LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: איך רבנים כותבים בעלוני שבת?: איך מותר לכתוב דברי תורה בעלון שיש בו פרסומות. הרי הפרסומות שמתפרסמות בעלונים הם שטרי הדיוטות גמורים שאסורים בקריאה בשבת (ושמעתי רב שאומר שאף העלון כולו הוא מוקצה בגלל הפרסומות האם זה נכון?) ובטוח שעמ"י קורא אותם בשבת כי אחרת המפרסמים לא היו מפרסמים שם, והסברא שאין הציבור חייב לקרוא אני חושב שזה קשה מכיוון שאנשים לא יודעים את האיסור והם סומכים על הרבנים שאין כל בעיה בעלון. שאלתי פעם רב שמפרסם ד"ת בעלוני שבת איך הדבר מותר וענה לי שאם לא יפרסמו את הד"ת עם הפרסומות יהיה ציבור גדול שלא ילמד כלל וזה לכאורה תמוה משום ש: 1)בדיעבד יוצאים יד"ח והגית בו יומם ולילה בקריאת שמע. 2)אין קטיגור נהיה סנגור. 3)אין אומרים חטא כדי שיזכה חברך ונראה לי ק"ו שאין אומרים החטא את חברך כדי שיזכה ואם באמת הרב יאמר שמותר לפרסם שם ד"ת האם יהיה מותר לשים ספרי קודש בשירותים ציבוריים ובבית הכסא בבית כנסת כדי לזכות את הציבור בלימוד תורה?
תשובה: אחזק את שאלותיך: יש פרסומות מסחריות עם הצעות מחיר. יש פרסומות של טיולים בחו"ל, כולל נסיעות בספינות בשבתות וחגים וכד', יש עלונים הכוללים דרשות של דופי המערערות את יסודות אמנתנו, איך מותר להכניס אותם לבתי הכנסת? יש תמונות של נשים הנצבות לפני המתפללים באמצע התפילה האם הדבר מותר? יש עלונים שאינם מקפידים להדפיס שמות קדושים ופסוקים שלמים ואח"כ העלונים נשלחים לגריסה. לא הרבנים אשמים בכל אלו אלא העורכים. צריך אפוא לעשות סדר בעלונים שפעמים מספרם רב יותר מהמתפללים. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: דין כלאיים ב"אפרשזיף": ככל הידוע לי רווחת הדעה לגבי ה"אפרשזיף" שהוא פרי-כלאיים של אפרסק ושזיף. אם אינני טועה ה"אפרשזיף" אינו אלא הנקטרינה, כלומר זן של אפרסק חלק. האם זה נכון, ועל-כן אין בו בעיות של פרי כלאיים?
תשובה: צדקת בדבריך אין איסור כלאים באפרשזיף, הוא זן מסויים של אפרסק, כפי שיש אנשים שעירים ויש חלקים, כן יש צורות של פירות האילן. לגבי השאלה האם אין בו כלאים, צריך לברר מהו הכנה ומהו הרוכב, שהרי האגס הוא אגס, אבל ברור שהוא מורכב, אולם מותר באכילה, כדין כל פירות כלאים שמותרים באכילה ולא בהרכבה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: גידול פטרוזליה באדנית בשמיטה: גידול פטרוזיליה באדנית בתוך הבית: א.האם מותר בשמיטה? ב.האם יהיה בחזקת נקי מתולעים?
תשובה: א. מותר לגדל אבל לא לשתול אלא לתחזק ולהשקות לדשן וכדו'. ב. לא. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: ספיחין ואוצר בית דין: 1. האם גזרת ספיחין חלה גם על בית דין, כלומר ירקות שגדלו בשנת שמיטה האם בית דין יכולים לחלק אותם ע"פ תקנת אוצר בית דין? 2. האם איסור ספיחין חל גם על גידולים שנבטו לפני השמיטה, לדוגמא: נענע שנבט הרבה לפני שנת השמיטה האם מותר לי לאכול אותו בשמיטה?
תשובה: 1. בית דין איננו עוקר חלילה דבר מדברי תורה או חכמים, ועל כן אם יש ספיחין אין מי שיכול לאכלו בשביעית. 2. לא. מותר לאכלו בקדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ספרים לקניית כוח העמקה: לרב על תשובתו, אני לא מחפש ספר על מסכתות, אלא ספרים שהם בפני עצמם, כמו למשל שאגת אריה שב שמעתתא וכד, לאו דווקא ספרים שנתחברו על מסכתות. תוס אני חושב שאני יודע ללמוד, אבל מהרש"א ופנ"י לא יצא לי ללמוד?
תשובה: יש ספרים רבים. אתן לך מספר ספרים. שו"ת עונג יום טוב, שו"ת אפיקי ים, ספר זכר יצחק, ספר בית הלוי, ח' ר' חיים על הרמב"ם, שו"ת דבר אברהם, ובהצלחה בעליה בתורה.
שאלה: כישוף ושינוי שם : הרב אמר לי לכתוב לו איך אמרו לי שכישפו אותי. אמרו לי בפתיחת קלפי טארוט כי כשפו אותי לפי הקלפים שיצאו לה. אמנם אני לא מאמין לקלפים ולשטויות האלו, אך אני פוחד אם קיים דבר כזה ואם כן מה עלי לעשות? ושאלה נוספת: שמי אבי וכולם קוראים לי אברהם. האם עלי לשנות את השם בתעודת זהות לאברהם, לפי מה שהבנתי מהורי אבי קרא לי בברית אברהם, רק בת"ז רשום אבי האם כדי להחליף?
תשובה: אם מדובר על קלפים וכד' אסור לך להתייחס לכך. זה כנגד רוח התורה ואין בכך שום דבר ממשי. בנוגע לשם שלך אתה לא חייב לשנות את השם בתעודת זהות. הכל תלוי איך שקראו לך בברית מילה ואיך קוראים לך כשאתה עולה לתורה ואיך חברים קוראים לך. אולם עדיף  בשביל רישום נישואין וכד'  שתשנה גם את השם בתעודת זהות - אולם בלי לחץ.
שאלה: קריאה בשם ה : מדוע מותר לקרוא בשם ה רק בזמן תפילה וקיום מצוות ולא, להבדיל, בזמן לימוד או דיון רציני אחר, האם כל מעשינו מלבד עבודת השם הם "לשווא"?
תשובה: בברכות ותפילה אנו מחוייבים להזכיר שם ה' במפורש, משא"כ בזמן לימוד שאנו יכולים להזכיר שם ה' בכינוי כיגון השם וכדו' אין להזכיר שם ה' במפורש, שכן יש בזה משום לא תשא את שם ה' אלקיך לשוא. ודרך אגב אם לא מזכירים שם ה' במפורש אין זה מעיד כלל שהדבר נעשה "לשווא" ח"ו.
שאלה: זריחת חמה בצפון מזרח: הגמרא בערובין דף נו ע"א מביאה את דברי רב משרשיא ליכא להני דתניא מעולם לא זרחה חמה בצפון מזרח ושקעה בצפון מערב. הרי זה דבר שרואים בעין שכך הוא שבקיץ זורחת בצפון מזרח ושוקעת בצפון מערב?
תשובה: צפון מזרח ממש היא הנקודה באופק הנמצאת 45 מעלות בין מזרח לצפון ואילו זריחת השמש בירושלים בתקופת תמוז היא רק כ-28 מעלות צפונית מכיוון מזרח. (על פי הערות בגמרא שוטנשטיין דף נו עמוד א הערה 14-15) לכן אף שנראה בעיניים שהשמש זורחת בצפון מזרח ושוקעת בצפון מערב אין זה נכון מבחינה אסטרונומית.
שאלה: מכנסי אלאדין לבנות: לאחרונה ראיתי בהרבה חנויות מכנסיים הקרויות "מכנסי אלאדין" אלו מכנסיים מאוד רחבות אשר מתחילות כחצאית עד אחרי הברך ונסגרות כמו מכנסיים, רציתי לדעת האם מכנסיים כאלו הדומות לחצאית הן צנועות ומותר להסתובב איתן ברחוב?
תשובה: אם בזמן שהולכים ניכר שזה מכנסיים, זה לא צנוע כמו חצאית.
שאלה: השבת אבידה במוסד: אני עובד ומתגורר במוסד חינוכי. באופן רשמי מקפידים על חסכון בחשמל, אך בפועל היו פעמים רבות שהתרעתי על בזבוז גדול של חשמל ודברים לא טופלו. על רקע זה - אם אני מוצא מזגן שנשכח דולק, האם אני חייב לכבותו מדין השבת אבידה? אם כן - האם מותר לי להתנות זאת בתגמול? יש לציין שבעבר המוסד "הכיר" במגוריי במקום כמשהו שתורם לו, ולאחרונה עליי לשלם הרבה יותר עבור המגורים, כך שאמנם אני נוכח בפועל במקום כל הזמן אך המוסד הצהיר כי אינו זקוק לשירותיי בזמן נרחב זה.
תשובה: מצוות השבת אבידה מחוייב האדם מישראל לעשותה בחינם (שו"ע חושן משפט סימן רס"ה) אלא אם כן בעת שהוא משיב את האבידה יש לו הפסד ממוני(כגון שבטל ממלאכתו) לכן כאשר אתה מכבה את המזגן אתה מקיים מצווה ואם אין לך הפסד ממוני מכך אתה מחוייב לעשות כןבחינם. כמובן שכל דבר שבממון, ניתן להתנות עליו אך אין זה ראוי אם אין לך טורח מיוחד בזה. מה שטענתה שהתרעת והדברים לא טופלו כראוי,כנראה זה נובע מעומס העבודה המוטל עליהם ואין בזה משום יאוש או מחילה,כל עוד זה לא נאמר במפורש. הדבר דומה לאדם מפוזר שכל הזמן מאבד דברים על אף שהוא משתדל שזה לא יקרה לו, היעלה על הדעת שהמוצא ייפטר מהשבת האבידה?! הרב יהודה אודסר
שאלה: תיקון נזק בדירה שכורה בעצמי: אני גר בדירה שכורה ויש נזילה בצינור של ברז המטבח. אם אזמין איש מקצוע ואגיש חשבונית לבעלת הדירה היא תשלם עבור תיקון זה. האם ניתן לקנות את החלק ולתקן בעצמי, כי יש לי ידע בנושא (לפחות אני חושב שאצליח לסדר את זה) ולחייב את בעלת הדירה על החלקים ועל העבודה שאני מבצע בעצמי למען הדירה? (ברור שאחייב אותה בסכום נמוך יותר מבעל מקצוע).
תשובה: יש להתקשר אל בעלת הבית ולשאול אותה מה היא מעדיפה. הרב תומר ישראלי.
שאלה: נטילת ידיים ושירותים בבוקר: האם שאני קם בבוקר וצריך קצת לשירותים מה עדיף, שאטול ידיים ואח"כ אלך לשירותים ושוב אטול ידיים ואז אברך, או לחילופין, אלך קודם לשירותים (אזהר לא לגעת במקומות המכוסים עד כמה שאפשר) ואטול ידיים? מ"ב ובן איש חי מצדדים בחלופה הראשונה אך הבנתי שלדעת הרמב"ם וסיעתו לכאורה ברגע שנטלתי ידיים בפעם הראשונה כבר יצאתי ידי חובה אזי כיצד ניתן ליטול בפעם השניה ולברך, כי לכאורה כבר יצאתי ידי חובה (ברכות לא מעכבות). ראתי שבילקוט יוסף רשום שעדיף לנקוט לפי החלופה הראשונה אך המחמיר תבוא עליו ברכה - אך מה עדיף? הרב דוד יוסף בהלכה ברורה מביא שעדיף בחלופה הראשונה מהסיבות הבאות: 1. רוח הרעה נחלשה בימינו. 2. הש"ס הבבלי לא פסק כמו רוח רעה. 3. טור ושו"ע רשמו את סימן ג הנהגת בית הכסא ובסימן ד דיני נטילת ידיים - משמע שקודם בית הכסא ואח"כ נטילת ידיים. ברור שאם אדם נחוץ מאוד לנקביו אזי לא יתאפק אלא ילך ישר לשירותים (כך גם נפסק במ"ב) לסיכום - מה עדיף לעשות?
תשובה: דבר זה תלוי במחלוקת הפוסקים אם יש ליטול ידים בסמוך ממש למיטתו מבלי שילך ד' אמות ואפ' קודם שילבש מלבושיו או לא לדעת הסוברים שצריך ליטול ידיים מיד יעשה כאפשרות הראשונה שציינת ולדעת הפוסקים שכיום בזמנינו אין צורך ליטול ידים מיד אלא יכול ללכת גם קודם נטילת ידים יכול לעשות כאפשרות שניה. ולענ"ד תמיד עדיף לעשות כאפשרות ראשונה וקודם יטול ידים בלי לברך שהרי צריך להתפנות ואחרי שיעשה צרכיו יטול ידים שוב ויברך כל ברכות השחר.
שאלה: טלטול מזוזה פסולה בשבת: האם מותר לטלטל מזוזה פסולה בשבת והאם יש נפק"מ בעניין זה אם המטרה היא להראות את המזוזה לציבור בשעת דרשה כדי להזהירם מפני זיופים במזוזות?
תשובה: לצורך לימוד יהיה מותר.
שאלה: גדרי סיכום עם מעביד: בשנתיים האחרונות אני עובד כמורה בבי"ס תיכון מסויים. בשנה הבאה אני אמור להתמסר ללימודי תואר שני אותם כבר התחלתי באוניברסיטה ולכן לקחתי חופשה ללא ת יחד עם זאת על מנת שלא להפסיד את הקביעות אותה אני אמור לקבל לאחר תחילת השנה השלישית בעבודה, היה צורך שאתחיל ללמד גם השנה. הדבר התאים למנהל ביה"ס מכיוון שישנה מורה בחופשת הריון שאמורה לחזור כחודשיים לאחר תחילת הלימודים. בסיכום עם המנהל דובר על כך שאעזוב כשהיא תחזור לא דובר על תאריך מדוייק אך דובר על חודש בערך לאחר חופשת סוכות דהיינו תחילת נובמבר. בכל אופן במהלך ספטמבר הגשתי טופס בקשה לחל"ת ועדכנתי את ראש הישיבה על כך שהבקשה תהיה לחופשה מתחילת נובמבר קיבלתי את הסכמתו וגם הודעתי על כך למנהל והוא לא התנגד. לאחרונה התברר שהמורה אמורה לחזור באמצע נובמבר. כעת המנהל טוען שבסיכום היה ברור שאמשיך לעבוד עד שהמורה תחזור דהיינו שבועיים נוספים ושטופס הבקשה מבחינתו זה רק פרוצדורה מנהלית על מנת לקבל את החל"ת. מצד שני גם אם הייתי רוצה בכך עדיין ישנם קורסים מסויימים אליהם אני מחוייב בחלק מהימים הנ"ל כך שלימודי עלולים להיפגע, מה גם שאני מחוייב לשהות רוב הזמן באוניברסיטה לצורך המחקר. כיצד עלי לנהוג?
תשובה: לפי מה שכתבת הסיכום הראשוני ביניכם היה שתסיים ללמד רק כאשר תחזור המורה מחופשת הלידה, ומובן מכך שרק על דעת זה הסכים המנהל לאשר לך חל"ת. אמנם המנהל חתם לך בטופס על התאריך שביקשת אך היה זה מתוך מחשבה שאז כבר תחזור המורה ללמד, ואין זה מוכיח שחזר בו מכוונתו הראשונה, וברור שבית ספר איננו יכול להישאר ללא מורה, וכך אנו אומדים את דעתו וכוונתו של המנהל. לכן, נראה מכל זה שעליך להישאר ללמד שבועיים נוספים. הרב ניר אביב.
שאלה: טיול בירדן ובפטרה: מהם האזורים בהם מותר לטייל בעברו המזרחי של הירדן, ועל מי מסתמכים המתירים לטייל בפטרה?
תשובה: לעניות דעתי, פטרה זה מחוץ לגבול של עולי מצרים, אינני יודע על מי אפשר להסתמך. בני גד ובני ראובן שכבשו, מקסימום כבשו עד נחל ארנון. ובדרומה של עבר הירדן זה מחוץ לזה. לטייל בעבר הירדן היכן שכבשו בני גד ובני ראובן אין בעיה. למרות שזה רק כיבוש עולי מצרים ולא כיבוש עולי בבל, לדעת הרבה מהראשונים, אבל זו ארץ ישראל. אם אדם ירצה לגור בעבר הירדן ויבנה לו שם בית, גם מקיים מצות ישוב ארץ ישראל. דרגת הקדושה איננה כירושלים, אבל זו ארץ ישראל. אך מדרום לנחל ארנון, זה כבר לא הארץ שהובטחה.
שאלה: מפסיד תמיד תחנון: אני מתפלל לאט את תפילת עמידה והחזן מהיר וכמעט תמיד אני מפספס תחנון, מה עלי לעשות?
תשובה: תגיד ביחידות, רק שלוש עשרה מידות אינך יכול לומר ביחידות.
שאלה: חזרת הש"צ בפחות מעשרה: הרב ענה בעבר בתשובה שאפשר להתחיל חזרת הש"צ גם כאשר ישנם רק ששה או שבעה אנשים שסיימו את תפילתם והשאר עדיין מתפללים תפילת עמידה, אשמח אם הרב יוכל לומר היכן המקור לתשובה זו.
תשובה: מגן אברהם בסוף סימן נ"ה, בשם המהרי"ל.
שאלה: דגנים שטיבולם במשקה: ידוע שעל פרי רטוב או על עוגייה שטובלים במשקה צריך ליטול ידיים. אך האם גם על דגנים בחלב או על קוסקוס עם מרק צריך גם כן ליטול ידיים מאותו עניין של דבר שטיבולו במשקה?
תשובה: זה הכלל בדין זה, כל מאכל שרגילים לאכול אותו רק עם כפית או מזלג וכדו', אין צריך נטילת ידים מחמת דבר שטיבולו במשקה, ולכן קוסקוס עם מרק וכדו', אין צריך נטילת ידים. ורק דבר שרגילים לאכול אותו בידים, אז חייב בנטילת ידים, גם אם אוכל אותו עם מלג או כפית וכדו'.
שאלה: שמו"ת עם מפרשים שונים: החלטתי כל שנה לעשות שתים מקרא ואחד תרגום עם מפרש אחר כך שבמשך הזמן אקיף מפרשים רבים. שנה שעברה עשיתי עם אונקולוס והשנה אני עושה עם רש"י. שני מפרשים אלו עוד מופיעים בפוסקים מקבילים מבחינת שנים מקרא. האם אפשר להמשיך לרמב"ן אור החיים וכו וכו ולצאת ידי חובת שניים מקרא?
תשובה: מבחינת האמת כפי שמוזכר בהלכה, חוץ מרש"י, לשאר המפרשים אין מעמד כמו תרגום. כיון שרש"י מיוסד על פי ח שבתלמוד, סיפרא וספרי. שאר המפרשים, אלו רעיונות גדולים, אך כתוב מפורש בהלכה שאינם עולים כתרגום. מה שאתה נוהג ללמוד כל שנה מפרש אחר זה טוב מאוד, אבל תמשיך לקרוא עדיין תרגום אונקלוס.
שאלה: עיון בלוח מודעות בשבת: האם מותר לקרוא מודעה על לוח המודעות שבה אין שום פרסומת, כשיש על אותו לוח מודעה עם פרסומת ויכול להיות שאקרא את הפרסומת?
תשובה: אתה יכול לקרוא את המודעה שאין בה שום פרסומות, ואם העין שלך נתקלת בפרסומת, אל תמשיך להתבונן בה.
שאלה: לבדוק חשבון בנק בשבת: האם מותר לבדוק את חשבונות הבנק שלי בשבת, אם במוצאי שבת אני לא אדע מה שיש בחשבון אני אפסיד כסף רב?
תשובה: אסור, כפי שנלמד מהפסוק "ממצוא חפצך", וזאת אפילו אם הבדיקה אינה כרוכה בחילול שבת (שו"ע או"ח סי' שו סע' א). בד"כ הבדיקה כרוכה גם בחילול שבת חמור יותר כגון בדיקה דרך המחשב. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: סיפור עצוב בבית הכנסת: האם מותר לקרוא לילד קטן סיפור עצוב שהוא אוהב בבית הכנסת, בכדי שלא יפריע תפילה?
תשובה: ככלל ראוי להמנע מלהביא לבית הכנסת ילדים שעלולים להפריע. בית הכנסת גם אינו מקום להקראת סיפורים מכל סוג שהוא, כך שבמידת האפשר ראוי להשאיר את הילדים בבית ולשמור עליהם שם. במידה ובכל זאת יש צורך להביא את הילד קיימת חובה על ההורה לשמור מאוד שהילד לא יפריע למתפללים. ניתן להקריא סיפור ולא משנה מהו הסיפור, כל עוד זה סיפור טוב וחינוכי (וזה נכון לא רק לבית כנסת). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חפצי מוקצה בנרתיק של הטלית: בנרתיק של הטלית נמצאים ביום-יום גם מראה (לשם בדיקת תפילין של ראש) ודיו שחור (למקרה הצורך בו צבע התפילין קצת דהה). האם בערב שבת צריך להוציא אותם מן הנרתיק של הטלית משום מוקצה, או שניתן להשאיר אותם בפנים וגם לטלטל את השקית עם הטלית לבית הכנסת בשבת?
תשובה: זה בסיס לדבר האסור והמותר (טלית ולעומת זאת הצבע), ויהיה מותר לטלטל את זה. אבל אינני מבין מדוע אתה צריך לטלטל את זה, אתה יכול להושיט את ידך ולשלוף רק את הטלית. אך אם אתה לא יכול להוציא את הטלית יהיה מותר ללכת גם עם הצבע.
שאלה: ריצה לשיעור תורה בשבת: האם מותר לרוץ לשיעור תורה בשבת או שמא זה לא ראוי וזה פוגע בכבוד השבת?
תשובה: הגמרא אומרת שמותר לרוץ בשבת גם לתורה, גם לתפילה וגם לדרשה. כיון שאלו דברי מצווה, אין שום בעיה לעשות זאת.
שאלה: שירי אהבה מזרחיים: יש זמר מסויים שאני שומע אותו ויש לו שירי דת וגם שירי אהבה. ואני שומע את השירים האלה כי הם משמחים אותי מאוד, וגם במקרים שאני מרגיש תחושה של אכזבה מכל מיני סיבות אני שומע את השירים האלה ואני כבר שוכח מזה וחוזר לעצמי. והשירים האלה נותנים לי חשק מאוד להתפלל בכוונה ואני שמח לעזור לכולם והכל מתוך שמחה, יכול להיות שזה נשמע מוזר שזה מה שקורה לי כשאני שומע שירים כאלה אבל זאת האמת. אני לא נמשך לשירים חסידיים וכאלה אני נוטה יותר לזמר הזה שזה מוזיקה מזרחית. האם יש בזה בעיה שאני שומע שירים כאלה למרות שהם מאוד עושים לי שמחה בלב ונותנים לי מוטיבציה לעשות מצוות?
תשובה: תשמע רק את שירי הדת שלו אך לשמוע שירי אהבה אין שום היתר גם אם שמיעת שירים כאלו משמחים אותך.
שאלה: לבישת מכנסי ג ינס: אני נער בן 14. האם מותר ללבוש מכנסי ג ינס?
תשובה: אינני יכול לומר שזה אסור ממש, אבל היות וזה חיקוי של המודה שאיננה נובעת מקדושת החיים היהודיים ומתוך גדרי צניעות, ראוי שלא ילבש אותם.
שאלה: עלייה להר הבית: א. האם אפשר לעלות להר הבית יחידי, או שהדין דומה לדין של שמא יטה בנר בשבת, שצריך שישגיחו עליו, האם גם כך שאדם הנכנס להר הבית צריך שיהיה עוד מישהו שישגיח עליו? ב.האם אני יכול לעלות להר הבית גם כאשר איני יודע את המקומות המדויקים, כאשר אני נצמד לכתלים? ג. האם צריך לחשוש לזיבה בעליה להר הבית או שלא?
תשובה: א. אין צורך, אך תקפיד ללכת עד כמה שאפשר קרוב לכתלים, שמא אתה עולה למחנה שכינה. אל תתקרב לכל הרמפה של כיפת הסלע. ב. עדיף באמת שתשאל מי שמתמצא בזה, ואם יש לך ספק, תלך משער המוגרבים לכיוון מזרח. ואחר כך תלך צמוד לכתלים. ג. זיבה זו מחלה ואומרים האחרונים שאין לחשוש לה, היות והדבר לא מצוי. אם היינו חוששים לזיבה היה צריך לטבול במים חיים - מעיין (בשונה משאר טומאות).
שאלה: ציצית רשת וציצית גופיה: ברובם המוחלט של התשובות שראיתי בעניין ציצית רשת גופיה, התשובה הייתה שהיא חייבת מדרבנן. דבר זה לא מובן שלי שכן ישנם מקורות שאומרים שהיא לא חייבת: שהרי לפי מסכת כלים פרק כח משנה ט בענין "בגד מן החרם", בגד העשוי מרשת אינו נחשבת לבגד. מאחר שהוא אינו נחשב לבגד- הוא לא חייב בציצית. בכל התשובות שהסתכלתי, המשנה הזאת לא הוזכרה בכלל. מדוע? לדעת הרב פינשטיין באגרות משה או"ח חלק ב סימן א, בבגד סינטטי אין מצוות ציצית. ברוב המקרים ציצית רשת עשויה מחומר סינטטי, ולכן היא לא מחויבת בציצית. אשמח לדעת גם מהו הדין שנפסק לעניין חיוב ציצית העשויה מבגד סינטטי. כמו-כן, בפסקי תשובות חלק א, סימן ט, סע א, הערה 11, הוא כותב שלא יהיה בגד הציצית מעשה רשת שבשרו נראה תחתיו וכו, ונותן עוד שתי מקורות לדבריו. ורצוי לעיין שם. לעניין ציצית גופיה: הפסקי תשובות חלק א,סימן ח, סע כב,הערה 196, כותב בשם שו"ת רבבות אפרים (ח"ד סי טו ) שאם בד הציצית עשוי מבד שעשוי לספוג את הזיעה, הרי זה ביזוי המצווה בוודאי. כמו כן, יש חשש אם יוצא ידי-חובת ציצית מצד שם בגד אפירקיסין שאינו נחשב לבגד (מסכת ציצית אות ה ). הרא"ש (מועד קטן פרק ג סימן מג ) כותב שאפיקריסין הוא בגד שעשוי לקבל זיעה. מהי פסיקת הרב בעניין יציאת ידי חובת מצוות ציצית - בציצית רשת וציצית גופיה?
תשובה: הנה לענין בגד רשת תלוי הדבר. אם הרשת עשויה מחוטי ניילון וכדו', אמנם לדעת האגרות משה שהזכרת באמת בגד זה פטור מציצית, כיון שלדעתו בגד כזה דומה לבגד עור שפטור מציצית, אולם בשו"ת הר צבי ח"א חאו"ח (סי' ט') כתב שאם הבגד הזה עשוי בצורה של אריגה חשיב כבגד לכל דבר וחייב בציצית ואם אינו נעשה באריגה אלא כל הבגד מקשה אחת אז דומה לבגד עור ופטור מציצית. ובשו"ת ציץ אליעזר ח"יב סימן ג' כתב, שבגד ניילון בכל ענין חייבת בציצית שדינה כבגד רגיל. וכ"פ גם בשו"ת אור לציון ח"א (סי' ג'), שגם בגד ניילון חייב בציצית. ולענין הלכה כיון שהדבר נתון במחלוקת הפוסקים יש לטיל ציצית בבגד כזה, אך אין לברך על טלית כזו. (ומה שציינת למשנה בכלים (פכ"ח מ"ט) לענ"ד לא דייקת בדברי המשנה, ששם הכוונה שכיון שרשת זו עשויה לצידת דגים וכדו' ויש בה חורים גדולים, אינה ראויה למלבוש. ומה גם שאפשר ששם הכל נעשה כמקשה אחת ולא בדרך של אריגה, ולכן לא נחשב כבגד). ולענין בגד גופיה גם בזה ישנה מחלוקת הפוסקים אם חיבת בציצית או לא, אך כיון שבמנינו עושים בגד גופיה לא כדי לספוג זיעה אלא שיהיה יותר נח לענ"ד בגד גופיא שבזמנינו חייבת בציצית.
שאלה: להיות עקשן בלימוד תורה?: אני לומד בישיבה תיכונית, בכיתה יב. הורי רוצים שאשלים ל-5 יח במחשבים (עשיתי כבר 3 יח וזה ר בשביל לקבל תעודה) ודבר זה גורם לי לחולשה בלימוד, בהרבה זמן של הסדרים עוזר אני לחברים מהכיתה או לבחורים מכיתה ט - ואין לי הרבה זמן לעצמי. אם לא אעשה מגמה זאת יהיה לי הרבה יותר זמן פנוי לשבת ללמוד, אני מרגיש שאני עומד בנסיון שאני צריך להיות עקשן בלימוד וללכת נגד רצון ההורים. (הם טוענים שהואיל והם משלמים לישיבה יש להם הזכות להחליט לי מה אני אלמד). אני מתוסכל ואני רוצה לגדול בתורה עזור לי להחליט?
תשובה: עדיף שתשאל רב שמכיר אותך ואת הוריך ואף יעזור לך לסדר את היחסים ביניכם על הצד הטוב ביותר. בכל אופן, אם אני הייתי הרב שצריך להכריע במקרה רגיל הייתי אומר שאם זה רק דורש עקשנות ועמידה על דעתך אזי אני מעודד אותך להשקיע בלימוד. בעזרת ה', אם בעתיד תרצה ללמוד דבר שדורש 5 יחידות במחשב תשלים זאת בעצמך.  אולם זאת באמת תעשה על חשבונך ולא על חשבון ההורים.  אולם אם הדבר גורם ממש למריבה עם ההורים ולקלקול היחסים בינך לבין ההורים המחיר יקר מידי ואני מציע לשמוע בקול ההורים. כוחות הנפש שלך מוגבלים. אם תוציא אותם במאבקים מול ההורים לא ישארו לך כוחות לעשיית דברים אחרים.
שאלה: דעת מורה בנושאים פוליטיים: אני לומדת חינוך. במסגרת השיעור הובא המקרה הבא: באחד מיישובי השומרון טענה תלמידה בתוקף שלמען אמת יש לתת שטחים "ואפילו את היישוב שלנו". תלמידה אחרת קפצה וצעקה: "לא זו בלבד שאין להחזיר אף שעל, אלא יש להעביר את כל הערבים לארצות מוצאם". הויכוח שהתפתח הפך סוער יותר בכל רגע. האם במקרה כזה רצויה התערבותו של המורה? האם ברגע שהמורה נוקט עמדה זו נחשבת עמדה פוליטית ואולי כדאי שמורה לא ינקוט עמדות פוליטיות במסגרת שיעור? האם על המורה לחנך ע"פ עמדתו? או אולי יש להתחשב בדעת ההורים ולחנך ע"פ דעתם? מה המורה משיג בסופו של דבר מבחינה חינוכית בקיומו של ויכוח שכזה?
תשובה: המחנך צריך לחנך למבט של תורה דרך התורה אינה פוליטית. ואם יש דעות שנות בין הרבנים יש מקום להסביר את הדעות השונות. ולהראות שהמרחק בין הדעות אינו גדול. והבסיס משותף. כי הכל שואפים לגאולה שלמה ולשלמות הארץ. וחילוקי הדעות הם איך נכון על פי התורה לפעול על מנת להגיע אל המטרה.
שאלה: בשר שיובש בתבלינים: בנוגע לאכילה של בשר כשר במקור אשר נושא חותמת כשרות חוקית, אשר עבר ישון על ידי מלח ותבלינים. בדרום אפריקה ניקרא אופן ההכנה "בילטונג". הבשר לא עבר בישול כל שהוא אלא יובש במלח ותבלינים. האם אפשר לאכול אותו, כמו דג מלוח, או בגלל שזה בקר יש דינים אחרים?
תשובה: קודם כל יש לברר, האם לפני שהכשירו אותו לאכילה עבר תהליך של מליחה, שהמלח יוציא את הדם. אם הוציאו את הדם מהבשר, לא משנה באיזה אופן הכשירו אותו אח"כ לאכילה (צליה, עישון או בישול ותיאורטית יהיה מותר לאוכלו אפילו נא). השאלה רק אם מלחו אותו כדי להוציא את הדם.
שאלה: התחלת דברים חשובים בב  וד : ביו"ד קע"ט ב כתוב שנוהגים שלא להתחיל דברים חשובים בב וד. האם למעשה נוהגים ליזהר בזה, האם אפשר לומר כאן מאן דלא קפיד לא קפדינן בהדיה, או שמא בגלל שזה מובא בשו"ע יש ליזהר בזה?
תשובה: יש כל מיני דברים שמתוך מיסטיקה חששו להם. מי שבאמת חושש בזה, זה עלול להזיק לו. אך מי שלא חושש, "שומר פתאים ה'", לא צריך לחשוש. (על פי גמרא בסוף "מועד קטן"). בייחוד היום שכוחות הכישוף הולכים ונחלשים. המהר"י חגיז בתשובותיו, אומר שככל שאנו מתקרבים לגילוי אורו של משיח, כל כוחות הסיטרא אחרא הולכין ונחלשים. כשיש אור, אין מקום לחושך.
שאלה: תפילה להצלחה בלימודי חול: אני סטודנט להנדסת חשמל ומעוניין לשאת תפילה להצלחה וריכוז שכלי טרם הלמידה כדי לא לבטל מלכות שמיים בזמן זה. האם קיימת תפילה כזאת, באם לא, האם פרק תהילים יכול להוות תחליף, ואם כן - האם הרב יוכל לייעץ לי על פרק(ים) מתאימים, והאם ניתן להחשיב למידת מלאכה כעשיית מצוה?
תשובה: מקובל להתפלל על הצלחה במעשי ידיו של אדם הן בברכת השנים והן בברכת שומע תפילה. כמו כן אפשר לומר את פרקי שיר המעלות בתהילים שהם מסוגלים להצלחה בכל מעשה. ברור שפרנסה של אדם היא בגדר של מצוה הן כדי שיהיה עומד בזכות עצמו ולא בזכות אחרים והן כדי שיוכל לעזור לבני משפחתו ולאחרים. נאמר בח כי גדול הנהנה מיגיע כפיו יותר מירא שמים, ואשריו בעולם הזה ובעולם הבא. עשה ותצליח בשם ד'.
שאלה: עניין עצמי בהכנות לשבת?: האם בהכנות לשבת (גיהוץ, גזיזת ציפורניים, שטיפת הבית וכדו ) יש עניין עצמי, או שכל הפעולות הללו הן רק אמצעי בכדי לקבל את השבת יותר בחגיגיות וקדושה, והאם לבחור ישיבה ראוי קצת לבטל מלימודו ביום שישי כדי לעסוק בהכנות לשבת?
תשובה: דברים אלו נעשים מפני כבוד השבת. בתלמוד מוזכר, שגדולי החכמים היו עושים מלאכות לקראת שבת. אחד היה מולח דג, אחד היה מביא עצים, אחד היה מכין את הבית. יש עניין לעשות לכבוד השבת אפילו אם לאדם יש עוזרים שעושים לו את ההכנות. גם בחור ישיבה שאינו עוסק בבישולים, יכול להכין את עצמו על ידי גזיזת ציפורניים והתרחצות. ודאי שיש עניין לכבד את פני שבת המלכה בצורה נאה ומכובדת, וזה על ידי ההכנות האלו.
שאלה: היחס לכתבות בעיתון חילוני וחרדי: לאחרונה נזדמן לי לקרוא בעיתון "ידיעות אחרונות" כתבה על תופעה ההולכת וגדלה של הכאת נשים בציבור החרדי. אמנם אינני נוטה להאמין לתקשורת ובמיוחד לא לעיתון שכזה, אך: 1) האם העובדה שהדבר מפורסם לעיני מאות אלפים, וגם העיתון מסתכן בהגשת תלונה על הוצאת דיבה האם ניתן להאמין לדברי הכתבה? 2) קראתי דבר שמאוד קומם אותי: ש"גברים רבים בחברה החרדית חשבו שמותר עפ"י פסקי הלכה להכות את נשותיהם". ושוב, האם מותר להאמין לדברים אלו? 3) בעיתון "המודיע" (י"ד מרחשון תשס"ח) נכתב במוסף התורני בעמ ו : "הציבור החרדי מעצם טבעו ודרך חינוכו רואה בראש מעייניו לא את פיסגת ההצלחה הגשמית, כי אם את זו הרוחנית. שכן, בעוד הרחוב המודרני, החילוני והדתי כאחד, רואה את עיקר מגמת חינוך ילדיו כחלק בלתי-נפרד ממילויה של השאיפה האנוכית והבלתי-ניתנת להיכבש, זו המכונה: להצליח בחיים. קרי: הדאגה הבלתי-מתפשרת לעתידם של חיי רווחה ונהנתנות עבור בניו ובנותיו אחריו, אותם חיים גשמיים, שאליבא דתפיסת עולמם המעוותת-כל המרבה בהם הרי זה משובח. אזי אנו, הציבור החרד לדבר ה ולתורתו, הלא עיקר מטרתנו בחיים שונה היא בתכלית.". האם העובדה שכותבי הכתבות בעיתון חרדי הינם שומרי תורה ומצוות מתירה לקבל את כל הרשום בעיתון?! הרי זה ממש הוצאת שם רע, לפחות על חלק מהציבור (התורני, בעיקר), ששאיפותיו לא נופלות מאלו של הציבור החרדי. א"כ, כיצד להגיב למקרא כתבה שכזו?
תשובה: אין סיבה לקבל את הכתוב בעיתון כעובדה נכונה. אין לכל העיתונאים חזקת אמינות. וכל ידיעה צריך לבחון האם היא לא מופרזת ומטעה. וצריך להפעיל את השכל הישר מה סביר לקבל ומה לא. גם עיתון חרדי צריך בדיקה אחריו לצערינו.
שאלה: תפילה במניין מול בגרות: יש לי בגרות בבוקרו של יום וקמתי בו מאוחר מעט. האפשרויות העומדות לפני הן ללכת להתפלל במניין ולאחר בכחצי שעה - שעה לבגרות ולהסתכן בזה שאולי לא יכניסו אותי על כל המשמעויות הרציניות הנובעות מכך, או להתפלל בדרך, בנסיעה ולהגיע בזמן לבגרות. מה עושים?
תשובה: תתפלל ביחידות באותו יום.
שאלה: השכבה בתדירות גבוהה: אבי נפטר לפני 4 חודשים מאחר ואני לוי אני עולה לספר תורה כמעט כל ימי שני וחמישי והש"צ (בעל קורא) עושה השכבה לאבי. האם מותר לומר השכבות בתדירות זו? כי שמעתי באחת הדרשות שלא טוב לומר השכבה אלא רק ביום השנה של הנפטר.
תשובה: בדרך כלל עושים השכבה ביום השנה או ביום השלושים ולא יותר מזה.
שאלה: הכשר של משחה למריחה: קנינו משחה למריחה על העור וראינו על הקופסה שיש הכשר של הרבנות הראשית לישראל. מדוע יש לתת הכשר למשחה שיש למרוח על העור?
תשובה: אולי אלו שנותנים הכשר חוששים לדיעה שסיכה כשתיה, אך אנו לא פוסקים כך, אלא סיכה כשתיה רק לעניין תרומה ויום הכיפורים. ואכן, מבחינת האמת לא צריך.
שאלה: התרת נדר מסופק: בשבת אמרתי לאחותי שאני רוצה ללכת למנחה. אחות שלי שאלה בצחוק ממתי את רוצה ללכת למנחה, רציתי להגיד עכשיו בכוונה שאני רוצה עכשיו ללכת לבית הכנסת בלי מחויבות אבל יצא לי מעכשיו ורק אחרי כמה זמן אמרתי בלי נדר - כשאחות שלי אמרה לי להגיד. האם אני צריכה לעשות התרת נדרים?
תשובה: כיוון שאמרת מעכשיו בלי כוונה וההיפך היה לך כוונה לומר אחרת ובטעות אמרת מעכשיו לכן אין זה בגדר של נדר כלל.