LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ברכת המזון לאחר כריך: אני בדרך כלל אוכלת כריך לארוחת בוקר עם ממרח חלבי. האם אני צריכה להגיד ברכת המזון? מתי אני צריכה לברך את הברכות שאחרי האוכל?
תשובה: אם אכלת לחם בשיעור "כזית" (לאשכנזים מודדים בנפח - כקופסת גפרורים. לספרדים במשקל - 28 גרם) את צריכה לברך כשסיימת לאכול את ברכת המזון. את הברכה יש לברך כסיימת ואינך מעוניינת להמשיך את הארוחה או את מה שאת אוכלת.
שאלה: ענייני סעודה רביעית: האם צריך לחם משנה בסעודה רביעית, והאם צריך לכסותו?
תשובה: לחם משנה צריך רק בשבת ולא בסעודה רביעית.
שאלה: יחס היהדות לאסון בהאיטי: בעקבות האסון בהאיטי בו נהרגו עשרות אלפי בני אדם, מה אנו בתור יהודים צריכים להבין ממעשה זה של ה, האם ישנו מסר לגבינו? ובאופן כללי, הייתי מעוניין לדעת מה אומרת היהדות על אסונות כאלה.
תשובה: מול מעשה ד' גדול ונורא כזה אנו נוכחים בפועל בכוחו וגבורתו של בורא עולם עושה מעשה בראשית. ונוכחים שאין אנו יודעים מה ילד יום, הכל בידי שמים. ולכן לעולם יהיו בגדיך לבנים ושמן על ראשך אל יחסר. וכשם שיכולה להיות צרה פתאומית כך יכולה להיות ישועה פתאום. וצריך להיות תמיד מוכנים. זה מסר ברור. ואולם גבהו דרכיו ומחשבותיו של ד' ואין אנו רשאים לתת הסבר למה זה קרה באותו מקום ולאותם האנשים.
שאלה: "שויתי ה  לנגדי תמיד": האם יש מצווה תמידית לשויתי ה לנגדי תמיד? אשמח מאוד לקבל מקורות מדוייקות לכך.
תשובה: כן. עיין שולחן ערוך אורח חיים סעיף א' ברמ"א ובנושאי הכלים. המקור למצווה זו הוא מההקדמה לספר החינוך וממצווה כ"ה (פרשת יתרו). וכן זוהי המצווה הראשונה בספר המצוות לרמב"ם, ופרוטה בפרק ראשון מהלכות יסודי התורה.
שאלה: מעשר כספים למקום עבודתי: אני עו"ס במוסד לנוער בסיכון שהוקם בשנים האחרונות ונמצא בתהליכי בניה. המצב הכלכלי של המוסד ממש לא טוב (ישנם חובות רבים). א. האם אני יכולה לתרום ממעשר הכספים למוסד הזה? ב. האם אני יכולה לרכוש ציוד למוסד בכספי המעשר? ג. האם אני יכולה לרכוש בכספי המעשר ציוד שיהיה בשימושי במוסד? (לדוגמא ציוד למשרד שלי).
תשובה: כיון שמוסד זה עוסק בהצלת נוער בסיכון, נראה לי ודאי שתרומה למוסד זה מצוה גדולה היא ויכולה להינתן מכספי מעשר כספים, על כן, בכל השאלות ששאלת התשובה חיובית.
שאלה: מזוזות וספרים שנשכחו בבית משופץ: ידוע לי על מספר דירות בישוב בו אני גרה שבקרוב מאוד יתחילו שיפוץ כללי (בחלק מהדירות כבר החלו שיפוצים). אחת מהדירות מיועדת לאחי לאחר השיפוץ. בביקור שלי בדירה ראיתי שהמזוזה לא הורדה. חשוב לציין שאני לא יודעת מי היו הדיירים הקודמים בדירה. הורדתי את המזוזה על מנת שלא תיפגע בשיפוץ (הורדתי את המזוזות מכל הדירות, מה שהצלחתי למצוא חלק מהמשקופים כבר נזרקו). למי שייכת המזוזה ומה עלי לעשות בה? בדירה סמוכה, שגם מיועדת לשיפוץ, מצאתי כמה ספרי קודש וקונטרסים שחלקם שייכים לצבא (כתובים שמות שונים של יחידות בצבא). אני יודעת שהדירה היתה שייכת בעבר לצבא, לחיילים שהיו מתחלפים כל שבוע מיחידות שונות. חשוב לציין, שהחיילים לא לנים בדירה כבר הרבה זמן וכרגע הם לנים בדירה אחרת שידוע לי מקומה. האם מותר לי לקחת לעצמי ספרים שלא כתוב עליהם במפורש שם או להחזיר הכול לדירת החיילים למרות שאלו לא אותם חיילים ואני לא יכולה לדעת איזה יחידות היו בחדר, כי היו הרבה? אתם עושים עבודה נפלאה! יישר כח.
תשובה: 1. לגבי המזוזה, הכי פשוט להשיב את המזוזות למקומן במשקופים שיהיו לאחר השיפוץ. אם משום מה זה לא אפשרי עלייך לאתר את הדייר הקודם שדר בדירה ולשאול אותו מה לעשות במזוזות שהשאיר. 2. את הספרים שעליהם יש כיתובים צבאיים יש להעביר לדירת החיילים הנוכחית. את הספרים שאין עליהם כל שם או סימן אחר את יכולה לקחת לעצמך. הרב ניר אביב
שאלה: דיון וליבון שוטף בין רבנים: מדוע אין דיון וליבון באופן שוטף של כל הענינים והסוגיות שעומדות לפיתחנו של הרבנים השונים בציבור הדת"ל?
תשובה: יש דיון וליבון בין הרבנים. יש נושאים השנויים במחלוקת ויש נושאים מוסכמים.
שאלה: הסברה יהודית לאדם חילוני : היום ניהלתי שיחה עם חבר חילוני על דת, אמונה ומדינה. נשאלתי, אם לדעתי המדינה צריכה להתנהל לפי חוקי התורה. כמובן שהשבתי בחיוב. ואז הוא הקשה "הרי לפי התורה כל מחלל שבת סופו מוות. האם אתה סבור שצריך להרוג את כל מחללי השבת בארץ?" בשלב זה לא ממש ידעתי מה לומר, מאחר וברור לי כי זה מצב לא הגיוני. ניסיתי לומר שהיום המצב שונה מפעם אך אפילו את עצמי לא הצלחתי לשכנע. הבטחתי לו כי אשיב לו על כך בעוד מספר ימים. אשמח מאוד לייעוץ כיצד לענות על שאלה קשה זו.
תשובה: סנהדרין שהורגת אחד לשבעים שנה נקראת סנהדרין קטלנית, זה אומר שההזהרה היא חמורה שלא לחטוא ומי שחוטא ראוי לעונש חמור אך בפועל התורה דורשת כל כך הרבה תנאים כדי לענוש בפועל שזה דבר נדיר ביותר. כל זה לגבי מה שהיה בעבר. לגבי העתיד, כאשר תתחדש הסנהדרין אנו מצפים שלא יהיו חוטאים ולא תעמוד שאלת העונש על הפרק. ולעצם החיוב של התורה בעונש מות, את זה אפשר להסביר רק למי שמאמין בד' שהוא ברא את האדם והוא יודע מה טוב לו וכו'. בלי בסיס של אמונה אי אפשר להסביר את מצות התורה.
שאלה: אכילה לפני תפילת ערבית: קראתי בקשו"ע כי יש להתפלל תפילת ערבית טרם אכילת ארוחת ערב. קורה לי הרבה פעמים כי עם שובי הביתה מהעבודה אני עייף ורעב מאוד ובמידה ואתפלל ערבית קודם כל התפילה רק אחשוב על הארוחה הקרובה. האם במקרה כזה יש היתר לאכול ואז להתפלל?
תשובה: במקרה כזה, צריך להגיד למישהו מבני הבית להזכיר לך להתפלל ערבית ותוכל לאכול לפני כן.
שאלה: תפילת עננו על הגשמים: לאור נתוני השרות המטאורולוגי כי: באזור י-ם ירדו במצטבר 170 מ"מ מתוך הממוצע של 555 רק 31. בנגבה ירדו 185 מתוך 480 39. בחוות הבשור 24 מתוך 218 11. באזור באר שבע 93 מתוך 206 45. ורק בצפון ירדו כמויות של כ70 ומעלה. האם יש לאמר גם תפילת הודיה על הגשמים, וגם תפילת עננו על איזורי השדות שזקוקים לעוד גשם רב?
תשובה: איני מבין מה השאלה. חקלאים ששדותיהם זקוקים לגשם ומרגישים צורך להתפלל אינם צריכים להוראה כל שהיא כדי להתפלל.
שאלה: הדרכה בעקבות אונס אשה: האם קיימת במסורת הדרכה לאשה בעקבות מקרה של אונס? מה עליה לעשות, מבחינת הדת? והאם יש כללים מסוימים למקרים של אונס אשה יהודיה על ידי גבר נוכרי (על ידי ערבי מוסלמי)?
תשובה: הדבר החשוב ביותר, שלא להיות מלאה ברגשות אשם. לקיחת האחריות על החיים לא תבנה על ידי רגשות אשם והאשמה אישית. הבנין יבנה במציאת החלקים החזקים והבריאים שיש באדם ושימוש בהם בצורה שתחזיר את העצמיות לאדם. בכל אופן, כדאי לפנות לגורמים מקצועיים שיתנו עזרה נפשית. אין הבדל אם האונס היה על ידי יהודי או על ידי גוי. מבחינה מסויימת אונס על ידי גוי הוא קל יותר. התוס' סוברים שביאת גוי אין לה שם של ביאה של אדם. שיהיה בשורות טובות.
שאלה: עירובי חצרות בישוב מעורב: אני גר בישוב מעורב. ברצוני לעשות עירוב חצרות איך לנהוג עם מחללי שבת, האם ניתן להשכיר מהם רשותם? האם ניתן להשכיר רשות מכל התושבים כדי שלא לפגוע במחללים?
תשובה: אם יש רב במקום פנה לרב המקומי. בהעדר רב, יש לשער שיש בעיות נוספות בעירוב מלבד הבעיה של מחללי השבת. אם יש מישהו שמסוגל ללמוד את הלכות עירובין הוא יגיע בין השאר לסעיף מפורש בשו"ע העוסק בנושא זה (סי' שפה).
שאלה: רחיצת ילדה בת ארבע: ב"ה יש לי ילדה שנושקת לגיל 4. לאחרונה אני מרגיש מאד לא נוח לקלח אותה או לנקות לה איזורים לא צנועים. האם קיימת הלכה בנושא זה?
תשובה: עקרונית, אין איסור לאב לקלח את בתו בת הארבע. אך אם אתה מרגיש לא נוח בכך, אל תקלח אותה.
שאלה: ברכת תפילין לאחר הידוק התפילין: 1) אם אדם הניח תפילין של יד ובירך עליהן רק לאחר ההידוק (ולא טרם ההידוק כפי שצריך לעשות), האם הברכה לבטלה, האם נחשב לו כאילו הניח תפילין, האם יצא ידי חובה? 2) אם אדם, הנוהג לשיטת עדות המזרח, כרך את 3 הכריכות על אצבעו בצורה שאיננה נכונה (דהיינו הניח תחילה על הפרק העליון אחר כך האמצעי ואחר כך על התחתון), האם כל הנחת התפילין פסולה?
תשובה: 1. לכתחילה צריך לברך קודם קשירתן והידוקן על הקיבורת, אך אם בירך לאחר מכן כל עוד שהוא עסוק בהנחת התפילין, כגון: בכריכת הרצועות סביב הזרוע, ודאי שאין הברכה לבטלה, כיון שבמצוה מתמשכת בדיעבד אפשר לברך כל עוד עוסק במצוה. ובודאי שהברכה אינה מבטלת את קיום המצוה, שאפילו לא ברכו כלל המצוה היא מצוה ולא מתבטלת רק שהפסיד הברכה. 2. אין סדר הכריכות על האצבע מעכבות, ובודאי שאין כל הנחת התפילין מתבטלת, ולכן תסיר הכריכות ותכרוך מחדש כפי שצריך.
שאלה: חלב נוכרי בהכשר הבג"ץ: האם זה נכון שבג"ץ כפה את הרבנות הראשית לתת כשרות למוצרים בעלי חלב נוכרי בארץ? ואם כן, האם זה תקין שבג"ץ מתערב בעניני כשרות?
תשובה: לא ידוע לי על פסיקה כזו (אם כי לצערנו הבג"ץ התערב בשאלת כשרות אחרת וחרג מסמכותו). הייתה בעיה של סימון המוצר אך לא בעצם שאלת הכשרות.
שאלה: גשמי ברכה הגורמים לנזקים: האם הגשמים שיורדים הם אכן גשמי ברכה, הרי ישנם נזקים ברכוש ולצערנו גם בנפש מהגשם?
תשובה: יש גשמים שהם גשמי ברכה, ויש שיורדים בזעף ואינם לברכה, ויש שהם גם מביאים ברכה וגם פוגעים. יש להודות על הברכה ולומר את ה הראויה, ולקבל את הצרה שבאה בצידה גם המתוקנת לה.
שאלה: תפילת אישה ותינוק: א. מה עדיף לאישה - להתפלל עם תינוק רגוע במנשא או להפסיד את התפילה (כגון שזמן התפילה עומד להסתיים והתינוק לא רגוע כשלא במנשא)? ב. האם יש בעייה להחזיק תינוק ע"מ להרגיעו בחלקי התפילה האחרים חוץ מתפילת העמידה? ג. מה לעשות אם התינוק בוכה בתפילת העמידה, לסיים ורק אז לגשת אליו או להפסיק באמצע או להחזיק אותו ולהמשיך להתפלל?
תשובה: אין להחזיק תינוק בתפילת העמידה. אישה שלא יכלה להתפלל שחרית בגלל טיפול בתינוק, תתפלל מנחה. אם גם מנחה לא יכלה היא אנוסה. תינוק שבוכה באמצע תפילת עמידה - אם אפשר לטפל בו אחרי התפילה, מוטב. אם אי אפשר, מותר להפסיק את התפילה, להרגיע אותו ללא דיבור ולחזור להמשך התפילה.
שאלה: הרמת פלאפון בשבת לראות את השעה: האם נכון יהיה להגדיר את הפלאפון ככלי שמלאכתו לאיסור, ואת הרמתו לשם ראיית השעה המופיעה על הצג שלה (במדה ולא צריך ללחוץ על כפתור) כצורך גופו?
תשובה: לא, הפלאפון הוא מוקצה מחמת חסרון כיס ואין לטלטלו גם לצורך גופו ומקומו. דעת הרב ליאור בהרמת פלאפון בשבת.
שאלה: מיהו הגר בפסוק "ואהבתם את הגר": "ואהבתם את הגר, כי גרים הייתם בארץ מצרים" (דברים י, יט). אם הכוונה לגר - יהודי שהתגייר, איך זה מסתדר עם ההמשך "כי גרים הייתם בארץ במצרים"?
תשובה: מדובר על אדם שהתגייר, שיש מצווה לאהוב אותו (ספר המצוות לרמב"ם, מצוות עשה רז). באופן הפשוט יש להסביר, שגר הכוונה לאדם הזר באותו מקום. יש אדם שעבר דירה והוא זר גר במקומו החדש, ויש שהתגייר והוא חדש בדתו ואמונתו. התורה מצווה לנו, שמאחר ואנחנו יודעים מה זה להיות זר לסביבה (בגלל מגורים) עלינו להיות רגישים לכל מי שחדש והצטרף לעם היהודי. ישנם הסברים על עניין הונאת דברים, שאין להונות גר ולומר לו אתה זר, מאחר והוא יכול לומר לנו כך בחזרה. ועיין גם באור החיים (שמות כב, כ) המסביר שגם לעם ישראל במצרים יש בחינה של גר.
שאלה: פיאה נכרית לדעת הרב אליהו: ברצוני לדעת מהי דעתו של מו"ר הרב מרדכי אליהו שליט"א בעניין פיאה נכרית, האם הוא מתיר את זה? אשמח למקורות,
תשובה: ישנה תשובת הרה"ג מרדכי אליהו שליט"א בשו"ת הרב הראשי, לשנים תשנ-תשנג עמ' 348, בו המליץ הרב להשתמש בפאה נוכרית בשעת צורך גדול רק בחלק מהשיער ורוב השיער יהיה מכוסה בצעיף. וזה רק בשבתות וימים טובים אך בימות החול רצוי בכיסוי ראש בלבד.
שאלה: הפעלת אזעקה ע"י גוי של שבת: אנו מעוניינים לארח קבוצה גדולה בשבת לצורך חיזוק מניינים בבתי כנסת באיזור. את סעודות השבת אנו מעוניינים לקיים במבנה ציבורי. את הרשות לשימוש במבנה נוכל לקבל רק אם נדאג שהאזעקה תפעל בזמנים שאיננו נמצאים שם (לילה). האם יש היתר שגוי יפעיל את האזעקה בליל שבת ויכבה בבוקר, לקראת סעודה שניה?
תשובה: אם אין בררה, מותר ע"י גוי.
שאלה: כיבוד הורים המתארחים בבית זוג צעיר: הזמנו את הורי הורי אשתי להתארח בשבת. אשמח לדעת מהם ההנהגות שעלי לנהוג מצד כיבוד הורים המיוחדות לאירוח זה. האם נכון לשכן את ההורים בחדר הנוח והמרווח בבית, קרי חדר השינה של הזוג? (זכור לי שכך למדתי בביה"ס) האם לתת להורים לנהל את שולחן השבת? אולי ההורים יעדיפו "להתענג" מאיך שאנו מנהלים את שולחן השבת. בהנחה שאני עורך את הסעודה, למי מגישים קודם חלה קידוש? לי, לאישתי, לאבי, לאמי, לחמי ולחמותי (בהנחה שהחגיגה גדולה וכולם באו ביחד לאותה שבת)? למי להגיש קודם אוכל, לבן הזוג או להורים? למרות שבד"כ אנו מגישים קודם לאורחים בכל מקרה. אשמח לדעת על עוד מנהגים והלכות ומקור בו אפשר לראות הלכות אלו. במשנה תורה ויורה דעה לא מצאתי התייחסות לפרטים אלו.
תשובה: מדה יפה לשכן את ההורים במקום הטוב ביותר. וגם לכבד את ההורה לעשות קידוש ולבצוע את הפת אלא אם כן ההורה יעדיף שהבן יקדש, ואז לתת להורים תחילה את היין ואת הפת. בין הורי הבעל ובין הורי האשה כמובן.
שאלה: ת בכיבוד הורים: דין הגמרא הוא שכיבוד הורים נעשה מכספי האב. האם יש מקרים שבהם הבן יחוייב בת על הכיבוד הורים (לא לעניין "ביזבוז הזמן" אלא ת ממש), האם יש לזה גבולות?
תשובה: אם הבן הוא אמיד וההורים הם מסכנים ועניים, כופין את הבן מדין צדקה ש"קרוב קרוב קודם".
שאלה: לגור עם משפחה לאחר גיור: אני עברתי גיור לפני ארבע שנים ואני עומדת להתחתן עם יהודי בעוד מספר חדשים. לפני כשנתיים עברתי לגור בבית הוריו של בעלי לעתיד, וזאת בגלל הקושי לגור בבית שלא שומר מצוות (בית אבי). האם זה יכול לגרום לבעיות ברבנות?
תשובה: אין לגור תחת אותו קורת גג עם החתן המיועד.
שאלה: שימוש חוזר בחלקים של ספר תורה: יש לנו ספר שנכתב לעילוי נשמת סבא שלי. בהתחלה הספר תורה היה עטוף במעיל ואחרי קצת יותר משנתיים העדפנו לשים אותו בקופסה, כדי לשמור עליו יותר טוב. מאז המעילים ושני מקלות העץ ששימשו את ספר התורה נשמרים בבית בארון בגדים. האם אפשר להשתמש בחלקים האלו שהם כבר לא בשימוש לספר תורה? חשבתי להשתמש בשתי מקלות העץ ואולי במעילים כדי להכין חופה והם יהיו חלק מהחופה.
תשובה: אותם חלקים קיבלו דין של תשמישי קדושה ואין להשתמש בהם. אבל איני מבין למה לא להישאר עם המעיל ועצי החיים.
שאלה: תפילת הדרך למורה נהיגה: שאלתי היא לגבי תפילת הדרך למורה נהיגה. כמובן שהמורה נמצא רוב יומו בדרכים, אם כי מעט מאוד מחוץ לעיר. שמעתי מנהג מונית, שבמקרה זה ראוי לומר תפילת הדרך רק פעם בחודש, בראש חודש. רציתי לשאול, אם יש משהו בדבר זה, ואם לא, מה לעשות?
תשובה: אני חושב שבמקרה של ספק עם לברך או לא, ישבץ בתפילת שחרית כל בוקר את תפילת הדרך בתוך ברכת "שומע תפילה" ואז יוצאים לכל השיטות. וכן היה מהר"ם עושה (אם כי מסיבה אחרת, שהסתפק בחתימה אם להזכיר שם ה' או לא).
שאלה: סיוע לגויים בשבת בהאיטי: ע"פ הדיווחים הרבים כולל באתר של ארגון זק"א נאמר שניתן סיוע של הארגון בהאיטי בחילוץ אנשים לכודים תחת הריסות בשבת. האם סיוע לגויים דוחה שבת? אני מציין שהמקרה הנ"ל רחוק מאיתנו מרחק גיאוגרפי עצום ולא מדובר בגויים שכנים.
תשובה: איני מתייחס להאיטי כי אינני יודע מה עשו שם ומה היו השיקולים אלא לעקרון בלבד: כשיש חשש לאיבה, כלומר: אם יהודים לא יצילו גויים גם גויים לא יצילו יהודים, התירו הפוסקים לחלל שבת עבור גוי. יש מהם שהתירו רק איסורי דרבנן אך יש שהתירו אף איסורי תורה.
שאלה: המשמעות של מזוזה: מהי המשמעות של המזוזה?
תשובה: זוהי מצווה מהתורה שנאמר: "וכתבתם על מזוזות ביתך ובשעריך" (דברים ו, ט). כשאר המצוות, פרטיה ודיניה ניתנו למשה מסיני וכתובים בתורה שבעל פה. את המזוזה קובעים בפתח הבית ומטרתה "להיות זכרון לאדם באמונת השם בבואו ובצאתו מביתו" (ספר החינוך מצווה תכג). וניתן להוסיף ביאור על פי דברי הרמב"ם (הלכות תפילין ומזוזה, פרק ו, יג). המזוזה נמצאת בכניסה לבית וכשאדם נכנס ויוצא מביתו הוא רואה אותה. דבר זה מזכיר לאדם את מציאות ה' באופן תדיר (במזוזה כתוב גם הפסוק "שמע ישראל ה' אלקינו ה' אחד). האדם יזכור לפני יציאתו לענייניו ולעסקיו שהעיקר הוא ערכי התורה וקיום המצוות וכך ישמר מלחטוא ולרמות בעבודתו או להתנהג באופן לא מוסרי. במזוזה יש גם עניין של שמירה לבית. וכמו שאמר רבי חנינא (מסכת מנחות לג, ב), שאצל מלך בשר ודם השומרים עומדים מחוץ לארמון והוא שמור בתוך הארמון. ואילו אצל הקב"ה אינו כן, אנחנו יושבים בביתינו והוא שומר עלינו מבחוץ, שנאמר: "ה' שומרך ה' צלך על יד ימינך". ויש אף ברכה לאריכות ימים בקיום מצוות מזוזה: "למען ירבו ימיכם וימי בניכם" (דברים יא, כא). וניתן לעיין גם בשולחן ערוך יורה דעה, סימן רפה.
שאלה: נאמנות בעל חנות: האם בעל חנות שיש לה כשרות של הרבנות נאמן לומר שמוצר מסויים הוא חלב נוכרי ואילו מוצר אחר הוא חלב ישראל? האם יש לו נאמנות בכלל או שבגלל שיש לו אינטרס למכור הוא לא נאמן? האם יש הבדל אם הוא אומר שחלק מהמוצרים הם מהדרין וחלק לא? האם יש הבדל בין דברים דרבנן, כגון: חלב נוכרי, לבין איסור דאורייתא של בשר חלק(לשיטת השו"ע)?
תשובה: אם לא רשום על המוצר שום דבר והמוכר אינו שומר כשרות, אי אפשר לסמוך עליו. לא מתוך רוע אלא משום שלא אכפת לו מכך.
שאלה: שימוש משותף באינטרנט: האם כמה שכנים יכולים יחד לקנות אינטרנט אלחוטי ולהשתמש ביחד? מצד אחד, השימוש ביחד מאט את מהירות הגלישה. מצד שני, הם משלמים רק בתור גולש אחד לספק אינטרנט.
תשובה: אין מניעה לעשות כן, מאחר שבאותה מידה אדם אחד רשאי להשתמש באותו קו עם כמה מחשבים שונים בו זמנית, לכן אין הבדל אם אנשים שונים משתמשים באותו קו כאשר כולם שותפים בבעלות על הקו. כמובן שמהירות הגלישה איטית ואין בזה היזק מספקית האינטרנט. הרב ניר אביב
שאלה: לאכול בבית כנסת המשמש ל"כולל": אנו אברכי כולל. האם מותר לשתות ולאכול בבית המדרש בזמן לימודינו בכולל? (המקום משמש גם לתפילה)
תשובה: מותר, מפני שמוזכר שבית מדרש הוא "ביתא דרבנן".
שאלה: אריכות בתפילת שמונה עשרה: בתפילת י"ח אני נוהג להוסיף בקשות אישיות, כשהבסיס הוא קבוע - ועליהן מתווספות מידי פעם בקשות לפי מה שאני מרגיש שרלוונטי באותו זמן. אלא שהדבר לא קל לי, מכיוון שכצפוי, התפילה מתארכת ומתארכת (אני מדבר על לפעמים 20 דקות!), ובינתיים הש"ץ חוזר על התפילה וממשיך הלאה, וזה מבלבל אותי ומקשה על הריכוז. כתוצאה מזה, אני חוזר על אותן מילים של הבקשות כמה פעמים, עד שאני מרגיש שאמרתי אותן טוב וברור (קשה לי להמשיך אם המילה יצאה מהפה בצורה לא ברורה). מה שקורה בסוף זה שבמקום להנות מהזכות לבקש בקשות, זה הופך להיות מכביד. מצד שני, אם אני לא מוסיף בקשות, אני מרגיש בסוף התפילה תחושה של ריקנות ופספוס. האם התחושה הזו נכונה, ומה הרב מציע לעשות?
תשובה: ראשית, עליך להוסיף את הבקשות בסוף התפילה לאחר אמירת "יהיו לרצון...", ואז תוכל לענות על קדושה וקדיש. שנית, צריך לדעת שעיקר התפילה היא הנוסח שתיקנו לנו אנשי כנסת הגדולה. הם כיוונו בדעתן הגדולה לצרכי האדם. טוב וראוי להוסיף תפילות אישיות אולם רק כתוספת ולא שזה יהיה עיקר התפילה, ולא שזה יכביד עליך. לכן, כדאי שבכל תפילה תבקש לך רק שניים-שלושה דברים אישיים או כלליים, בכל יום תחליף את הבקשות. פעם בשבוע תוכל להתפלל תפילת ערבית אחת ארוכה יותר ובה תבקש יותר בקשות, ובתנאי שתתפלל אותה ללא לחץ.
שאלה: השקעה בבורסה וקופות גמל: השקעה בבורסה, ניירות ערך, קופות גמל וכדומה: 1. האם אין זה נחשב אסמכתא, שנפסק שלא קונה? 2. האם צריך שיהא היתר עסקא כתוב? הרי עצם ההתעסקות בלקבל אחוזים מחברה מסויימת לכאורה זה גופא העיסקא? 3. חברות שמחללות שבת, האם אפשר לומר שאני מסייע בצורה כזו שאני לא זה שמחזיק אותה וגורם לה לחילול ולכאורה אני לא עושה כלום שגם בלעדי יחללו שבת, ולפי זה יהא מותר להשקיע בהן? (מעיקר הדין)
תשובה: השקעה בבורסה משמעותה קניית חלק בשותפות של מפעלי תעשיה או מסחר. האם שותפות בעסק, כשהמטרה להרוויח בכך ולבסוף העסק לא מצליח, נחשבת לאסמכתא? בודאי שלא. וכן לעניין התר עיסקא, שותף בעסק לא צריך התר עיסקא כי זו העיסקא עצמה. אך אם השותפות היא בבנק וכדו', אם אין לבנק היתר עיסקא אסור להיות שותף בו, וכן אג"ח. ובאשר לשבת. אסור ליהנות מרווחים שנוצרו בשבת, אפילו בהתר ק"ו ברווחים מחילול שבת שאסור להנות מהם. ובנוסף לכך, יש כאן מסייע לדבר עברה גם אם חילול השבת ייעשה בלעדיך סוף סוף כספך מסייע לחילול שבת.
שאלה: מניעת היריון שנתיים לאחר לידה: אנו זוג נשוי כמעט 5 שנים. ב"ה זכינו לשני ילדים בן ובת. אשתי לא מוכנה להיות בהיריון לפני שתרגיש מוכנה לכך, בטענה שאף רב לא יכול להחליט בשבילה להיות בהיריון אם היא לא מרגישה שהיא יכולה, לפחות שנתיים לאחר הלידה. אני מבין אותה (אם כי מצידי אני אשמח לכמה שיותר ילדים). האם זה נכון או מה עלי לעשות? ראוי לציין שאשתי רוצה ילדים להגדיל את עם ישראל ואת המשפחה אבל לא על חשבון בריאות הנפש שלה. האם טענתה נכונה גם לאחר שנתיים אחרי הלידה?
תשובה: אם לאשתך קשה עדיין נפשית או פזית להכנס להריון אפשר להמתין עוד. הן היא רוצה עוד ילדים אך מבקשת מנוחה על מנת לצבור כח. אפשר להמתין עוד. ובעז"ה לא יעבור זמן רב עד שהיא תחזור לכוחותיה. הוראה זו אינה כללית אלא אישית כל מצב שונה מחברו ואין ללמוד ממקרה אחד על חברו.
שאלה: לימוד משנה תורה של הרמב"ם לנשים: ברצוני ללמוד יחד עם בעלי פרקים מתוך משנה תורה של הרמב"ם. איזה נושאים, לדעת הרב, מתאימים ללימוד נשים?
תשובה: אני ממליץ ללמוד ענייני תפילה וברכות, הלכות דעות של תיקון המידות, יסודי התורה, דיני שבת ויו"ט ומועדי ה'. לא צריך ללמוד דיני שור שנגח את הפרה וכדומה, אלא יש הרבה עניינים ששייכים בנשים, ויש בזה עשרות פרקים ברמב"ם.
שאלה: השלמות בתפילה: אחרי התפילה, אם אני משלים דברים מהתפילה עלי לומר את שם ה? השאלה היא בייחוד על חלקים שיש בהם שם ה ללא פסוק שלם (כגון: ברוך שאמר וישתבח).
תשובה: כן.
שאלה: להשתמש בכסף מעשר למימון סופשבוע "ערכים": האם מותר להשתמש בכסף מעשר למימון סופשבוע של "ערכים"?
תשובה: מותר.
שאלה: העברת קו באמצע שם של אדם: האם יש עניין לא לסמן אי-רלוונטייות של בן אדם, על גבי רשימת שמות האנשים, ע"י העברת קו באמצע השם או סימונים דומים כגון,"איקס", קשקוש וכד?
תשובה: אין בזה שום איסור, שהרי אפילו כינויים של הקב"ה ית' מותר למחוק. ואמנם מידת חסידות יש בזה. ואם יש הרגשה כזאת, שלא למחוק שם בן ישראל, ודאי שזוהי הרגשה טובה שבאה ממקום טוב. ומכל מקום אין לגעור במי שמקל ונוהג עפ"י הדין, שאין בזה שום איסור.
שאלה: להתפלל לאחר מגע עם כלב: אני יוצאת לטייל עם הכלב שלי מול הים ונוהגת להתפלל בזמן זה. האם מותר לי להתפלל לאחר שנגעתי בכלב? האם מספיק לשטוף ידיים? האם ניתן ללא שם ה?
תשובה: תטלי ידיים ללא ברכה ותתפללי כרגיל.
שאלה: מה דין חכם זקן לעלייה בתורה: אני משמש כשליח ציבור בבית הכנסת. אחת לחודש נהגנו להעלות את זקן בית הכנסת. גילו כ-90 שנה, יאריך ימיו בטוב. החכם הנ"ל היה קורא באופן קבוע את העליה בימי חול ושבת. כיום נראה לי שיש עליות שהוא קורא מראשו ולא מספר תורה. כמו כן, קשה לו לבטא את המילים. מה לעשות הלאה? כיום אני נוהג, לאחר שהוא יורד מהתיבה אני מעלה עולה נוסף וחוזר על הקריאה שלו וממשיך הלאה.
תשובה: המשך בדרך זו.
שאלה: מספר שאלות על ההתנדבות בשבת: אני מתנדב בכיבוי ויש לי מס שאלות: 1. תאור מצב: כל המתנדבים בתחנה שלנוי מחוברים ביום יום למערכת SMS, שבמקרה של אירוע גדול ובהתאם לשיקול דעת מפקד התחנה אנו מקבלים את ההודעות. האם לעודד את המפקד שלנו להוציא הודעה בשבת (במקרה של פיקוח נפש בלבד)? ב"ה, אין לנו אירועים כמעט וגדולים בפרט אך אין לדעת מתי יש (לצערינו קרה כבר בשנים האחרונות שהיה אירוע חריג בשבת) ואם כן, האם להסתובב עם הפלאפון עלי כמו ביום יום או להשאירו בבית במקום נגיש (שזה אומר: במידה ואלך להתפלל לא אשמע את הפלאפון בכלל)? 2. אני נמצא הרבה ביישוב אחר אך בתחום שיפוטה של התחנה. מפקד התחנה אמר שיודיעו לי מיד במקרה של אירוע ביישוב זה, כי להם לוקח להגיע ליישוב הרבה זמן (זה נדיר עוד יותר אך לצערינו קרה מס פעמים). האם להסתובב עם הפלאפון בשבת בישוב זה כמו שאני מסתובב איתו כשאני כונן? (לגבי הארועים החריגים - מדובר בארועים שהמתנדבים ממש יעזרו, יש אצלנו רק 3 כבאים במשמרת ולפעמים 2!)
תשובה: 1. כך נכון לעשות, שיצאו רק באירועים של פיקוח נפש. 2. תסתובב עם המכשיר עליך כי אתה בכוננות אבל תלביש אותו על החגורה כדי שלא תתטלטל אותו בידים ממש, שטלטול מוקצה נאסר ע"י חכמים רק בידים ובאופן כזה אינו טלטול לגבי מוקצה. כך גם הדין, שמי שיש לו מוקצה בכיס בשבת אינו מטלטל אם נמצא במקום שיש עירוב, ולכן מי שנסע לחתונה, לדוגמא, במשך השבוע ושכח בכיס מכנסי השבת שטר כסף ומצא אותו בשבת בכיסו, אינו חייב להשליך אותו במקום אלא ילך לביתו ויהפוך את המכנסיים בביתו שיפול השטר ליד המיטה, כי אינו נחשב מטלטל. וכן תעשה בכל אופן, גם בישוב השני, כי אי אפשר לדעת במציאות שבה אנו נתונים אם יהיה צורך.
שאלה: כוננות חדר בקרת תנועה בשבת: התקבלתי לעבוד בעיריית ירושלים בבקרת תנועה. הבקרה היא בחדר שבו ישנם מצלמות ששולטות על כל הצמתים והכבישים הראשיים בעיר. וגם מצלמות שמצלמות את המנהרות ויודעות להגיד כל מה שקורה במנהרה, אם מישהו נעצר באמצע המנהרה, שריפה וכדומה, וגם ישנה שליטה מלאה על הכניסות והיציאות מהמנהרה, וגם שליטה על כל מכשירי החרום, כגון, גנרטורים. אני לא צריך להיות במוקד בשבת אך אני צריך להיות זמין בטלפון על מנת לאשר גרר אם נתקע רכב במנהרה, שזה דבר שמסכן את שאר התנועה וגם עלול לגרום לתאונות, כיון שהנסיעה שם היא מהירה. האם אפשר לקבל עבודה זאת? האם אפשר להכניס את זה כפיקוח נפש? וכמו כן, האם יש חשיבות לשמור על צירים פתוחים על מנת לאפשר גישה של רכבי בטחון והצלה? דבר נוסף, האם יש למצלמות פן ביטחוני למרות שכוחות הבטחון לא משתמשים בהם?
תשובה: לכאורה, אם זה אכן עם השלכה לפיקוח נפש של הציבור, כי על ידי שיחסם עורק תנועה מרכזי זה עלול לחסום רכבים בדרך לבתי חולים וכדומה, נראה שמותר.
שאלה: חילזון שהתבשל בסיר: בישלנו ארטישוק בסיר, ולאחר הבישול גילינו שהיה בו חילזון שהתבשל יחד עם הארטישוק. לא אכלנו את הארטישוק, אך מה דין הסיר?
תשובה: רק לנקות אותו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שימוש בכרטיס מעבר שלא לפי ההוראות: באגד ירושלים התחילו להשתמש בכרטיסי מעבר, שזה אומר שמשלמים על נסיעה אחת ומקבלים נסיעת המשך. נסעתי בתוך ירושלים וקיבלתי נסיעת המשך. עליתי על אוטובוס למבשרת ציון והנהג אמר לי שזה לא תופס אבל הפעם זה ר, והוא ניקב לי על הכרטיס מעבר. האם זה ר או שאני צריכה להחזיר איכשהו את הכסף?
תשובה: אין את צריכה להחזיר משום שהנהג הוא המוסמך מטעם אגד לומר דברים כאלה, ואין לחשוש שמא הוא משקר שהרי כלל נקוט בידינו "אין אדם חוטא ולא לו". הרב ינון זמיר
שאלה: הפסקת תענית דיבור בפרק תהילים: האם אפשר להפסיק תענית דיבור שקיבלתי על עצמי על ידי אמירת פרק תהילים? הכוונה, להפסיק את תענית הדיבור לגמרי על ידי שאתנה שאפסיק את התענית על ידי אמירת פרק תהילים, האם זה ר?
תשובה: אם בשעת קבלת התענית דיבור עשית תנאי שתוכל להפסיק את התענית על ידי אמירת פרק תהילים, וכפי שמקובל בקבלת תענית רגילה (של אוכל ושתיה) - אז מותר להפסיק ע"י קריאת פרק תהלים. אך אם לא התנת כן בשעת קבלת התענית, אז יש להשתדל לסיים את התענית דיבור.
שאלה: מחבת חלבית שטיפטף עליה מרק בשרי: מה דין מחבת חלבית שטיפטף עליה מרק בשרי רותח - המרק טיפטף כאשר הרימו מרק עם כף מהסיר כאשר הסיר היה על האש והמרק היה רותח. המחבת היא טפלון?
תשובה: צריך הגעלה. היה מקום להקל לפעמים בגרידה אבל לדינא נראה שעדיף להגעיל את כלי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ידיעה מוקדמת על מכת ארבה: איך ידע משה רבינו שתהיה מכת ארבה, הרי הקב"ה לא אמר לו?
תשובה: הקב"ה ודאי אמר לו, ולא תמיד מסופרים כל הפרטים, אך אנו יכולים ללמוד עליהם מפרטי הסיפור שכן נכתבו, ולמשל כאן, משה אומר בתחילת דבריו אל פרעה: "כה אמר ה' ", ואם כן, נאמר בפירוש שה' אמר לו. הרב יאיר וסרטיל