יוהרא? לכבוד הרב על הזמן שהוא מקדיש לענות על השאלות באתר.
תשובה: יש נוהגים לקשור תכלת רק בטלית קטנה, בצינעה, ולא בטלית גדולה בפרהסיה.
שאלה: האם מותר לאבל לנסוע לסופ"ש?: אימי נפטרה לפני כחודש ימים, האם במהלך שנת האבלות מותר לי לנסוע לבית מלון יחד עם משפחתי? האם מותר לי לקנות מתנה לחברה לכבוד יום הולדת?
תשובה: עם המשפחה הגרעינית מותר. לתת מתנות מותר, לקבל אסור.
שאלה: הופעה במוצ"ש (הנאה מחילול שבת): האם מותר להשתתף בהופעה של זמר חילוני במוצ"ש כשעה לאחר צאת השבת? הסבירות היא שחלק מהארגון נעשה תוך כדי חילול שבת
תשובה: אין להשתתף בהופעה שכרוכה בחילול שבת.
שאלה: אוכל שנזרק מהצבא: בבסיס שאני משרת נזרק אוכל רב ממה שנשאר. אני מתכוון על כמות שיכולה להאכיל כ100 אנשים, אם לא יותר. אולם הצבא עצמו לא מרשה להוציא את האוכל גם אם הוא נזרק. האם אני יכול לקחת מבלי שמפקד המטבח ידע שאני לוקח למשפחות נזקקות? אני מדגיש שזה רק אוכל שעובדי המטבח כבר באים לזרוק.
תשובה: נראה שכן. כי אתה לא מפסיד את הצבא שום דבר.
שאלה: הפקעת קידושין לעומת גירושין : מהו היתרון של הפקעת קידושין על מתן גט במידה ושני הצדדים רוצים להיפרד? באילו מקרים עדיפה הפקעת הקידושין? מה עדיף לגבר- מתן גט או הפקעת קידושין? מה עדיף מבחינה חברתית (הצלחה בשידוכין): להיות גרוש או לאחר הפקעת קידושין?
תשובה: ודאי שגט.
שאלה: בחירת השם רומי: לכבוד הרב קראתי דברים שניכתבו על הנושא שרציתי לשאול אך תשובתם לא סיפקה את חלל ראשי. אני ואישתי מאד אוהבים את השם רומי ורוצים לקרוא כך לביתנו שתיוולד בעזרת השם עוד כארבע חודשים. אני איש שומר מצוות ומאמין ומאד קשה לי להבין איך שם שבא משורש רום שזה מרום גבוהה עם משמעויות טובות יכול לפוך לשם שהוא לא בריא אנא ממך תבדוק זאת ותענה לי תשובה קצת יותר מדוייקת ככל האפשר
תשובה: ישנם מילים בעלי משמעות טובה שבני אדם השתמשו בהם לרעה, ובשעה שהשם נשמע כל השומעים מבינים שהכוונה למשמעות השלילית, ולכן לא רצוי להשתמש בהם שישתמשו בו הרבה אנשים ונשים והם יפרשו לשלילה, ואז חלילה מי שיסבול זו הבת ולמה לגרום לה את זה.
שאלה: מתקני מים אחרי פסח: האם מותר לשתות מים ממתקני מים (כמו תמי 4 ) אחרי פסח במקום שלא עשו בו מכירת חמץ ולא ניקו לפסח?
תשובה: נראה שיהיה מותר.
שאלה: כשרות תרופה ACEDICONE: גיסי חי בבלגיה, והרופא נתן לו תרופה בשם ACEDICONE. זו תרופה לאלרגיה, והיא מכילה לקטוז (חלב עכו"ם). האם מותר לו להשתמש בתרופה, האם התרופה ר? אודה לכבוד הרב על תשובתו
תשובה: וברכת ד' לקטוז זה אינזים המופק מחלב, וכשהוא בתרופה לא אסרו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קריאת שמע בבוקר: אם אני מתעורר ונשאר רק כמה דקות לפני סוף זמן קריאת שמע, האם נטילת ידים ו או ברכות התורה עדיין מעכבות אמירת ק"ש, למרות שלעשות אחת מהן קודם יטיל ספק עם אספיק ק"ש בזמנה? מה שלא יהיה, מה, טכנית, נחשב ל"ק"ש בזמנה? דהיינו, איזה מילה (שמע, אחד, ובשעריך, אלוקיכם, אמת, וכו") חייב להתחיל או לסיים לפני סוף הזמן?
תשובה: נטילת ידיים עצמה ודאי שצריכה להיות לפני, וגם את ברכות התורה צריך לומר לפני קריאת שמע, ואפילו אם בגלל זה תפסיד את קריאת שמע בזמנה. קריאת שמע בזמנה זה לסיים לפני סוף הזמן.
שאלה: תכלת: הרב! ברצוני לשאול מה דעת הרב לגבי התכלת ארגמון קהה קוצים המצוי בשנים האחרונות שהוכח אשר הוא התכלת עפ"י מקורות תורניים, מדעיים ארכיאולוגים וכד כפי שהעלה על הכתב הרב יצחק ברנד שליט"א מעמנואל בקונטרסו "בכנף איש יהודי" - -בו ענה על כל הטענות ואף על הטוענים בשם הארי וכמו כן מובא מאחד מגדולי האדמורים הקדמונים שהתכלת תתגלה לפני ביאת המשיח. ישר כח
תשובה: בקשר לשאלות ההלכתיות- כיון ששאלה זו נוגעת לכלל הציבור לענ"ד אין להקל וללכת באותה תכלת הארגמן ללא הסכמת רוב גדולי הפוסקים בזמננו. ומה שנוגע למה שמוסרים שזמנה סמוך לביאת המשיח אין בטענה זו די לקבוע אם יתברר ויוסכם שזו היא התכלת האמיתית.
שאלה: מנהג מדינה ויחסי עובד מעביד: בארגונים רבים בארץ ובעולם עובדים נוטים לנצל את האמצעים העומדים לרשותם במקום העבודה כדי לקדם עניינים פרטיים שלהם עד כדי כך שזה הפך למנהג המדינה המקובל להשתמש בציוד חברה לצרכים אישיים בקרב עובדי מדינה ועובדים בשירות הפרטי. לפי מסכת בבא מציעא פרק ז, ישנו ערך גדול למנהג המדינה: "השוכר את הפועלים, ואמר להם להשכים ולהעריב--מקום שנהגו שלא להשכים ושלא להעריב, אינו יכול לכופן מקום שנהגו לזון, יזון לספק במתיקה, יספק: הכול כמנהג המדינה. מעשה ברבי יוחנן בן מתיה שאמר לבנו, צא ושכור לנו פועלים, ופסק עימהם מזונות. וכשבא אצל אביו, אמר לו, אפילו את עושה להם כסעודת שלמה בשעתה, לא יצאת ידי חובתך, שהם בני אברהם יצחק ויעקוב אלא עד שלא יתחילו במלאכה, צא ואמור להם, על מנת שאין לכם אלא פת וקטנית בלבד. רבן שמעון בן גמליאל אומר, לא היה צריך לומר, אלא הכול כמנהג המדינה." האם ניתן להגדיר זאת כמנהג מדינה לפי זה להתיר שימוש בציוד משרדי?
תשובה: צריך לשאול את המשרד בו עובדים אם הוא מסכים. מנהג המדינה הוא רק באשר לתנאי העבודה אך לא באשר לשימוש ברכוש. גם בדור המבול היה מנהג המדינה ליטול רק תורמוס אחד משדה אחר.
שאלה: דיני אבלות על הורים: אבי נפטר לפני חודשיים. למיטב ידיעתי אסור לשמוע מוזיקה כלל. ברצוני לדעת האם בהכנות לקראת שבת מותר להאזין לשירי שבת?
תשובה: במשך שנה ראשונה של האבל אין לשמוע כלי זמר, ורק בשבת ובחגים מותר לשיר ולשמוע שירה, ובחול המועד גם כלי זמר, אבל לא בזמן אחר.
שאלה: תוצרת ישראל מול ריכוזיות: אני תמיד חונכתי לקנות תוצרת הארץ. אחרי שאני רואה מה קורה, כשיש ריכוזיות וכשיש רק חברות ישראליות מעלים את המחיר בלי פרופורציה (למשל הקוטג), אז אני שואל את עצמי מה באמת כדאי לעשות? למשל, אם יש קורנפלקס תוצרת הארץ שעולה 16 שקל וקורנפלקס קצת פחות טעים מחו"ל שעולה 10 שקל, למה שאני אקנה תוצרת הארץ ואשלם 6 שקל יותר. אולי על ידי שיש תחרות מחו"ל אנחנו מונעים שהקורנפלקס הישראלי יעלה 20 שקל?
תשובה: המדיניות הכלכלית שמגמתה תחרות חופשית ופתיחת השוק הישראלי לתחרות הוכיחה את עצמה שהיא לטובה. אך כשהמחירים קרובים יש להעדיף תוצרת ישראלית.
שאלה: מלאכות שהאשה חייבת לעשות בבית: למדתי את המשנה בכתובות לגבי המלאכות שהאשה חייבת לעשות בלי שיש לה שפחה, אם יש לה שפחה אחת וכן הלאה. האם יש תוקף להלכות האלה עכשיו? מה המשמעות של הכניסה לו שפחה בימינו? האם אפשר להפנות אותי לספר שמדבר על זה?
תשובה: כפי שלמדת יש מלאכות של חיבה שאישה עושה לבעלה בכדי להראות חיבה. ההלכה של הכניסה לו שפחה היום לא תלוי בכך שהיא הביאה בפועל שפחה אלא היום תלוי בכמות הכסף והעשירות שהאישה מכניסה לבעלה. אם האישה עשירה והיא הביאה כסף להביא עוזרת לנקיון וכד', זה דומה להכניסה שפחה. יש תוקף להלכות האלו אולם לא בצורה שהוזכר במשנה של עושה בצמר וכד' אלא בדרך שהיום אנשים רגילים. אישה באופן בסיסי מנהלת את עבודות הבית. האישה גם דואגת לצרכי הילדים. חכמים לא חייבו את האישה לעבוד מעבר לעבודה בסיסית. היום רוב הנשים עובדות עבודות מעבר לחיוב שלהם. יש דעות שהכסף הבא מעבודה זו הוא של האישה. אולם אם האישה אינה נותנת את משכורתה לתוך הבית, האיש יכול שלא לדאוג לצרכים שלה באוכל ובגדים מהמשכורת שלו. אולם אם האישה עובדת ומכניסה את המשכורת שלה לבית, גם אם המשכורת שלה מאד נמוכה, זה לא פוטר את האיש והוא מחוייב לדאוג לצרכים הכלכליים של הבית. אם האיש רוצה שהאישה תיקח על עצמה יותר מחוייבות בעול הפרנסה אזי הוא צריך לקחת ממנה מעבודות הבית. יצאו ספרים רבים בלשון פשוטה. למשל, הספר מה טובו משכנותיך. כתבו על כך גם מאמרים, למשל, בקובץ התורה והמדינה קובץ ז-ח, ט- י.
שאלה: כשרות כלי פלסטיק: לפני 2 חגי הפסח האחרונים, כשהלכתי להגעיל כלים, אמרו לי הרבנים במקום שאין צורך להגעיל את כלי הפלסטיק של הילדים ומספיקה שטיפה. רציתי לדעת מדוע זה כך? האם זה בגלל שאלו כלי פלסטיק ודינם ככלי זכוכית (אנו מעדות המזרח) או שזה בגלל שאלו כלים של ילדים ובהם פחות מקפידים (אציין שיוצא מדי פעם גם לנו להשתמש בכלים אלו). בעקבות זה, אשתי טוענת שכלי פלסטיק הם כמו כלי זכוכית ולכן קורים מקרים בהם כלי פלסטיק שייעודי העיקרי הוא לבשר משמש לחלב, כשהיא לא מוצאת כלי מתאים אחר חלבי. האם הדבר ר?
תשובה: כלי פלסטיק נאסרים לכל הדעות ואין בהם היתר של כלי זכוכית. יתכן שאלו שהקילו חשבו שאינכם משתמשים בכלים אלה לאוכל חם מאוד אלא לפושרים ולכן הקילו. וכמובן שאין להתיר החלפה בכלים אלו מבשר לחלב.
שאלה: ברכת הכהנים לבנות: האם בסעודת ערב שבת כשמברכים את הילדים, מברכים גם את הבת באותו נוסח (יברכך.) שמנוסח בלשון זכר? זה נשמע מוזר לדבר לבתי בלשון זכר.
תשובה: הנוסח לבנות הוא ישימך אלקים כרחל וכלאה. אך גם ברכת כהנים אינה מכוונת רק לזכרים אלא גם לנקבות.
שאלה: דילול שיער הגוף לגברים: ב"ה לכבוד הרב יש לי שיער גוף (רגליים, ידיים) רב וארוך, אני מתבייש בזה עד כדי כך שאני נמנע מללכת בבגדים קצרים. אני יודע שיש עוד אנשים כמוני בעולם שלא מתביישים אבל אין מה לעשות ככה אני. לאחרונה אני נוהג לספר אותו במכונת תספורת - מה שגורם לקיצורו. לאחר שהוא נהיה קצר יש עדיין הרבה שיערות קטנות מפוזרות - אני לוקח מכונת הסרת שיער שמורטת שיער עם פינצטות - המכונה זולה ודי גרועה ולכן צריך לעבור על הגוף מספר פעמים עד שירד השיער לגמרי - מה שמאפשר לי לשלוט על הדילול. התוצאה שמתקבלת היא שיער גוף (ידיים ורגליים) קצר ודליל יותר. האם זה ר מה שאני עושה? אני עושה את זה עקב צער ולא בשביל יפוי. קראתי כבר היתר אפילו להסיר את כל השיער אבל זה לא יראה גברי. האם אני יכול להיות בלב שקט לגמרי? מראש
תשובה: עקרונית, אסור לאדם להוריד את שער הגוף כדי להראות כמו אישה, "לא ילבש גבר שמלת אישה". ועם זאת, כדי למנוע צער ועוגמת נפש,לצורך רפואי או כדי למנוע זעה, מותר.
שאלה: שבת חתן ביום הכיפורים: כפי שאנו יודעים, יום הכיפורים נופל על שישי שבת. אנו מתכוונים להנשא ביום חמישי שלפניו. האם אפשר לקיים שבת חתן בשבוע זה?
תשובה: אין שבת חתן ביום הכיפורים. אם תוכלו לשנות את התאריך לדחות אחרי יום הכיפורים עדיף, גם לאנשים יהיה מצב רוח יותר טוב אחרי יום הכיפורים.
שאלה: יום השנה לפטירת אבי: יום השנה לפטירתו של אבי חל ב-י בתמוז. אחותי שנמצאת בחו"ל ביקשה שנדחה את האזכרה בשבוע ימים, בכדי שהיא תוכל להשתתף באזכרה עם כל בני המשפחה. אנחנו במשפחה 3 בנים 5 בנות ואימי שתבדל לחיים ארוכים. שאלתי היא כיצד עלינו להתנהג? והאם יש אפשרות לדחות את יום השנה?
תשובה: את הקדיש והלימוד לעילוי נשמתו יש לעשות בתאריך הפטירה. רצוי גם לעלות באותו יום לקבר. אולם ניתן לעלות שוב במסגרת כל המשפחה כשאחותך תחזור לארץ ובאותו יום לעשות אזכרה גדולה יותר.
שאלה: לברך אחרים בברכת המזון: 1. אם אני אוכל בבית ספר מה אני אומר כשאני מברך את בעל הבית. האם אני אומר בעל בית הספר או בעל הבית? 2. אם אני אוכל באמצע הליכה איפה אני מברך? 3. האם מותר לי להוסיף עוד מילים, לדוגמה: כשאני אומר אבי מורי אז אני יגיד גם אחי, אורחים האלה?
תשובה: 1. מאחר ואתה אוכל משלך אין צורך להזכיר שום בעל בית. 2. יש לאכול במקום אחד. אבל, אם היה צורך לעניין וכאשר התחלת לאכול אכלת על דעת זה שאין לך מקום קבוע לאכילה זו, היכן שאתה מסיים את האכילה שם תברך "ברכת המזון". 3. כן.
שאלה: קבלת שבת מוקדמת: לרב רציתי לדעת ממתי אני יכול לעשות קידוש וארוחת ערב ביום שישי בימים אילו בקיץ שהיום ארוך? אם אני עושה קידוש וארוחה בשישי לפני צאת הכוכבים, האם אני יכול להתפלל ערבית של שישי אחרי הקידוש והארוחה כל הלילה? לציין שאני לא הולך לבית הכנסת ואני מתפלל בבית לבד.
תשובה: יש להקדים את התפילה לסעודה. אפשר לקבל שבת החל מ'פלג המנחה' שהוא שעה ורבע זמנית לפני השקיעה. זמן זה משתנה מיום ליום ומתפרסם בלוח של האתר. לכן מפלג המנחה והלאה אפשר להדליק נרות שבת, לאחר מכן להתפלל קבלת שבת ותפילת ערבית ורק אח"כ לעשות קידוש ולאכול סעודת שבת. לאחר זמן צאת הכוכבים יש לקרא שוב את שלושת הפרשיות של קריאת שמע (כדי לצאת ידי חובת קריאת שמע שלא יוצאים בקריאה המוקדמת) וראוי גם כן לאכול במשך הסעודה לאחר צאת הכוכבים כזית חלה (כדי לצאת ידי חובת סעודת שבת לסוברים שלא יוצאים ידי חובה בסעודה לפני צאת הכוכבים).
שאלה: שווי כתובה היום: הרב, מהו שוויה של כתובה היום? אשכנזיה וספרדיה? לבתולה ולאלמנה?
תשובה: א. כתוב בתורה (שמות כ"ב, ט"ז) "כסף ישקול כמוהר הבתולות" אך לא מוזכר סכום, וחכמים תיקנו סכום "עיקר הכתובה" המבואר במשנה במסכת כתובות דף נ"א עמוד א': "לא כתב לה כתובה - בתולה גובה מאתים ואלמנה מנה, מפני שהוא תנאי בית דין". ב. נחלקו הראשונים האם הכתובה היא מדאורייתא (ונלמד מהפסוק הנ"ל) או מדרבנן, וכמו כן האם מחשבים 200 זוז לפי כסף צורי שהוא שיעור תורה או שמחשבים לפי כסף מדינה כשיעור דרבנן. ההלכה למנהג הספרדים היא שמחשבים לפי שיעור דרבנן שהוא השיעור הנמוך, ומנהג האשכנזים לשער כשיעור התורה הגבוה פי 8 משיעור דרבנן. לכן, לפי מנהג הספרדים ערך 200 זוז הוא 120 גרם כסף טהור (כך לפי חישוב הגר"ח נאה, אך לפי חשבון הרב עובדיה יוסף 112.5 גרם כסף טהור), ולפי מנהג האשכנזים 200 זוז הם 960 גרם כסף טהור. ג. מחיר גרם כסף טהור משתנה מדי יום, נכון להיום (ה' מנחם אב התשע"א) מחיר הכסף הטהור עומד על 1250.34  לקילו, ו- 38.89  לאונקיה (31.1 גרם). לפי דעת הרב מרדכי אליהו נקבע המחיר לפי מחיר הכסף בתוספת עמלות סוכנים ומע"מ (כלומר מחיר סופי שמשלם הלקוח בחנות), ולפי חלק מהרבנים האחרים מדובר על מחיר של כסף על פי המקובל בין הסוחרים לבין עצמם. לכן יוצא לנו כך: מנהג הספרדים: בתולה: 150  לגר"ח נאה, ו-140.67  לגר"ע יוסף. אלמנה: 75  לגר"ח נאה, ו-70.34  לגר"ע יוסף. מנהג האשכנזים: בתולה: 1200.46. אלמנה: 600.23. כאמור, לשיטת הגר"מ אליהו יש להוסיף מע"מ לכל הסכומים הנ"ל. ד. הערה מעניינת: מדבריו של הרב פיינשטיין הסיק הרב אליהו בר (במאמרו: האם הכתובה נגבית צמוד לערכה בשעת הכתיבה, פורסם בכתב העת אורייתא, י"ח, תשנ"ו) וכתב כך: "דבוודאי מה שקבעו ח שיעור 200 זוז הוא משום שכך היה שיעור פרנסה לשנה ולפי זה כך רוצים ח שיהיה בכל דור (שיעור פרנסה לשנה) והוא שיעור הזקוקים ומטבעות הזהב הגדולים שהיו כותבים בכתובה בכל דור". לפי דבריו, על בית הדין לעשות אומדנא בכל דור שיעור פרנסה לשנה, וזה יהיה הערך האמיתי של 200 זוז, ולאו דווקא ערך לפי כסף טהור. הרב ניר אביב
שאלה: מידת ציצית: א. מה הגודל המינמלי של ציצית: אמה על אמה מכל צד, או שמספיק 3 4 אמה? ב. האם צריך להחמיר לפי מידות החזון איש בגלל שזו מצווה דאורייתא או שאפשר לללכת לפי הגר"ח נאה? בציצית צמר מידה 5, יש 3 4 אמה לפי החזון איש ואמה לפי הגר"ח נאה, האם ניתן ללכת עם מידה זו, ובמיוחד למי שמידה 6 גדולה עליו?
תשובה: א. הרוחב - מספיק שלושת רבעי אמה, שזה 36 סנטימטר. (לפי הגר"ח נאה) ב. לא צריך להחמיר, ומספיק כמו הגר"ח נאה. כן.
שאלה: ספרים לקראת חיפוש בת זוג: איזה ספרים מתאימים ללמוד לקראת התחלת חיפוש בת הזוג?
תשובה: יש ללמוד בעיקר עניני מידות ודיני בן אדם לחבירו. מעבר לכך ללמוד דיני צניעות. יש עוד ספרים שנכתבו בדורנו. בסגנונות שונים. לכל בית מדרש יש את הסגנון המתאים לו. תכתוב לי איזה בית מדרש אתה ואולי נוכל להתאים לך חוברת מתאימה.
שאלה: זכות קדימה לבירה: כידוע, נפסקה הלכה שצריך להקדים את שבעת המינים למין אחר, כדעת רבי יהודה במשנה. האם גם כאשר השתנתה הברכה של המוצר צריך להקדים, כגון: בירה ומים או ממרח תמרים וריבה או כאשר נשתנתה הברכה כבר לא קיימים כללי קדימה?
תשובה: זה מחלוקת בין הרמב"ם והרא"ש איך לפסוק, ויש אומרים בכלל שחביב קודם. כך שמי שמברך קודם על החביב, גם אם אנחנו לכתחילה לא נוהגים כך, יש לו על מי שיסמוך. אם נשתנתה הברכה, נראה שכבר לא נוהגים כללי הקדימה.
שאלה: כשרות במוצרי בשר של "אל גאוצ ו": לכבוד הרב, רציתי לדעת האם מוצרים אלו של חברת "אל גאוצ ו" הינם כשרים: -המבורגר במארז 2 יחידות (300 גרם) -קבבונים (אצבעות בשר בקר טחון מטובל וקפוא) במארז 9 יחידות (400 גרם) על שניהם מופיע חותמת כשרות: "בפיקוח מחלקת הכשרות שע"י הרבנות קריית מלאכי" "כשר ומוכשר בהשגחת הרבנות קריית מלאכי" החשש שלי הוא משום שרשום על גבי האריזה שהבשר מגיע מארגנטינה, ואין כיתוב שיש השגחה (על השחיטה) של רב בארגנטינה. פרטים נוספים: רשום שזה מיוצר ע"י "OF" עבור "נטו מילנדה סחר בע"מ" רח מאיר עזרא 5 אזור תעשייה קריית מלאכי ב מראש,
תשובה: פנה לרב אברהם בן עמי, מנהל מחלקת כשרות בקריית מלאכי, וברר איתו את העניין. הרב בן עמי אברהם תפקיד: מנהל מח' כשרות טלפון: 08-8675906 נייד: 050-7855135 מועצה: קרית מלאכי (מתוך אתר הרבנות הראשית) בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: עבודה בשלושת השבועות: אני עובד בקייטרינג, האם יש בעיה לעבוד כמלצר באירועי שמחה (חתונה בר מצווה וכד ) של חילונים בשלושת השבועות?
תשובה: יש מעדות המזרח הנוהגות להתחתן עד ר"ח אב. מותר לשרת אותן. אין חתונות בתשעת הימים. אם בר מצוה חל בתשעת הימים אפשר לעשות את המסיבה בזמנה, אם כי במגבלות מסוימות.