LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: השקיית עציצים מחוץ לבית: כדי לחסוך בהשקיה, היינו מניחים (בשנת תשס"ז) את העציצים שבאדניות ליד העצים שבגינה, כך שהממטרות שמשקות את העצים ממילא ישקו גם את העציצים. האם בשנת תשס"ח (בשמיטה) העציצים חייבים להיות בתוך הבית, או שניתן להמשיך ולשים אותם ליד העצים בגינה, כך שיושקו בצורה אוטומטית ע"י המחשב שמשקה את העצים?
תשובה: על פי פסיקתו של מו"ר הגר"ש ישראלי זצ"ל נראה שאפשר להמשיך ולהשקות כפי שנהגתם עד עכשיו. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ארבעת המינים בשמיטה: כיצד יש לנהוג בשנת השמיטה באתרוג לאחר שמסתיים חג הסוכות, והאם בימי החג עצמו יש באתרוג (וכן בשאר ארבעת המינים) דינים מיוחדים?
תשובה: קדושת שביעית באתרוג שנלקט לאחר ראש השנה זאת היא חומרא, והמחמיר תבוא עליו ברכה. אין בו כל דינים מיוחדים בחג הסוכות, ומי שרוצה יכול להחמיר בו קדושת שביעית גם לאחר החג. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: יין הקדוש בקדושת שביעית: מה הדין ביין שביעית שנשאר מהקידוש: האם להחזירו לבקבוק או שמותר לשפוך אותו בכיור?ולגבי הבדלה: האם מותר למלא את גביע היין מעבר לגדותיו כך שהיין יישפך בודאות? כך אנו נוהגים כל השנים במוצ"ש. וכן האם בהבדלה ניתן לכבות את הנר ע"י ששופכים מעט יין לצלחת ומכבים בו את הנר?
תשובה: 1. כמות מועטת מאד אפשר לשפוך, כמות גדולה יותר יש להשתדל לשתות או להחזיר לבקבוק. 2. יש להשתדל למלא את הגביע במידה הרגילה, אין צורך למלא על גדותיו. 3. אין לכבות את הנר ביין שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: פירות באמצע שנת תשס"ח: כיצד ניתן לאכול פירות מאמצע השנה למי שמנוי לאוצר הארץ?
תשובה: הפירות הם קדושים בקדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: קדושת שביעית בממרחים וסלטים: האם בממרח חומוס, טחינה וכן בשאר הסלטים והממרחים - יש קדושת שביעית, אם כן - מה לעשות כשנשאר בצלחת שאריות של חומוס שרגילים לזרוק, וקשה לגרדם מן הצלחת?
תשובה: חומוס יש מתוצרת הארץ ולכן בעתיד יכול להווצר מצב של קדושת שביעית בממרחים. כמות קטנה שנשארת בצלחת וקשה לגרדם אפשר לשטוף ואין צורך לשמור בהם קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קרובים חילונים בשנת השמיטה: כשמתארחים אצל קרובי משפחה חילוניים בשמיטה: האם ומה מותר לאכול אצלם, מאילו דברים צריך להיזהר או לשים לב? וכן האם יש צורך להתנות את אכילתי אצלם בתנאי שיציגו לי מהיכן רכשו את המוצרים ואיזה כשרות יש בהם וכו?
תשובה: כמעשיך כל השנים כך מעשיך בשמיטה, האם כל השנים הנך מבקש תעודה ומתנה התניות? ערלה כידוע היא דאורייתא ושביעית היא מדרבנן. על כן ההתארחות אצל אחרים היא כפי שהנך נוהג כל השנים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חיתוך פלפל בשנת השמיטה: כשאני חותך פלפל ירוק אדום - אני תמיד מוריד את החלק העליון, למרות שניתן לאכלו. מה עליי לעשות בשנת השמיטה עם החלק הזה שאיני אוכל, וכן עם הגלעינים שבפלפל, שגם אותם יש כאלה שאוכלים, אך אני לא נוהג לאכול?
תשובה: מה שאדם לא רגיל לאכול איננו חייב לאכול בשביעית, אלא שצריך לשמור בו קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: שימון רשת לצליית כבד: האם ניתן לשמן את רשת הצליה של הכבד, האם משום כך הדם נשאר בתוך הכבד ולא יוצא, או שמא מותר?
תשובה: כן, זה לא מפריע לצליה והאש שואבת את הדם.
שאלה: השאלת רכב לגוי בשבת: יש לי מכונית ובכל יום שישי כשעה לפני שבת אני משאיל את המכונית לחבר גוי (רוסי) שישתמש בה בשבת, האם זה מותר?
תשובה: אנו פוסקים שאין אדם מצווה על שביתת כליו בשבת. אם נוכרי עושה מלאכה ברכבו, היות וזה לא ניכר שזה רכב של יהודי, אין בזה בעיה.
שאלה: בר מצווה בגיל 14?: לבני יש בר מצווה בדצמבר, אנחנו בארצות הברית ואין לנו כסף לשלם לרב כדי שהילד יעלה לתורה, אבל ביולי 08, אנחנו חוזרים לארץ ישראל. האם זה אפשרי שאור, יעלה לתורה שהוא בן 14?
תשובה: לעלות לתורה תמיד אפשר, בכל גיל (מעל בר מצוה). אולם בעליה לתורה בבר מצוה ישנה זכות מיוחדת שחבל מאוד(!) להפסיד, לכן צריך מאוד להתאמץ על כך, ושווה לחסוך בדברים אחרים ולתת לילד את הזכות הכל כך גדולה להיות מחובר לכל שרשרת הדורות של עם ישראל. ובזכות זה תזכו לראות ממנו בעזרת ה' הרבה נחת ושמחה. מזל טוב!!! הרב שמואל הולשטיין
שאלה: לאכול באולם שפוסק כאשכנזים?: הרב נשאל כי על מקרה שיהודי הדליק האש ולאחר מכן בישל הגוי, והשיב כי "לפי שיטת המחבר הדלקת האש ע"י יהודי לא מעלה ולא מורידה, ואסור מדין בישולי גויים, ולכן במקרה שתיארת כיון שיש בזה איסור בישולי גויים, הכלים צריכים הכשרה כפי שפסק מרן המחבר ביו"ד (ס"ס קי"ג סעי ט"ז)". לפי התשובה אני מבין שאין לספרדי לאכול בכל אולם שבישלו בו אפילו פעם, רק על ידי הדלקת האש ביהודי כל עוד לא הכשירו את כל הכלים?
תשובה: נכון, אך במקרה זה אפשר שיש להקל כיון שיש הפסד גדול בדבר. ומ"מ ודאי שעדיף לאכול במקום שיש הכשר טוב שמקפיד גם על איסור בישולי עכו"ם.
שאלה: בל תוסיף בראש השנה: כיצד ניתן ליישב את עניין ראש השנה הנחגג יומיים ולא יום אחד כמצוות התורה, הסיבות ההסטוריות - הלכתיות שגרמו לכך ידועות, ועיקר שאלתי, כיצד היום כאשר נקבע ראש השנה על פי לוח שנה ולא על פי עדים אנו ממשיכים לחגוג את ראש השנה במשך יומיים? הרי ח אמרו שהישן בסוכה בשמיני עובר על בל תוסיף - ומאי שנא הכא, לכאורה ממש יש כאן "לא תוסיפו על הדבר אשר אנוכי מצווה אתכם." ובמה שונים אנו מירבעם עליו נאמר: "החג אשר בדה מליבו"?
תשובה: במסכת ביצה (דף ה') יש התייחסות לנושא הזה. שיטת בעל המאור (רבינו זרחיה הלוי) שלפי ביאורו בסוגיה סובר שבארץ צריך לעשות ראש השנה יום אחד בלבד. אך אנו פוסקים כרוב הראשונים (רי"ף, רמב"ם, רא"ש) שסוברים שהיות ופעם אחת קרה בארץ שהנהיגו יום נוסף מדין ודאי דרבנן ולא מדין ספק גם היום לא נתבטלה התקנה הזו. קרה פעם במקום שיש בית ועד המקדשים את החודש, שהתחילו ביום השלושים לנהוג קודש כי חשבו שהעדים יגיעו באותו יום, והעדים הגיעו אחר כך וקיבלו אותם וקידשו את החודש ביום הבא, והמשיכו את הקדושה באותו יום וגם למחרת. ולכן גם היום לא נתבטלה התקנה. שני הימים של ראש השנה בארץ אינם כשני ימים טובים של גלויות בחו"ל שנקבעו מספיקא דיומא, שלא ידעו האם בי"ד קידשו ראש חודש ביום ה-30 או ה-31. והיום שיש לנו לוח קבוע, היום השני הוא ודאי דרבנן. ואין כאן עניין של בל תוסיף. השפת אמת מסביר שמלבד ההסבר ההלכתי המופיע בתלמוד, לכל תקנות ח יש הסברים פנימיים. באופן כללי בחו"ל זקוקים לשני ימים טובים. כיון שנמצאים בטומאת ארץ העמים, עד שהאדם מפנים ומתרומם לקדושת החג לוקח לו יומיים, אך בארץ מספיק לו יום אחד. ראש השנה היות והוא יום דין, עד שאנו מחדירים לעצמינו את עוצמתו של יום הדין גם לוקח יומיים. אך כמובן הראשון דאורייתא והשני מדרבנן, מדין ודאי ולא מדין ספק. וכן, יש לזה קדושה כיום אחד ארוך לחלק מהדינים, שלא כשני ימיים טובים של גלויות (לדוג' לעניין אדם ששם ערוב תחומין לא יכול ביום ראשון ללכת לכיוון מזרח וביום שני לכיוון מערב, אבל ביו"ט הסמוך לשבת יכול ביו"ט ללכת למזרח ובשבת למערב כיון שזה 2 קדושות, אך ר"ה זה קדושה אחת לעניין זה).
שאלה: אופציה דתית מאוחדת: מדוע אין המפלגות הדתיות בארץ מאחדות את כוחן הפוליטי בכדי להוות אלטרנטיבה אמיתית לשלטון החילוני, האם הציונות הדתית והמפלגות החרדיות אינן מסוגלות להתגבר על הבדלי השקפה, הלא אם הכוח הדתי יהיה מאוחד אז באמת יהיה סיכוי אמיתי שהאופציה הדתית תהיה בת-קיימא וסוף-סוף מדינת ישראל תהיה מדינה יהודית ולא רק מקלט רעוע ליהודים. הרי מי שאינו מושרש באמונה היהודית הציונות שלו מתמוססת מהר מאד בזרם החיים המערבי הסוחף, ולראיה הקהילות הישראליות הענקיות בלוס-אנג לס ובמקומות אחרים באמריקה הצפונית. כאן לא מדובר על יהודים שנולדו וגדלו שם אלא על ישראלים שבחרו שלא לחיות כאן יותר. אז איך תמשיך מדינת ישראל להתקיים בלי התורה, האם לא כדאי לזנוח מחלוקות פוליטיות לטובת מטרה זו?
תשובה: אתה צודק מאוד וצריך לבכות על זה. פעמים רבות עשינו נסיונות לגשר אך הציבור החרדי איננו מוכן מחוסר אימון בכוונותינו, וצריך להתפלל על זה, אמנם גם בציבור הציוני דתי יש ששונאים חרדים לצערנו, אך הם מיעוט ולא משפיעים על ההנהגה, אך נראה שבציבור החרדי המצב הוא הפוך, ו-ד' ירחם.
שאלה: בד"צים - החמרה או מידת חסידות?: עד עכשיו היינו אוכלים בבית כל בשר ברגע שהיה לו הכשר של רבנות כל שהיא. אנחנו שומעים ממקורות שונים על בעיות שונות בהכשרים מסויימים ומצד שני כאלה שאומרים שרוב עניין הכשרויות הוא כסף ופוליטיקות, ומתלבטים מאוד האם להתחיל לקנות רק הכשרים מסויימים. על איזה הכשרים כדאי להתחיל לסמוך, בשאר הכשרויות (בלי להכנס לשאלה של חלק) מה ההבדל ביניהם, האם לקנות מחברות כאלו ובד"צים למיניהם זו מידת חסידות, או החמרה שיש לה מקום לכל ירא שמים?
תשובה: ראשית כל, מי שדואג לכשרות המאכלים הנכנסים לפיו חיב גם להימנע מדבורים לא כשרים היוצאים מפיו. הוצאת שם רע חמורה יותר משאלות הכשרות!. כל דבר נדון לגופו. לדוגמא, מי שמהדר בבשר בקר חלק (בעופות אין ההגדרה המקובלת של "חלק" תופסת) יעדיף תוצרת חלקה הן של הרבנות והן של בד"צ מוכר ומוסמך. (יש בדצים מזויפים! כגון שמן המשחה וכדו'). מי שסבור שעופות שפותחים את שוקיהם מהודרים יותר (דבר זה אינו מוסכם על הפוסקים) יעדיף תוצרת כזו (מחירה כפול!). בירקות ופרות אין הבדל בין הכשרויות, חוץ ממי שאינו סומך על היתר המכירה בספיחין של שנת השמיטה. גם כאן מה שנזרע בשישית או באזורים מסוימים אין בו איסור ספיחין. בתפוד למשל תהיה תוצרת מיוחדת מתחום עולי מצרים דרומית מערבית לאשקלון. בקיצור כל נושא צריך לימוד וגישה נקודתית עניינית ולא בד"צ כזה או אחר.
שאלה: זריעת פירות ערלה: יש לי פיטנגו שעדיין ערלה, ולפני כחודש וחצי הוציא שתי פירות אשר הכנסתי לתוך האדמה ונבטו לאחרונה: 1. האם נכון עשיתי (למדתי שאסור להנות מפירות ערלה)? 2. מה לגבי הברכת ענף של עץ ערלה? 3. מה לגבי השרשת ענף שניגזם מהנ"ל? 4. האם הדינים זהים לפטל מזן " טריפל קראון" (האם יש בו דין ערלה בכלל)?
תשובה: 1. אסור לזרוע פירות ערלה, העץ לא נאסר. 2. הברכת ענף מותרת, שהרי רק פרי ערלה נאסר. 3. מותר. 4. אינני מכיר מין זה באופן פרטי. פטל כידוע הוא מין שנחלקו בו האחרונים האם יש בו ערלה או לא, ולכתחילה יש להחמיר בו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הפרשת כספי מעשר מפיצויים: האם מכספים שהתקבלו מתביעה על תאונת דרכים יש להפריש מעשר?
תשובה: מן הדין יש להפריש מעשר כספים מרווח שבאו כתוצאה מעבודה ולא מפיצויים, אך טוב גם במציאות כזו לתת איזה שהוא סכום לצדקה.
שאלה: איך לא להרוס את האוירה?: שאלתי את הרב לגבי קשיים במשפחה מעורבת, דתיים-חילוניים, והרב השיב כי כדאי להישאר בבית בשבתות. ורק לעיתים רחוקות תבקרו בשבת אצל הורי אשתך. ורציתי לשאול, בנוסף אשתי כבר אמרה לי שבחגים ישנה בעיה שמחכים לאחים הלא דתיים הרבה מאוד, היא אומרת לפחות שעתיים - שלוש. ולצערי אנחנו אצלם, אני לא רוצה להיות מבואס בראש השנה, אבל אם אני אחכה כ"כ הרבה זמן זה מאוד יפריע לי. הם לא מבינים אותי, הם מגיעים בשבת חג אוכלים לפני קידוש כך שעד שמגיעה הארוחה לא מספיקים לשבת והם רצים החוצה. דיברתי על כך עם אישתי אבל היא אשת אמיתית ולא מוכנה שמישהו יפגע, חשבתי אולי לעבור אצל אחותה כדי לעשות את הסימנים ולאכול משהו לפני התחלת זמן הסעודה, אבל אשתי לא רוצה. איך צריך לנהוג בחג כדי לא להרוס את האווירה, גם שלהם וגם שלי?
תשובה: לא הספקתי לענוך לך לפני ראש השנה. אך כיון שהשאלה יכולה לחזור לקראת סוכות. אני מציע להשאר בבית ולא לבוא להורים כלל. כי אין זו צורה של שבת. ואם ההורים יצליחו לשנות את הנוהג בביתם ולאכול בשבת כמו שראוי אחר התפילה אז תבואו. ובנתיים תבקרו אצלם רק בימות החול.
שאלה: תפילת מנחה בערב שבת: ביום שישי אני מדליקה נרות ומקבלת בזה את השבת, אני הולכת לבית הכנסת וכשאני מגיעה הם נמצאים בתפילת מנחה. אני לא מתפללת כיוון שקיבלתי את השבת בהדלקת הנרות. האם אני יכולה לקרוא תהלים בזמן זה, ומה אני עושה כשהם בחזרת השליח ציבור, ואומרים קדיש וכו, מה אני אמורה לעשות להפסיק לקרוא תהלים, לענות איתם?
תשובה: תפילת מנחה אכן ראוי ונכון להתפלל לפני הדלקת נרות. את בהחלט יכולה לקרוא אז תהילים, ובחזרת הש"ץ לענות לקדושה וכן בקדיש ל"יהא שמיה רבה". הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חימום אוכל בחג: האם אפשר לחמם אוכל ביום ראשון של ראש השנה בערב לצורך סעודת יום שני של ראש השנה, וכן מיום שני לצורך סעודת יום ו בערב? (כמובן לאחר שעשינו עירוב תבשילין). האם הדבר צריך להיעשות לפני או אחרי הדלקת נרות חג שבת?
תשובה: אין לחמם או לעשות שום פעולה ביום הראשון שצורך היום השני עד צאת הכוכבים של היום השני. מיום שני לצורך סעודת שבת מותר במידה ואכן עשיתם עירוב תבשילין, ואז מותר לעשות כל פעולה המותרת ביום טוב לצורך השבת. לאחר הדלקת נרות שבת מותר לעשות רק דברים שמותר לעשות בכל שבת (ואל דברים שמותר לעשות רק ביום טוב). שנה טובה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: "חורים" בדשא ערב שמיטה: שתלתי דשא באמצע חודש אב לקראת השמיטה, והמצב כרגע הוא שהדשא "תפס" בכ-70 מהשטח - אך יש עדיין כמה "חורים". האם ניתן עדיין לשתול במקומות אלו ובאם לא האם יש הנחיות מיוחדות עכשיו ובשמיטה, בכל הנוגע לכיסוח, השקיה וכדומה?
תשובה: כיסוח יש לעשות גבוה מאד, שיפעל ביחוד בעלי הדשא ולא בגבעולים. השקיה בכמות הנדרשת לדשא למרות שיש בו חורים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קיצור רצועות תפילין: האם מותר לקצר את רצועות התפילין אם הם ארוכות מדי?
תשובה: מותר, אך צריך לגנוז את השאריות.
שאלה: בואי ב במתפללים חלוקים: בבית כנסת שבו מחצית המתפללים יושבים כשפניהם למזרח והמחצית השניה - פניהם לדרום ופתח בית הכנסת נמצא בצפון - לאן יפנו המתפללים באומרם - "בואי ב "?
תשובה: בעת אמירת "בואי ב " יש לפנות למערב, ששם השמש שוקעת. הנמצא באיזור תל אביב ומתפלל למזרח, עושה סיבוב של 180 מעלות למערב. אך הנמצא בצפון ירושלים, למרות שמתפלל לדרום יפנה רק חצי סיבוב לכיוון מערב, וכן הנמצא בדרום ירושלים גם יפנה למערב. והנמצא בבקעת הירדן ומתפלל למערב, לא צריך להפנות את גופו, אלא נשאר באותו כיוון. אכן, יש הרבה הטועים בזה, אך זו ההלכה.
שאלה: פירות שביעית ופסיפלורה המשמשת כגדר: האם פירות שגדלו לפני שנת השמיטה והבשילו במהלך שנת השמיטה מותרים באכילה, והאם פירות שגדלו במהלך שנת השמיטה והבשילו לאחר שנת השמיטה, האם הם מוצרים לאכילה? מה הדין לגבי פירות של פסיפלורה המשמשת כ"גדר חי" בבית פרטי, והבשילו במהלך שנת השמיטה וכאלה שגדלו במהלך השמיטה והבשילו אחריה?
תשובה: פרי שחנט בשביעית יש בו קדושת שביעית, וצריך לנהוג בו קדושת שביעית. ירק שנלקט בשביעית יש בו קדושת שביעית. אולם מכיוון שהפרטים מרובים, נראה שכדאי לך לרכוש את החוברת סוד הארץ בו תמצא תשובות לשאלותיך. פסיפלורה הרי זה מחלוקת בין האחרונים, יש מדמים אותה לירק ויש שמדמים לפרי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מזמורים בתפילות ר"ה ויום כיפור: האם קהילות שמוסיפים את הבקשות ומזמורים לפני ישתבח בתפילה וגם אחרי ברכו עושים טעות או שמקום כמנהגו נוהג? לפי נוסח ליוורנו כך היה נהוג בסידורים בעבר וישנם בתי כנסת שלא מוכנים לשינוי.
תשובה: קהילה ותיקה תנהג לפי מנהגה מקדמת דנא, אם היה מנהג קדום לומר פיוטים בתוך התפילה ניתן להשאירם, אך קהילה חדשה השואלת כיצד לנהוג מומלץ לה לומר את הפיוטים לפני ברוך שאמר או אחרי החזרה.
שאלה: פוחד להתחתן עם הבחורה שאיתי: אני בחור בן 31 שמתחזק ברוך השם ביהדות, מניח תפילין ושומר שבת ויש לי חברה שלוש שנים שאנחנו בקשר ומתראים מדי פעם. רציתי לדעת מה אני צריך לעשות כדי להתחתן, אני מאוד רוצה להתחתן אבל פוחד להתחתן עם הבחורה שאיתי שמא אולי היא לא באמת אוהבת אותי. כי לפעמים שאני איתה אני מרגיש שאנחנו לא ממש קרובים, אני מרגיש שהיא מרוחקת וכשאנחנו בחברה היא מסתכלת על אחרים ואוהבת לדבר כמעט עם כל אחד, אני באמת רוצה להתחתן אבל פוחד שאולי היא לא המתאימה לי, מה לעשות? אני גם לא רוצה שהבחורה תתחתן איתי מתוך שאין לה ברירה.
תשובה: אתה צריך לשוחח עם החברה בגילוי לב על הספקות שלך. ולשמוע מה היא אומרת על אהבתה אליך. ואולי היא תשכנע אותך שהיא נאמנה לך. ואם אין לך אימון בדבריה אם כן לא כדאי לך להתחתן איתה.
שאלה: כדורי הרגעה בר"ה ויוכ"פ: בראש השנה שעבר סבלתי מהתקפי חרדה בזמן התפילות. אני חוששת שגם השנה זה יקרה ולכן ברצוני לברר האם מותר לקחת תרופת הרגעה. אציין כי ההתקפים אינם מסוכנים ואפשר לתפקד איתם, אך כמובן שזה מאוד לא נעים ומאוד קשה להתפלל כך. 1. האם מותר לקחת כדור הרגעה בר"ה, וביום כפור? 2. האם מותר לקחת עוד לפני קבלת ההתקף ע"מ למנוע את ההתפרצות?
תשובה: לפי הגדרתך את נחשבת כחולה שאין בה סכנה ומותר לך לקחת כדורים בר"ה, באשר ליוכ"פ בלעי את הכדור ללא מים.
שאלה: נטילת ריטלין בשבת: אני בן כמעט 30 ולוקח מידי יום ריטלין, הדבר מאוד עוזר לי לריכוז בכול המובנים וגורם לי להיות הרבה יותר שמח ורגוע ומן הסתם גם הסביבה מושפעת לטובה. בדף הוראות התרופה כתוב: "במקרה של טיפול ממושך אין להפסיק את הטיפול מבלי להיוועץ ברופא", למרות שמניסיוני לא קורה כלום אם מפסיקים לכמה ימים וחוזרים, השאלה היא האם מותר לי לקחת התרופה גם בשבת ובחג?
תשובה: מותר לך.
שאלה: לפתוח פרק שני בחיי?: אני גרוש קרוב לשנתיים. במשך שנתיים שלפני הגירושים עברתי תקופה קשה מאוד דבר שגרם לי להגיע למצב שאני לא רוצה לחשוב על נישואין עוד פעם, למרות שהיו מספר הצעות שדחיתי אותם על הסף. כעת אני חושב שהזמן לא פועל לטובתי, ואולי כדאי לי לשנות את החלטתי, מה הרב מציע לעשות?
תשובה: לא טוב היות אדם לבדו. אך עליך להפיק את הלקחים מהנישואים וללימוד איך להקים משפחה נכון. לתקן את מה שביכולתך לתקן מצד עצמך ואז תוכל להקים בית ולהיות מאושר.
שאלה: שתילה במרפסת שמש בשמיטה: האם מותר לשתול בשנת השמיטה במרפסת שמש באדניות?
תשובה: אסור, כבכל עציץ שאינו נקוב. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חשמל וסלולרי ביום טוב: מדוע אסור להדליק חשמל ביום טוב שלא חל בשבת לפי שיטת מי שאומר שאין בסגירת מעגל חשמלי איסור "בונה"? הרי עיקר האיסורים שאני מכיר בהדלקת חשמל בשבת הם: 1.איסור בונה סותר בסגירת ופתיחת מעגל חשמלי לדעת החזון איש ועוד פוסקים. אבל איסור זה אינו לכל הדעות וכבר דומני שהגרש"ז זצוק"ל והרבה פוסקים חולקים על החזון איש ונניח שבזה יש על מי לסמוך. 2.איסור הבערה. והרי ביום טוב מותרת הבערת אש מאש. והדלקת חשמל דומה להעברה של אש מאש כיוון שסגירת מעגל חשמלי ברשת החשמל אינה מייצרת במעגל חשמל חדש בצורת "יש מאין", אלא מחברת את המעגל החשמלי למעגל גדול יותר שבו כבר זורם זרם חשמלי. דומני שזאת בעצם כל הפעולה שעושה המתג שבקיר - מחבר את המעגל החשמלי שבחדר עם המעגל החשמלי של הבית ואם תאמר שהזרם החשמלי גדל, הרי מותר להגדיל אש ביום טוב. 3.איסור מוליד - מה לי הבערת אש מאש מה לי הדלקת חשמל מחשמל? כמו כן אבקש התייחסות ממוקדת לאפשרות השימוש בטלפון סלולרי, הן ביום טוב והן ביום השבת. ראוי לציין לגבי הנורות שבטלפון שכמדומני הינן נורות דיגיטליות ללא חוט להט וללא חשש הבערה. אשמח לדעת מה הם המניעים המונעים אותי מלהתקשר בסלולרי או לשלוח בו הודעות. האם ישנה דרך בה יתאפשר השימוש בחשמל ובעיקר בטלפון הסלולרי ע"י גרמא או פסיק רישא?אודה לכם על תשובה יסודית ומבוארת, המתייחסת לכלל האיסורים ולכלל אפשרויות להתיר. זה זמן רב שאנני מוצא תשובה מספקת בנושא מאף גורם רבני הלכתי.
תשובה: השיטה הנהוגה בדרך כלל מייחסת להפעלת חשמל איסור הבערה והולדת אש. מה שבמעגל חשמלי אחד יש כבר חשמל אין מתיר ליצור מעגל חשמלי חדש שבו מכשיר שפועל בפני עצמו ע"י העברת חשמל אליו, כמו שנאסר להבעיר אש ע"י ריכוז קרני השמש דרך צנצנת מים אעפ"י שמקור האנרגיה היה כבר בקרני החמה אבל שם היה גנוז ולא נראה ובהבערת הנייר האנרגיה הנסתרת נהפכת לגלויה, והוא הדין בחשמל. ומה שכתבת בענין גרמא כבר התירו שימוש בשעון חשמל שמדליק ע"י גרמא בתנאי שכיוון הדברים נעשו לפני החג. ובמקרים של פיקוח נפש או קרוב לזה מותר גם ביום טוב.
שאלה: חזקת בשרי שבושל במחבת חלבית: בישלנו סלט עגבניות פרווה חריף (מטבוחה) בכלי בשרי. אינני זוכר אם בן יומו. לאחר מס ימים הכנתי בטעות שקשוקה מאותו סלט במחבת חלבית (לא בת יומה). מה דין אותו תבשיל, מה דין המחבת? (אני ספרדי)
תשובה: השקשוקה מותרת באכילה. אם היה בשקשוקה פי שישים מהמטבוחה אזי המחבת מותרת, אולם אם לא היה שישים אזי המחבת מותרת לך (ספרדי) לשימוש פרווה בלבד. (אם השקשוקה טוגנה בשמן עמוק ניתן להכשיר את המחבת בהגעלה ואם לא, לא ניתן להכשיר את המחבת לשימוש חלבי). (אם המטבוחה בושלה בסיר הבשרי ללא מכסה ניתן למדוד שישים בשקשוקה כנגד החלקים בסיר הבשרי שנגעו במטבוחה בזמן בישולה   כלומר החלק התחתון). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: הופעה רצויה בפני בית דין רבני: אני צריך להופיע בבית הדין הרבני. אני לא יודע איך להתלבש לכבודם ולכבודי, אני רוצה הדרכה איך לעמוד לפניהם, והאם מותר לי להסתכל על פניהם ולתוך עיניהם? מה נחשב חוצפה ומה נחשב נימוס טוב באותו מעמד? אני מבקש הדרכה בעיקר הנחיות.
תשובה: הגמרא בסנהדרין אומרת שהשכינה נמצאת בבית בדין שנאמר "אלוקים ניצב בעדת אל" ומפה רואים שצריך להתנהג בכבוד וביראה בבית הדין, אך מצד שני הדיינים צריכים לשמוע את בעלי הדין והעדים, לכן חייבים לדבר בלשון ברורה ולהגיד את כל האמת בלי להעלים פרטים. לכן בבואך לבית הדין תבוא בלבוש מכובד וצנוע, תדבר בכבוד ובלשון נקיה, מותר להסתכל על הדיינים וחובה לענות על כל השאלות שהם שואלים. הרב אריאל איגרא.
שאלה: כיוון שעון שבת בר"ה לשבת: האם מותר לכוון את שעון השבת כך שבר"ה לא ידלק כגון במקרה שאין אנו אוכלים בראש השנה בבית, ואילו בערב שבת לפני כניסת שבת ללחוץ על הכפתורים כך שהשעון יפעיל את פלטת השבת. ואם מותר באיזה מצב על השעון להיות כדי שיהיה מותר לכוונו, אם השעון חייב להיות במצב "דולק" או לאו דוקא?
תשובה: אין לגרום להדלקה או לכיבוי לא לצורך שבת ולא לצורך יו"ט, מותר רק לדחות הדלקה או כיבוי לצורך יו"ט ושבת עצמם אך לא מיו"ט אחד לחברו ולא מיו"ט לשבת.
שאלה: ת עבור רצועה שנקרעה בבדיקה: לפני כשבוע מסרתי תפילין (ר"ת) לבדיקה, במהלך הבדיקה - נקרעה הרצועה של תפילין יד לבודק, אציין שהרצועה הייתה מאוד נוחה לי. הם החליפו לי רצועה לחדשה (שלא נוחה לי כמו הראשונה - הייתי בהחלט מעדיף את הרצועה הראשונה). האם עלי לשלם עבור הרצועה החדשה?
תשובה: השו"ע חושן משפט סימן שו סעיף ב, פסק ש"נתן לאומן לתקן וקלקלו חייבים לשלם". ועל כן אם במהלך העבודה נקרעה הרצועה שהיתה תקינה חייב בעל המלאכה לשלם. (הכל בהנחה שהוא מקבל ממך שכר על עבודתו, שאם לא כן יש לברר באיזה אופן נקרעה הרצועה). לפי זה עליך לשלם את ההפרש בין שווי הרצועה הישנה לחדשה בלבד. (אי הנוחות מהרצועה החדשה היא זמנית ותתרגל אליה במהרה, ולכן גם לך היא שוה הרבה יותר בגלל שהיא חדשה). הרב דוד בר שלטון
שאלה: נישואי ילד שתוקי: אני רווקה אמא לילד בן 7. אבי הילד לא רשום בתעודת לידה שלו מכיוון שהוא היה תייר נוצרי בארץ וכשנודע לי שאני בהריון האבא כבר נסע מכאן ולא השאיר שום דרך ליצור איתו קשר. היום קראתי כתבה על ילדים שתוקיים ושהרבנות לא מסכימה לחתן אותם מחשש שהאבא יהודי. במקרה שלי האבא בהחלט נוצרי אך אין לי דרך להוכיח זאת. האם יש משהו שאני יכולה לעשות, כמו הצהרה, האם הצהרה ממני תספיק, האם ברבנות הרפורמית כן מחתנים ילדים שתוקיים?
תשובה: עצתי לך לפנות למנכ"ל בתי הדין הרבניים הרב אליהו בן דהאן.
שאלה: בחירת שם מתאים לבן: אבי נפטר לפני כשנה, ממחלה קשה בגיל 73 ולאחר ייסורים קשים. רוב חייו הוא היה נכה וסבל מקשיים פיזיים ומחלות. אשתי בהריון ויש לנו בן ויצא צירוף מקרים מדהים שיום הלידה המשוער אמור להיות בסביבות יום השנה לפטירתו של אבי בחודש טבת. שמו של אבי הוא יוסף ושקלתי אם לקרוא לבן שיוולד בשם אבי,יוסף, אבל אשתי לא כל כך מעוניינת ובנוסף הבנתי שזה לא מומלץ לקרוא לילד ע"ש מישהו שחייו היו סבל וגם סוף חייו היו ייסורים. שם נוסף שחשבתי עליו הוא דור-יוסף,כלומר יוסף יהיה שם אמצעי. הסיבה היא שבשבוע שאבי נפטר,בפרשת השבוע נאמר כי תם דור יוסף (וימות יוסף וכל הדור ההוא.) ולכן הבן שיוולד מסמל שהדור חי וממשיך. אבל שמעתי שאם לא משתמשים בשם האמצעי, זה גם לא ר ולכן אני מתלבט כאן. אני צריך את עזרתכם בבחירת שם ראוי שיהיה או אחד מהשמות שציינתי או שם אחר שלדעתכם יתאים לתיאור שנתתי כאן. בנוסף רציתי לדעת האם ראוי לקרוא בשם דור-יוסף? שהרי הדור ההוא הסתיים.
תשובה: לפי מה שנכתב בספר חסידים לא ראוי לתת שם לזכר מי שסבל בחייו, גם השם דור נזכר בגמרא כשם לא ראוי. על כן אפשר לתת שם בעל משמעות מתקנת כמו אבי-חי או אבינר, אביאל וכדומה.
שאלה: תרופה לתקופת ימים בשבת: 1. בנוגע לתרופה שצריך לקחת 10 ימים באופן רציף בהקפדה על מנת לטפל בצינון דלקת גרון וירוס, חיידק ועוד, האם מותר בשבת להמשיך לקחתה? (מדובר על פעמיים- שלוש ביום, שכן אם זה פעם 1 ביום ניתן לקחת לפני שבת ובצאתה) 2. כרגע עלי לקחת תרופה לדלקת גידים ביד (מהאורטופד) של פעמיים ביום ואיני יודעת האם מותר לקחתה בשלושת הימים של ר"ה שבת הקרבים ובאים?
תשובה: מותר.
שאלה: כהן בעל מום נפסל?: ברצוני לדעת האם כהן בעל מום גופני כל מום אחר עלולה להיפסל כהונתו, האם יש משהו שעלול לשבש את עניין הכהונה?
תשובה: כהן בעל מום נשאר כהן אלא שמומים מסויימים פוסלים אותו מלעבוד בבית המקדש (פרוט המומים מופיע ברמב"ם הלכות ביאת המקדש פרקים ז-ח). ישנם איסורי חתנות הגורמים לצאצאי הכהן מנישואים אלו להיפסל מכהונה. למשל כהן שנשא אשה גרושה ונולד להם בן, הבן פסול מלעבוד בבית המקדש ומלאכול תרומה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: נסיעה ברכב ביום טוב לצורך: כידוע לי פעולת הרכב מתבססת על הצתה חשמלית, אשר גורמת לתבערת הדלק במכונית. בנוגע להדלקת החשמל ביום טוב, ידוע לי שעיקר המחלוקות סבבה סביב השאלה האם יש פה איסור נולד או לא וישנם הרבנים שהתירו (לדוגמא הראשון לציון הרב עוזיאל זצ"ל). כמו כן קיים הכלל של "כיוון שהותרה לצורך הותרה נמי שלא לצורך" ולפיכך כמדומני במידה ומותרת הדלקת החשמל והאש לצורך מותרת גם שלא לצורך. ישנם מקרים בהם אדם גר בריחוק מבני משפחתו ולא מתאפשר לו לחגוג את החג בקרבה אזורית, אלא בבדידות עם עצמו או עם אנשים זרים. האם במקרים שכאלו מותר לאדם לנהוג ברכבו בהתייחס לכלל הנ"ל, כאשר ההתייחסות לחשמל ולבעירה היא כאל לא נולד ואל התבערה בפרט כאל גרמה או פסיק רישא מכיוון שנוצרה כתוצאה מהניצוץ החשמלי? אפשרות נוספת שחשבתי עליה היא, האם ניתן להתייחס לגבי הנסיעה ברכב כאל "גרם הדלקה כיבוי", כאשר יש חשש להפסד בדמות עוגמת נפש ביום טוב ובצורך ממשי וגדול בנסיעה ע"מ שיתאפשר לאדם היחיד לחגוג ולסעוד את הארוחה עם משפחתו?
תשובה: מוסכם על הכל שהצתת אש ביו"ט אסורה, זו הלכה מפורשת בשולחן ערוך. היו שסינגרו על הדיוטות שסברו בטעות שמותר להדליק חשמל ביו"ט והורו ללמדם בדרכי נעום שהדבר אסור אולם למעשה לא הותרה הצתת אש ביו"ט. כמו כן יש בנסיעה יציאה מחוץ לתחום וכן מלאכות נוספות שלדעת החזון איש יש בהן משום תיקון כלי שאסור מהתורה ולאחרים לפחות מדרבנן. אדם לא צריך להית בודד בחג הוא יכול לחוג עם משפחתו את כל החג מתחילתו ועד סופו. שנה טובה ומועדים לשמחה.
שאלה: שינוי עוצמת תנור בשבת: 1. האם לתנור העובד במצב שבת ניתן לחבר בשבת שעון שבת שידליק ויכבה אותו במהלך השבת? 2. האם מותר לי לשנות את חום התנור (להוריד או לעלות את הטמפ ) ביום שבת כאשר התנור דולק או כאשר הוא כבוי?
תשובה: 1. ודאי שמותר, כמו שיש אנשים שמכוונים שעון שבת לפלטה שתידלק בשבת. 2. יש שמחמירים בזה, ולכן אין לעשות לכתחילה. אם יש צורך גדול, בשעה שהתנור כבוי יהיה מותר לשנות את חום התנור. כשהתנור דולק ודאי שאין לשנות.
שאלה: הפסק לתקיעות ולחזרת הש"ץ: האם השירים ששרים בראש השנה תוך כדי חזרת הש"ץ, ולעיתים אף הריקודים, (קטעים מהחזרה) מהווים הפסק בין התקיעות, ויש להמנע מהם, או שלא? וכן מה הדין לגבי הש"ץ עצמו, האם מותר לו לחזור על מילים בשירה ללא צורך (כגון הניגון "ונאמר ונאמר.) או שזה דיבור באמצע תפילת עמידה?!
תשובה: כל מה שהוא צורך התפילה אינו הפסק.