LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: התנא "כדי נסבה": השאלה שלי היא על סוגיא בגמרא. יותר נכון, להגדיר לעצמי את כללי הגמרא. הסוגיא בקידושין דף ה ע"ב אומרת: "ת ר כיצד בכסף נתן לה כסף או שוה כסף ואמר לה הרי את מקודשת לי הרי את מאורסת לי הרי את לי לאינתו הרי זו מקודשת אבל היא שנתנה ואמרה היא הריני מקודשת לך הריני מאורסת לך הריני לך לאינתו אינה מקודשת מתקיף לה רב פפא טעמא דנתן הוא ואמר הוא הא נתן הוא ואמרה היא אינה מקודשת אימא סיפא אבל היא שנתנה לו ואמרה היא לא הוו קידושין טעמא דנתנה היא ואמרה היא הא נתן הוא ואמרה היא הוו קידושין רישא דוקא סיפא כדי נסבה" הגמרא בסופה נותנת הסבר שיש לדייק מהרישא, ואילו על הסיפא היא אומר "כדי נסבה" - עכשיו זה ממש לא מובן לי, מה?! התנא יכתוב דבר שלא לצורך?! כידוע לי התנאים היו מדוייקים ודברים בדברי ח וכמובן בדברי התנאים הקדושים נכתבו במדויק, אז למה בדיוק הגמרא אומרת "כדי נסבה", הרי לא יכול להיות שהתנא לא ידייק בדבריו!!!? אשמח אם הרב יוכל להסביר לי זאת, כדי שאבין את הקושי שנוצר אצלי לגביי העניין הנ"ל. ב מראש ובציפיה לגאולה השלמה והפרטית של כולנו.
תשובה: בוודאי דברי התנאים קדושים ומדוייקים אולם יש לזכור שדבריהם נאמרו בעל פה תוך כדי לימוד ודיון בבית המדרש. עוד יש לזכור שעד תקופת רבי התורה שבעל פה לא נכתבה והיה צורך לדעת את המשניות והברייתות ממש בעל פה. לכן יש מקומות בש"ס שהגמרא אומרת שמילים מסויימות נאמרו ע"י התנא למסקנה ללא משמעות הלכתית. יש לבאר זאת בשני אופנים: האחד: יש מקומות בש"ס שהיתה רגילות להשתמש ב'רשימה' קבועה של דינים והתנא שנה את אותה רשימה למרות שבנושא בו הוא עוסק אין כל הדינים מדוייקים. לדוגמא:בסוטה מד. מונה ר' יוסי הגלילי רשימה של אנשים שנשאו נשים פסולות שחוזרים ממלחמת הרשות ובתוך הרשימה מופיע הדין של כהן הדיוט שנשא חלוצה. ומבואר בגמרא שלר' יוסי הגלילי רק העובר על איסור תורה חוזר מהמלחמה ואילו איסור חלוצה לכהן הדיוט הוא רק מדרבנן וכהן שנשא חלוצה אינו חוזר מהמלחמה. ועל כרחך הובא דין זה במשנה בגלל שיגרת הלשון של התנא שרשימת הפסולים המנויה שם מופיעה כך בהרבה מקומות בש"ס. (עי' גם ראש השנה ה. ובמפרשים שם) האופן השני הוא שכאמור דברי התנאים היו נאמרים בע"פ ולפעמים דבריהם נאמרו בצורה שיותר קל לזוכרם כך, כמו בגמרא בקידושין שהבאת. למסקנת הגמרא הרישא של הברייתא היא העיקרית (וכך בד"כ התנא מביא את עיקר הדין בתחילת דבריו) ובסיפא נאמר הדין ההפוך מהרישא (נתנה היא ואמרה היא) שכך הברייתא מובאת בצורה סימטרית למרות שאפילו במקרה פחות רחוק כבר יש בעיה בקידושין. ומה עוד הגמרא מיד בהמשך מבארת יותר את הברייתא שהסיפא לא תסתור את הרישא אולם מ"מ גם ההווא אמינא שהתנא נקט הסיפא 'כדי נסבה' יותר מובנת. המשך לעמול בלימוד התורה. (כדאי לעיין בספרים שעסקו בכללי הש"ס כמו: ספר הכריתות (לר' שמשון מקינון-מבעלי התוספות), הליכות עולם, יד מלאכי ועוד)
שאלה: מלחמות יהושע על ארץ ישראל: למ"ד שלא מגיעים למצב של פיקו"נ על א"י מדוע בכלל נכנסנו לארץ בימי יהושע, הרי היה אז צורך להלחם והיה שם בוודאי ספק פיקוח נפש?
תשובה: אינני מכיר מ"ד כזה. המנחת חינוך אומר מפורשות שבמלחמה, המצווה היא לקחת סיכון, בניגוד לשאר המצוות בהם אנו אומרים - 'וחי בהם ולא שימות בהם'. גם מרן הרב קוק זצ"ל כותב כך בשו"ת משפט כהן. גם במלחמת הרשות מותר להסתכן, אז ק"ו שמותר במלחמת מצווה.
שאלה: חו"ל בשנת אבל: האם בשנת אבל (על הורים) יציאה לחו"ל לטיול מותרת? (כמובן שללא השתתפות במסיבות וכדומה)
תשובה: יציאה לצורך מותרת בשנת אבל כמו בכל זמן.
שאלה: שהייה באמצע התפילה: ידוע, שכשבן אדם שוהה זמן באמצע תפילת העמידה שרגיל בו לגמור את כולה צריך לחזור לראש התפילה. השאלה שלי היא: אם אדם באמצע ברכה מסוימת בתפילת העמידה שוהה הרבה זמן בשתיקה אך לא שיעור שרגיל בו לגמור את כולה, האם צריך לחזור לראש הברכה משום "קלקול ברכה" כמו שמבאר פירוש המשנה ברורה על סימן קד סעיף ה בשולחן ערוך או שלמרות זאת יכול להמשיך מהמקום שפסק בו אפילו אם שהה הרבה זמן כל עוד לא שהה זמן שיכול לגמור את כולה? אם דינו שצריך לחזור לראש הברכה כמו שמבאר כך פירוש המשנה ברורה הנזכר לעיל, אז אם למרות זאת לא חזר לראש הברכה והמשיך מהמקום שפסק, יצא ידי חובתו לכתחילה? בבקשה לענות באופן ברור משום שאני כנראה אסתמך על התשובה שאקבל. ב והמשך יום נעים!
תשובה: א.אם השהיה קשורה בכוונה או מחשבה על הברכה עצמה אין בזה שהיה. אך אם המחשבה שלא מעניין הברכה ויש הפסקה גדולה, אז ראוי לחזור לראש הברכה בגלל קלקול הברכה. ב.בכל אופן, אם לא חזר בדיעבד יצא ידי חובה כיון שיש בזה ספק מחלוקת בין הפוסקים, ויש על מי לסמוך.
שאלה: מאבא שנרדם ועד לילד שבורח מהישיבה: א. האם להגיד לאמא שלי "אבא נרדם בשיעור" זהו לשון הרע? ב. מה אנחנו יכולים לעשות כדי שירדו כבר גשמים, אני מתפלל, אומר תהילים, לומד ופשוט לא יורד גשם, מה קורה? מה אנחנו עוד יכולים לעשות? ג. חלמתי שיורדים גשמים מה פשר החלום? ד. האם מותר לי לבקש מילד שבורח מהישיבה לקנות בשבילי אוכל?
תשובה: א. אם אין בכך צורך, אין לומר לאמא. ב. את החלק האישי שלך אתה עושה ויישר כחך על זה. יש כאן חשבונות כלליים ואותם אנחנו לא יודעים. כל אחד צריך להשתפר ולעשות את הטוב מבחינתו וה' ירחם. לכן, תמשיך את מעשיך ובעזרת ה' ירד לנו גשמים ושפע מהשמים. ג. חלום נובע מהרהורי הנפש. מאחר ואתה חושב על כך ועסוק בכך גם חלמת על זה. ד. אתה לא אחראי על ההתנהגות של החבר שלך ולכן אתה יכול לבקש ממנו. אל תגרום לו לרצות לברוח.
שאלה: מאכל בשרי רותח נפל למחבת חלבי: נקניקיה בשרית רותחת נפלה למחבת חלבי קר (משאריות פרווה) ותוך כ- 3 שניות הוצאה מתוכו. 1. מה דין המחבת? 2. האם יש משמעות לזמן בו שהה המאכל במחבת?
תשובה: לערות מים רותחים על המחבת.
שאלה: תולעים בקלח תירס: האם יש לחשוש לתולעים בקלח תירס שלם? כיצד אפשר לנקותו?
תשובה: תירס מאד נגוע כל זמן שהוא נאכל כקלח. אם מפרקים את הגרעינים מהקלח ושוטפים אין לחוש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: אישה האומרת קדיש בקול רם בעזרת גברים: אני מתפלל קבוע במניין מאולתר בלובי של אחד הבניינים הממוקם במתחם בו אני עובד. מניין זה משרת חלק מעובדי המתחם. לפני זמן מה, התחילה אישה להתפלל כאשר היא עמדה בחוץ בסמוך לדלת אבל נראתה דרך הזכוכית של הדלת ואמרה קדיש בלחש. כאשר התחיל להיות קר בחוץ, האישה נכנסה לתוך המבנה ועמדה באמצע הגברים. אתמול, האישה התחילה להגיד קדיש בקול רם, יחד איתי (אני אומר קדיש על קרוב משפחה). ישנו גם מניין אחר במתחם. איך להתנהג? בבקשה להתייחס בנפרד לכל שלבי השתלשלות הדברים. בברכת התורה.
תשובה: אם אתה לא אחראי על המנין ואין בידך לקבוע את סדרי המנין, אם תעמוד במקום שאתה לא רואה את האישה מותר לך לומר קדיש גם במצב זה. אולם ודאי שצריך לפנות למי שאחראי ולתקן את העניין. דברם שבקדושה אינם יכולים להאמר בערבוביה כשאין מחיצה.
שאלה: צאצא של רבי עקיבא איגר: אני דור עשירי של ר עקיבא איגר, תהיתי אם זה שאני צאצא שלו יכול להועיל לי. למשל, שזכויותיו יגנו עליי או אם יש בכך כל דבר חיוני שיכול להיגרם לי בשל כך?
תשובה: זכית בזכות גדולה. ודאי שיש מושג של זכות אבות אולם זכות אבות תלויה בכך שאוחזים במעשה האבות. לכן תנסה לקרוא רבות על זקנך, תלמד ממעשיו וכך עוד יותר תעמוד זכותו לך ולזרעך.
שאלה: שאלה על מלווה לחתונה: בע"ה עוד חודשיים אני מתחתנת וחברתי הטובה שפעם הייתי מלווה שלה בחתונה רוצה להחזיר לי על זה שהייתי מלווה שלה. אני קצת מתלבטת בגלל שהיא כבר נשואה ובנוסף היא נמצאת בתחילת הריון. שאלתי כמה אנשים שאמרו שאין ברכה לקחת בגלל שהיא כבר נשואה ושאני צריכה מישהי רווקה וגם בגלל שהיא בהריון שזה יכול להביא כובד לזוג צעיר. מה דעתך כבוד הרב? מודה לך מראש על תשובתך
תשובה: מזל טוב, שתזכו לבנות בית שמח ומאיר. הגמרא במסכת ברכות (נו, ב) אומרת שחתן וכלה צריכין שימור. בשעת שמחה יש כוחות הרוצים למונעה וכשהוא לא לבדו לא יארע לו כל רע. הרמ"א (אבן העזר סד, א) כתב שחתן (והוא הדין לכלה) לא יצא לבד מהבית אלא רק עם מלווה כדי שישמור עליו. כוונת הרמ"א היא לשבעת ימי המשתה, וכמובן כשהחתן והכלה יחד אין לחשוש שהם שומרים אחד על השני. מאחר וביום החתונה כבר מתחילה השמחה נהגו רבים ש"השמירה" תהיה כבר מיום החתונה. ויש מנהגים חסידיים המצמידים ליווי לחתן כבר משבת שלפני החתונה מאחר והוא עולה לתורה ומתחילה שמחת החתונה. אין שום מניעה שהמלווה תהיה חברה נשואה ובהריון. עיקר תפקידה הוא לעזור לך לעבור את יום החתונה בצורה שמחה וקלה. ביום זה את צריכה להתרכז בשמחת החתונה ובהכנות ותפקיד המלווה להוריד ממך את הדאגות והבעיות האחרות (ובכך גם שומרת עלייך ועל כוחותייך).
שאלה: מקור לאיסור העברת דברים בנידה: יש לי חבר שלא מקפיד בזמן הנידה להעביר דברים לאשתו והוא טוען שהסיבה היא שהמקור לאיסור הוא סיפור על רש"י שמסופר שכ"כ הקפיד על נידה שאפילו את המפתחות הוא לא העביר לאשתו. האם זה המקור? מה המקור? אם כן, איך זה שמנהיגים לכל העם הנהגת חסידות בן אדם יחיד?
תשובה: נכון שבמפורש כתב את הדין רש"י אולם לאחר שרש"י חידש כך זה האיר באור חדש על הגמ' ולמעשה אנו סוברים שהאיסור הזה עוד מזמן התלמוד.
שאלה: היחס בין ישראל לעמים: לכבוד הרב יעקב אריאל שליט"א שלו. א. הרב כתב שכל ההיתר המהר"ל בגור אריה לגבי פגיעה קולקטיבית, שאין הכוונה פגישה מכוונת בכל האזרחים. והרי דברי הגור אריה מוסבים על מעשה שמעון ולוי בשכם ושם ודאי היתה פגיעה מכוונת בכל אנשי העיר. איך הדבר תואם את פירושו של הרב בדברי המהר"ל? ב. הרב כתב שאין איסור למכור דירות לגויים באופן גורף, בהסתמך על הרב הרצוג בתחומין. ולכאורה היום זה ברור שהערבים רוצים לנשל אותנו מארצנו ולשלוח יד בבנות ישראל וזו מטרת רכישת הדירות בתוך אוכלוסיות יהודיות. מדוע הרב הסתמך על הרב הרצוג גם לימינו? לרב.
תשובה: א. המהר"ל לא נכנס לפרטי המעשה בשכם אלא רק לענין העקרוני. עובדה שיעקב לא סלח להם ולא ברך אותם בסוף ימיו, כלומר, הם עברו את הגבול. היה מותר לחלץ את דינה גם במחיר פגיעה באנשי שכם אולם לא בהיקף כזה. ב. הרב הרצוג כותב במפורש שבמקום בו יש חשש להשתלטות נוכרית ולסכנה יש למנוע זאת. אולם אמירה גורפת שאסור בכלל למכור ולהשכיר (והרי אין בהשכרה איסור!) היא לא נכונה ומשיגה את ההפך.
שאלה: הסיבה לשכר ועונש בעולם: בעכבות הלימוד שלי בנביא יחזקאל כתוב שם בפרק טו, שהקב"ה לקח אותנו כמו תינוקת עזובה וטיפל בנו ואח"כ בגדנו ולכן הוא מעניש אותנו. ואני שואל, למה הקב"ה מנהיג עולמו כך שכאשר אנו עושים טוב הוא עוזר לנו וכאשר אנו חוטאין הוא נוקם בנו, ולכאורה מאיתנו הוא מצפה להיות וותרנים או רחמניים?
תשובה: הקב"ה מלא רחמים אולם העולם צריך להתקיים גם על פי מידת הדין. אם לא היתה מידת הדין בעולם, העולם היה נהרס ולא היה יכול להתקיים. הרחמים מבוססים על כך שקודם כל נעשה דין. כך גם בנוגע למידות שאנו צריכים להדבק בהם. אנו קודם כל צריכים לרדוף אחרי הדין והצדק. אם אנו רואים רשע שמנסה להתנכל לאדם תמים מצווה עלינו לא לרחם עליו לעשות בו דין. הרחמים באים רק במקום שהדין הבסיסי מתקיים. למשל, במקום שמישהו פגע בך והוא חוזר בתשובה ומבקש ממך רחמים, תרחם עליו. ציון במשפט תפדה ושביה בצדקה. צריכים לגאולה גם שבסיסית יעשה דין וכל אחד יזכה למגיע לו. על גבי זה ניתן לעשות צדקה לשביה.
שאלה: ברכה אחרונה על מליח ופת: האוכל מליח בתחילה ופת עמו מברך על המליח, שהפת טפלה לו. מה קורה לגבי ברכה אחרונה (כשאכל שיעור משניהם)?
תשובה: נראה לי שאם אכלת כשיעור מהפת תברך ברכת המזון.
שאלה: הגדרת נבילה וטרפה: מה ההגדרה של נבילה, ומה של טריפה?
תשובה: נבילה היא בהמה שמתה מיתה טבעית או ששחיטתה לא היתה כשרה. טריפה היא בהמה שנשחטה כדין אולם נמצאו בה טריפות ('פגמים' הלכתיים), כמו נקב בריאה וכד', שאוסרים אותה באכילה.
שאלה: קידוש לבנה לנשים: האם נשים יכולות לברך על קידוש לבנה? אשמח לקבל מקורות מפורטים.
תשובה: נשים פטורות מקידוש לבנה כי הזמן גרמא. אך אם הן רוצות לברך (בצינעה), לפי מנהג הספרדים אישה אינה יכולה לברך על מצוה שהיא פטורה ממנה אך לפי מנהג אשכנז היא יכולה לברך.
שאלה: הפרשת מעשר במעלה אדומים: אני תושבת מעלה אדומים וקונה פירות וירקות ביינות ביתן, יש שלט המאשר הפרשת תרומות ומעשרות מאושר ע"י רבנות העיר, האם אני צריכה גם להפריש?
תשובה: אם יש תעודת כשרות של הרבנות והיא בתוקף, הרי שאת יכולה לסמוך עליה. אם את מסתפקת בעניין, פני לרבנות של מעלה אדומים ובררי את הכשרות של המקום המסויים הזה.
שאלה: ברכת המזון בנוסח שלי: האם אני יוצא חובה בברכת המזון בנוסח שלי והיא: "ברוך אתה ה'. הזן את הכל שנתתה לי מזון לאכול ומערכות מתוחכמות לעכל את המזון שנתתה לנו כדי להודות לך על ניסך ונפלאותך שאתה עושה איתנו ברוך אתה הזן את הכל"?
תשובה: יש נוסח שתיקנו אותו חכמינו זכרונם לברכה. למה לברך בנוסח אחר?
שאלה: לבקר אצל חברים בשלושים: אבי נפטר לפני עשרה ימים. האם בתקופת השלושים אני יכול לבקר אצל חברים בבתיהם? האם יש מנהג לשים בגד לבוש על הקבר בשלושים?
תשובה: ביקור של מרעות אינו הולם את האבלות. על הקבר לא מניחים שום דבר חוץ מרגבי עפר.
שאלה: כלים פרווה עם חלבי: מדוע אין ההלכה דורשת לייחד כיור נוסף לכלים שהם פרווה? הרי קורה לפעמים שסכין פרווה מתלכלכת בגבינה בכיור החלבי וכעבור זמן היא מונחת בכיור הבשרי, שם היא נוגעת בשאריות בשר.
תשובה: נדיר מאוד שהכלים ייאסרו בכיור ולכן לא חששו עד כדי כך. בסך הכל צריך להיות מודעים ולהקפיד שלא יקרו תקלות.
שאלה: פתיחת שער בשבת: אני עובד כמאבטח ביישוב שבו נוסעים בשבת. בלילה מי שנוסע אמור לפתוח את השער לבד ע"י הטלפון הנייד אולם לעיתים אני צריך לפתוח את השער למי שרוצה להכנס כיון שאין לו דרך להתקשר. ניסינו כל מיני פתרונות ולא הצלחנו. כרגע יש שתי אפשרויות, או שאני אעבוד ואצטרך לפתוח או שאני אדרוש לא לעבוד בשבת ואז ייתכן ויפטרו אותי מהעבודה. דרך אגב, שאר המאבטחים גם דתיים.
תשובה: צריך להשאיר איזשהוא שלט בהישג יד ליד השער, שמי שמגיע בשבת יעשה זאת לבד. אינך יכול למנוע מהם להיכנס אולם אינך צריך לעשות להם את השירות של הפתיחה בשבת.
שאלה: השם יואב לתינוק: אני בהריון מתקדם עם בן זכר. מטבע הדברים, אני ובעלי התחלנו לשוחח על שמות אפשריים לתינוק. אחד מהשמות שעלה הוא יואב. אנחנו אוהבים את השם אך יודעים שהדמות יואב בתנ"ך היתה לא פשוטה. יחד עם כל גדלותו, יואב הרג אנשים שדוד לא רצה במותם, והיה קנאי לדעותיו. האם מסיבה זו עדיף לא לתת לילד את השם יואב? האם השם יכול לגרום לילד להיות בעל תכונות אלו?
תשובה: מה שכתוב בדרך כלל להימנע, זה להימנע מלקרוא בשמות של אנשים שמוגדרים כרשעים כמו נמרוד או קין. יואב אמנם שגה פה ושם אבל אי אפשר להגדיר אותו כאישיות שלילית בתנ"ך.
שאלה: גניבה מהמדינה: לאחר וויכוח סוער עם חבר על ענייני מדינה הוא טען לי שה גדולים פסקו שמותר לגנוב מהמדינה. והזכיר לי שם את החזון איש שהתיר. והוא אמר לי שלא מפרסמים כדי לא לעורר תגובות מתוך זה אבל שככה כל הכוללים עובדים ועושים את זה בשקט ואין עם זה שום בעיה. האם יש דבר כזה, האם הרב יודע על פסק אמרה כזו? ואם כן, אפשר בבקשה לקבל מקור? כמו כן, אם יש דעה כזו, מה דעת הרב בעניין?
תשובה: הוא מוציא שם רע על גדולי ישראל, איני מכיר מי שמתיר לגנוב מהמדינה. באשר לדינא דמלכותא דינא בימינו, ראה בספרי "באהלה של תורה" חלק ד'.
שאלה: שמן נטע רבעי: האם שמן שנעשה מנטע רבעי חייב בתרומות ומעשרות?
תשובה: לא. בתנאי שאמנם ניטע כעץ חשוף שורש או שבודאי הוא נטע רבעי. אבל אם הוא ניטע בשתיל, יש לחוש ולהפריש לחומרא. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לשפוך מים על בעלי: בעלי ישן שינה עמוקה מאוד ושום דבר לא מצליח להזיז אותו. כל בוקר אני צריכה לחפש פיתרונות יצירתיים איך להעיר אותו. האם כשאנו אסורים מותר לי לשפוך עליו מים שיקום או להעיף עליו כריות? בדיבורים הוא פשוט לא שומע אפילו לא בצעקות! מראש ולוואי שנזכה להתגבר כארי לעבודת הבורא יום יום. (כשהוא לא קם זה גם מעצבן אותי וגורם בעיות ב -בית, ובנגיעה על-ידי מים אין שום חיבה!)
תשובה: להעיף כריות אסור. לשפוך מים מותר אולם בתנאי שהדבר נעשה ללא קלות ראש מסביב לשפיכה.
שאלה: שם השם בדתות אחרות: האם אפשר לדבר על אלוהות עם האות ה"א (ולא ק') כאשר מדובר בנצרות או האיסלאם? כלומר, האם הרעיונות שלהם על הבורא מספיק מעוות ששימוש ב"אלוהים" או "אל" (כמו שעושים כשמדובר בעבודה זרה ממש) באופן חופשי זה לא חילול שם השם?
תשובה: בנצרות אפשר לדבר עם האות ה"א, באיסלאם צריך להגיד עם ק'.
שאלה: יריעות ס"ת המוצגים ביד ושם: רציתי לשאול את הרב בעניין חלקים של ס"ת המוצגים במוזיאון "יד ושם". מדובר ביריעות מקלף שהגרמנים ימ"ש עשו מהם סוליות לנעליים והקלף מוצג בצורת סוליית נעל וניתן לראות את הפרשיות ולקרוא את המילים. 1. האם טוב עושים שמציגים פריטים אלו בתצוגה על מנת להשריש את זכר מעשה עמלק ושנאתו לישראל ותורתו? 2. אם אנשי יד ושם ישאלו את הדרכת התורה, האם יש חובה לשים את הקלף הזה בגניזה או קבורה? 3. כמו כן, האם הרואה את יריעות ס"ת בתצוגה צריך להתענות זמן מה כמו בדין ס"ת שנפל ואם כן כיצד? ב ו שנזכה לראות בהרמת כבוד ישראל ותורתו ובמפלת שונאינו.
תשובה: נשיא יד ושם הוא הרב ישראל מאיר לאו, נא לפנות אליו.
שאלה: העברת שירים לאמפי 3: ברצוני לקנות בימים אלו אמפי 3 לצורך שמיעת שיעורים וגם ברצוני לשמוע בו שירים. האם מותר לי להעביר שירים מאמפי 3 אחר של חבר שלי שיש לו הרבה שירים? אני פוסק בהלכה כהגר"ע יוסף שליט"א.
תשובה: אינני יודע מהי עמדתו ההלכתית של מרן הגר"ע יוסף שליט"א בעניין זה. עם זאת אוכל לומר לך את אשר אנו מורים בשאלות מעין אלה. קרוב לוודאי שמדובר בשירים המוגנים ע"י זכויות יוצרים, ואין רשות מאת היוצר להעתיקם.לכן, דעתי היא לאסור העתקה אפלו של שיר בודד. אולם לא אכחד שאם מדובר בשיר בודד ישנם רבנים אחרים המתירים את הדבר, משום שלדעתם אין היוצר מקפיד על שיר אחד, או משום שסוברים שהעתקה לצורך שאינו מסחרי מותרת משום שאינה פוגעת ביוצר. כאמור, אינני סבור כמותם, ובנוסף לכך מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך. עיין עוד בכל זה בספרי ביכורי אביב בסיכום ההלכות המעשיות לעידן האינטרנט עמוד 236. הרב ניר אביב
שאלה: ניגון כשר מנגן כשר: יצא לי להתעניין קצת לגבי משנתו של הרב גיא צבי מינצ בנושא ניגון כשר מנגן כשר (אם הרב מכיר,גיא צבי חיבר גם ספר בשם זה). ראיתי באתר שהרב כתב לבחורה ששאלה שאם המוזיקה משפיעה עליה השפעה טובה-שתשמע, ואם לא, אז שלא תשמע. ברצוני לשאול, מאיפה לנו לדעת מה נחשב טוב ומה לא? הרבה דברים אחננו לא יודעים באיזה דרך הם משפיעים עלינו. מעבר לזה שלא תמיד האדם יודע לברר מהו טוב באמת. לפי מה שהבנתי אורח החיים ואמונתו של האדם משפיעים על השיר עצמו (שהרי יצא מתוכו, מתוך השקפת עולמו. יצירתו שלו) וצריך לשמוע מוזיקה מאנשים כשרים. רציתי לשאול מהו גדר של איש כשר? שיר כשר? האם זה שולל באופן מוחלט שירים לועזיים? באם אפשר להביא מקור הלכתי לאיסורים הללו, זה יועיל לי מאוד.
תשובה: אם מדובר על אדם שהוא רשע אזי באמת לא לכדאי להתבסם מתרבותו. אולם אם מדובר על אדם שיש בו צדדים טובים ויש בו צדדים שליליים, אז ניתן לתלות לפי התוכן של השיר מנין בא השיר. אם התוכן חיובי אנו תולים שזה מבטא את הצד הטוב שבאדם. אם מדובר ביצירה שמי שיצר אותה כבר נפטר לפני זמן רב אז היצירה כבר עומדת בדבר בפני עצמו ויש לבחון אותה באופן עניני. אין לשלול באופן כוללני שיר שנכתב בשפה זרה. העיקר שלא יביא אל ליבנו תוכן ותרבות זרה.
שאלה: בעל נפש יחמיר ב-3 הצומות כמו ט  באב: כדי להבין יותר טוב את האימרה "בעל נפש יחמיר ב-3 הצומות כמו ט באב" ניסיתי לברר את תהליך ההיסטורי של תקנות הצומות - ללא הצלחה. כולם מתייחסים לחומרת ט באב כי "הוכפלו הפורענות". 1. אחרי חורבן הבית הראשון, האם כל 4 הצומות תוקנו בחומרת תחילת הצום בלילה ואיסור רחיצה וכו? או שמא כולם היו ללא החומרות הללו? 2. עם בניית הבית השני, האם כל הצומות בוטלו לחלוטין? 3. ואם תוקנו לכתחילה בחומרה, איך הקילו ללא סנהדרין ראוי? מראש על תשובות ברורות ומבוססות.
תשובה: 1. צום ט' באב היה תמיד מהלילה. לפי שיטת הנצי"ב סתם צום שמוזכר במקרא הוא מתחיל מהבוקר. בט' באב קיבלו על עצמם לצום מבערב בגלל הצער וזה היה כבר מחורבן בית ראשון. אולם עיקר הצום בט' באב הוא מהבוקר ולא בלילה. 2. הרמב"ם בפירוש המשניות (פרק שני במסכת ראש השנה) כותב שט' באב לא בוטל כיוון שידעו שהבית עתיד להיחרב. 3. הצומות לא תוקנו לכתחילה בחומרה.
שאלה: בחירת עם ישראל: האם ה יצר את עם ישראל כי הוא רצה עם כזה בעולם או ה בחר בעם ישראל (בגלל האבות)?
תשובה: הפסוק אומר: "עם זו יצרתי לי תהילתי יספרו". ח אומרים ישראל קדמו לעולם. דרך המלך להסביר שהקב"ה בחר בעם ישראל כעם שיגלה את המחשבה שעמדה ביסוד העולם, שיהיה עם כזה שיש בו מסגולה מיוחדת. דרך הופעת האומה שהיה תמיד גרעין פנימי מתוקן וטהור מאז בריאת האומות. הגרעין הלך והתברר עד שהגיעו האבות שזכו להיות אבות האומה המיוחדת. הבסיס בכל אופן הוא הבחירה הכללית של עם ישראל.
שאלה: תפילין גדולות של השימושא רבא: האם יש הידור מצווה בתפילין גדולות כפי שמזכיר השימושא רבא? ואם התחלתי להניחם, האם ברשותי להפסיק?
תשובה: אם אתה נמצא במקום שרובם לא מניחים וזה בולט אין בזה הידור מצוה ואתה רשאי להפסיק, מפני שחשש ליוהרה בהידור שלא נזכר בפוסקים ולא נהגו בזה חמור יותר.
שאלה: סימניה נדבקת בשבת: לכבוד הדרה"ג הרב ליאור שליט"א א. סימניה רב פעמית אשר נדבקת לספר בעזרת דבק רב-פעמי (שבעזרתו ניתן להחליף את מקום הסימניה כמה עשרות פעמים) - האם מותר להדביקה בשבת לספר? (האם יש כאן תולדה של תופר כמו שפסק הרב לגבי טיטולים)? ב. האם יש חילוק בין מטרת הסימון, זאת אומרת, אם הוא קבוע או משתנה לפי מקום הלימוד בספר? ג. במידה ומותר להשתמש, אם הצבע יורד יחסית בקלות האם זה אוסר את השימוש בסימניה?
תשובה: א. מותר להדביק את המדבקה בשבת כיוון שהיא עשויה להדבקה והסרה. זה כמו קשר על מנת להתיר. ב. אין הבדל, כי בדרך כלל הסימניה עשויה להזזה. ג. אם הצבע נשאר על הספר זה בעיה של צובע.
שאלה: עזרה לאדם חילוני בשבת: בשבת האחרונה ניגש אל כמה חברים שלי ואלי אדם חילוני וביקש שנעזור לו לסחוב מהמכונית שלו שקיות עם ספרים שהוא רוצה לתרום לספריה. חלק ניסו להתחמק ואמרו שהם ממהרים, ואז אותו אדם אמר שזה בושה שאנחנו לא מסכימים לעזור לו. בסופו של דבר חלקנו עזרנו לו. האם יש בזה חילול שבת?
תשובה: אין חילול שבת בהוצאת הספרים כיוון שהם מותרים בטלטול. אולם על עצם הטרחה בשבת לדברים שאינם שייכים בשבת, הייתם צריכים לומר לו שאינכם עושים דברים כאלו בשבת, ושאתם מוכנים לעזור לו לאחר צאת השבת.
שאלה: כלים בשריים וחלביים במדיח : בשכונה שאני גר נאמר על ידי אחד הרבנים שניתן להכניס למדיח כלים כלים חלביים ובשריים יחד. לדבריו, החום הגבוהה שמגיע המדיח מבטל את ההבדל בניהם. ראיתי בשאלות שונות שכנראה מדובר בטעות, אבקש תשובה מהירה?
תשובה: נראה לי שזו טעות כי אדרבא חום גבוה נחשב לבישול ביחד ויש בזה איסור תורה. ובכל אופן, גם אם פסק כך לא נראה לי להקל בדבר שרובם ככולם אוסרים.
שאלה: מפעל הנצחה לעילוי נשמת הנפטר: כיצד ניתן להמשיך את מפעל ההנצחה לעילוי נשמת אבי לאחר שנת האבלות? כוונתי היא, שבשנה הראשונה האבל קורא קדיש שלוש פעמים ביום, הולך לשיעורי תורה, עושה השכבות ועוד דברים נוספים לעילוי נשמת הנפטר ובמצב זה הרגשתו טובה יותר וקל יותר לעבור את שנת האבלות בידיעה שעושים טוב לנשמת הנפטר. כיצד ניתן לאחר השנה להמשיך את מפעל ההנצחה על בסיס קבוע מבלי להפריע לנשמת הנפטר?
תשובה: אם תקבל ללמוד לימוד מסויים, כמו משנה יומית או דף יומי, יש בזה לרומם את מעלת הנפטר ואין בזה טרדה למנוחתו.
שאלה: פרישות: אבקש תזכורת קצרה לגבי יום הפרישה. יש לציין כי ילדתי לפני 11 חודש וקיבלתי מחזור לפני חודש (30 יום), האם לחשב לפי זה כיום "העונה"? ומה צריך לעשות ביום הזה, בדיקה רגילה ופרישה ביום עצמו?
תשובה: נושא זה הינו רחב, אולם אנסה במילים קצרות  ובעז"ה מובנות  לפשט את העניין. אשה שאין לה וסת קבועה, צריכה לפרוש בשלוש עונות  עונות זה יום או לילה : עונה בינונית - היום השלושים לראיה האחרונה, באותה עונה בה ראתה. כלומר, אם ראתה ביום צריכה לפרוש ביום השלושים. אם ראתה בלילה, צריכה לפרוש בליל השלושים.  לדעת רבים מהפוסקים צריך גם את העונה הקודמת. עונת החודש - באותו תאריך שראתה בחודש הקודם. למשל - ראתה בג' ניסן, צריכה לפרוש בג' אייר  כמובן באותה עונה. עונת ההפלגה - אותו הפרש ימים שבין 2 הראיות הקודמות. לדוגמא: אם בין שתי הווסתות הקודמות היו 32 יום, אז כעת ביום ה-32 צריכה לפרוש  שוב - באותה עונה. לך, החודש זה לא רלוונטי כי ראית רק פעם אחת, אך בפעם הבאה זה יהיה רלוונטי. על מנת לסייע בחישוב ניתן לתת כלל - בחודש חסר העונה הבינונית ועונת החודש יחפפו. הפרישה כוללת שני עניינים שהם חובה גמורה: לפרוש מתשמיש! וחיוב בדיקה בסוף העונה, ומומלץ מאוד לשים גם לבנים. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: תאריך אזכרה שיוצא בשבת: אימי נפטרה בשנה שעברה בכ"ד שבט. יום השנה יוצא בשבת. מתי נכון לערוך את האזכרה בבית הקברות לפני יום השנה או ביום ראשון בכ"ה שבט? אימי היתה ספרדיה יוצאת טורקיה. אבי נולד בפולין.
תשובה: את הקדיש יש לומר בשבת. כמו כן ראוי גם ללמוד לעילוי נשמתה בשבת. עליה לקבר ואזכרה גדולה (אם עושים) יש לעשות ביום ראשון ואפשר גם ביום שישי, אם זה יותר נח.
שאלה: בדיקת חסה וכרוב בארצות הברית: אני מתגורר בדרום ארה"ב רחוק מריכוזיים דתיים וחרדיים שם ניתן להשיג ירקות בהכשר שלכאורה בודקים גם תולעים וכיו"ב. הכרוב והחסות כאן גדלים בשטחים פתוחים, מה דרך הבדיקה הראויה?
תשובה: יש להשרות את הירק ולאחר מכן לשטוף היטב את הירקות אפילו בשפשוף קל. השטיפה צריכה להעשות בכל העלה כולל הקפלים שבעלה. להתבונן שלא דבוק לעלה, כנימה, אקרית וכדו', מי שאינו מכיר כדאי שיסיר כל חלק שאיננו מהעלה עצמו. לאחר מכן להסתכל מול אור על העלה לראות האם יש מנהרות בתוך הירק. כל הפעולות צריכות להעשות במתינות גדולה, הפעולה קשה לביצוע והאחריות גדולה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שריפת חצילים על כיריים: 1. האם מותר לשרוף חצילים (לא מקולפים) על הכיריים?בכיריים לא התבשל כלי חלבי למעלה מחודש. 2. האם עדיף לשרוף על רשת ואז לא יהיה מגע ישיר עם החצובות והראשים של הלהבות? 3. האם מותר להגיש חצילים אלו בארוחה חלבית?
תשובה: 1. מותר. 2. אין צורך. 3. מותר.
שאלה: הצד החיצוני של הכלי : מצאנו זבוב מת מתחת לסיר כשהסיר היה על הפלטה של שבת. האם דבר טרף שנגע בצד החיצוני של הכלי מטריף אותו? האם יש להכשיר את הסיר ואת הפלטה, שהזבוב נגע בהם? האם התבשיל נאסר?
תשובה: הטעם שהזבוב נותן הוא טעם לפגם ולכן הוא לא אוסר.
שאלה: חתיכות עור שנפלו לפשטידה: 1. ביום שישי היתה בפח האשפה שקית ובתוכה חתיכות עור שהתקלף מכפות הידים. שטפנו רצפה והרמנו את הפח ליד החלון, ובדיוק נשבה רוח והפילה את השקית והלכלוכים נפלו על פשטידה. האם יש ביטול ברוב בדברים שהם מוצקים ואינם מתערבים זה בזה? 2. האם היה ראוי לגרד ולזרוק את השכבה העליונה של הפשטידה?
תשובה: 1. אם רואים את העור אז לא שייך ביטול. אולם אם לא רואים אותו, אז שייך ביטול גם בדבר מוצק כמו פשטידה. 2. היה ראוי לגרד ולזרוק.
שאלה: הנער בוכה בפרשת שמות: בפרשת שמות כתוב ובת פרעה רואה את הנער בוכה למה לא תינוק?
תשובה: עייני ברש"י על הפסוק שמסביר שקולו היה כנער. והמקור בגמרא בסוטה יב, ב שם נחלקו האם קולו היה כנער (בוגר ולא כתינוק) או שהפסוק רומז לדבר אחר, שאמו עשתה לו חופת חתנים מאחר וחשבה שלא תזכה לראות בחופתו (ואכן התחתן במדין ואמו הייתה במצרים). והמדרש מביא שקול הבכי היה של אהרן אחיו שבכה על מצבו של משה אחיו.
שאלה: דיבור בבית הכנסת: א. אדם שבא לבית הכנסת ולא מצליח להתאפק ומדבר באמצע תפילה ובמיוחד בשעת קריאת התורה, האם נכון לייעץ לו כי עדיף יותר להתפלל בבית במקום להיכשל באיסור חמור? ב. המדבר בבית הכנסת באיזה איסור הוא עובר? (דאורייתא - דרבנן?) ג. האם יש הבדל בין דיבורי חול לבין דיבורי קודש כשמדברים אותם באמצע קריאת התורה? אודה לרב על תשובתו המפורטת
תשובה: צריך להעיר לו בנחת. אם לא יקשיבו לדבריו הוא לא ידבר.
שאלה: יוחנן כהן גדול צדוקי: מסופר על יוחנן כהן גדול שהיה בין הבודדים בתקופתו שהחזיק זמן רב בכהונה הגדולה. 80 שנה היה כהן גדול ותקנותיו נקבעו לדורות. ענק זה, גדול בתורה, לאחר 80 שנה הפך לצדוקי. איך הגיוני שהוא כפר כך? אדם שהוא כהן גדול מראה על טוהר גדול. הוא נכנס כל שנה לקודש הקודשים ונשאר בחיים, כנראה שלא היה בו פגם, אז איך הוא כפר כך באופן פתאומי?
תשובה: הקושיה היא יותר גדולה שהרי בזמן ירמיהו היה נביא אמת שהפך לנביא שקר - חנניה בן עזור. ח אמרו אל תאמין בעצמך עד יום מותך, הם ידעו שלכל אדם יש חולשות. הבחירה היא כל כך גדולה עד כדי כך שגם אדם שמוחזק כך יכול לטעות. זה קשה להבין אך זו המציאות.