LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תוכנה שמסייעת בעקיפין לשימוש מסחרי: הרב, אני יודע שהרב פוסק שמותר להשתמש בתוכנות מהאינטרנט לשימוש אישי אך לא מסחרי. יש לי מחשב שמותקנת עליו מערכת הפעלה מקורית וכן תוכנה מקורית שבעזרתה אני עורך תמונות ומוכר אותן. אני משתמש במחשב לצורכי עבודה מדי פעם- בתדירות נמוכה. האם מותר לי להשתמש בתוכנה שאני מוריד שמאיצה את המהירות במחשב? זהו רק סיוע עקיף לצרכי מסחר ובפרט שזה רק לעיתים נדירות. האם מותר? מראש.
תשובה: הורדת תוכנות מהאינטרנט בלי לשלם זו לא מדת חסידות, אני סייגתי את זה. אמרתי שאם זו לא מטרה מסחרית אין בזה נהנה מן המוניטין של מישהו אחר, אבל יש באמת דעה שיש עניין להחמיר בזה משום מדת חסידות, בגלל שזה לא בהסכמת הבעלים, אבל מצד הדין מותר. לגבי התוכנה שמאיצה - מותר, לא נראה לי להחמיר כל כך בגלל שזה רק בעקיפין ולא בגוף הדבר.
שאלה: השולחן ערוך הוא מרא דאתרא בארץ ישראל?: הרב. הרב סובר שהשו"ע הוא המרא דאתרא של א"י? אם אין לי מנהג אבות ואני רוצה לקבל פסיקה אחרת ולא את השו"ע זה אפשרי?
תשובה: מה זאת אומרת - לאשכנזים אסור להם לנהוג כמו מנהג אבותיהם?! כך באמת היה בדורות הקודמים כשעיקר הציבור בארץ היה ספרדי ואם יהודי אשכנזי היה בא בתור אדם בודד, הוא נקלע ונבלע בתוך קהילה ספרדית וממילא הוא נהג כמוהם, אבל מאז שעלו תלמידי הגר"א, ועוד קבוצות שלימות של אשכנזים, בתור ציבור הם לא בטלים. יש אחד מגדולי חכמי ספרד רצה לומר שכל יהודי אשכנז בארץ צריכים לנהוג כמרן הבית יוסף, אבל גדולי תלמידי הגר"א לא פסקו ככה בגלל שהם כציבור וציבור לא בטל. לעניין לקבל פסיקה אחרת ולא את פסיקת השולחן ערוך אין דבר כזה, אם אתה אשכנזי תלך כמו הרמ"א ואם אתה ספרדי תפסוק כמו מרן השו"ע. לגבי דברים חדשים שלא כתובים בשו"ע תבדוק ממה פוסקים הרבנים שלך עכשיו, אבל בשאר דברים כמו השו"ע או הרמ"א.
שאלה: ארמית ב"ובא לציון": לכבוד הרב רציתי לדעת: מהו המקור ההלכתי לכך שאומרים בשקט בלבד את המילים בארמית של קדושת "ובא לציון"? אשמח לתשובה,
תשובה: המקור לכך הוא שנאמר בזוהר והובאו הדברים בבית יוסף סי' נט: "תרגומא לעולם ביחיד ולא בסגיאין. בתרגום מורידין ולא מעלין". כלומר, אין לומר תרגום בציבור ולפיכך פסק הרמ"א בסי' קלב סע' א שאם קוראים בציבור יאמרו בשקט וכך לא נחשב כאמירה בציבור.
שאלה: קדושת דפים, כיסוי כיבוד בשבת ודיני הריגת גוי: מספר שאלות: 1. במהלך שיעור מסויים (לימודי הוראה) אני מקבל כל מיני דפים. חלקם בנושאי חול (פסיכולוגיה וכדומה) וחלקם בנושאי קודש. את כל הדפים שאני מקבל אני מניח בקלסר, כך שיש דפי חול שמונחים על דפי קודש. האם זה ר? אם לא, מהו המדד של דף קודש? (הלכות? פסוקים? שם ה?) 2. האם בשבת מותר לכסות שולחן עם כיבוד במפה (כדי להגן מזבובים)באופן שנוצר חלל טפח בין המפה לשולחן? 3. האם הציווי "מכה איש ומת מות יומת" עוסק גם בהכאת גוי?
תשובה: לשואל, 1. אפשר להניח את הניירות של הקודש בתוך ניילון נפרד, ואז מותר להניח על הניילון גם דברים אחרים ('גנזי הקודש' פרק ג סכ"ה, על פי ביאור הלכה סי' מג ס"ו ד"ה ומניחן). 2. מותר לכסות את הכיבוד במפה גם אם הכיסוי עובר מעל חלל טפח. ראשית אציין שהשאלה מתחילה כאשר יש בין המפה הפרוסה לבין השולחן חלל ריק של טפח מעוקב, אורך ורוחב וגובה, ואם אינו טפח בשלושת הממדים - ברור שאינו 'אהל' (עיין שבת קלט ע"ב ברבנו חננאל, ובר"ן על הרי"ף סוכה י ע"א המשווה אהל בשבת לאהל בטומאה, שבו בוודאי נדרש טפח מעוקב, אהלות פ"ג מ"ז). אך גם במקרה זה הדבר מותר, משום שאין לך צורך באויר שתחת הכיסוי (עיין סי' שטו ס"ז בשו"ע וברמ"א). ואם בשעה שהנחת את הכיבוד (שלכאורה יוצר את ה'מחיצות' שמעליהן ה'אהל') לא תכננת לכסות אותו, ורק אחר כך התעורר הצורך לכסות - זוהי סיבה נוספת להתיר, כשם שמותר לפרוס כיסוי שלא מיועד להאהיל אם המחיצות היו מוכנות מבעוד יום (שמירת שבת כהלכתה, מהדו' תשל"ט, פכ"ד הערה עד). 3. על הריגת גוי לא קבעה התורה עונש מוות. עיין רש"י שמות כא, יד, הכותב שאמנם הלשון הסתמית "איש" כוללת גויים, אולם הפסוקים הבאים: "וכי יזיד איש על רעהו להרגו בערמה מעם מזבחי תקחנו למות" מוכיחים שעונש המוות נקבע על "רעהו" היהודי דווקא. במכילתא נאמר על כך: "רעהו - להוציא את אחרים (כלומר, גויים). איסי בן עקיבא אומר: קודם מתן תורה - היינו מוזהרים על שפיכות דמים  משבע מצוות בני נוח, האוסרות גם על הריגת גוי   לאחר מתן תורה - תחת שהוחמרו הוקלו?!  וכי באה התורה להקל לעם ישראל במצוות?  באמת אמרו: פטור מדיני בשר ודם, ודינו מסור לשמים".
שאלה: שאלות באסור והיתר: אבקש כמה שאלות לשאול- 1-האם לפי שו"ע כל דיני כבוש זה רק בדבר אסור,כמו שכותב בהלכות תערובות,אך בדיני בשר וחלב אין כלל את דין כבוש? כי לא הביא דין כבוש בהלכות בשר וחלב? 2-האם נוהגים כערוה"ש צו שמלפפון אין לו דין חריף? 3-באורח-חיים סימן תמו,ח כתוב שאסור לחתוך זית בסכין חמץ כי זית הוא חריף, אך רשום כל מה שאפשר לאכול לבד אין לו דין חריף. אז לזית של ימינו אין לו דין חריף? 4-בסימן קג כותב הגהות רע"א שמצרפים את דעת ר"ת לספק לגבי לינת לילה, מדובר רק במקום הפסד או לכבוד שבת?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה 1- מסברה לא נראה חילוק היות שכבוש כמבושל. אולם יש לציין שהרמ"א(ק"ה, א') מבאר שספק כבוש בבשר וחלב מותר היות ומהתורה בשר וחלב נאסרים רק בבישול כמו שמבואר בתחילת סימן פ"ז שמהתורה נאסר רק בבישול ומרבנן בכל עניין. יש להוסיף שהשו"ע(צ"א, ח') פסק שבשר וחלב נאסר בכבוש באכילה ולא בהנאה. 2- ערוך השולחן פוסק שדג מלוח וזיתים מלוחים נחשבים לדברים מלוחים לעומת מלפפון מלוח. מה ההבדל? אלא הכל תלוי ברמת החריפות והמליחות. 3- חיתוך זיתים כתוב (תמ"ז, ח') לא מצאתי שזית חריף של ימינו לא נחשב לחריף. 4- רע"א כותב מתיר בהפסד מרובה מטעם ס"ס. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הלוואה מותרת: שאלה למעשה- אם משהו לווה ממני כסף ורוצה מאוד להחזיר לי יותר ממה שלווה ממני, האם אפשר לנהוג על פי הבית אהרון ב"מ דף עה- שכאשר הלווה מקנה למלווה המעות שבביתו ע"י קנין תיכף למלווה מותר לקצוב ריבית ממש, וכך יוכל להחזיר לי יותר? בנוסף לצרף שיתן לי זאת ע"י שליח, הרמ"א,קס,טז?
תשובה: ניתן לקנות כסף בריבית, באופן שתכף בשעת ההלוואה הלווה מוכר למלווה את הכסף שנמצא ברשותו, בתנאים הבאים: א. ברור להם שאסור ללווה להשתמש בממון המסוים הנמצא בביתו. ב. האחריות על הממון תהיה על המלווה, והלווה אחראי כדיני שומר בלבד. (פטור על אונסים) ג. הקניין ייעשה באופן המועיל לקניית כסף. זאת על פי הבית אהרן וראייתו מדף מו עא. (לא מצאתי מי שחולק עליו) אין צורך לעשות זאת על ידי שליח, עירוב השליח לעניין עלול לגרום לאיסור, כיוון שהקנאת הריבית על ידי השליח, אינה מאפשרת קניין מיידי בין הלווה למלווה. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: תפילה לזיווג הגון בעת הליך גירושין: לכבוד הרב. אני נמצא כעת בהליך גירושין ואשתי לא מוכנה ל בית בשום פנים ואופן. האם מותר לי להתפלל עבור עצמי לזיווג הגון? יש לציין שכל עוד הגט לא ניתן, מדובר אך ורק על תפילה ולא על צעדים מעשיים כמו שידוכים וכו. מראש ו
תשובה: לפני הגרושין אין טעם להתפלל על זיווג חדש
שאלה: טאלק בשבת: ב"ה, האם מותר לשים טאלק בנעליים גרביים בשבת (משום מוליד ריחא)?
תשובה: עד כמה שאני מכיר אין ריח משמעותי וטוב באבקת טאלק ולכן אין בזה בעיית מוליד ריחא. על הגוף בוודאי שמותר לשים.
שאלה: אחריות על גנבת עגלה בכניסה לסופר: בכניסתי לצרכנייה בבני ברק הנחתי את עגלת קניות שלי במקום צדדי בתוך החנות בפינה ליד הכניסה-השומר הכריח אותי להניח את העגלה בחוץ ליד הכניסה-לא הסכמתי ואמרתי לו שיש לי בעגלה דברים יקרים- הוא אמר שישמור ואז הנחתי את העגלה לידו. אחרי כרבע שעה יצאתי - העגלה נעלמה. שאלתי אותו איפה היא- הוא אמר שהוא לא יודע, לא זוכר. לא מבין. נכנסתי לשירות לקוחות-סגן המנהל גם עזר לחפש- ואמר שאדבר מחר בבוקר עם המנהל, הייתי שם שעתיים התחננתי שיראו את הקלטת של המצלמה - שאראה לאיזה כיוון לקחו,ועל ידי מי? אבל הוא אמר שהקב"ט לא עונה לו בכלל וזה יכול לקחת גם שבוע. אמרתי לו שבתוך העגלה נמצאת הפאה שלי- יקרה ו-2 פלאפונים שהייתי צריכה להעביר את הסים ולפתוח את הקו מחדש. אמרתי לסגן ההמנהל כי אני גרה ברחובות-ומגיעה לעשות כאן קניה כדי לחסוך בהוצאות אני אלמנה אני מאוד מבקשת לברר מה ההלכה ולאן לגשת? רבה!
תשובה: כדאי לפנות למשטרה ולידע את החנות והשומר על כך, המשטרה תמצא את הדרך להגיע למצלמות. ויתכן מאד שזה יעזור לבעל החנות והשומר לשתף פעולה, הפניה למשטרה מותרת ואין בה בעיה של הליכה לערכאות. מבחינה הלכתית הדין תלוי בהרבה ניואנסים דקים של מה שנאמר בינך לבין השומר ובפרטים נוספים שצריכים להתברר בבית הדין. ולכן, כיוון שע"פ התיאור שלך יתכן מאד שיש מקום לחייב את השומר, יש לתבוע אותו לדין תורה בבית דין לממונות. ואם יסרב להגיע, בית הדין יאשר לך לפנות לערכאות. הרב יעקב גרוס
שאלה: נסיעת רופא בשבת באופנים: האם מותר לרופא תורן בשבת, להגיע באופניו לעבודתו בבית חולים הר הצופים? הוא מגיע גם ביום חול באופניו. ב ו
תשובה: האופניים הם הפתרון הנכון לרופא תורן בשבת שגר במרחק סביר, גם אם ביום חול הוא משתמש בהם. (מתוך הנחה שבלילה כבר לא משתמשים בדינאמו כבעבר). כונן הנקרא דחוף ייסע ברכב המהיר ביותר.
שאלה: גלגול נשמות: האם זה נכון שאנו גלגול אחרון? (מה שאומר שמי שנפטר מן העולם, כבר לא יחזור לפה בגלגול נשמות)
תשובה: איננו בקיאים בנסתרות, אולם לפי מיעוט הבנתנו גם אם אנו קרוב לדור אחרון ישנם בתוכנו כאלה ואחרים.
שאלה: תפילה לבקשת גשם לאור פיתוחים טכנולוגיים: מה מקומה של התפילה לבקשת גשם, לאור פיתוחים טכנולוגיים של התפלה ושימוש בהשקיה של מים מההתפלה?
תשובה: אין להשוות מחיר מים מותפלים למי גשם היורדים במתנת שמים, ההתפלה לא פותרת את כל מצוקת המים אלא רק חלק של מקומות מושקים. מה בדבר הנחלים, היערות והצמחיה של כל מרחבי הארץ? ומה יאכלו בעלי החיים הן המתורבתים שאת בשרם אתה אוכל והחיים על המרעה והן הגדלים בר? ועוד ועוד ועד. שאל בעלי מקצוע באקולוגיה מדוע יש צורך דחוף בגשם אם תקופה ארוכה ייפסקו חלילה הגשמים בעולם מאין יימלא הים? לא יהיה ממה להתפיל. צריך להתפלל עכשיו על הגשמים?
שאלה: שערות היוצאות מאתה נימה כתוצאה מגילוח: אם השערות שיונקות מאותה נימה נוצרו כך מתוצאה של גילוח מרובה באותו אזור כמה פעמים? זה נחשב? יש אזורים בגוף שככל מגלחים אותם יותר ויותר אז התופעה הזאת נהיית גבוהה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אין שתי שערות יוצאות מאותה נימה"
תשובה: כבר כתבתי שלא צריכים להבין את הדברים כפשוטם ולכן אין לחשוש מזה.
שאלה: יחיד התפלל ערבית עם מניין שהתפלל מנחה: היום התפללתי מנחה באחת וחצי, מאוחר יותר ישנתי בצהריים. כשקמתי היה חמש ועשרה. יצאתי לבית הכנסת וכשהגעתי ראיתי שבדיוק התחילו תפילה. חשבתי שמתפללים ערבית אז התחלתי להתפלל איתם על דעת שאחר כך אשלים קריאת שמע וברכותיה. באמצע תפילתי החזן התחיל חזרה והבנתי שהם מתפללים מנחה.!! בכל זאת סיימתי את תפילתי כתפילת ערבית יחיד (אחר הפלג) על דעת שאחר כך אגיד עם הציבור את קריאת שמע עם ברכותיה ואכן כך עשיתי. והתפללתי איתם ערבית בציבור על תנאי דנדבה שאם אני צריך לחזור להתפלל תהיה תפילתי חובה ואם לאו תהיה תפילתי נדבה. האם נהגתי נכון בדיעבד?
תשובה: אם הגיע כבר זמן ערבית בשעה שהתפללת שמונה עשרה יצאת ידי חובת ערבית ועליך להשלים קריאת שמע וברכותיה כפי שנהגת. אולם לא היה לך להתפלל שוב שמונה עשרה.
שאלה: תפילה בנץ כנגד לימודים: ברוך ה אני משתדל להתפלל בכל יום בנץ. באזור שאני גר בו אין בית כנסת שמתפללים בו יותר מאוחר. ואני חייב לצאת ללימודים בשעה רבע לשמונה. יוצא שאם אני רוצה להתפלל במניין, זה יהיה רק בבית כנסת הזה. כיום אני לומד מקצוע לפרנסתי ושמתי לב שהקימה מוקדם בבוקר מקשה עלי להתרכז אפילו בדברים פשוטים כי אני ממש בקושי ישן בגלל זה. האם במקרה כזה עלי לבטוח בה שהכל יסתדר למרות זאת או שאני באמת צריך לקחת את הנושא לידיים ולהתפלל שחרית ביחידות כדי לישון קצת יותר רק לעת הלימודים.? כי זה ממש משפיע על היכולות שלי. ואני ממש רוצה להצליח כדי שיהיה לי קל בהמשך החיים.
תשובה: עדיף לא לוותר על תפילה במנין ולתכנן את סדר היום והלילה כדי שתוכל לנוח מוקדם בלילה וחלק מלימוד או עבודה שאתה עושה בלילה תעשה בבקר בזמן שמתפנה בין התפילה לנסיעה לעבודה.
שאלה: יחידה נפרדת בחלק שהיה כבר קיים בבית: בשבח והודיה לה בעוד כשבועיים אי"ה מתוכננת חתונה. בנינו יחידה נפרדת בבית הורי שיחיו ע"י הפרדת חדר שקיים כבר בבית ע"י מחיצת קיר בטון וכו משאר הבית. השאלה לעניין חנוכת בית והדלנ"ש וברכת האורח א. האם צריך לעשות חנוכת בית? הרי היחידה הנפרדת הייתה כבר קיימת בבית עצמו. (היום היא יחידה נפרדת לחלוטין עם כניסה מצד אחר) ב. אם לעניין הדלקת נרות שבת וחנוכה יש לברך ביחידה הנפרדת או שאני נחשב עדיין בבית הוריי:? ג. לעניין ברכת המזון בבית עצמו (לא ביחידה) האם עלי לברך בבית הורי ברכת האורח?
תשובה: שיהיה בשעה טובה, 1. הבית לא השתנה אלא רק צורתו ולכן אין לעשות חנוכת הבית. 2.נרות שבת אם הנך סמוך על שולחנם - הנך יוצא ידי חובה בהדלקתם. נרות חנוכה צריך להדליק בפתח היחידה הנפרדת שלך. 3. טוב לברך ברכת אורח.
שאלה: לימוד ריקודי בטן: אני מאד מתחברת למוזיקה המזרחית, וכל המנגינות מהסגנון המזרחי ועם זאת יש לי חלום ואני רוצה ללמוד לרקוד ריקודי בטן. אני מעוניינת לדעת לרקוד בשביל עצמי וההנאה שזה מביא לי. אני לא מתכוונת בחברת בנים או להופיע עם זה. והלימודים מתקיימים בחברת בנות בלבד. האם יש בעיה ללמוד בכללי ריקודי בטן? מה האיסורים או ההיתרים שמביאים אותי לתשובה? זה מאד חשוב לי ואשמח לתשובה מפורטת. ב מראש
תשובה: : אני לא כל כך מבין בכך. עצם המודעות וההתעסקות עם הגוף הוא לא דבר שלילי כל עוד שזה נעשה במידה ראויה. מציע לשאול אולי נשים יראות שמים שהתנסו בענין. ש. יוסף
שאלה: לימוד זוגי לבעל ואשה: כב הרב, אשתי מאוד רוצה ללמוד ביחד. היא מציעה את הכוזרי כדי להעמיק באמונה. נשמח לעצת הרב לספר או נושא ללימוד משותף. ישר כח
תשובה: : כדאי ללמוד ספר שאתה מרגיש שהוא מדבר אליך ושאתה מצליח להבין אותו. כדאי ללמוד ספר שנוגע לחיים הממשיים שלנו. ספר הכוזרי 3 מאמרים ראשונים זה טוב. אולי כדאי להתחיל מספר שנוגע יותר באופן ישר בחיים. למשל פרקי אבות עם פירושים. מה ללמוד עם הבחור בפגישות?
שאלה: הוצאת ירקות קטנים מקופסאות שימורים בשבת: אם מוציאים ירקות קטנים (כמו אפונים) מקופסאות שימורים, ע"י לקיחתם בכף (רגילה, לא מסננת) והצמדת הכף לדופן כדי להקטין את כמות המים, האם מותר להוציא את כל תכולת הקופסה, יותר ממה שצריך לסעודה? (כי לא טוב להשאיר ירקות בקופסת שימורים פתוחה) לפי השיקולים: א. דעת הסוברים ש"אין ברירה בלח" ב. יש "צורך" להוציא את שאר הירקות כדי שאיכותם לא תרד אם יישארו בקופסה ג. גם לדעת הסוברים שיש ברירה בלח, אם מוציאים מעט מים עם האפונים (גם אם מקטינים את כמותם ע"י הצמדת הכף לדופן) זו כבר לא ברירה. אם לדעת הרב יש לאסור, האם יש דעות מתירות?
תשובה: לדעתי אין להתיר זאת. תשובה בהרחבה: ראשית יש להקדים שכל הדיון כאן לגבי הצמדת הכף לדופן הקופסה כאשר הכף עדיין תחובה בתוך התערובת, ועל ידי כך גורם שרק הירקות עולים ולא המים ברירת אוכל מתוך פסולת. אך אם מצמיד אותה לאחר שכבר עלתה מן התערובת כדי לסנן נוזלים   הרי יש כאן ברירה של פסולת מתוך אוכל שאסורה בכל מקרה. א. אין להתיר אע"פ שבורר אפונים מדבר לח. אמנם דעת מהריט"ץ (מובא בבאר-היטב סימן שיט סק"ב) ש"אין ברירה בלח", וב"ילקוט יוסף" (שיט, הלכה כח) פסק בשם אביו זצ"ל שמעיקר הדין ניתן להקל כמהריט"ץ. אלא שדעת רוב הפוסקים שלא לפסוק כן, כדברי הביאור-הלכה (שיט, ד"ה "אלא במתקן"): "קשה מאוד להקל בזה, כי כמעט כל האחרונים העתיקו דברי הט"ז (החולק על מהריט"ץ) להלכה, ובפרט דמלתא דאורייתא הוא". וכן בבא"ח (ש"ש, בשלח יב): "אין לסמך להתיר ברירה בלח", ובעקבותיו הגר"מ אליהו זצ"ל (מאמר מרדכי חלק ד, סימן פ). וגם בעל "מנוחת אהבה" כתב שלא לסמוך על דברי מהריט"ץ כאשר אינו בורר לאלתר (חלק ב, פרק ז, הערה 106). ב. אין להתיר אע"פ שבורר אפונים עם מעט מים. אמנם הט"ז כתב שאם נפל זבוב לכוס   מותר להוציאו יחד עם קצת משקה, אך פסק הגרש"ז אויערבאך זצ"ל שזה רק לגבי זבוב או שניים שנפלו, אך אם נפלו יותר משני זבובים   גם הט"ז לא התיר בזה (שמירת שבת כהלכתה, פרק ג' הערה מא). הסברא בדברי הגרש"ז פשוטה: כאשר בכוס ישנו זבוב אחד   רק סביבות הזבוב מוגדרת כתערובת, אך שאר הכוס איננה מעורבת עם הזבוב. אך כאשר הכוס מלאה בזבובים   כל הכוס מוגדרת כתערובת אחת, ואף אם יוציא כל זבוב יחד עם מים-סוף סוף הוא "תיקן" את הכוס. על כן היתר הט"ז לא שייך לגבי המקרה שלנו, כיוון שיש בקופסה הרבה אפונים והם נחשבים כמעורבים בכל מי הקופסה, ולא רק במעט המים שסביבותיהם. ג. אין זה מקום צורך. כמו כן, אין להגדיר את המקרה עליו נשאלה השאלה כ"מקום צורך" בו ניתן לסמוך על דעות יחיד, כיוון שכיום ניתן  תמורת כמה שקלים בודדים  לקנות קופסאות אחסון אטומות בהם יהיה ניתן לשמור את האופנים עם מימיהם ללא כל חשש - וממילא מצאנו דרך למנוע הפסד האפונים בלא להיכנס לחשש חילול שבת דאורייתא. הרב עודד מילר כולל הלכה ישיבת בית אל
שאלה: תפילה שחרית מול נשים: אני כל יום יוצא מהבית לפני נץ החמה, לכן מתפלל שחרית ברכבת. אני תמיד מוצא מקום לתפילה שלא יושבים נשים מולי או לידי. לפעמים תוך כדי נסיעה נכנסות נשים ויושבים מולי. מה אני צריך לעשות? להמשיך להתפלל או לסיים תפילה? ב
תשובה: אם באה מולך אישה לבושה שלא בצניעות צריך להטות את הפנים ואם אי אפשר די בעצימת עיניים. אם האישה צנועה מספיק לעצום עיניים.
שאלה: טעות של המוכרת: קניתי בחנות בגדים 3 חולצות ושילמתי את הסכום שהמוכרת ביקשה. בבית הסתכלתי בחשבונית וראיתי שחויבתי על 2 חולצות בלבד. התקשרתי והודעתי להם, הם לא רצו לקחת מספר כרטיס אשראי כי זו לא המדיניות שלהם, והם אמרו שהאפשרות היחידה היא שאגיע לחנות. אמרתי להם שאנני יודע מתי אגיע לשם כי אנני מרבה להגיע לאזור. שאלותיי הן: האם אני מחוייב להגיע לשם? האם עלי להשתדל? האם אני יכול להשתמש בחולצות? מראש.
תשובה: יש כאן דין של השבת אבידה. לבעלי החנות אבד סכום הכסף של החולצה ועליך חלה המצוה והזכות של השבת אבידה. אמנם, מדיני השבת אבידה למדנו שעל האדם מוטל טורח ההשבה אך לא הפסדים כספיים, ובוודאי לא כאלו שעולות יותר מערך הכסף שאבד, מכיוון שמעיקר הדין אדם יכול לדרוש הוצאות כספיות שהוא הפסיד בגין השבת האבידה (חושן משפט סימן רס"ה - בענין הפסדת יום עבודה). לכן, אם אתה עובר שם בכל מקרה, תכנס ותשלם, שהרי אתה רצית בשלשת החולצות, ולבנתיים אתה רשאי להשתמש בחולצה השלישית, שכתבו הפוסקים שחפץ שניתן לקנות כמוהו בדיוק אין צורך לשמור אותו עד הימצאותו של המאבד אלא ניתן להשתמש בו ולזקוף בחוב כספי למאבד את הסכום הנ"ל, כל שכן בכסף שאין שוני בין מעות אלו לאלו (נלמד מדין "תפילין " בבא מציעא כט: חושן משפט סימן רס"ז סעיף כ"א, ובסמ"ע שם וכן פסק בערוך השולחן הלכה למעשה).
שאלה: תפילות במניין שלא מכבד את התפילה: לרב שליט"א יש לי הכרת הטוב לחב"ד ואני מתפלל איתם כבר שנתיים מנחה וערבית, אין להם מנין קבוע לתפילה והם אוספים נשמות טהורות ללמד זכות. יש בי חרדה מהתפילה זו היות והש"ץ אחרי דקה מסיים את תפילתו בלחש, יוצא לחדר סמוך וחוזר, הם מטיילים באמצע התפילה ומתעסקים בפלאפונים. זו פשוט אווירה של שוק בלשון המעטה ולא מקדש מעט, ילד שרק ואמרתי לו שזה בית כנסת ואיש חב"ד אמר שהרבי היה שורק בבית כנסת. האם זה ר להתפלל איתם?.
תשובה: אם אתה מרגיש שהתפילה מבוזה תחפש מקום אחר להתפלל. אולי אנשי חב"ד רוצים לקרב רחוקים והם מוכנים לסבול על חשבון התפילה, אבל אתה שאינך שליח חב"ד ואתה בא להתפלל. עליך לחפש מקום שבו תוכל להתפלל בכונה ובכבוד הראוי.
שאלה: סיר פרווה וכף חלבית ובשרית: יש לי בבית סירים שהם פרווה ומחוסר ידיעה השתמשתי בהם פעם עם כף חלבית שאינה בת יומה ופעם עם כף בשרית שאינה בת יומה. מה דין הכפות בבית ומה דין הסירים?
תשובה: תכשירי את הכלים לחומרה במים רותחים. תקבלי על עצמך שלא להשתמש בסירי פרווה כלל או בשרי או חלבי. פשוט מיותר ופתח למכשול. (שו"ע צד,ה)
שאלה: ברכת הגומל על ניתוח בעין: האם מי שעשה ניתוח קטרטק בעין צריך לברך ברכת הגומל?
תשובה: פגיעה בעין נחשבת כמסוכנת, לכן ניתן לברך הגומל.
שאלה: להודיע הודעה מצערת: דיברתי פעם עם רבנית חרדית על נושא של להודיע לאנשים על מקרה מצער, והיא סיפרה לי שהיא הייתה נוכחת בשיעור של הרב ניוברט שאמר שאסור לספר אפילו לקרובים של הנפטר שנפטר. גם אם כתוצאה מכך לא יהיה בשיבעה. משהו עם זה שההודעה תמצא את דרכה להגיע לאנשים שתישא את קולה ברוח. רציתי לאמת את זה, האם באמת אסור להודיע על מקרה מצער? מהיא רמת המקרה המצער שאסורה (אפילו סתם משהו מצער שקרה)?
תשובה: אם יש אנשים שצריכים לשבת שבעה ולומר קדיש יש להודיע להם, מלבד אם הם חולים והידיעה מסוכנת להם. אבל מי שלא צריך לעסוק בכבוד הנפטר אין צורך להודיע לו.
שאלה: לקנות פלאפון ממישהו שמצא אותו: לכבוד הרב.שאלתי אם אדם מצא מכשיר סלולרי והוא בכל מקרה מוחק לו את הזיכרון ומתכוון למכור אותו, מותר לי לקנות ממנו את הסלולרי?
תשובה: במכשיר סלולרי יש סימנים ולכן הבעלים אינו מתייאש ויש חיוב השבת אבידה, לכן אסור לקנות את המכשיר מאדם שמצא אותו. הרב דניאל לונצר
שאלה: אינטרנט לא חסום: הרב, לאשתי יש אינטרנט בפלאפון והוא אינו מסונן, משום שאמה משלמת על החשבון טלפון ולא נעים לנו להגיד לה להוסיף עוד כסף (היא אלמנה ויש לי מינוסים גדולים). האם מעיקר הדין אפשר להקל? בד"כ השימוש נעשה כאשר אנחנו ביחד, וליכא דרכא אחרינא. 2. האם אדם שלא מחזיק אינטרנט מסונן הוא באמת פסול לעדות וכו? גם אם אני ידוע שהוא אדם כשר ויר"ש? מראש.
תשובה: 1. מדוע שלא תשלמו אתם על החסימה? 2. פסילת עדים אינה דבר פשוט, בפרט בימינו. העיקר הוא שיש חובה לחסום גמר חסימה טובה!
שאלה: שאלות על ראש חודש: ברשותכם אשמח עם תנו על שאלותיי. 1.האם צריך לעמוד ב-סדר ראש חודש או רק בשמונה עשרה? 2.האם זה ר לחזור על שם השם בשירים? 3.אם מתפללים לבד בבית האם צריך לחזור פעמיים על המשפטים אנא השם הושיעה נא אנא השם הצליחה נא? ואם לא לחזור איזה עוד משפטים אסור לחזור מי שמתפלל לבד? 4.למה דווקא לחודש אדר יש חודש נוסף למה לא לכסליו או שבט? מראש
תשובה: 1. יש לעמוד גם בקריאת ההלל. 2. אין לחזור על שם ה' בשירה, אך אם חוזרים על משפט שלם מותר, אך חשוב לחשוב על המילים כדי לא לחזור ולומר שם שמיים ללא כוונה. 3. יש לחזור עליהם גם כשמתפללים בבית. 4. מטרת עיבור השנה היא כדי לשמור על פסח בתקופת האביב, ולכן העיבור נעשה בחודש שלפני ניסן.
שאלה: לקנות עיתון חילוני לסבתא לא דתייה: היום (יום שישי) סבתא שלי ביקשה שאקנה לה עיתון חילוני מהמכולת, היא לא דתייה. לא ידעתי מה לעשות ובסוף קניתי, כי חשבתי שאולי היא לא תקרא בהם בשבת, עוד לא חצות היום ויש מי שמתיר לקרוא חלקים מסוימים. וידעתי גם שאם לא אקנה יתחילו לחשוב שאני מחמיר וזה. אם היא תקרא את זה בשבת, זה אשמתי? זה נחשב גם חילול שבת שלי? או איסור אחר? מסייע לעוברי עברה או משהו כזה?
תשובה: ב"ה קראתי את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. אתה כל כך רוצה טוב, כל כך משתדל, ובכל זאת נתקל בקושי כזה, ובמצב כזה. הרגישות שלך מאוד טבעית ומגלה על רצונות טובים ועל חשיבה טובה, אך האמת היא שאתה ר גמור ולא צריך לדאוג. ראשית חשוב לדעת שלפי ההלכה, אתה לא מכשיל את הסבתא שלך, שכן היא בוגרת ואחראית לעצמה, ואתה לא מחייב אותה לעשות משהו אסור. אף שאתה קונה את העיתון אין בכך הכשלה שלה, שהחיוב של מכשיל אחר הוא רק כאשר יש קשר ישיר למעשה האסור, וכאן הקשר לא מחייב. הואיל ואין בכך איסור ישיר, נכון לשקול את הדברים הנלווים לכל המעשה שאתה עושה. חשוב מאוד שזו מעלה גדולה לשמח את הסבתא, זהו חסד גדול ויש בכך קידוש ה'. חשוב מאוד לשמוח אחרים, ובפרט קרובי משפחה. במעשה זה של קנית עיתון, אף שהוא ממש פשוט וקל יש בו זכויות גדולות. ממקרה זה חשוב מאוד לדעת ללמוד משהו מאוד מרכזי. בחיים שלנו אנו צריכים ללמוד להסתכל חיובי, ללמוד לראות את הטוב, ולדעת לחשוב נכון על הדברים. מציאות זו דורשת התעלות, הסתכלות רחבה, שיש בה המון גדלות והמון אמת גדולה. אני מאמין שמההתמודדות הזו תצא גדול יותר ושלם יותר, ובעזרת ה' תזכה גם לקדש את ה' בכל המעשים שלך. שתהיה לך המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: עבודה עבור לקוחה שעושה הכנות בשבת: לקוחה שכרה אותי לעשות משהו בשבילה ואמרתי לה מה היא צריכה לעשות כדי שאוכל להתחיל בפרוייקט. והיא אמרה לי שבשבת כנראה יהיה לה זמן והיא תעבוד על זה אז (זה כרוך בחילול שבת). מבחינתי אין בעיה אם היא תעשה לפני או אחרי שבת. יש בזה בעיה?
תשובה: לשואל, מצד הדין מותר לעשות עבורה את הפרויקט גם אם היא תעשה את ההכנות בשבת, אבל כאשר היא מספרת על העבודה בשבת צריך להימנע מתגובה שנותנת תחושה שמבחינתך השבת לא חשובה. אם קיימת אפשרות למנוע ממנה את העבודה בשבת בלי לבטל את הפרויקט - הדבר רצוי. הרחבה: ברור שהיה מותר לך מראש לומר לה שתעשה את ההכנות הדרושות, שהרי לא ידעת שהיא תעשה זאת דווקא בשבת. אין איסור "לפני עוור לא תתן מכשול" כאשר קיימת אפשרות סבירה שהאדם לא יעשה עבירה בכלל. אלא שכעת המצב הוא שידוע לך שהיא עומדת לעשות עבירה, ויש לך אפשרות לכאורה למנוע זאת על ידי ביטול הפרויקט בתירוץ כלשהו. האם חובה עליך "לאפרושי מאיסורא" במצב כזה? אני חושב שלא, משום שהיא תחפש בעל מקצוע אחר ומן הסתם תזדקק לאותה עבודת הכנה וגם אותה אולי תעשה בשבת. ועוד, שייתכן שהיא תעשה בשבת איסורים אחרים במקום זה (אני לא יודע מה מוטל עליה לעשות, אבל אם האלטרנטיבה שלה תהיה נהיגה במכונית - האלטרנטיבה גרועה לפחות כמו מה שביקשת ממנה). אם חילוני אומר לך שהוא מתכנן לבשל בשבת, האם אתה חייב לקנות לו אוכל מוכן כדי לחסוך את זה?! (אמנם כאן אתה גרמת בעקיפין לעשיית האיסור, אבל בחובה להפריש מאיסור אין חילוק מהותי בין איסור שאתה גרמת לו לבין איסור שלא אתה גרמת לו). ועצם החובה להפריש מאיסור את מחללי השבת במזיד שנויה במחלוקת, עיין דגול מרבבה יו"ד סי' קנא (ובלשון שו"ת יד יצחק ח"א סי' צה: "דפשיטא דגבי מומר  כלומר, המוחזק לעבור בקביעות עבירה מסוימת  לא שייך דין לאפרושי מאיסורא, דהא בלאו הכי עושה איסור בכל עת"). למרות האמור, ובהתחשב באחריותך העקיפה לחילול השבת, נראה שאם יש לך דרך 'דיפלומטית' למנוע את האיסור בלי לבטל את העבודה, הרי זה רצוי. למשל, לומר לה שאתה צריך את זה עד יום ששי, או לומר לה שתחכה עד יום ראשון כי אתה עדיין צריך לברר כמה פרטים, וכדומה. כשם שמותר "לשנות מפני ה " - כך מותר לשנות מפני קדושת השבת (שו"ת אגרות משה אבן העזר חלק ד סימן מז: "שבשביל כבוד שמיים היה שייך להתיר לשנות, דקל וחומר הוא מהא דרשאי לשנות מפני כבוד עצמו"  שו"ת עשה לך רב ח"ד סי' סב: "במקרה אחד בלבד מותר אפילו לשקר והוא לאפרושי מאיסורא", והביא ראיה משבת קטו ע"א ורש"י ד"ה אתא איגרתא). בעיה אחרת, לכאורה, שאתה נהנה מחילול השבת בכך שאתה עושה את הפרויקט שלך על בסיס העבודה שלה בשבת. אבל היא לא עושה זאת עבורך אלא עבור עצמה, ומאחר שאתה משתמש במעשיה ביום חול - אין לך בזה איסור הנאה ממעשה שבת (סימן שיח סעיף א). מה שנשאר הוא רק האיסור "לחזק ידי עוברי עבירה" באמירת "בהצלחה" וכדומה לעושי עבירה. לכן כתבתי שאם היא מציינת את העובדה שהיא עובדת בשבת אין להגיב בצורה שמשדרת אדישות לעניין.
שאלה: בעתיד, אחרי שבע"ה נוכל לשלוט על הגשמים, האם ישנו את התפילה?: בעתיד (אולי עוד 200 שנה) כנראה שנוכל לשלוט על הגשמים. האם גם אז נמשיך להתפלל על הגשמים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילה לבקשת גשם לאור פיתוחים טכנולוגיים"
תשובה: על הא גופא שהאדם יצליח להגיע להישג טכנולוגי כה גדול מסופקני אם הדבר ניתן בכלל בגלל המערכות המסובכות שלהערכתי היא כוללת לא רק את האטמוספרה אלא גם מה שמעבר לה, צריך להתפלל שה' יחון אותו בחכמה בינה ודעת. מה גם שהאדם לא יכול לצפות מראש אם בהצלחתו בתחום אחד אינו גורם נזקים בתחום אחר, ראה את יבוש החולה שנחשב בזמנו כהישג הטכנולוגי הגדול ביותר של המדינה ואת תוצאותיו. צריך להתפלל שלא נכשל ולא נכשיל (על צ'רנוביל ופוקושימה שמעת?) גם בטכנולוגיה הכי מתוחכמת ומשוכללת עלולות להיווצר תקלות. ויש צורך להתפלל. כשם אנו מתפללים בתפילת הדרך למרות שבימינו אין חיות רעות אך יש תקלות רבות אחרות, כל יום נהרג, לצערנו, אדם אחד לפחות בתאונות דרכים. דווקא ההתפתחות הטכונלגית המדהימה מצריכה תפילה יותר מבעבר שה' ינחנו בעצה טובה ושלא תיגרמנה תקלות.
שאלה: מותר להתגייס לצבא?: ידוע שמרן הרב עובדיה יוסף זצ"ל התנגד בתוקף לגיוס לצבא. האם בתור פוסק הדור וגדול הדור אין אנו אמורים להיות כפופים לפסק של הרב?
תשובה: מרן הרב עובדיה זצ"ל לא התנגד כי בנו הרב אברהם יוסף שליט"א היה בצבא וכמדומה לי שגם אחד מחתניו. הוא התנגד בודאי לגייס מי שלומד בישיבה כל היום ואינו מבטל לעבודה או לביטול זמן, וברור שאנו מסכימים לזה ללא ספק. אבל מי שלא לומד צריך ללכת לצבא כי יש בזה מצות פיקוח נפש של עם ישראל ובודאי שכך חשב גם הוא זצ"ל.