LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לימוד אמונה בכל מקרה?: אני אברך צעיר. לא מטרידות אותי בעיות השקפה ואמונה, והייתי מעוניין לדעת האם צריך בכל אופן ללמוד אמונה, והאם ספרי מוסר לא נכנסים גם לקטגוריה של אמונה (כגון "מסילת ישרים")?
תשובה: כפי שבוודאי ידוע לך, גדולי ישראל שהיו גדולים בהלכה, הם אלו שחיברו ספרים על מדע האמונה. בראשם הרס"ג שחיבר את "אמונות ודעות", ר' יהודה הלוי שהיה תלמיד בישיבתו של הרי"ף, המהר"ל שהיה מגדולי הפוסקים בדורו, והרמב"ם שאין צורך להאריך ביצירתו הלכתית. למרות שהם עסקו בהלכה ובגמרא, הם הקדישו זמן ללמוד ולחבר ספרים על מדע האמונה, מפני שזה חשוב שאדם מישראל ידע את יסודות אמונתו בעומק: ענין ההשגחה, מהות שכר ועונש, תיקון העולמות, ועוד נושאים רבים. זהו חלק מחלקי התורה, וצריך ללמוד את כל החלקים. כמו כן, יש ללמוד ספרי מוסר, שהרי אדם מישראל צריך להתנהג כראוי, וגם זה חלק מחלקי התורה שאנחנו מחויבים לעסוק בהם.
שאלה: לשוחח עם גויים?: במציאות של היום, בעקבות העליות האחרונות, אנו נתקלים בגויים רבים או ביהודים שאורח חייהם חילונים (שרק אימם יהודיה, למשל, ולכן ביתם ללא מסורת של יהדות). אני נתקלת בהרבה אנשים כאלו ותוך כדי שיחה עימם אני מבינה שאין להם קשר ליהדות (מדובר גם על גויים, אך לא על ערבים). נראה לי שמן הראוי לא לסיים את הקשר עימם שמא יחשבו מחשבות שליליות על דתיים או על יהודים בכלל, בעיקר כאשר הם מתחילים להתעניין ולשאול שאלות בנושא יהדות ולהראות התקרבות. יש לציין שהינני חזקה ולא מתפתה להצעות שאינן הולמות מצידם (יציאות ביחד או ביקור בביתם כדומה). האנשים שעימם יצא לי לדבר שואלים שאלות רבות ומרגישים נוח לדבר איתי, ובמידה ואיני יודעת את התשובה, אני מבררת עם אנשים אחרים ומחזירה להם תשובה, משום שאני מאמינה שאולי יש להם תקנה ואולי יחליטו להשתנות בעקבות כך (לחלקם יש נטיה מועטה להשתנות, אך אני חושבת שחשוב לגרום לקירוב לבבות, אפילו אם האדם גוי). רציתי לדעת אם אני פועלת נכון ואם באמת יש מצב שיחזרו לדרך הישר, ובמידה וכן, כיצד לשכנעם ללמוד יותר ולהראות להם שזוהי הדרך הנכונה ביותר (כמו שאני מאמינה)?
תשובה: נראה לי שאין זה נכון שאת תנסי לקרב את אותם אנשים להכרת היהדות. אמנם אם פונים אליך אין את צריכה להראות יחס מתנכר אך די בתשובה נימוסית קצרה ולא להרחיב את השיחה. הרבה סיבות לדבר. אמנם המצב באמת בעיתי עם כל העליה אך יעסקו בזה אחרים.
שאלה: "העתקת" בגדים: חברתי הלכה לחפש בגדים לחתונה של המשפחה, היא מצאה חצאית מעצבים שמאוד מצאה חן בעיניה אך מחירה היה כ-1400 ש"ח. חברתי הלכה ותפרה את אותה חצאית בסכום של 400 ש"ח. האם מותר לנהוג בצורה זו, מבחינת פגיעה בזכויות היוצרים וכו?
תשובה: ראוי לעשות שינוי מסוים בעיצוב שלך, שלא יהיה תואם לגמרי את המקור. בעניין זכויות יוצרים נחלקו הפוסקים בטעם האיסור, יש אומרים שהוא משום שיור בקנין, ולפי זה במקרה שלך לא שייך הטעם והדבר מותר. יש אומרים שטעם האיסור משום 'יורד לאומנות חבירו' (שגורם הפסד לרווחי עסק חבירו), ואף לפי טעם זה יש מקום להתיר באופן שבוודאי לא היית קונה בגד זה במחיר היקר, שלכן אין כאן גרימת הפסד ממוני. ועל כן על מנת לצאת מכל חשש, כדאי לשנות כנ"ל. בכבוד רב, הרב אברהם זרביב.
שאלה: גודל חתיכת הלחם בשיעורים: כמה זה שיעור כזית, ביצה בלחם (האם זה חצי פרוסה, פרוסה)?
תשובה: דבר זה תלוי בגודל הפרוסה. והמדידה היא ע"י שלוקחים את הפרוסה, ומנסים לדחוס אותה בתוך קופסת גפרורים, כמה שנכנס בתוך קופסת גפרורים, נחשב כזית  בלחם פרוס בערך חצי פרוסה. הרב שלמה רקובסקי.
שאלה: שמירת העיניים באוניברסיטה: אני לומד לתואר שני באוניברסיטה. בימי הקיץ החמים הסביבה הופכת למאוד מאוד לא צנועה. חשבתי להסתובב בפרוזדורים עם העיניים בתוך משניות, ואז נזכרתי ברמב"ם המדריך להתנהג באופן נורמלי על מנת לעשות קידוש ה. נראה לי שהסתובבות במסדרונות עם הראש בתוך ספר לא נתפסת כדבר נורמלי וסביר. מה להעדיף?
תשובה: תסתכל כלפי מטה, ותעבור במהירות ממקום למקום.
שאלה: אימייל משבת לחול: אני מנהל חשוב באיזה חברה, וחילונים שולחים לי אימיילים חשובים שקשורים לעבודה בשבת. האם מותר לי לקרוא אותם (כמובן ביום חול) או שאסור בגלל שהם נשלחו בשבת?
תשובה: מותר לך לקרוא בהם כחצי שעה לאחר צאת השבת.
שאלה: מקלחת אחרי שירותים: האם צריך לברך ברכת "אשר יצר" אחרי מקלחת אשר עשיית צרכים הייתה סמוכה לה לפני זה, והמקלחת והשירותים הם באותו מקום?
תשובה: ברכת אשר יצר מברכים גם אחרי שעבר זמן מעשיית צרכיו, ואם צריך עוד פעם לנקביו לא יברך, כי ספק ברכות להקל. על פי שולחן ערוך סימן ז ומשנה ברורה שם. הרב אברהם פרל.
שאלה: בעיות בכשרות בפיצריה: ישנה פיצריה עם תעודת הכשר של הרבנות שמכינה את הכסאות ואת הבצק לפני צאת השבת האם צריך להודיע לרבנות על כך, והאם מותר לקנות אצלהם במוצאי שבת או ביום חול כאשר אין בעייה של הכנה מקודש לחול?
תשובה: חובה להודיע לרבנות. אין לאכול דבר באותה פיצריה: א. משום מעשה שבת כלומר הבצק שהוכן בשבת אסור באכילה ללעולם ואם הוא גם נאפה בשבת הכלים אסורים. ב. הפעולו שנעשו בשבת נעשו ללא השגחה ויש לחוש לעירוב של חומרים אסורים.
שאלה: לענות באלוקי נצור: הבנתי שבמקרה ואני נמצאת בסוף תפילת עמידה (אלוקי נצור לשוני מרע.) והציבור כבר בחזרת הש"ץ, בקדושה, מותר לי לענות לחלקים מסויימים. לאיזה בדיוק?
תשובה: אם אומרים את הפס' יהיו לרצון אמרי פי וכו' לפני אלוקי נצור מותר לענות הכל, לכן תמיד עדיף לומר פס' זה לפני אלוקי נצור. הרב שלמה רקובסקי
שאלה: "חינוך לתורה או לדרך ארץ?": למה לדעת הרב לא עדיף שנכוון שכל מטרתנו היא תורה ולהצמיח גדולי תורה ויראת שמים, והרי מתוך כך יבוא גם העניין של דרך ארץ כי הרי אי אפשר להיות תלמיד חכם ללא דרך ארץ, (הרב דסלר מגדיר את זה כ"שיטת הישיבות" מכתב מאליהו, חלק ג, עמ 357)?
תשובה: איני יודע למה כוונתך, בכל אופן לדעתנו אין לדחוק דבר אחד מול הדבר האחר. אין ספק שמדרגת התורה היא מדרגה גבוהה יותר ומהותית יותר לכך שיהודי יגלה את מהותו הפנימית. אולם דרך ארץ קדמה לתורה. ללא דרך ארץ אי אפשר לזכות לתורה ולכן אנו לא מצניעים את חינוכנו לדרך ארץ. גם המוטיבציה לדרך ארץ צריכה להיות אמונה.
שאלה: אבא שלא רוצה את הבן: מה קורא אם אני כהן ועשיתי פדיון הבן, והאב לא רוצה את הבן והוא נותן לי אותו. מבחינת אכילת קורבנות בזמן בית המקדש הרי ברור שהוא לא כהן והוא לא יכול לעבוד או לאכול מהקורבנות בבית מהמקדש, אז איך הבן נהיה שלי?
תשובה: הרמ"א (יורה דעה סימו שה סעיף י) אומר שאי אפשר להניח הבן אצל הכהן אלא חייב האב לפדותו. מביא הפתחי תשובה (אות טו) בשם שו"ת חוט השני שהשאלה ששואל הכהן מה אתה מעדיף את הבן או הכסף אין הכוונה שיש לאב אפשרות בחירה אלא השאלה היא כדי לחבב עליו לפדות את הבן שיחשוב שאם לא יפדה הכהן יקח את בנו. אך ערוך השולחן (סעיף לז) סובר שאם האב לא פדה את בנו חלה על הבן קדושה ל-ה' ואסור לו לעבוד עבודת חולין אלא כל אכילתו ומעשיו צרכים להיות לשם ה'. והכהן ששואל את האב מה הוא מעדיף מתכוון לומר האם אתה רוצה שבנך יהיה כולו קודש ל-ה' או לא ומאחר וקשה להיות כולו קודש חייבו את האב לפדותו.
שאלה: ברכת כהן שנוא: בביכנ"ס מסויים ישנו כהן שמסוכסך עם אנשים רבים בקהילה, וקרה גם שממש קילל שם אנשים, והוא רווי שנאה כלפיהם. בנוסף ידוע גם שהתגרש עקב אלימות פיזית כלפי אשתו. אנשי המניין טוענים שהוא אינו רשאי לעלות לברכת כהנים. האם הם צודקים?
תשובה: אם הוא שונא אותם או שהם שונאים אותו, שלא יעלה לדוכן לשאת את כפיו. ואם הוא בכל זאת עולה, שהמתפללים יצאו בהפגנתיות מבית הכנסת.
שאלה: כיסוי הראש בזמן ברכת הילדים: ראיתי מישהו שנוהג בזמן שהוא מברך את הילדים בערב שבת לכסות את הראש שלהם בזמן הברכה. מה מקור המנהג?
תשובה: המקור למנהג זה הוא מיעקב אבינו ע"ה כשבא לברך את בניו של יוסף אפרים ומנשה כתוב בבראשית (מח, יד) "וישלח ישראל את ימינו וישת על ראש אפרים וכו'". ודרך אגב יש מחלוקת הפוסקים אם צריך להניח יד אחת או שתי ידים, בספר נפש כל חי (מערכת ב' ס"ק לא) כתב, שיש להניח בשעת הברכה רק את יד ימינו, ואילו בשו"ת שאלת יעב"ץ ח"ב (סי' קכ"ה) כתב בשם אביו החכם צבי, שיש להניח בשעת הברכה את שתי ידיו.
שאלה: מסגרת מתאימה לילד : אנו משפחה דתית (יש לנו טלויזיה, אישתי ללא כיסוי ראש, אבל בע"ה רוצים להתקדם) ילדנו לומדים במסגרת גני ממ"ד. מסגרת דתית יחידה באזור שלנו. השנה התאכזבנו מאוד. ובע"ה לקראת שנה"ל תשס"ז רצינו לרשום את הילד בן 5 וחצי לחינוך תורני כדי שיקבל ערכים מאוד ברורים של כיבוד הורים, משמעת, תורה ומצוות. ברצוננו לשאול לאיזו מסגרת מומלץ למשפחה מהסוג שלנו?
תשובה: אכן בבית ספר תורני יש חינוך לערכים שאותם אתם מבקשים לתת לילדכם. ולכן עשו זאת. אמנם זה יחייב אותכם להתאים את עצמכם לחינוך שהבן יקבל בבית הספר. אך גם זו לטובה. כי אי אפשר שיהיה פער בין החינוך בבית לבין החינוך בבית הספר. גם אם יהיו לבית הספר תנאים מראש לקבלת בניכם ראוי לשקול לקבלם אם הם לא מעבר לכוחכם. אני סבור שיתאים לכם בית ספר תורני ציוני.
שאלה: השלמת שחרית בראש חודש: אם קמתי בראש חודש בזמן מנחה והפסדתי שחרית, מה הדין איך צריך להשלים?
תשובה: הכרעת משנה ברורה בסימן קח היא שהסדר הוא מנחה, מוסף, שחרית. ההסבר בזה הוא קודם מנחה כי הזמן הוא של תפילת מנחה, ואף שאפשר להתפלל מוסף, מנחה תדירה יותר, ולכן קודמת. אחרי מנחה מתפללים מוסף כי עדיין זמן תפילת מוסף בדיעבד, ובסוף שחרית שהיא תפילת תשלומין. הרב אברהם פרל
שאלה: תפילת כגוונא בערב שבת: מה מקור המנהג לומר "כגוונא" בערב שבת למתפללים בנוסח "ספרד", מהיכן נלקח הקטע, האם בתפילת הרבים יש על החזן להוסיף את המילה"ולומר" המתחילה את הקטע הבא, שעליו נאמר שמוסיף מי שמתפלל ביחידות, לפני "ברכו"?
תשובה: כתב בספר מנהג ישראל תורה סימן רע, שלא מצא מקור למה שלא אומרים היום במה מדליקין, וכותב שאפשר שהטעם לפי מה שכתב המגן אברהם שהיום לא מדליקין בפתילות אלו ולכן לא חוששים לומר קודם ערבית, אלא הטעם שאומרים בשביל שאם מישהו מאחר לבית הכנסת יסיים תפילתו, ושם כתוב כי אומרים בבית הכנסת כגונא שזה מאמר בזוהר, וממילא מתאחרת התפילה. ומביא ערוך השולחן שמביא שיש אומרים כגוונא. ובסימן רע סיף ב מסביר:" ולפ"ז יש לנו לאומרו קודם תפלת ערבית דאחר תפלת ערבית הלא אין בידינו לתקן שכבר קבלנו עלינו את השבת בברכו, ויש מקומות שאחר תפלת ערבית אומרים זה, ואינו נכון. ויש מי שכתב דמפני שאצלינו לא נהגו להדליק בפתילות ושמנים האסורים לכן לא חיישינן לזה  ב"ח  ולי נראה טעם אחר דבשלמא בזמן הקדמון שהיו מתפללים ערבית בעוד היום גדול ואצלם היה קבלת שבת בברכו שפיר הוה תקון למי שעבר על זה אבל עכשיו שאין מקדימין כל כך להתפלל ואצלינו הוה קבלת שבת במזמור שיר ליום השבת ולכה דודי א"כ אפילו נאמר קודם ברכו הא כבר קבלנו עלינו את השבת וא"א לתקן וגם ברוב מקומות הוא אחר השקיעה ולפיכך לא נהגו לדקדק בכך וכבר כתבנו בסי' רס"ז שיש אצלינו מי שאין אומרים כלל במה מדליקין אלא מאמר מזוהר תרומה כגוונא וכו' ע"ש והכל מטעם שבארנו". בסידור רבי יעקב עמדין כתב: השליח ציבור אומר "ולומר ברכו." וכך ראיתי נוהגים. הרב אברהם פרל.
שאלה: האם להיכנס לעזה: בימים אחרונים עולה שאלה האם צריך להיכנס לעזה. האם אני כחייל בגבעתי צריך להסכים לזה, הרי אני לא אמרתי לצאת משם, אז ניכנס, ואחרי זה נצא, ואז ניכנס שוב, וחוזר חלילה. כלומר, אני יהיה הזרוע המבצעת של השטויות שראש הממשלה מחליט לעשות. ובכלל למה צריך לסכן את עצמנו ולהיכנס בכוח רגלי, בגלל שאומרים ש"זה לא מוסרי לפגוע באזרחים מהאויר"? האם ערך האחדות של עם ישראל שווה את הסיכון של חיי, או שאני צריך לסרב פקודה להיכנס לעזה?
תשובה: זו שאלה כבדת משקל. אתה צודק בזה שביציאה משם נוצר מצב בו נתנו למחבלים פרס, והם יכולים לירות בנו יותר בקלות ויותר בדייקנות. אתה גם צודק בזה שבזמן מלחמה אין כזה דבר "חפים מפשע" שצריך להתחשב בהם, ומי שחושב כך הוא ניזון מהמוסר הנוצרי הצבוע. מבחינת ההלכה, אם בקומה ראשונה של בית מגורים יושבים מחבלים, צריך לפוצץ את מקום מושבם גם אם כתוצאה מכך הבית יקרוס וימותו אזרחים רבים. אולם מצד שני, אם החליטו לבצע פעולה שאמורה למגר או לצמצם את הטרור, הרי זו פעולה טובה וחשובה, ואסור לסרב פקודה עליה. לא יתכן שכל חייל יגיד שהוא לא מוכן לעשות את השטויות של ראש הממשלה. רק אם הפקודה היא נגד מצוות התורה אנחנו חייבים לסרב, אבל אם היא לא נגד התורה, אנחנו חייבים למלא אותה.
שאלה: ברכה על ליפתן: על איזה לפתן מברכים בסוף הסעודה, האם רק על פירות העץ, או גם על פירות האדמה, כגון בננה אבטיח וכדומה?
תשובה: כל פרי או ירק שאינו נאכל עם הפת אלא כליפתן בסוף הסעודה יש לברך לפניו. וכיון שדינים אלו סבוכים, ויש בזה הרבה מחלוקות בפוסקים, טוב יותר לאכול פירות וירקות אלו רק לאחר ברכת המזון, כדי לא להכנס למחלוקות.
שאלה: נתינת מפתח המאפשר חילול שבת : אנו מתפללים בשבת בבנין בית ספר ממלכתי. בשבת האחרונה המנהלת ביקרה במקום לצרכה. במהלך ביקורה האזעקה החלה לעבוד. היא ביקשה מן המתפללים מפתח ע"מ לכבות את האזעקה, רובם התחמקו אך היא עמדה על דעתה שהיא מבקשת מפתח. האם הנותן נחשב כמסייע לדבר עבירה, למרות שהבהרנו את דעתנו שאין אנו מופרעים מן האזעקה ואיננו מעוניינים לכבותה? האם כשלא ניתן למנוע ממנה לכבות, עדיף שמישהו מאיתנו יכבה בשינוי (פרט הלכתי שאינה מודעת אליו ולא תשים לב אליו)?
תשובה: אם אתם נאלצים לתת לה את המפתח, שהרי זהו בית-הספר שלה, אתם נחשבים אנוסים. בנוסף, אם תסרבו יכול להיות שהיא לא תתן לכם יותר להתפלל שם. לכן, עדיף שתתנו לה את המפתח לאחר שהבהרתם לה שלכם האזעקה אינה מפריעה, ואל תכבו אתם אפילו בשינוי.
שאלה: חיוג טלפון ציבורי עם פלאפון: קיימת אפשרות להתקשר בטלפון ציבורי בחינם, ע"י שימוש במכשיר פלאפון. (מצמידים את הפלאפון לשפורפרת הטלפון ומחייגים). האם זה מותר, הרי בוודאי יש אנשים בחברה של הטלפון הציבורי שיודעים שניתן לעשות זאת, וכנראה הם יודעים שיש אנשים שבאמת עושים זאת והם מתייאשים מכך?
תשובה: אין שייך ייאוש בדבר זה, שהרי מכשיר הטלפון הוא בבעלות חברת הטלפונים ומעולם לא הפקירו אותם, ועל כן השימוש בהם שלא לפי התנאים שלהם הרי הוא בכלל גניבה וגזילה.  ובעצם הסברא שהעלית נ' שאין זה נכון, שכן הסיבה שמעמידים את הטלפונים לרשות הציבור היא משום שסומכים על כך שרוב האנשים אינם גזלנים ויש בהם מידת היושר וההגינות. הרב יוסף ללום.
שאלה: דיווח על אשתי למס הכנסה: אני עובד בכמה עבודות ומרוויח משכורת די נמוכה. עד היום לא שילמתי כלל מס כי סך הרווחים לא עבר את הסכום החייב (כחמישים אלף ש"ח בשנה). קיבלתי עבודה נוספת ובקרוב אני אמור לעבור את הסכום ולשלם מס של 30 או יותר מדי חודש. האם אפשר שהעבודה החדשה תהיה רשומה על שם אשתי שאיננה עובדת ובכל מקרה לאמהות יש הקלות גדולות יותר במס הכנסה וכך לא נצטרך לשלם יותר?
תשובה: יש להתייעץ בעניינים אלו עם רואה חשבון, שהוא יודע מהם הכללים של רשויות המס, והאם יש אופנים חוקיים לרשום גם את אשתך בעסק. באופן כללי ברור שיש להתרחק משקר ורמאות בכל ענייני משא ומתן שלנו. הרב יהודה אודסר.
שאלה: נידוי בקהילה: אני גר בישוב קהלתי דתי. היישוב הוקם ע"י יזם פרטי אשר מכר לנו את הבתים. לצערנו היזם רימה במודע את כל רוכשי הדירות ומכר לנו בתים ללא רישום הבתים במינהל כדין ולא סיים את כל הפיתוח כפי שהתחייב בחוזה המכר. לפני כשנתיים פסק בית המשפט בצורה נחרצת שהיזם חייב להשלים את הפיתוח בסך 2 מיליון ש"ח ולרשום את הבתים במינהל כחוק. לצערנו, עד היום היזם לא ביצע מאומה ממה שפסק בית המשפט. כתוצאה מכך מספר משפחות שנקלעו לקשיים כלכליים רצו למכור את בתיהם ולא יכלו מפני שהבתים לא נרשמו כחוק, ומשפחה אחת התפרקה. בימים אלו היזם הגיע להתגורר ביישוב והתחיל להתפלל בבית הכנסת. רוב התושבים מתנגדים לתת לו עליה לתורה ומתנגדים למכור לו כסא כחבר בקהילה. האם הקהילה יכולה למנוע זאת ממנו?
תשובה: הקהילה יכולה למנוע זאת ממנו, והם צודקים בהרגשתם כלפיו. אין לי ספק שאם הוא יתקן את דרכיו, גם בני הקהילה יתייחסו אליו אחרת.
שאלה: סמיכות קדיש לתפילת מוסף: הרב ענה באתר שיש עניין לסמוך חצי קדיש לתפילת מוסף. רציתי לדעת מה טעם העניין, שהרי מצינו שלוש תכיפויות הן: גאולה לתפילה, סמיכה לשחיטה, וברכה לנטילה. איפה מצינו סמיכות חצי קדיש לתפילת מוסף?
תשובה: כך כתוב בהלכה, והטעם הוא שהקדיש מהווה הכנה לתפילה הבאה, כפי שאנו רואים בתפילת מנחה ובתפילת ערבית.
שאלה: בריאות הגוף ביהדות?: למיטב ידעתי תורתנו מדריכה אותנו איך להתנהג בכל רגע נתון מרגע ההשכמה בבוקר ועד לסגירת העיניים בלילה רק בהיבט ההלכתי והמוסרי אך אין שום התייחסות לשמירת הבריאות (מה לאכול וכמה, ומה לא לאכול בכלל, ממה עדיף להמנע, כלומר מה מזיק ומה לא מזיק) יש התייחסות של הרמב"ם בהלכות דעות פרק ד - אבל היא מדברת בגדול ואין פירוט כלל, האם יש ספרים שבהם אני יוכל להעזר בנושא שמירת הבריאות לאור היהדות?
תשובה: התורה אינה ספר תרופות לגוף. התורה מורה לנו שיש לשמור על הגוף שהוא משכן הנשמה. דרך השמירה היא כפי מה שהרופאים ממליצים. יש בדברי ח תרופות וסגולות. אולם כשיש סתירה בינהם להמלצות הרופאים בדרך כלל יש לעדיף את המלצות הרופאים שבימנו. זה יכלל במה שאמרו חכמים חכמה בגויים תאמין. ידוע לי על ספרים בשם "מרפא לנפש" שמסבירים את הרעיונות של שמירת הגוף על פי משנת הרמב"ם. אם אדע על עוד ספרים אודיע לך.
שאלה: סוג המוקצה של הפלאפון: האם סוג המוקצה של הפלאפון ישתנה כאשר ישתמשו בו בעיקר לשימוש אחר כמו לשעון מעורר, מצלמה או צפיה בתמונות?
תשובה: אם הוא משמש בעיקרו כשעון רגיל, מותר לטלטלו. דעת הרב אריאל בהגדרת פלאפון.
שאלה: מותר לבכות מסרט?: ישנן סרטים מאוד מרגשים ולפעמים אני מזילה דמעה מהם, אומרים שאסור לבכות סתם ללא סיבה, (כמו בנ"י שבכו סתם ואז הקב"ה הפך את זה לבכי לדורות). האם יש עניין להתאמץ לא לבכות מסרט?
תשובה: המרגלים ובני דורם בכו בכיה של חינם כי מאסו בארץ ישראל. לא כל בכיה של חינם אסורה. רק בכיה על הימנעות מקיום מצוה. אם הסרט חינוכי ואין בו הופעות לא צנועות מותר לצפות בו גם אם בוכים.
שאלה: צליית כבד במחבת חשמלי: האם ניתן לצלות כבד על גבי מחבת חשמלי המיוחד לצליית בשר? המחבת בנוי מבליטות ארוכות המגביהות את הכבד כך שהדם יכול לזוב בין החריצים, ולבסוף מתנקז החוצה לחור ניקוז המיוחד לשם כך. יש להדגיש שהכבד אינו נוגע בדם הזב ממנו, והמחבת פועל בחום של 300 מעלות.
תשובה: לפי תיאורך נראה שכן, שאם יש מקום לדם לזוב ולא יצטבר דם במחבת כשהכבד נמצא בו, הרי זה כמו צליית כבד על רשת.
שאלה: כוונה בברכת המינים: בנוסח שלי בברכת המינים כתוב "ומלכות זדון תעקור ותשבור במהרה בימינו", למי אמורה להיות הכוונה, האם אפשר לכוון בזה לממשלה שקיימת היום?
תשובה: אפשר לכוון במילים אלו על הממשלה שבזמננו.
שאלה: כהן המאריך בברכת כהנים: יש לי בבית הכנסת כהן המאריך מאוד במילה האחרונה לפני כל אמן שצריכים לענות. כלומר במילים: "וישמרך", "ויחונך", " ". מה הקהל אמור לעשות, לענות אמן על ברכת שאר הכהנים (אם הם מצליחים להתגבר על הרעש של הברכה שלו), או לענות רק על הברכה שלו, או פעמיים על שניהם, האם להעיר לו על המנהג שלו? (גם אני כהן).
תשובה: יש לענות אחרי האחרון.
שאלה: עבודה בדוגמנות לגבר: האם לגבר מותר לעבוד בדוגמנות?
תשובה: גם גבר חייב להיות צנוע בלבושו והתנהגותו.
שאלה: "ניצול" החוק: חברי איננו עובד כעת ומקבל אבטחת הכנסה מהבטוח הלאומי, הוא רווק וגר עם הוריו, שלהם ישנם שתי דירות.ברצונו לברר האם הוא יכול להציג חוזה שכירות שכאלו הוא שוכר דירה אחת מההורים, על מנת שהוריו ישלמו פחות ארנונה על דירה זאת בגין היותו מקבל אבטחת הכנסה. האם יש ב"ניצול" החוק משום גזל, או שמא מכיון שהוריו נושאים גם בהוצאות כלכליות שנובעות משהותו בביתם בלא שהוא עובד מאפשרים לעשות זאת?
תשובה: רק אם אין כאן שקר הדבר מותר.
שאלה: אמי באוניברסיטה חילונית: אמי היקרה לומדת באונברסיטה הפתוחה, שהיא אונברסיטה לא דתית, ישנם שם גברים, נשים, יהודים וערבים, לפעמים היא יושבת שם ליד ערבים, ואפילו היא התחברה עם חברה ערביה, ואף לפעמים היא יושבת ליד גברים, מה לעשות?
תשובה: אפשר לסמוך על האמא שהיא יודעת לשמור מרחק ממי שצריך. ואולם מותר לך לשאול את האמא האם החשיבות של הלימודים מצדיקים להיות בחברה כזו ויש להניח שהיא תוכל להסביר לך את צדקת מעשיה.
שאלה: הארכת אבילות בין המצרים: האם מותר להמשיך להימנע מגילוח הזקן לאחר ט באב עד ליום השנה לגירוש מהיישוב שלי, או עד ליום השנה למסירת חבלי ארצנו הקדושה לזרים, כמו באבילות בין המצרים?
תשובה: אפשר להמשיך את מנהגי האבילות, וזה מראה על איכפתיות שארצנו נחרבה.
שאלה: מדיח כלים - הגעלה?: רציתי לשאול מדוע כלי שהודח במדיח כלים אין דינו ככלי שהוגעל והפך כשר לחלבי או לבשרי או לפסח (והרי ההדחה היא במים רותחים כמו הגעלה)?
תשובה: א. אין להגעיל כלי מחלבי לבשרי ולהפך. ב. חום המים במדיח אינו מגיע ל-100 מעלות ויש כלים שהרתיחו בהם בחום גבוה כגון צלחת שחיממו בה במיקרוגל או שכיסו בה סיר רותח וכו'.
שאלה: פסוק בלי רש"י ובמה מדליקין: 1. אני אומר שמו"ת עם רש"י ובלי אונקלוס. אם יש פסוק שאין עליו רש"י, מה צריך לעשות? 2. אני אשכנזי. האם אני צריך לומר "במה מדליקין" לפני ברכו בערב שבת, או שבגלל שלא נהגתי לעשות את זה עד עכשיו, אני לא צריך?
תשובה: א. אמנם נכון שיש ראשונים שסוברים שאדם שקורא שנים מקרא ופירוש רש"י חשוב כמו תרגום ויוצא ידי חובתו, כמו שכתב הרא"ש בפסקיו לברכות (ח.), וכ"פ הטור והשו"ע (סי' רפ"ה סעיף ב'). אולם בשו"ע שם כתב שירא שמים יקרא גם תרגום, כיון שניתן בסיני וגם פירוש רש"י ע"מ להבין את הפרשה, ולכן אני מייעץ לך לקרוא גם רש"י וגם תרגום. מ"מ לגבי שאלתך במקום שאין רש"י ודאי שצריך לקרא את התרגום. ב. האשכנזים אינם נוהגים לקרוא פרק במה מדליקין, עיין בשו"ע (סימן ע"ר).
שאלה: שאלות תפילה: 1. בי"ג מידות אנו מסיימים "נושא עון ופשע וחטאה ונקה", ואילו הפסוק בתורה ממשיך "ונקה לא ינקה", הרי זה עיוות של הפסוק כשאנו מפסיקים במילה ונקה, מדוע עושים כך? 2. לפעמים אני מגיע מעט מאוחר לתפילה, וכדי להגיע עם החזן לשמונה עשרה, אני עושה את הדילוגים המותרים על פי שו"ע. האם מותר להשלים את הדילוג בחזרת הש"ץ, והאם מותר לדבר במקומות שמותר לדבר, (אפילו בסוף התפילה) כל עוד לא השלמתי את הדילוג, הרי אני באמצע פסוקי דזמרא? 3. האם מותר להגיד קריאת שמע שעל המיטה כשאני יחף? 4. באילו ימים אין אומרים "הריני מוחל וסולח".?
תשובה: 1. ח הסבירו את הפסוק, מנקה לשבים, ולא מנקה לשאינם שבים. 2. אין לעשות השלמות תפילה בחזרת הש"ץ. ולגבי לדבר קודם שישלים פסוקי דזמרא נראה שמותר, כי לא מפסיק בין ברכות פסוקי דזימרא ברוך שאמר וישתבח, אלא רק משלים פסוקי דזימרא. 3. אומרים אפילו יחפים קריאת שמע, ונראה שהידים צריכות להיות נקיות, לכן יש ליטול ידים אם נגע במנעלים במקומות מכוסים. 4. המשנה ברורה סימן רלט סעיף קטן ט כתב למחול למי שחטא כנגדו, ומשמע שכל יום צריך לאומרו. הרב אברהם פרל.
שאלה: הריון וציפורנים: מה העניין שלאישה בהריון אסור לדרוך על ציפורניים?
תשובה: כך מפורש בגמרא מועד קטן דף יח, שיש הקפדה שאשה לא תדרוך על ציפורניים, ובהסבר העניין מביא העץ יוסף, (פירוש על אגדות הש"ס, אחד המפרשנים בספר עין יעקב) אליהו רבה שכותב שמלבוש אדם הראשון קודם החטא היה ציפורן, וכתוצאה מהחטא הופשט ממנו הציפורן, ונשארו רק הציפורניים מאותו מלבוש, והאשה שגרמה לחטא בכך שאכלה ונתנה לאדם הראשון, צריכה להיזהר שלא יהיה קיטרוג להזכיר שגרמה לחטא. הרב אברהם פרל.
שאלה: חתונת בני גר עם כהנים: אשה יהודייה (מחבר העמים לשעבר) ילדה שני ילדים לגוי. אחר כך היא עלתה ארצה, התחתנה עם גר צדק ומקיימים אורך חיים דתי. הם הביאו ביחד ילדים - האם מותר לבנותיהם להתחתן עם כהנים?
תשובה: יהודייה שנשאה לגר, הרי בנותיהם מותרות להתחתן בכהנים (מבואר במשנה וגמרא בקידושין דף עז ע"א, ובשולחן ערוך אבן העזר סימן ז' סעיף כא).  ורק ילדים שנולדו ליהודייה מגוי, הבנות אסורות לינשא לכהנים. בכבוד רב, הרב יוסף ללום.
שאלה: חנוכת הבית בליל יז תמוז: האם יש בעיה בעריכת סעודה לחנוכת בית לחוג המשפחה המצומצם בערב יז תמוז משעה 18:00 ואילך?
תשובה: אין בעיה בזה והדבר מותר.
שאלה: מהי חשיבות הנישואין?: רציתי לדעת מדוע מצוות הנישואין וכן מצוות פרו ורבו כ"כ חשובות הרי מטרתינו בעולם היא לעבוד את ה יתברך ולדבוק בו. אשמח אם הרב יסביר לי את טעמיהם ושורשיהם של מצוות אלו?
תשובה: בבריאת העולם אנו רואים שהמבדיל בין בעלי חיים לבין האיש והאישה נוגעת לקשר שבין האיש והאישה. אצל בעלי החיים הקשר הינו על בסיס מיני כלומר הזכר מוצא נקבה. לעומת זאת אצל האדם הקשר הוא על בסיס אישותי. כלומר הקשר נובע ממציאת חן אישית. אולם כל זאת אצל בני נוח. אצל ישראל מדובר על מדרגה נוספת והיא מצוות הקידושין. אצל ישראל הקשר הוא לא על בסיס אישי אלא על בסיס הבנה שיש דבר נצחי ועליון שמחבר איש לאישה. הקשר בין האיש והאשה ביהדות לא מתחיל ונגמר ברגשות האישיים. הקשר מתחיל באמונה שלנו בקב"ה שהוא עושה חיבור בין איש ואישה ולכן אנו מתאמצים ליצור קשר שהוא קבוע יציב ונצחי בין איש ואישה נצחי משום האמונה שלנו במקור האלוקי שבקשר שבין האיש והאישה. מצוות הקידושין היא בדיוק המצווה שמרוממת אותנו להבנה ואמונה שהקשר בין האיש והאישה אינו מתחיל מהכיף האישי אלא בעיקר הוא נובע מחיבור נצחי אלוקי ולכן הוא קשור לאמונה ועבודת ה'. מכוח אמונה זו אנו מצליחים להקים בתים בהם המידות הטבות יוצאות אל הפועל. בנושא מצוות פריה ורביה הענין יותר פשוט. מצוות פריה ורביה אינה קשורה לכיף האישי. היא דורשת התמסרות ומוכנות להשקיע ללא גבולות. אנו רואים כיצד בתרבות המערבית אנשם ממעטים ללדת ילדים משום המחויבות הגדולה שבגידול ילדים. כאן ח ראו במצווה זו זכות להיות ממש שותף לקב"ה בהמשך בריאת העולם. עבודת ה' אינה רק כשאנו נמצאים בבית הכנסת אלא בעיקר כשאנו חיים את היום יום שלנו.
שאלה: יחס הרבנים למצעד התועבה : לאחרונה ראיתי פשקווילים הקוראים לציבור החרדי לצאת במחאה כנגד מצעד התועבה של הסוטים ברחובות ירושלים. חשבתי שכדאי שרבני הציבור שלנו יצאו בקריאה לציבור הדתי-לאומי להשתתף במחאה. לבד מעצם החשיבות של העניין, הרי שיש סיכוי להיווצרות של שיתוף פעולה דתי-חרדי. אם אנחנו נעזור במאבקים "שלהם", הרי שנוכל לקוות שיעזרו במאבקים "שלנו". האם אני צודק?
תשובה: לדעתי, כל מי שאיכפת לו מהתורה צריך להתנגד לזה, ואם יש מצעד או הפגנה נגד זה, כולם צריכים להשתתף.
שאלה: הפסק באמצע פסוק עם הזכרת השם: האם מותר לומר חצי פסוק עם הזכרת השם שבו, לדוגמא בלימוד גמרא, האם יש הבדל בין אם יש בו אכן הזכרת השם לבין אם אין, האם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים, במקרה ואסור: מה לעשות אם מתחילים להגיד קדיש, ברכו, חזרת הש"ץ או קדושה בדיוק שאני באמצע פסוק - להפסיק ולשתוק או לגמור את הפסוק?
תשובה: בזמן לימוד גמרא מותר להזכיר שם ה' המופיע בפסוק, אך טוב יותר לומר השם. ויש להשתדל מאוד שלא להפסיק באמצע פסוק, שכל פסוק שלא פסקו משה רבינו אין לנו לחצותו.
שאלה: ברכה לתינוק בעת הלידה: אישתי בע"ה צריכה ללדת בעוד שבועות מ"ס ילד ה. רציתי לשאול האם יש איזה שהיא ברכה שאפשר לברך כאשר התינוק ת נולד. שמעתי שניתן להגיד "שיר למעלות אשא עיניי אל ההרים." האם זה נכון או שצריך להגיד משהו אחר, אם בכלל?
תשובה: אם הכוונה להתפלל או לומר תהילים בשעה שהאשה מקשה ללדת בודאי טוב הדבר וכל שירי המעלות טובים לכך, ואם הכונה בשעה שרואים את התינוק בפעם הראשונה, כתוב במשנה ברורה לברך שהחיינו.