LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: טיול שורשים בחו"ל: סבי וסבתי הציעו לי להצטרף אליהם לטיול שרשים בהונגריה ארץ מולדתם לראות היכן גרו וכו (מעונינים מאד שאבוא). משקולי אי עזיבת הארץ: האם זה דומה לנסיעה לפולין? האם יש על מי לסמוך וליסוע? האם זה שונה מנסיעת בילוי רגילה לחו"ל? האם לדעת הרב מותר ליסוע?
תשובה: מה יצא לך מזה שתראה איפה הם גדלו לפני שישים שנה? לדעתי אל תיסע, מפני שזו נסיעה ללא תועלת.
שאלה: שימוש חוזר בבול דואר שלא הוחתם: במקרים רבים מגיע אלי דואר כאשר חותמת הדואר הוטבעה על המעטפה אך לא על הבול. (בפרט כאשר יש כמה בולים ורק חלק מהם מוחתם). מעשית, אין מניעה לגזור את הבול הנקי ולהדביק אותו על מעטפה אחרת שאשלח. האם הדבר מותר?
תשובה: לכאורה הדבר דומה לאדם שהלך ברחוב ומצא מעטפה מבויילת על הרצפה, שברור שמותר לו להשתמש בזה. וזה שהמכתב נשלח אליך, זה נחשב כאילו "מצאת" מעטפה מבויילת בתיבת הדואר שלך, ולא ברחוב. ועוד, ההנהלה של רשות הדואר יודעת שלפעמים לא מחתימים את הבולים, והיא מוחלת על זה. אמנם ממידת חסידות לא להשתמש במעטפה זו.
שאלה: כתובה שאבדה: אני נשואה מזה כ-22 שנה, לקחתי מאימי את הכתובה של החתונה, וכנראה שעברתי דירה לא מצאתי אותה, האם הכתובה חייבת להיות בבית? בעלי אמר לי שזה לא טוב לא למצוא את הכתובה, רציתי גם לשאול איך לחדש את הכתובה?
תשובה: כיום יש עותק של הכתובה ברבנות. אם את רוצה את יכולה לפנות אליהם ולבקש צילום שיהיה איתך בבית, אבל עקרונית אין בזה בעיה אם הכתובה לא בבית.
שאלה: זכייה במכרז שנסגר בשבת: זכיתי במכרז שמועד סגירתו ובדיקת והכרזת הזוכה היה בשבת. האם עברתי עבירה? האם לבטל את הזכייה?
תשובה: ממידת חסידות שלא להנות מזה, אבל אין ממש איסור.
שאלה: מריחת מייק-אפ בשבת: האם מותר למרוח מייק אפ בשבת, כשהפנים די נצרכות לכך- עור אדמומי ועם פצעים?
תשובה: עד כמה שידוע לי, מייק-אפ הינו חומר המשמש לאיפור, והוא צובע את הפנים. צביעת העור אסורה בשבת מדרבנן.
שאלה: שטיפה אחר קטן בשבת: יש לי ילד בן שנה וחצי שבגמילת טיטולים, ועשרות פעמים מלכלך את הרצפה כל יום. אני כל היום מנגבת אחריו עם סמרטות סבון ואקונומיקה. מה אני יכולה לעשות בשבתות? קשה מאוד לשפוך מים בכל מיני מקומות של הבית ולסחוב אותם עד המקלחת.
תשובה: בשבת מותר לשפוך מים על רצפה של בלטות, ויגרפו את הלכלוך עם המים לתוך יעה, וישליכו בשירותים.
שאלה: הדלקת נר בראש חודש: אשתי נוהגת להדליק נר עם כניסת ראש חודש. האם יש ברכה עבור הדלקה זו? אם לאו, האם יש לומר איזושהי תפילה? ב מראש
תשובה: לא תיקנו תפילה או ברכה על זה ואין זה מצד הדין אלא לכבוד ר"ח. הרב רואי מרגלית.
שאלה: יש עניין לטבול במקווה?: יש עניין לטבול במקווה? הרי כולנו טמאי מתים בשלב זה.
תשובה: אכן לא נטהרים מטומאת מת, אך מועיל לטומאות יותר קלות כגון: טומאת קרי וכן לתוספת טהרה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מותר לברך בהליכה?: מותר לברך את ברכת על המחיה ואת ברכת בורא נפשות בהליכה? והאם מותר את ברכת המזון?
תשובה: ברכת המזון - מוסכם שיש לאומרה בישיבה. יש אומרים שגם ברכת על המחיה, יש אומרים שכל ברכת מעין שלש. שלש הדעות הללו מובאות במשנה ברורה, ולדעת הקיצור שולחן ערוך כל הברכות בישיבה. הרב אברהם פרל.
שאלה: חובה לקיים מה שהבטחתי?: לפני שנים אני וסבא שלי הלכנו לבית כנסת ביום כיפור. שכן של סבא שלי קנה לי כיבוד בהחזקת ספר תורה ורימונים. אני ממש התרגשתי והבטחתי שכשאני אלך לעבוד, במשכורת הראשונה שאקבל אקנה ליהודי הזה כיבוד ביום הכיפורים. לקראת החופש הגדול, אמא שלי השיגה לי עבודה. צברתי כסף והגעתי לסכם מכובד של 450 שקל בחמשה ימים ורציתי בו לקיים את ההבטחה שלי. אבל אמא שלי אמרה לי שאני לא צריך לתת אותו, כי עבדתי קשה בשבילו ואסור לי להיות יותר מדי טוב. אמא שלי חילונית. מה לעשות?
תשובה: מכיוון שהנך אדם ישר, ראוי שתקיים הבטחה זו. והקדוש-ברוך-הוא ישלח לך שפע של כסף, שלא תצטרך לחשוש על הכסף אותו אתה נותן לצדקה ולמעשים טובים.
שאלה: בישולי עכו"ם בטחינה: האם מותר לאכול טחינה, חומוס, ושאר מוצרים העשויים משומשום, או שאסור משום שגויים מבשלים את השומשום?
תשובה: בהלכה כתוב שדבר שנאכל חי, ונכרי בישל אותו, אין בו איסור בישולי עכו"ם. המחבר בשולחן ערוך (יורה-דעה, קיג) מביא שתי דעות בדבר שנאכל על-ידי הדחק, וגוי בישל אותו. דעה ראשונה אומרת שיש בזה משום בישולי עכו"ם, ודעה שניה אומרת שאין בזה משום בישולי עכו"ם. שומשום נאכל על ידי רוב בני האדם אחרי קליה, למרות שהטבעונים אוכלים כמות שהוא. לדעתי, אם אין אפשרות אחרת, והמפעל היחידי שעושה את הקליה עובדים בו גוים, אפשר לסמוך על השיטה המקילה. ועוד הסבירו לי, שהקליה רק משביחה, אבל אפשר לאכול את זה גם לפני הקליה. לכן נראה לי למעשה שלכתחילה ראוי להחמיר, אבל אם אין ברירה אחרת, אפשר לאכול את זה. לתשובת הרב זלמן מלמד. דעת הרב מרדכי אליהו שליט"א.
שאלה: גזל זמן לפני תפילה: רציתי לדעת האם חשוב להקפיד על זמני תפילות בבית הכנסת? האם כל איחור ולו של דקה יקרא גזל זמן?
תשובה: חייבים לשמור על זמן מדויק אחרת לא יהיה מניין קבוע במקום.
שאלה: עזרה לבעל מיואש: לבעלי יש כשרונות רבים: בנגינה, ביחס לילדים, בלימוד, בידע כללי ועוד. השנה הוא היה בבית עם בתנו ולשנה הבאה רצה למצוא עבודה. הוא בעל תעודת הוראה. מאמציו הרבים לא הועילו וכרגע הוא בלי כלום. הוא מרגיש שלמרות שיש לו כשרונות רבים, בעצם אין לו כלום כי הוא לא מצליח לממש אותם. המצב ממש מטריד אותו ומביא אותו לדכדוך נפשי ואף לדכדוך גופני (המעיים שלו סובלות כשהוא לא רגוע). כיצד אני יכולה לעזור לו?
תשובה: איני יכול ליעץ מבלי להכיר היטב את בעלך. אבל אני יכול לומר בבטחון שאין סיבה להיות מיואש. כי בודאי הוא יכול למצוא את התפקיד המתאים לו. ואם הוא מתקשה למצוא בעצמו יש יועצים טובים להכוונה מקצועית שיוכלו לסייע לו ולכוון אותו. ואם יש לו רב שהוא קשור איתו אפשר גם לשאול אותו. מה שברור שאסור להמתין וצריך להזדרז לצאת מהמצב הזה. ואם בעלך אינו נוקט יוזמה אולי נכון שאת תלכי להתייעץ איך למשוך אותו ליעוץ. אין זו בושה ללכת לקבל יעוץ אלא אדרבא זה מראה על חכמה ובטחון.
שאלה: חזרה בתשובה והשלכותיה: אני עוברת תהליך מאוד קשה עכשיו. אני לומדת בבית ספר של תועבה, יש שם עין הרע מכל איש, ילדים מופרעים, לשון הרע, ממש, חוטאים במלוא מובן המילה. אני בן אדם דתי וברצוני לעבור לבית ספר טוב יותר, לא מקבלים אותי לבית ספר דתי משום שאבא שלי חילוני ביותר, ואפילו אינו מאמין וכך גם אחי, המשפחה לא דתיה ולכן יש טלויזיה בבית ואי שמירת שבת מצידם. אני היחידה ששומרת שבת למרות כל הפיתויים הפרוסים לפניי. אני שומרת מצוות הלכות קוראת בסידור תמיד אפילו בשנתי אני מקפידה שלא לישון על הבטן או בצורה שהגב מופנה כלפי מעלה. אני בן אדם מאוד דתי, אף על פי שאבי ואחי לא מקבלים זאת (בשבת האחרונה אחי נכנס אליי לחדר והדליק לי את האור ואת המחשב בכך שהוא בז לי שאני שומרת שבת-הוא עובד בשבת ולכן אמר לי "אני עובד בשבת ולכן אני מקבל כסף!!!") בקיצור ולעניין. אם בית הספר החילוני לא מקבל אותי לא אסכים להשאר במקום התועבה הזה (בית הספר הקודם) באמת, רציתי לדעת אם יש איזו שהיא תפילה שאוכל לשאת שייחזק את המעבר הזה?
תשובה: ראשית את צריכה לשמור על רוגע וקור רוח כי מדברייך ניכר שאת נסערת מאוד. אכן את שוחה נגד הזרם, אך אין להיבהל מזה, ויש לנסות לפעול אצל המועצה הדתית או הרב המקומי אולי יוכלו לעזור לך. בכל מקרה אם לא תצליחי יוכל הדבר לשמש לך אתגר להראות לכולם שאת בדרכך הנכונה, הן בלבוש צנוע הן בדיבור וכו', ובסופו של דבר אנשים בסתר ליבם יעריכו אותך. לגבי המשפחה המצב יותר עדין, וצריך לא להגיב על העלבות וכדו', כיון שלאדם חילוני קשה להבין את המהפך שעשית, והכל תלוי בך, אם תהיי אדם ערכי, ולא תכפי את עצמך ורצונותייך על אחרים, הם לא ייבהלו ממך, וגם לא יוכלו להתעלם ממך, ויכבדו אותך. גם צריך להוסיף ולהתפלל לקב"ה שיעזור לך. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שאלות על קריאה בתורה: א. האם מותר להעלות אדם לתורה שידוע שחילל שבת (הגיע לבית הכנסת עם אוטו). ב. האם מותר שאדם אחד יברך והאחר יקרא עבורו את ההפטרה (מקלף, מתנ"ך שלם או מספר הפטרות).
תשובה: א. לא מעלים, אא"כ מוסיפים עוד עולה נוסף כדי שמחלל שבת לא יהיה ממנין שבעה העולים. ב. מותר. מנהג האשכנזים לקרוא מתנ"ך שלם, והספרדים מחומש רגיל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ממזר מאונס?: קראתי את תשובת הרב כי יש המתירים להפיל ממזר, ועלו לי מס שאלות: 1.האם ממזר הוא גם באונס והרי אין האישה רצתה בזה? 2.האם הבעל אביו לכל דבר על אף היותו ממישהו אחר? 3.מה בדין זה אישה רווקה?
תשובה: לא כתבתי שמותר להפיל ממזר. זו שאלה קשה שיש להתיעץ בה עם גדולי הפוסקים. 1. ממזר הוא עובדה ביולוגית של יצור שנוצר מאישה נשואה ואיש זר. 2. אביו של הממזר הוא אביו לכל דבר אלא שהוא רשע. 3. ילד של רווקה שנולד מיהודי כשר שאינו קרוב משפחה אינו ממזר. הוא ילד מסכן שאין לו משפחה נורמלית.
שאלה: "תוקף" היום: כאשר אדם מקבל על עצמו ללמוד כל יום כך וכך האם יש עניין לסיים את התחייבויותיו עד השקיעה, כמו בשבת שיש עניין לסיים את הפרשה עד השקיעה או שזה לא משנה וגם לימוד בלילה נחשב לאותו יום?
תשובה: כעיקרון הלילה כבר לא נחשב ולכן יש לציין במפורש עד הלילה כולל ובכל מקרה לומר בלי נדר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: קידוש בסניף: אני מדריך בסניף של יוצאי אתיופיה. אנחנו עושים תפילה בערב בסניף ואח"כ עושים קידוש מפני שחלק מהחניכים לא עושים קידוש בבית. שאלתי היא האם יוצאים ידי חובה מקידוש זה והאם המקדש יוצא? ואם אין מזונות האם זו ברכה לבטלה?
תשובה: חייבים לאכול לאחר הקידוש כי "אין קידוש אלא במקום סעודה", ואם לא אוכלים אין יוצאים ידי חובה אפילו בדיעבד, ואף המקדש לא יוצא ידי חובה אא"כ שתה עוד כוס יין שנחשב כקביעות סעודה.
שאלה: תפילה כשצריכים להתפנות: יש לי כמה שאלות שנוגעות לי לחיי היום יום: 1. בהלכה נאמר שאסור להתפלל אם צריכים להתפנות, מה הגדר? פעמים רבות בגלל חשש "אולי אני צריך" - הלכתי לשירותים ולבסוף זה היה לחינם ועוד לפעמים אחרי שהלכתי לחינם אחרי שהנחתי טו"ת אני מרגיש שוב "שמא אני צריך" האם כל פעם שיש חשש צריך ללכת להוריד טו"ת? 2. עוד נאמר שאסור להתפלל עם קצת לכלוך בפי הטבעת - ע"מ לעשות כן אני מנקה עד שלפעמים יורד קצת דם. איך צריך להתנהג?
תשובה: 1. אם ניתן להתאפק כשעה ורבע מותר להתפלל כך 2. אתה מגזים. אסור לאדם לחבול בעצמו. התורה לא דורשת התנהגות כזו. דרכיה דרכי נועם. אם יש לך "בידן" שטוף בו או שתשתמש באמצעי דומה כגון נייר לח וכדו'.
שאלה: מהם גבולות המאבק?: אני כותב בעקבות המסמרים על הכבישים, החפצים החשודים וכעת גם מטען הדמה שספק הוטמנו ע"י פרובוקטורים של השלטון וספק הוטמנו על ידי אנשים שחושבים שבכך הם מועילים למאבק. מכיוון שגזירות הממשלה הביאו למצב שבו שמירת החוק איננה דבר מובן מאליו הרי שנוצרה פרצה מסוכנת שכן לא כל אחד יכול להעריך היכן עובר הגבול (אני אישית למשל עדיין מתלבט האם יש להיענות לקריאת "הבית הלאומי" לעקור את מחנה העקירה שבו שוכנים החיילים המיועדים לגרש) האם בהתחשב בכך אין צורך דחוף שהרבנים בכלל, ובפרט מי שתומכים בגלוי בחסימת כבישים וכדו יפרסמו בצורה ברורה ומדוייקת מה מותר ומה אסור - לא רק מצד "הנזק למאבק" אלא גם מצד שיש אמצעים שאינם מתקדשים גם עבור המאבק החשוב הזה. אשמח אם הרב יוכל להגדיר לי מהם גבולות אלה וכיצד יש לבחון כל פעולה ופעולה. כאמור, לענ"ד הדברים טעונים פרסום ברבים על מנת למנוע אסונות ומכשלות ח"ו.
תשובה: א. אני מניח שהמסמרים על הכביש ומטעני הדמה הם נעשו ויעשו על ידי פרובוקטורים. יש להם חזקה על מעשים כאלה כדי להזיק למאבק. המלצת הרבנים רובם ככולם למחות בנחישות ובאומץ אבל לא לפגוע באחרים בגופם או בממונם. איני מכיר את התוכנית של הבית הלאומי אבל אני מניח שהם שוקלים היטב את מעשיהם.
שאלה: הציבור הדתי לאומי היום : א. למה הדתיים לאומים (שאני מבינהם) כ"כ "נתפסו" (ח"ו) לא"י עם כל החשיבות הענקית שלה יש עוד מצוות ששקולות כנגד התורה- עד כדי כך שאנו או ציונים דתיים (לפני הדת.)או דתיים לאומים - אחת הטענות של החרדים היא שיש עוד מצוות ואין דבר כזה ל"התפס" על מצוה אחת! ב.אחד הדברים השונים ביננו לחרדים הוא נושא האמונה- אנו יותר מתרכזים בו- שאלתי האם צריך באמת ללמוד כך אפי על חשבון גמרא- לא מזמן שמעתי על אחד שיודע כמעט את כל המהר"ל-בערך- האם לא עדיף שידע את כמעט כל הש"ס?!. גם מה קרה שהתחילו עם זה כ"כ חזק איפה מצינו שיש ללמוד כך אמונה ושכך נהגו בישיבות?! ג. עוד אחד הדברים שאנו חלוקים עם החרדים הוא המדינה האם היא תחילת הגאולה - עם זה דוקא אני מסכים ב"ה- אבל לו יצויר שבאמת אני מבין את חשיבות א"י האמונה והמדינה- האם זה שווה להפסיד לימוד תורה ברמה של החרדים- נכון שגם לנו יש ישיבות ברמה גבוהה מאוד אבל אצלם כל המהלך חיים הוא תורה- הילד יונק תורה- אצלי אם אשאל בישיבה התיכונית שלי -שנחשבת למעולה- כמה רוצים להמשיך בכולל וכדו זה לא ניתן להשואה לעומתם. נכון שיש ב"ה עכשיו יותר את החרד"לניקים- (הם בעצם הדתיים-לאומיים נראה לי) אבל עדין הציבור היותר מדקדק ונותן ערך לתורה ולמצוות ומגדל ת"ח הוא- מראיה מבחוץ- של החרדים. אז נכון שיש את השבבניקים אבל אני חושב שעדין הם די חזקים ממנו. ד. אני לפעמים חושב שאולי אני מבזבז את זמני ולא לומד- אז נכון שבאמת אני מבזבז אותו בלימודי חול אבל הורי אינם מסיכימים לישיבה קטנה ציונית. בכלל - האם אחד שחושב שיכול ללמוד ומיעד עצמו לזה צריך בגרות גם בקשר לא"י ללכת להפגנות לצעדת-יום פקודה או עדיף ללמוד- אם אני מסוגל? (ראיתי שכתוב שרבנים יבואו לצעדה.)
תשובה: השאיפה לקיים את כל המצוות כולם בשלמות ולא לוותר כי הוא זה על אף מצוה ועל אף הידור מצוה. ההתמסרות בעת הזאת למצות ישוב ארץ ישראל היא מפני שיש סכנה לפגיעה בארץ ישראל ולכן יש לעשות כל מאמץ למנוע ביטול כל שהוא של המצוה הגדולה הזו. כי ביטול המצוה הוא לא דומה לביטול שאר המצוות שאפשר לתקן ולשוב בתשובה. כאן ביטול ח"ו של המצוה קשה יהיה מאד לתקנו. ההתרכזות במצות ישוב ארץ ישראל זה מה שצריך לעשות היום על פי ההלכה כי זו מצוה שאינה יוכלה להעשות על ידי אחרים והיא מצדיקה לבטל תורה במידה נכונה. לימוד אמונה הוא חשוב מאד הוא בחינה של הלב של לימוד תורה אך כמו שהלב ביחס לשאר הגוף הוא קטן אף על פי שהוא אבר עיקרי כך גם לימוד האמונה צריך לתפוס חלק קטן מזמן הלימוד אף על פי שהוא הלב של כל לימוד התורה. אני סבור שבני הישיבות הגבוהות הלאומיות הם הדוגמא של בני הישיבות האידאליים. הם שואפים לעלות מעלה בתורה הם מדקדקים בקלה כבחמורה הם בעלי מדות טובות אוהבים את התורה ואת עם ישראל ואת ארץ ישראל. בנתיים הם לא רבים אבל הכיוון הזה הולך ומתחזק ב"ה. אני מאחל לך שהשאיפות התורניות שלך יתמלאו ותזכה לעלות מעלה בתורה בישיבה גבוהה עם כל המעלות האמורות לעיל.
שאלה: תפלת ערבית וקריאת שמע שעל המיטה: כאשר אני מתפלל ערבית ממש לפני השינה, אני צריך להגיד גם קריאת שמע שעל המיטה או שאני נפטר בקריאת שמע שבתפלת ערבית?
תשובה: צריך לומר גם קריאת שמע שעל המיטה.
שאלה: תפילה בסיום מסכת או ספר: התחלתי לא מזמן ללמוד את הש"ס משניות ואת התנ"ך, ורציתי לשאול האם אחר כל סיום מסכת או ספר יש תפילה, מיוחדת שאומרים?
תשובה: בסיום כל סדר בש"ס יש נוסח שאותו נוהגים לומר. ניתן למצוא את הנוסח בסוף כל סדר בספר המשניות. ר' ידידיה הכהן
שאלה: אכילה בבית הכנסת ובתפילין: האם מותר לאכול אחרי התפילה שוקו ורוגלך כשאני בתוך בית הכנסת לומד תורה ועם תפילין?
תשובה: אכילה בבית כנסת או"ח סימן קנ"א סעיף א: בתי כנסיות ובתי מדרשות. אין אוכלים ושותים בהם. ותלמידי חכמים ותלמידיהם מותרים לאכול בהם מדוחק. והרמ"א מוסיף: וי"א דבבית המדרש אפי' שלא מדוחק מותר (תלמידי חכמים) כיון שזה ביתם. לגבי אכילה עם תפילין או"ח סימן מ' סעיף ח': הנכנס לסעודת קבע חולצן. עד זמן ברכה, אבל לאכילת עראי אין צריך לחולצן. מסקנה: שוקו ורוגלך מותר לאכול עם תפילין, אבל לגבי אכילה בבית הכנסת תלוי אם הוא ת"ח או לא. הרב אברהם פרל.
שאלה: העתקת תוכנת ישנה WINDOWS במחשב חדש: אני קניתי ב"ה מחשב חדש. במחשב הישן התקנתי ברישיון מערכת הפעלה של WINDOWS XP. ככל שידוע לי על פי חוק צריך לשלם רישיון לכל מחשב בו מותקנת מערכת זו. האם עלי לשלם 500 שקל לקניית רישיון נוסף של מיקרוסופט, או שמותר לי להתקין את התוכנה שיש לי במחשב החדש מבלי לשלם?
תשובה: אם לא תשתמש במחשב הישן או בתוכנה שנמצאת בו אין בעיה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: טלטול משקפי קריאה בשבת: האם יש דרך להתיר טלטולם בשבת אם ללא משקפיים איני יכול לקרוא? ומה על טלטולם לאו דוקא בהליכה לבית כנסת?
תשובה: אם המדובר במקום בו אין עירוב אין דרך להתיר טלטול המשקפיים, ויש להניחם בבית הכנסת לפני השבת.
שאלה: התנדבות לעמותת "חננו": ביקשו ממני להתנדב לעמותת "חננו", לסייע בעבודות משרדיות וכד. רציתי לשאול באופן עקרוני אם זה טוב להתנדב שם, שכן העמותה מסייעת לחוסמי כבישים, וכן לחשודים בדברים חמורים יותר כגון פיזור מסמרים על הכביש?
תשובה: גם אם הדברים שנעשו אסורים חלק גדול מהעצירים לא עשו את המיוחס להם. וגם אלו שעשו היחס אליהם מופלה לרעה לעומת חוסמי עורקי המדינה בנמלים למשל. מותר לסייע להם.
שאלה: מזוזות בשטח הכינוס של ההתנתקות: המפקד שלי (שהוא רב ויש לו רקע תורני רחב ומתנגד לגירוש) ביקש ממני לקבוע מזוזות בשטח הכינוס של הכוחות להתנתקות. אני ביקשתי להמנע והוא אמר לי שאני טועה שאין בעיה הלכתית לסייע לחיילים בנושאי קדושה כגון מזוזות או דברים בסגנון. האם הוא צודק?
תשובה: אכן אינני יודע אם זה נקרא גם סיוע עקיף לגירוש, מה עוד שלמפקדים המשתתפים בעקירה לא נראה לי שיש להם בעיה שלא תהיה מזוזה, וכמו שגם חנויות שמחללות שבת לצערנו חייבים לשים בהם מזוזה, כי אי אפשר שיהיה בית בלי מזוזה. אבל בשאר דברים אפילו עקיפים אין לסייע. הרב רואי מרגלית.
שאלה: פרווה שנאפה בתנור עם תא אחד: מה דינו של מאכל פרווה שנאפה בתנור, שידוע שבעליו אינם מקפידים באופן מלא על ההפרדה (לא מחכים 24 שעות או לא מחממים). ואם מותר, האם גם עם מאכל חלבי או בשרי (למשל עוגה עם קפה).
תשובה: כיון שהם לא מקפידים אנו מתייחסים לתנור כטרף ואין לאכול ממה שבושל או נאפה בתנור זה כלל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תפילת שמונה עשרה בישיבה: האם מותר בשעת הדחק להתפלל תפילת שמונה עשרה באוטובוס?
תשובה: בדיעבד אפשר להתפלל בעגלה קרון או אוטובוס כמבואר בשו"ע סימן צד סעיף ד'-ה', ואם יכול לעמוד לפחות לפני הכריעות עדיף. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תרומות ומעשרות במחובר: תמיד ידעתי שלא ניתן להפריש על פירות שעדיין על העץ. אולם לאחרונה ראיתי שהרב חיים דוד הלוי במקור חיים חלק ה מציע נוסח להפרשה שתחול רק כאשר יקטפו את הפירות. שאלתי האם נהוג כך? והאם כדאי לנהוג כך?
תשובה: לדעת רוב הפוסקים מותר להפריש תרומות ומעשרות כשהפירות קרובים להבשלה עוד בהיותם מחובר אך באופן שיחול לאחר הקטיף. החזון איש אמנם חולק על כך וטוען שיש בכך משום "ברירה". הרבה אנשים רוצים לנהוג כך כשיש להם עצים בגינה שכן הם לא רוצים להפריש על כמה פירות שהם קוטפים. למעשה אני לא מציע לנהוג כן כי צריך לכך נוסח מיוחד, וכן צריך שהפירות התלושים שמהם אני קורא שם תרומה גדולה ותרומת מעשר - צריכים להישמר עד זמן החלות. לכן עדיף לנהוג בצורה פשוטה וכל פעם שקוטפים פירות - להפריש אא"כ יש צורך גדול לפתרונות כגון זה שהצעת. ב ובברכת התורה והארץ, יואל פרידמן
שאלה: הכנסת פירות מהחלון: פירות הנכנסים דרך החלון אינם חייבים בתרו"מ. אולם אם אני גר בבית פרטי, הפירות נכנסו קודם לחצר שלי ורק לאחר מכן לחלון האם גם אז פטור?
תשובה: להרבה פוסקים אם הכניס פירות דרך החלון פטור לגמרי מתרו"מ, ויש אומרים שמכל מקום אסורה אכילת קבע מדרבנן, ראה רמב"ם הל' מעשר פ"ד ה"א ובדרך אמונה לרמב"ם שם ס"ק ח. אם הוא הכניס את הפירות לחצר חייב בתרומות ומעשרות כפי שכותב הרמב"ם מפורש הל' מעשר שם ה"ז. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן
שאלה: המחבת נטרפה? : על הכיריים בביתינו היו מונחים סיר עם תבשיל בשרי, ומחבת טפלון שמיועדת למאכלי חלב (אך עד היום תמיד בישלנו בה רק מאכלי פרווה בצל, ביצים). שניהם היו חמים. אשתי העבירה כף עם תבשיל בשרי באוויר למעלה וטיפה קטנה של רוטב ניתזה לתוך המחבת (שהיתה ריקה למעט שמנונית מהטיגון הקודם). שאלתינו: האם המחבת נטרפה? האם נוכל לבשל בה מאכלי חלב או שצריך הגעלה? האם מאכלים פרווה מותר לבשל בה גם כך ולאוכלם בארוחה ובכלים חלביים?
תשובה: בכל מקרה המחבת לא נטרפה. אם המחבת היתה חמה ותחת המחבת היתה אש דולקת אז המחבת תהיה בשרית, אבל מאכלי פרוה ניתן לבשל בתוכה ולאכול בארוחה חלבית. (הערה: אם המחבת היתה נטרפת אי אפשר היה להכשיר מחבת זו כיון שעשויה מטפלון ויכולה להתקלקל.) הרב יאיר פרייליך.
שאלה: לימוד או מעשה (גוש קטיף): הנני תלמיד בישיבת הסדר (ד ) אשר משקיע את זמנו בלימוד תורה יומם וליל. מפעם לפעם, סוגר אני את הספר ותורם מזמני במאבק למען גוש קטיף (פנים אל פנים, תלית שלטים, חלוקת סרטים וכדו ) - כמובן, בניסיון שלא לפגוע רי הלימוד (עד כמה שאפשר). עם החרפת המצב, נראה, שהמאבק עובר לגוש קטיף עצמו, הרחק מבין כותלי הישיבה. שאלתי היא: האם עלי כתלמיד ישיבה לסגור את הספר בישיבה, ולצאת לסייע במאבק, ביחד עם כל עמ"י, או שמא, מצוה זו בגדר של נעשית בידי אחרים וממילא אסור עלי לעזוב את לימוד התורה בישיבה?
תשובה: לדעתי חשוב שתעבור לגוש קטיף, ותלמד גם שם. אף-על-פי שזה לא יהיה כמו סדרי הלימוד שלך בישיבה.
שאלה: השגת גבול אצל סוכן ביטוח: התחלתי לעבוד כסוכן ביטוח ושאלתי האם מותר לי לפנות לאנשים ולהציע להם ביטוח במחיר זול יותר בכדי שיעשו אצלי הביטוח, אין בכוונתי שיפסיקו באמצע השנה אלא כאשר הביטוח מתחדש (שהרי ביטוח שנעשה, הוא רק לשנה בלבד) האם אין בזה איסור השגת גבול או יש, שאלתי גם הלכתית וגם מוסרית?
תשובה: מותר ללכת ללקוחות של סוכנים אחרים ולהציע להם הצעה טובה יותר, כך שבתום שנת הביטוח יעבירו אליך את הביטוח. דין זה מתבאר מדברי הרמ"א בחושן המשפט סי' קנו סעיף ה', שאע"פ שאסרו ח לאדם לרדת לאומנות חבירו, ולהתחרות איתו, וכ"ש שאין ללכת ישירות ללקוח של אחר ולקחתו אליך, מ"מ כיון שזהו טובת הציבור, משום הוזלת המחירים והתנאים, לכן מותר באופן זה. ועוד טעם להיתר, כיון שכל איסור ירידה לאומנות חבירו הוא תקנת חכמים לתיקון החברה, במקום שיש אנשים שלא מצייתים לתקנה זו וממילא יורדים לאומנות חבירו, א"כ אין בכך שוב תקנה אם רק אנשים מסויימים לא יעשו כן. הרב יוני שטרנברג
שאלה: קניית תנור או מיקרוגל משומש: האם ניתן לקנות מיקרוגל או תנור אפיה משומש (יז"א המשפחה שהבשתמשה בו קודם היא לא שומרת כשרות ויכול להיות שהיא אכלה שם טרף ממש). האם ניתן להכשיר את המכשיר כמו כל הכשרה?
תשובה: מיקרוגל ניתן להכשיר ע"י ניקוי היטב והרתחה של כלי עם מים בתוכו, תנור ניתן להכשיר ע"י ניקוי היטב והדלקה עד לחום המקסימלי, אך בתבניות אסור להשתמש אא"כ עברו ליבון חמור.
שאלה: מכתבי שרשרת באי-מייל: ישנם מכתבי שרשרת באימייל- אשר מבטיחים הצלחה והתגשמות חלומות למי שיעביר את המכתב וישמע לו. למכתבים יש הוראות מיוחדות להגשמת כל מיני חלומות (דוג : חשוב על חבר שאתה רוצה לפגוש ותוך יומיים תפגש איתו.) ויש בהם כל מיני קללות איסורים למי שלא יעביר. מהפחד כל אחד נחפז לשלוח את ההודעה הזו לחבריו. אך האם זה בגדר עבודה זרה חס וחלילה? מותר לפחד או להאמין במכתב? אם זה ע"ז חס וחלילה אוכל להזהיר את כל חבריי במכתב שרשרת של דברי תורה.
תשובה: אין במכתבים אלו ממש ואין צורך להתייחס לזה, לא להתרגש ולא לפחד, "תמים תהיה עם ה' אלוקיך". אינני חושב שיש בזה ע"ז, אלא אין בזה ממש כלל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: דיני "שבעה" במתגורר בחו"ל: יש לי חבר שלפני יומיים נפטר אביו בארץ, והוא שוהה בחו"ל, הוא לא התכוון להגיע ללויה ולדאוג לצורכי המת. האם חלים עליו דיני אונן או שעליו להתחיל בשבעה מיד בשמעו את הבשורה? אם נהג דיני אוננות והתחיל "שבעה" יומיים אחרי מיתתו של אביו, האם הוא צריך לשבת 7 ימים נטו או שמא מסיים את ישיבתו 7 ימים לאחר יום הפטירה, דהיינו שהוא יושב "שבעה" חמישה ימים?
תשובה: אנינות היא חובה על האדם גם אם אינו מתכוון לעסוק בצורכי המת. זוהי חובתו. אך הנמצא בארץ רחוקה אינו יכול לטפל במת. עם זאת אם הוא מתכוון להגיע ללוויה הא גופא נחשב כעוסק בצרכי המת ולכן הוא אונן. אם הוא מגיע כשהמשפחה כבר החלה לשבת שבעה, אם בין בני המשפחה יש גדול הבית כגון אח גדול וכדו' הוא נגרר אחריו ומסיים את השבעה אתם. אם לא - הוא מונה שבעה ימים לעצמו.
שאלה: איך מתחזקים באמונה: אני ילדה בת 16, ואני מאוד אוהבת את ה אלוקי, אבל בתקופה אחרונה (החודש אחרון) אני מרגישה מין ריקנות באמונה ואני רוצה לשוב למה שהייתי ולחזק באמונה שלי בה אבל אני לא יודעת איך?. אני חושבת שזה קרה לי בגלל הסיבות הבאות: א. אני לא מספיקה להתפלל בחופשות. ב. אני לומדת בבי"ס דתי אבל לא מספיק. האם זה קשור? מה עליי לעשות?
תשובה: במיוחד בחופש שיש רפיון אצל כולם, צריך אדם להתחזק ולהחליט שיש דברים שהוא יקפיד עליהם, כגון: להתחיל את היום בתפילה וכדו'. כמו כן, אני ממליץ לקבוע לימוד בכל יום בספר מסילת ישרים, וכן מס' פרקי תהילים לישועת עם ישראל (אך לומר בלי נדר). הרב רואי מרגלית.
שאלה: "שיער באישה" מול "קול באישה": מדוע "שיער באישה ערווה" נהוג רק אחרי החתונה? ו"קול באישה ערווה" נהוג גם לפני החתונה?
תשובה: השיער אינו ערוה בעצם אלא רק בגלל שהתורה חייבה אישה נשואה לכסותו.
שאלה: מותר לתת מזוזה במתנה?: אחי בקרוב עושה חנוכת בית אני מעוניין לתת לו מתנה מזוזה מהודרת. האם זה מותר או שהוא צריך לרכוש אותה מכספו?
תשובה: מותר, ואין צורך שתהיה מכספו ושיהיה במזל טוב. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכת אשר יצר או על נטילת ידיים: עד עכשיו אחרי שהייתי הולך לשירותים הייתי שוטף ידיים בתוך השירותים, מנגב אותם, יוצא מהשירותים ומברך אשר יצר. לפני כמה ימים נודע לי שצריך לברך עוד לפני הניגוב של הידיים. אז איך לעשות? לשטוף ידיים בשירותים, לצאת מהשירותים, לברך ולחזור לשירותים בשביל לנגב?
תשובה: ברכת אשר יצר שונה מנטילת ידים בבוקר או לפני סעודה שמברכים לפני הניגוב, אלא מברכים אותה לאחר הניגוב כמו שעשית עד עכשיו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חסימות כבישים מול אחדות העם: בשבוע שעבר השתתפתי במחנה פעילים במסגרתו חילקתי סרטים כתומים שעות רבות כל יום, דבר שגרם לי להיפגש עם הרבה מאוד אנשים. אנשים רבים צעקו לעברי: "הייתי אתכם עד שהתחלתם לחסום כבישים" וכו וכו. מנקודת מבט שלי, ודאי שחסימות כבישים זה דבר מוצדק מאוד, ובן בנו של ק"ו שאם אנשים מקבלים בהבנה חסימות כבישים של אנשים שמשכורתם מתקצצת, ודאי שהם צריכים להבין ולהצדיק חסימות שנועדו לבטל תוכנית מרושעת ומטופשת שכזו. אך מה לעשות ולא כל עם ישראל חושב כך. האם נכון להאבק בצורה שיכולה חלילה לגרום לחילול שם שמים והגדלת הפירוד בעם, גם כשהמטרה היא כ"כ נעלה ונשגבה? האם הרב חושב שהפעילות של "פנים אל פנים" חיונית? במקרה שהתשובה חיובית, האם היא יכולה לעלות בקנה אחד עם הפעילות של חסימות הכבישים (שלכאורה שתי הנ"ל נראות סותרות זו את זו)?
תשובה: בכל מאבק שאנחנו מנהלים כנגד הממשלה, צריך להגיע למינימום חיכוך. ומצד שני, אנחנו רוצים להביע את מחאתנו והתמרמרותנו מן המצב, ואחת הדרכים לזה היא שעושים רעש. ואכן, יש אנשים שחסימות הכבישים מפריעות להם. אבל אם הם יחשבו בפרופורציה, הם יראו שכמה שזה מפריע להם (ואצלם זהו אירוע חד פעמי שהם מפסידים בגלל החסימה), אלפי אנשים עומדים להיות מושלכים מהבתים שלהם על לא עוול בכפם, ללא ידיעה מה יהיה עם הפרנסה, ללא ידיעה מה יהיה עם הילדים שלהם, וזורקים אותם מהמקום בו הם חיו שלושים שנה. אם הם יחשבו בפרופורציה של אחדות ואחריות הדדית, ולא יסתכלו על הנוחיות הפרטית שלהם אלא על כלל ישראל, הם יהיו מוכנים לסבול את צורת המחאה הזאת. נכון, אי אפשר לצאת ידי חובת כולם. תמיד יהיו בעלי דעות קדומות שלא ירצו להבין, אבל מרדכי היהודי לימד אותנו שצריך להיות "רצוי לרוב אחיו". התועלת גדולה, ולכן לדעתי אפשר לעשות את זה. כמובן שצריך לצאת גם ל"פנים אל פנים", משום שרוב העם לא מבין את גודל הכאב והבעיה שבתוכנית העקירה. בפנים אל פנים אנחנו יכולים להסביר ולהקרין לאחרים את עמדתנו. חסימות הכבישים נועדו כנגד הממשלה ועושי דברה, פנים אל פנים נועדו אל העם. עוד בנושא זה מאת הרב. לתשובת הרב זלמן מלמד. לתשובת הרב יעקב אריאל. האם ניתן לתבוע חוסמי כבישים? מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?