LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מיקרוגל משולב גריל לבשר וחלב: בכוונתי לרכוש מקרוגל משולב-גריל, הכוונה שמשמש כ"טוסטר אובן" או כמיקרוגל ביחד. מה דינו לגבי בשר וחלב, האם ניתן למשל להשתמש לחימום חלב (מכוסה) במיקרוגל לאחר שהשתמשו בגריל לבשר, או להיפך, האם שימוש בחלבי לא מכוסה במיקרוגל יאסור לאח"כ להשתמש בגריל לבשרי?
תשובה: על פניו לא נראה לכאורה שאפשר להשתמש במיקרוגל שיש בו גריל בשרי לבישול חלבי. אך צריך לבדוק יותר את הנושא.
שאלה: השכבה לנפטר ביחידות: האם מותר לעשות השכבה לנפטר ביחידות, או שחייב שיהיה ציבור? (לספרדים)
תשובה: כן, כיון שהשכבה איננה בגדר של דבר שבקדושה שצריך מנין.
שאלה: נדר שלא מצליחה לקיים: לפני כשנה אשה קיבלה על עצמה נדר שהיא משתדלת לקיימו אך לא מצליחה למלאו, האם צריכה התרת נדרים ואיך?
תשובה: בודאי שצריכה התרת נדרים, וככל שתקדים לעשות התרת נדרים עדיף שהרי ממילא איננה מצליחה לעמוד בנדרה.
שאלה: פיצוי למציל שלא הציל: ראובן שחה בים, ושמעון - שעבר קורס מצילים - ראה אותו מרחוק ונדמה לו שהוא טובע, אז הוא קפץ לים והציל אותו. ראובן לא קרא לעזרה, אבל גם לא התנגד לעזרה בשעת מעשה. עכשיו שמעון דורש מראובן לשלם לו פיצויים על נזקים שנגרמו לו תוך כדי ההצלה (הבגדים שלו נפגעו) ועל הפסד שעות עבודה. ראובן טוען "לא הייתי צריך עזרה, הייתי מסתדר גם בלעדיך". השאלה היא, באילו מקרים ראובן אכן יהיה פטור מלשלם?
תשובה: אם ראובן טוען שגם ללא עזרת שמעון היה ניצול, ולכן הוא לא נהנה מפעולותיו של שמעון,ראובן פטור מלשלם. במקרה זה צריך לשאול מומחה בתחום (מציל), האם ראובן היה יכול להינצל גם ללא עזרת שמעון. אך, אם ראובן לא היה מסתדר לבדו, ונצרך לעזרתו של שמעון, חייב ראובן לשלם לשמעון, גם אם לא ביקש עזרה. בקשת העזרה איננה ראיה, כיון שיש מצוה להציל גם בלי בקשת עזרה.
שאלה: הסברת מעלת חללי המלחמות: כיצד ניתן להסביר למשפחה שכולה שהיא מסורתית ומאמינה ביסודות הדת את מעלת יקירם חייל צה"ל שנפל במלחמת יום כפור בקרבות הבלימה בתעלה?
תשובה: אתחיל בסיפור על פרופ' אומן שישב שבעה על בנו שלמה הי"ד שנפל במלחמת הגליל. נכנס הרב גוסטמן זצ"ל לנחמו. ותוך כדי ניחום אמר אני גם איבדתי את הילדים שלי והם נהרגו על קידוש ה' משום שהם יהודים. אבל אני מקנא בך, הילדים שלי נהרגו במשרפות באושוויץ. אתה זכית שבנך נהרג כחייל יהודי כאן בארץ ישראל למען גאולת ישראל. זהו הבדל קטן אבל גדול. לא דורות רבים זכו למה שאנו זוכים. ביום אחד באוושויץ נהרגו יותר יהודים מכל החיילים שנהרגו על קידוש ה'. היינו רוצים לזכות לגאולה שאין בה צרות ואין בה כאלו שמזכים את כולנו בגאולה. הקב"ה בוחר במיוחדים בנשמות מיוחדות שהם במיתתם מקרבים את כל עם ישראל אל הקב"ה. כיצד נשמה שנהרגת במלחמה מקרבת את עם ישראל לקב"ה. הנכונות למסור את הנפש בשביל עם ישראל היא נכונות שגורמת לכך שיש כאלו אנשים שהם מאחדים את עם ישראל בנכונות שלהם לתת את כל מה שיש להם עבור עם ישראל. צריך להאמין שלכל אחד יש קיצבת שנים שנקבעה לו מראש כקיצבת חיים. רק לעתים רחוקות הקב"ה משנה מהקיצבה המתוכננת. כשאדם נהרג על קידוש ה' אנו אומרים שזו קיצבת חייו והוא זכה שהוא לא נהרג סתם על מיטתו אלא הקב"ה בחר בו שסילוקו מן העולם היה בדרך שרוממה את עם ישראל. שנשמע רק נחמות מה' שרק הוא יכול לנחם אותנו מהצרות הגדולות של חבלי משיח.
שאלה: שמחת בן ושמחת בת: בשעה טובה, לא מזמן נולדה לי בת שניה. אני מרגיש "מוחרם" ע"י משפחתי המורחבת כאילו קרה לי אסון שלא הבאתי בן זכר: לא מתקשרים להגיד מזל טוב, הסבתות מתעלמות - לא מברכות, לא מביאות מתנות. ורציתי לשאול את כבוד הרב האם יש סימוכין במקורות (אני לא דתי) ששמחת בת פחותה משמחת בן. זה מאד מתסכל ומאכזב אותנו ונראה לנו מאד פרימיטיבי (אני משתייך לעדה העיראקית)?
תשובה: אין שום ענין להגדיל את שמחת הבן על שמחת הולדת הבת, אמנם יש שמחה מצות הברית אבל היא על המצוה ולא על הבן. אמנם יש ציפיות מבנים יותר מבנות כיון שדרך הבנים לפעול יותר בעולם החיצוני, אולם באותה מידה בנים לא מוצלחים יכולים לצער את ההורים יותר מהבנות. יתכן ובעדות המזרח יש קצת השפעה של תרבות האיסלם שמעריצים את הגבורה ומתוך כך את הגבריות. בתורה להבדיל מעריכים את האדם לפי טוב ליבו ופעולותיו ולא לפי מינו. כך מצאנו שתפילת רחל אמנו נתקבלה אצל הבורא כאשר תפילת האבות נדחתה על כן ראוי ש ל-ד' על המתנה הבת שקבלת ותשקיע את הזמן והכוח בחינוכה למידות טובות, לאהבת ישראל ולצניעות ואל תתיחס לדעתם של הסובבים. ובע"ה תזכה למזל טוב ולרוב נחת יחד עם רעיתך.
שאלה: להוכח האמונה לחברה חילונית: אני בחור דתי בן 21, הכרתי בחורה חילונית מבית חילוני. שנינו רוצים מאוד מאוד לפתח קשר. המכשול שמפריע הוא הפער הדתי. אני שם לב שלאחרונה היא שואלת שאלות רבות ומנסה למצוא את הדבר שימשוך אותה לדת, הלוואי והיא היתה חוזרת בתשובה, היא אדם מקסים וחבל שהקשר יתפספס, שאלותיה אמוניות גבוהות. הסברתי לה כי אמונה היא לא דבר הניתן להוכחה. לכן אמונה היא אמונה. מצד שני אני יודע כי היא מחכה שאני אספק לה "תירוץ" משכנע שימשוך אותה. איך אני משכנע אותה באמיתות הדת? אציין כי היא ליברלית ומאמינה כי יש חכמה ומוסר רב בדת.
תשובה: לא הייתי מציע לפתח את הקשר בטרם מתברר שהיא התחילה לשוב בתשובה. אם היא באמת רוצה לבחון ולהכיר את דרכה של התורה. אני מציע שתפגיש אותה עם רב שעוסק בקירוב רחוקים וממנו היא תוכל ללמוד היטב על האמונה בשיעורים או באופן אחר.
שאלה: קדיש בצעקה מתוך דביקות?: בחלק מן החגים אני נוהגת ללכת להתפלל בישיבה מסויימת ומאד התרשמתי והושפעתי מהעוצמה ומהקדושה שבתפילתם. היום דיברתי עם חברתי ותיארתי לה איך הם עונים בקול רם ובדביקות לקדיש והיא העירה לתשומת ליבי שאסור לצעוק כשעונים לקדיש. מה דעת הרב בנושא האם אכן יש בעיה לצעוק כשעונים לקדיש ומדוע?
תשובה: ח שבחו אומנם את הצעקה אך כוונתם לצעקת הלב הפנימית ולא לזו החיצונית. יש אומנם קורולציה בין רצון עז להביע רגשות לבין הרמת הקול, אולם בצעקה מוגזמת יש טעם לפגם כאילו ה' לא שומע כביכול דיבור שקט. יש חסידויות המעודדות את הצעקה כדי ליצור התלהבות ואין להכחיש שאכן היא נוצרת, לדוגמא חסידי קרלין. לעומתן יש חסידויות המעודדות את השקט והאיפוק דווקא כגון חסידות רוז'ין. יש צעירים הזקוקים לאמצעי זה של הצעקה. עם הזמן הם יפנימו יותר את הכוונה וישתמשו פחות באמצעי זה.
שאלה: הנחת זר על אנדרטה: ידוע לי שלפי ההלכה היהודית לא מניחים זר פרחים על קבר. אך האם חל איסור להניח זר על אנדרטה (האנדרטה היא בעצם סימלית ואיננה קבר). התשובה חשובה לי מאוד מפני שבטקסי יום הזיכרון לחללי צה"ל, כל בתי הספר בעיר מניחים זרים ובביה"ס בו לומד בני לא מכבדים נושא רגיש זה?
תשובה: כל הטקסים בהם מניחים זרים לקוחים ממנהג הנוצרים בלוויותיהם ולכן יהודים נמנעים מכך. יש לעם ישראל דרכים משלו לכבד זכרם של נפטרים. והזרים מיועדים לשמש כתחליף למנהגינו המקוריים. עם זאת בטקסים רשמיים כאשר יש חשש לפגוע בזכרם של נפטרים לא נמנעים מהנחת זרים. אך במעמד פנימי בתוך בית הספר אין סיבה לחקות מנהגים זרים. או כאשר יש אחרים שיניחו זרים אין הכרח שדווקא נציגים דתיים יעשו זאת.
שאלה: הורים שמסתירים מצב כלכלי: אבי עובד עצמאי ובשל כך לקח על עצמו חובות של הלוואות מבנקים וכדומה, וכעת אמנם ברוך ה העסק עובד אולם לא תמיד זה קל ולפעמים אין כסף וצריך להחזיר חובות. אמי לא עובדת אז יוצא שאבי הוא המפרנס היחיד. הוריי לא מספרים לנו שאין כסף או שקשה להם להחזיר את החובות, אולם אנחנו רואים את זה על פניהם שהם מהורהרים יותר או עצובים יותר וזה כואב מאוד, כי אם היו מספרים אז יכולנו להתחשב יותר ולנחם כי הילדים יודעים לעזור. אנחנו רואים אותם כואבים אך לא יכולים לעשות דבר וזה הורג אותנו מבפנים כי הם לא מדברים על המצב כמות שהוא. מה אפשר לעשות?
תשובה: אתם צריכם לנסות לבקש לשוחח איתם על המצב כספי של המשפחה. ולומר להורים שאתם מוכנים לחסוך, וגם להשתדל לסייע. כי אתם גדולים ויכולים להשתתף באחריות. אולי בקשה כזו תמצא אצלם אוזן קשבת.
שאלה: נפל לי חרק לכוס: הכנתי תה וכשבאתי לשתות התברר כי נפל לי חרק לתוך הכוס (מזכוכית). אני לא יודע מתי הוא נפל, האם לפני ששמתי את המים הרותחים, לאחר ששפכתי מים רותחים לכוס, או אחרי שהמים בכוס היו חמים אך לא בשיעור שהיד סולדת (מזגתי לכוס גם מים פושרים ואני חושב שבסך הכול לא הגיעו המים לשיעור יד סולדת). מה דין הכוס, ומה דין הכפית שהייתה בכוס?
תשובה: גם הכוס וגם הכפית כשרים, כיון שמן הסתם היה במים שיעור של פי שישים מהחרק, ודרך אגב גם את המים עצמם תוכל לשתות בתנאי שתסיר את החרק כמובן.
שאלה: מעבדת צמחים בשמיטה: האם מותר לעבוד במעבדת צמחים בשמיטה, כאשר שותלים צמחים בשביעית, בקומה ראשונה של בית עם תקרה? האם טיפול בצמחים מעל למגשי פלסטיק מקל על הבעיה, והאם עדיף לכתכילה לפנות לכוון אחר, כיון שאם ישנו היתר הוא דחוק?
תשובה: נראה שאם העציצים (מגשי זריעה) מנותקים מהרצפה (על ידי מגש פלסטיק) וגם העלים היוצאים מהצמח מעל המגשים הנ"ל, הרי זה מותר לעבוד גם בשביעית (כשיש גג). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: יבול שישית ואוצר בית דין: יסלח לי כבוד הרב על שאני מטרידו שוב בנושא זה, אולם מדובר במצווה עוברת שיש להתארגן אליה בהקדם. בשאלה קודמת הצעתי דרכים שונות לשמירת פירות שישית לשנה השביעית, והרב ענה "אין טעם לאגור פרות ומוצריהם הרי בין כך ובין כך יגדלו פרות בשביעית האם ניתן להם להירקב?". לענ"ד יש כמה טעמים: א. מן התורה, כלל לא מובטח שיגדלו בשנה השביעית פירות בכמות מספיקה, ולכן מן הראוי להתכונן לאפשרות שהפירות שיגדלו בשביעית לא יספיקו, ולאגור מראש את הפירות שה נותן לנו בשישית, כמו שנאמר "אוגר בקיץ - בן משכיל". ב. כדי שיצמח יבול מספיק בשנה השביעית, החקלאים צריכים לעשות פעולות הכנה מיוחדות בשנה השישית וגם בשנה השביעית אמנם גם כדי לאגור יבול שישית דרושה השקעה, אך זה חוסך את ההשקעה בעבודות ההכנה בשדה, כך שבחשבון כולל, ייתכן שההוצאות יהיו אפילו נמוכות יותר (צריך לבדוק את המספרים). ג. פעמים רבות מגיעים, בשנה השביעית, למצב של "שעת הדחק" - כדי לכסות את ההוצאות, צריך שיהיו הרבה פירות בשנה השביעית, ולכן מתירים לעשות מלאכות מדרבנן על-מנת להרבות בפירות. אגירת יבול שישית היא כשרה מלכתחילה, ללא כל דחק, וככל שיהיה יותר יבול שישית, כך יהיה פחות צורך בהיתרים בשנה השביעית. ד. יש צרכנים שאינם קונים פירות של אוצר בית דין מסיבות שונות למעשה, זו אחת הסיבות העיקריות לכישלון של "אוצר הארץ" בשמיטה הקודמת. אבל יבול שישית הוא כשר למהדרין לכל הדעות, ואינו דורש טיפול מיוחד בבית, ולכן יהיה אפשר לשווק אותו בקלות לכל הציבורים. ה. כמו שיש מצוה להכין אוכל בשישי לכבוד שבת, כך מן הראוי להכין אוכל בשנה השישית לכבוד השנה השביעית, ולא לסמוך על הפירות שיצמחו, אולי, בשנה השביעית עצמה. ו. אם התורה אמרה, שהתשובה לשאלה "מה נאכל בשנה השביעית" היא "ואכלתם מן התבואה ישן", הרי שזה הפתרון הטוב והיעיל ביותר, ויש להשקיע בו את מירב המאמצים. ואם בכל זאת יצמחו פירות בשנה השביעית, ונראה שהם עלולים להירקב, נוכל למצוא לכך פתרונות יצירתיים, למשל: אפשר להזמין מטיילים שעוברים באיזור למבצע "קטוף כפי יכולתך", כפי שעושים מושבים רבים בגולן בעונת קטיף הדובדבנים. ילדים וגם מבוגרים אוהבים את זה. אלא שבשנה רגילה זה עולה כסף, ובשנת השמיטה זה יהיה בחינם.
תשובה: התרה דיברה על תבואה שאותה אסור לזרוע בשביעית ולכן יש לאוגרה בשישית. כיום רוב הקמח כל השנים מיובא מחו"ל. ירקות ופרות טריים אי אפשר לאגור, עלות האגירה היא גבוהה מאוד. התורה דברה בפירוש על פרות הגדלים בשמיטה שיש לאוכלם בקדושה ולחלקם לעניים "והיתה שבת הארץ לכם לאכלה לך ולעבדך "וכו', אוצר הארץ לא נכשל הציבור הוא שנכשל בהעדפת פרות נוכרים מסוגים שונים. מטיילים מזדמנים לא יצליחו לקטוף את כל היבול והאביונים ממש אינם יכולים לטייל, רעיונותיך יצירתיים אולם לא מעשיים.
שאלה: הנחת זר על אנדרטה: בהמשך לתשובת הרב בנושא הנחת זר על אנדרטה, אני מבינה מכך שכאשר ביום הזכרון לחללי צה"ל בתי ספר כולם מניחים זר על האנדרטה, גם אנו כבית ספר דתי-לאומי יכולים להניח זר בכדי לא לבייש את המעמד ואת עצמנו. הבנתי נכון?
תשובה: על בתי ספר דתיים להשתמט עד כמה שאפשר מלהניח זרים, אפשר להטיל עליהם תפקידים אחרים. רק במקום שעלול מישהו להיפגע אם יורגש שהדתיים אינם מניחים זרים שיניחו.
שאלה: חיוב נשים בזימון : ראינו שהרב פסק כי נשים אינן חייבות בזימון, אפילו כשישנם שלושה גברים לפי שכתב שהאמא אינה חייבת בזימון, ולכן לא צריך להזכירה. והרי הביא הב"י בשם הסמ"ג קצט, ז "ואומר ר"י דלעצמן דוקא רשות, אבל כשאוכלות עם האנשים חייבות ויוצאו הזימון שלנו ואינן מברכות לעצמן", וכ"פ בשו"ע קצט, ז, ו : "נשים מזמנות לעצמן רשות אבל כשאוכלות עם האנשים חיבות". וכן הסכימו כל האחרונים. היוצא מהאמור שהאמא מתחייבת בזימון שהרי ישנם עוד שלושה אנשים שמחייבים אותה בזימון ולכן יכול להזכירה בזימון. האם הרב יכול להסביר לנו את שיטתו?
תשובה: נשים חייבות להצטרף לזימון של הגברים ולברך יחד אתם אולם אינן חייבות לזמן בעצמן. בקשת רשות משמעותה שהיא הייתה יכולה לזמן בעצמה ומשום כבודה היה צריך להעדיף אותה והמזמן מבקש את מחילתה על שהוא מזמן במקומה. אך מכיון שאישה אינה מזמנת בעצמה אין צורך לבקש את רשותה.
שאלה: רשות מהבעל לנסיעה לחו"ל: אחי הגרוש גר בחו"ל ולא ראיתי אותו 6 שנים, מסיבות שונות הוא לא יכול להגיע לארץ ואני מאוד מתגעגעת ורוצה לראותו, אלא שבעלי מתנגד בתוקף רב מאוד ומתבטא "על גופתי המתה, ואני אלך לרבנות על זה". בשום אופן לא מאפשר לי לנסוע אליו והסיבה שלא סומך עליי כי "אחי לא מספיק דתי והולל" וכביכול בעלי חושש להשאיר אותי במחיצתו שלא אגרר לדרכיו כביכול, האם מבחינה הלכתית אני חייבת לשמוע בקולו ולוותר אפילו שלא נראה מתי יתאפשר לי לראותו, או יש דרכים להאבק ולחייב את בעלי להסכים או אפילו לנסוע בלי רשותו, יש לציין שאנחנו נשואים כ-14 שנים עם 3 ילדים עם אורח חיים חרדי.
תשובה: אם בעלך מתנגד לנסיעה את צריכה להמנע מלנסוע בניגוד לרצונו. ונראה לי שהוא צודק. אחדות המשפחה שלך יותר חשובה מהפגישה עם אחיך.
שאלה: בדיקת תולעים באספרגוס: האם ישנו חשש לתולעים באספרגוס, כיצד יש לנקות אותו טרם האכילה?
תשובה: אספרגוס הוא צמח נגוע ביותר בחרקים ולכן חייב בדיקה. ירק טרי יש לקולפו היטב ולהוריד את הקשקשים שלו ולשטוף היטב בשפשוף חזק תחת מים זורמים. באספרגוס משומר ההליך קשה יותר ולכתחילה יש להמנע מאכילתו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: שוכר ומשכיר בלי חוזה: אדם ששוכר בבית מאדם אחר במשך מספר שנים ומסיבות כלשהן לא חתם על חוזה בתחילת השכירות. האם הלכתית, חלים עליהם כל דיני שוכר-משכיר או אחד מהצדדים, למשל המשכיר, יכול לסרב לבצע תיקונים שאם היה חוזה, הוא לא יכול היה להתחמק מהם (למשל פיצוץ צינור מים, רטיבות, בעיות חשמל וכו, דברים שבדר"כ חלים על המשכיר)? וכן האם השוכר יכול להתחמק מתשלומים שונים, יש לציין כי למשכיר אין הוצאות שוטפות על הבית, מאחר והשוכר הוא זה שמשלם הוצאות כמו ארנונה, מים חשמל וכו?
תשובה: כשאדם שוכר בית מחבירו חלים עליו כל דיני השוכר והמשכיר, גם ללא חתימה על חוזה. להלכה הולכים לפי המנהג המקובל (רמב"ם) והמנהג הוא שהמשכיר מתקן כל הדברים אשר הם בגוף הבית, כגון צנרת וחשמל ועל השוכר לשלם כל התשלומים שנובעים עקב שימושו בדירה והשירות שניתן לדיירים במקום, כגון חשמל, מים וארנונה. הרב תומר ישראלי.
שאלה: כיבוי אש בשבת: בשבת האחרונה כמדי שבת אני ואמי הדלקנו נרות שבת. המטבח אצלנו נמצא בקומה התחתונה וחדרי השינה והסלון בקומה העליונה. לאחר סעודת השבת עלינו לקומה העליונה ולאחר חצי שעה הרחנו ריח חזק של שעווה ונרות וכשירדנו למטה גילנו להבה ענקית שהתלקחה בכלי שהודלקו בו הנרות. אבי מתוך לחץ ופחד לא חשב לקח מגבת וכיסה את האש ובעקבות כך, האש כבתה. האם נהגנו נכון? יש לציין שהמעשה נעשה בשוגג ומתוך לחץ וחרדה.
תשובה: כשפרצה דליקה בשבת יש לחלק אם בודאי שאין סכנה כלל לנפשות, אז פשוט שאסור לכבות, אבל אם יש סכנת נפשות אפילו ספק של סכנת נפשות כגון שיש חשש שהדליקה תתפשט לבתים אחרים ויכולים אנשים אחרים להלכד בתוך בית בוער וכדו' פשוט הדבר שמותר ומצוה לכבות את הדליקה. ולכן כיום מקובל שכמעט בכל דליקה יש חשש של סכנת נפשות של התפשטות הדליקה ופיצוצי בלוני גז והתחשמלות וכדומה לכן מותר כיום לכבות את הדליקה. אך כאמור אם בודאי אין חשש של נפשות אסור לכבות את הדליקה, אבל מותר לכבות ע"י גרמא דהיינו למלא שקיות ניילון במים ולהניחם סמוך לדליקה ושהאש תבקע את השקיות והדליקה תכבה מימלא.
שאלה: יציאה מהארץ לראות אח: אחי ומשפחתו נמצאים בשליחות חינוכית בקנדה. לא ראיתי אותם במשך כשנתיים והם יחזרו לארץ רק בעוד כשנה או שנתיים. הורי מתכננים לנסוע בע"ה בקיץ לבקר אותם ולעשות טיול איתם במשך שלושה שבועות, הורי מאוד רוצים שאטוס איתם ואני מתלבטת. מהי ההלכה, ומה אני צריכה לעשות?
תשובה: בכל יום שאדם גר בארץ ישראל הוא מקיים מצוה. ובספר חרדים כתב בשם הרמב"ן שמצות ישיבת ארץ ישראל כל עת ורגע שאדם בארץ ישראל הוא מקיים מצוה זו. עדיף על כן להשאר בארץ ולא לצאת אפילו לזמן קצר. הגמרא בקידושין דף לא: אומרת שרב אסי שאל את ר' יוחנן האם מותר לצאת מהארץ לקראת אימו אמר לו איני יודע כלומר ר' יוחנן לא רצה להתיר לו במפורש לצאת אפילו לקראת אימו. אך יש מקילין לצאת לזמן קצר. ואולם כאמור היוצא מפסיד מצוות ומפסיד את האויר הקדוש של ארץ ישראל ונכנס לטומאת ארץ העמים. ובספר חרדים כתב שאדם צריך לשמוח בקיום המצוות, אם כן צריך היושב בארץ ישראל להיות שמח תדיר במצוה התדירה באהבתו אותה.
שאלה: שבטי ישראל ומגן דוד: 1. האם בתו של בן שבט לוי שומרת על מעמדה וגם היא נחשבת לבת שבט לוי? 2. האם בת שבט לוי הנשאת ל"ישראל" ממשיכה להחשב כבת לוי? 3. מקובל לעטר מצבה של בן לוי שהלך לעולמו באות מגן דוד. האם מעטרים גם את מצבתה של בת לוי שהלכה לעולמה במגן-דויד?
תשובה: 1. כל עוד לא נישאה הרי היא נחשבת כבת לוי ואף לאחר נשואיה אין בנה הבכור צריך פדיון בכור משום שאמו היא בת לוי. 2. לא. 3. לא מכיר עיטור כזה אלא עיטור של נטלה או כד מים. ולא נראה לי שהיו מעטרים גם מצבות של נשים.
שאלה: חינוך למצות ציצית: פעוט שהגיע לגיל שלוש, שעודנו לובש טיטול חד פעמי, ומודע מאוד לעניין לבישת ציצית ומצפה בקוצר רוח שיוכל לקבל ציצית וללבוש אותה, כמו אבא., האם מותר לו ללבוש ציצית, בהנחה, כמובן, שכאשר הוא מברך עליה הטיטול חדש ונקי.?
תשובה: אם אי אפשר לשמור שהציציות לא יתלכלכו, ימתינו עד שהקטן יגדל. ואם אפשר להקפיד שלא יתלכלכו, אפשר להתנות עם הפעוט שאם יהיה נקי, יקנו לו ציצית (לעודד אותו בזה).
שאלה: תפילה ליד עגלות אשפה: לאורך הרחובות בעירנו מפוזרות עגלות אשפה ירוקות מפלסטיק השייכות לבתים המשותפים ברחוב והנמצאות בפתחי חצרות הבתים או ברחוב ממש. האם מותר לומר פרקי תפילה בהליכה ברחובות אלו ולהרהר בדברי תורה?
תשובה: אם לא מריחים ריח רע, אין שום בעיה.
שאלה: גן ילדים חרדי או דתי: אנו מתלבטים לגבי גן לילדינו לגבי שנה הבאה. ההתלבטות היא בין גן דתי גננת טובה ובו 25 ילדים, מעורב בנים בנות בניהם משפחות מסורתיות שרוצות חינוך דתי וילדיהם לא מתנהגים כמו שאנו רוצים שילדינו יתנהגו. לבין תלמוד תורה גננת טובה ובו 36 ילדים כולם בנים ("פצצת אנרגיה") רובן של המשפחות הן משפחות תורניות וטובות. אנו זוג דתי לאומי. בעלי קובע עיתים לתורה ואני עם חצאית וכיסוי ראש. מה הרב ממליץ? ההתלבטות היא בגלל: א. מספר הילדים. ב. ההפרדה.
תשובה: בגיל הזה הדבר החשוב הוא גננת טובה, וילדים מחונכים, ויחס חם לילדים. בגיל הזה הפרדה אינה חשובה. גן ילדים חילוני או דתי? גן או "חדר"?
שאלה: המשך ספירה : מי ששכח לספור בלילה ונזכר ביום אותה הספירה ממשיך בליל שלמחרת מה הדין אם זה קורא שוב ואפילו יותר מפעמיים במרחק של כמה ימים, האם אפשר כל פעם להמשיך לספור?
תשובה: הספירה של היום נחשבת כחלק מהרצף ולכן אתה יכול להמשיך לספור
שאלה: הגעלת כלי בלי לחכות 24 שעות: ראיתי כי הרב כתב שצריך לחכות 24 שעות גם לכלי שבו מגעילים וגם לכלי שאותו מגעילים. לפי הבנתי הסיבה היא שמא יפלט טעם אסור מההגעלה ויבלע שוב בכלי. מדברי הרב ניתן להבין שאין פתרון אחר, האם א"א להקל לערבב במים סבון כלים בכמות גדולה, וממילא יהיה זה טעם לפגם (האם יהיה ניתן להקל בשעת הדחק)? אם לא, אודה לרב אם יציין את המקור או הסיבה לכך.
תשובה: לכתחילה יש לחכות 24 שעות כדי שהטעם יהיה פגום אבל אם אי אפשר לחכות אפשר לשים חומר מפגל במים, כמו סבון, בכמות גדולה ולהגעיל וצריך להקפיד שהמים יעלו בועות ואם יש סבון במים לוקח להם זמן רב יותר לבעבע. (עיין הגעלת כלים פרק ו סעיף יד)
שאלה: צניעות במסלולי מים: רציתי לשאול האם מותר לי מבחינה הלכתית לעשות מסלול שחלקו כרוך בשחייה ומים בנים ובנות יחדיו, כמובן שהשחייה עם גרביים ובגדים צנועים ורחבים גם לפני השחייה וגם לאחרייה?
תשובה: זה לא מהודר, אך אם שומרים על גדרי הצניעות ושלא יהיה מגע פיסי, זה מותר. אך, אם יש מגע ממש, ודאי צריך להקפיד, וזה לא משנה אם שוחים או שהמסלול אינו בשחיה. לכן, אם כמה בנות הולכות יחד לטייל, ויש במסלול הזה גם בנים, שישמרו על הקבוצה שלהם וימשיכו במסלול.
שאלה: תחנון בפסח שני: התפללתי מנחה בבית כנסת בקריית שמונה בערב פסח שני והרב במקום (ספרדי) אמר שאומרים תחנון בפסח שני, כיון שזה לא חג של כל עם ישראל אלא של יחידים ולכן רק ביום עצמו לא אומרים תחנון. 1. האם זה כך? 2. האם גם לאשכנזים אותו הדין? 3. מאיפה לקוח הדין הזה?
תשובה: בלוח "ארץ ישראל" לרב טיקוצ'נסקי כתוב במפורש שבערב "פסח-שני" אומרים תחנון, ורק ביום י"ד עצמו לא אומרים. הסיבה לכך היא, שכל עניין "פסח שני" מתחיל מהבוקר ואין שום עניין בלילה. את קרבן פסח שני עשו בבוקר, ובלילה לא עושים שום דבר (בניגוד לשאר חגים). ולכן כל העדות צריכות לומר תחנון.
שאלה: ענידת טבעת נישואין: האם נשים נשואות חיבות לענוד את טבעת החתונה?
תשובה: אין שום חיוב בזה.
שאלה: לא תעמוד על דם רעך: האם אדם שלא נחשב "רעך לתורה ולמצוות", יש מצוה להצילו משום "לא תעמוד על דם רעך", שהרי לא נחשב "רעך"? כמו שהרב פסק שאין איסור לדבר לשון הרע על אדם כזה, מפני שאינו בכלל רעך.
תשובה: כדי שאדם זה לא יחשב "רעך" הוא צריך לפעול כנגד עם ישראל, פושע הכופר בשלוש עשרה עיקרי האמונה במודעות. אבל, אדם שבאופן עקרוני הוא כן יהודי, אלא שיש לו חולשה בקיום המצוות, אז ודאי קיימים כל החיובים לגביו.
שאלה: מחיקת כתוב בעט מגמרא?: יש לי מספר גמרות שבדפים הראשונים של תחילת המסכת כתובים מידי פעם הוספות או תרגום של מילים בעט, חלק בין השורות וחלק ממש מחוץ לדף. האם מותר למחוק את אותם דברים בטיפקס, או באופן שאפשר להמשיך ללמוד מהגמרא?
תשובה: הערות שהם תרגומי מילים או הפניות למקומות אחרים מותר למחוק אותם אבל חידושי תורה אין למחוק אלא אם כן לצורך תיקון.
שאלה: יארצייט מול חתונה: ביום שני יש לי יורצאייט לאבא, אך יש לי בעיה והיא שבאותו יום יש לי חתונה ואם אמתין למנחה אולי אגיע מאוחר לחופה, והרי הקדיש על הקבר חשוב יותר מהחופה. רציתי לשאול אם אני יכול ביום ששי לעלות לקבר וביום היארצייט רק להגיד את הקדיש בבית כנסת?
תשובה: להשתתף בחופה זו מצוה של שמחת חתן וכלה וגם לעלות לקבר ביום היארצייט יש ערך גדול. אפשר לעלות לקבר בבוקר ולומר פרקי תהילים ואם יש מניין אף לומר קדיש אם הדבר לא מתאפשר אתה יכול לעלות לקבר ביום אחר.
שאלה: איך להסביר שמפריע המראה?: הנני נפגש כחודש עם בחורה ולשמחתי כל פגישה איתה אני מרגיש "מעין עולם הבא". אולם, לאחרונה שמתי לב לדבר שהרגשות שלי כלפיה די מצטננים. לאחר חשיבה פנימית אצלי הסקתי שמפריע לי משהו במראה שלה. חשוב לי לציין שאני די בררן גם מבחינה אישיותית וגם מבחינה חיצונית. המוזר בכל המקרה הוא שבפגישות הראשונות לא ייחסתי לזה יותר מדי חשיבות, אך בפגישות האחרונות ראשי לא מפסיק מלחשוב על זה (ובכך נוצרת אצלי קרירות כלפיה.וזה מפריע לי). 1. כיצד אפשר לעבוד על "יצר החיצוניות"? 2. האם כדי לשתף את הבחורה במה שעובר עלי? (הרי לדעתי צריכה להיות פתיחות מלאה בין בני הזוג, ובכך שלא אספר לה גם ארגיש מועקה וגם "חסם" מפניה). 3. במידה וכן צריכה להיות פתיחות מלאה, כיצד להעביר את המסר לצד השני כך שיקבל זאת בהבנה ולא יפתח כלפיך רגשות טינה?
תשובה: אולי תשובתי מגיעה באיחור. 1. מה ששנוא עליך על תעשה לחברך תחשוב אילו היה הדבר להפך שיש אצלך משהו בחיצוניות שמפריע לה. מה היתה מצפה ממנה. וכך תנהג כלפיה ומי יודע אם אין הדבר כך. 2. לדעתי אין לספר לה על הרגשתך. זה לא שייך לפתיחות. אם היא אינה יכולה לשנות את המצב אין לספר לה. אם זה מפריע לך, תפסיק את הקשר. והיא תמצא את המיועד לה.
שאלה: אישור מחלה לחותמי אבטלה: מובטל שזכאי לדמי אבטלה ומחויב לחתום בלשכה ביום שלישי בכל שבוע. אם פספס פעם אחד גורעים לו מדמי האבטלה. אם שכח פעם אחת לחתום, האם מותר לו ללכת לרופא ולהמציא אישור מחלה על אותו היום ששכח לחתום?
תשובה: אדם ישר לא צריך לעשות זאת (למרות שהחוק הזה קצת לא הגיוני, אך בסופו של דבר החוק אומר שמי שלא חתם מפסיד). עדיף לאדם להפסיד ממון, מלהצהיר דבר שקר.
שאלה: לוויה שנוהלה ע"י אשה: אמא של חבר לעבודה נפטרה והלכנו כל העובדים ללוויה. ברגע שהגיע הגופה נשמע ברקע קול אשה המכריזה ומבקשת מהציבור להתקרב לאולם ההספדים.לאחר מכן החלה אותה האישה שהיתה לבושה במכנסיים וחולצה קצרה עטופה בצעיף ולראשה כובע כעין כיסוי ראש לקרא פרקי תהילים ואת המזמור של ליל שבת, אשת חיל. לאחר שסיימה נתנה לנכדותיה של המנוחה לומר מילות הספד על הסבתא. ולאחור ההספדים קראה אותה אישה קדיש. אני כשומר תורה ומצוות עזבתי את המקום מאחר והבנתי כי זוהי לוויה רפורמית. האם פעלתי נכון מאחר ושמעתי כי חלק מהעובדים דיברו מאחורי גבי כאילו אין לי כבוד ואינני מכבד את הנפטרת וילדיה?
תשובה: פעלת נכון, כיון שזהו סגנון רפורמי.
שאלה: זמן החיוב בזימון: שו"ע פסק שהזמן שבו נקבעים לזימון בתחילת הסעודה הינו בברכת המוציא, כלומר שאחד מברך לכולם. כיום שאין אחד מברך המוציא לכולם בד"כ, מתי יהיה זמן בו יקבעו לזימון בתחילת הסעודה, או שבאמת אינם נקבעים בהתחלה ואחד יוכל לצאת באמצע הסעודה ללא זימון?
תשובה: השו"ע פסק שגם מי שמצטרף במהלך הסעודה מצטרף לזימון.
שאלה: כלים חלבים שהוכנסו בטעות למדיח: קנו לנו (לי ולארוסתי) במתנה סט צלחות חלביות מחרסינה. בפסח השתמשו במספר צלחות מהסט בבית ארוסתי כי היה מחסור בכלי פסח, וכמה מהן הוכנסו בטעות למדיח עם כלים בשריים. מה דינם של הכלים, האם יש דרך להכשיר להגעיל את הכלים (חרסינה), או שנאלץ לקנות סט חדש?
תשובה: אם לא השתמשו קודם לכן בכלים דינם כבשריים, ואם לפני שהוכנסו למדיח השתמשו בהם לחלבי חם הכלים האלה אסורים בשימוש ולא ניתן להכשירם.
שאלה: שמירה על מתים בימינו: האם מותר לתת לגוי לשמור על גופה של מת. ראיתי שהגמרא מביאה מחלוקת על הצורך בשמירה על המת בספינה, הגמרא מביאה דעה אחת שאם שניים שומרים יכולים שניהם לעזוב את המת וללכת הצידה לומר קריאת שמע, ואילו הדעה השניה אומרת שחוששין לעכברים גם בספינה. האם המקררים של היום בבית החולים דורשים שמירה של שומר ומה נהוג בחברא קדישא בארץ. אני משמש כרב בקהילה קטנה בצפון אמריקה ואשמח לקבל תשובה?
תשובה: בספר "גשר החיים" לרב טיקוצ'ינסקי דן במקרה ששמים מת בחדר סגור, וכותב שיש עניין לעמוד בחוץ ו"לשמור" (בדרך כלל אומרים תהילים וכדו'). כמובן, אם זה אפשרי. זה אמנם לא שמירה מפני עכברים, אלא מפני הכבוד. וכן, צריך שזה יהיה יהודי ש"שומר".
שאלה: תרומות ומעשרות בשמן למאור: שמן זית ששימושו למאור בלבד (ולא לאכילה!) האם צריך הפרשת תרומות ומעשרות?
תשובה: שמן למאור הוא ראוי למאכל אדם, אלא שהחמיצות בו גבוהה ואיננו רוצה בשמן מר, אבל הוא ראוי ויש שאוכלים אותו כך. על כן נראה שיש להפריש לכתחילה משמן אפילו שהוא למאור. נראה שאפילו ממנו על שמן רגיל יכול להפריש שהרי אין בו מהרע על הטוב. ובימינו יש שמפרישים לכתחילה מהרע על הטוב בתרומות שלא נאכלות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תפילה ולימוד תורה בריח סיגריות: האם מותר להתפלל וללמוד תורה במקום שמגיע אליו ריח של עשן משריפה בחוץ או בחדר שיש בו ריח מסיגריות?
תשובה: מותר, זה לא סירחון. אסור לומר דבר שבקדושה במקום שיש בו ריח שנובע מעיפוש וסירחון, אבל עשן אינו סירחון.
שאלה: למה יש היתר בפסח שני?: בדרך כלל חייבים לקיים מצווה בזמנה, ואין הזדמנות שנייה לקיימה אם לא קיימו אותה בזמנה, מדוע התורה מאפשרת זאת דווקא במצוות קרבן פסח לקיים את המצווה בזמן אחר אם לא קיימוה בזמן?
תשובה: אחד היסודות שלמענו הוקרב קרבן פסח הראשון היה "משכו וקחו לכם צאן למשפחותיכם."- כלומר,ההתרחקות מעבודה זרה כרוכה ב"קרבן פסח". בניגוד למצרים שהשתחוו לטלה, אנו מקריבים לקב"ה קרבן פסח. כמו כן, יש דיעה בגמרא שכל מי שמתגייר יעשה פסח מייד, כי פסח זה כניסה לקדושת ישראל ולהתרחקות מהשלילי. ולכן, כיון שזה מביא מישהו מבחוץ ל"כלל-ישראל", יש במצווה זו אפשרות לתשלומים, אם היה לו אילוץ בזמן הקרבת פסח ראשון.