LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מה עדיף בהלוואה, בנק או חברת הלוואות: יש לי כסף בקופת גמל ומציאים לי לא למשוך אותו אלא לקבל הלוואה במקום. יש להם היתר עיסקא. יש 2 סוגי הלוואות: 1. שאני מחזיר כל חודש ריבית 2. שאני מחזיר אחרי 7 שנים ובנתיים אני משלם סכום חודשי קטן על קיום ההלואה. האם ישנה עדיפות הלכתית מבחינת ריבית? כל זה כאשר הכסף המקורי שלי עדיין יושב אצלם וצובר ריבית. או שעדיף לותר על ההלוואה ופשוט למשוך את הכסף שלי (שאני צריך עכשיו) וכמו כן האם יש הבדל בין הלוואות הנ"ל למשכנתא בבנק?
תשובה: נראה לי שאין הבדל מבחינת דיני ריבית.
שאלה: הדלקת נורת לד בשבת: אם אין שום איסור בנורת לד אז למה אסור להדליק אותה בשבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שימוש בפנס לד בקלנועית בשבת"
תשובה: נורת לד המצויה היום אסור מדרבנן להדליק אותה בשבת.
שאלה: הרהורי עבירה: כבוד הרב, למדתי שיש איסור להרהר בדברים שעלולים לגרום לטומאת קרי בלילה. ושזה איסור בפני עצמו ואינו כלול תחת הרהורים אסורים. אם אדם הרהר וזה לא גרם לטומאת קרי האם האדם עבר על איסור? וגם הבנתי שאסור להסתכל על בנות שאסורות לו כגון אשת איש וכל שאר עריות. האם מותר להסתכל על בנות רווקות שמותרות לו?
תשובה: הרב משה פיינשטיין (שו"ת אגרות משה אבן העזר חלק א' סימן ס"ט) סידר את האיסורים השונים של איסור הרהור לפי מקורותיהם. אנו נביא כאן את תמצית דבריו. איסור הרהור מחולק לשני עניינים: א. איסור הרהור שנלמד מן הפס' "ונשמרת מכל דבר רע" שעליו נאמר בגמרא (כתובות דף מ"ו) "מכאן אמר רבי פינחס בן יאיר אל יהרהר אדם ביום ויבא לידי טומאה בלילה" ואיסור זה הוא אף באשתו שהיא מותרת לו. כמו כן איסור זה כולל איסור להסתכל באשה נאה אפילו פנויה ובאשת איש אפילו מכוערת ובבגדי צבע של אשה המכירה ובבעלי חיים כשנזקקין זה לזו. ב. איסור הרהור שנלמד מו הפס' "ולא תתורו אחרי עיניכם". איסור זה בדומה להרהור עבודה זרה שנאמר בסמיכות לו ("ולא תתורו.אחרי לבבכם") הוא איסור עצמי, ואינו מצד חשש הוצאת זרע לבטלה אלא הוא איסור מלהרהר לעשות עברה, שכן התורה אסרה בעבודה זרה ובזנות אף את המחשבה על החטאים אלו. אחד ההבדלים בין האיסורים הללו הוא   איסור הרהור אצל נשים. איסור הרהור מן הפס' "ונשמרת מכל דבר רע" לא שייך בהם כיון שאינו גורם להן שום דבר, "ואף שלפעמים רואות דם מחימוד אין ראיית דם שום איסור". אבל איסור הרהור הנלמד מן הפס' "ולא תתורו אחרי עיניכם" שייך גם בנשים כמו ששייך בהם איסור הרהור בעבודה זרה. חשוב לציין שאף לאחר כל איסורי התורה יש את הנהגה הנכונה והראויה המכונה בגמרא "דת יהודית" (כתובות דף ע"ב) ומדין דת יהודית יש לאישה שלא להתנהג בפריצות. יום טוב
שאלה: טעות בקריאת התורה: רציתי לשאול, כאשר אני שומע קריאת התורה ויש לקורא טעות, ואני מתקן לעצמי, האם יצאתי י"ח כמו במגילה או לא. אשמח לדעת גם את המקור לתשובה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיוק בקריאת ההפטרה"
תשובה: בהלכות מגילה מובא שאפשר לקרוא חלק מחומש. (שולחן ערוך או"ל תר"צ ב) בקריאה בתורה לא נאמר הלכה זו, אלא ההיפך שאם חסר אות אחת הספר תורה פסול וצריך לקרוא מתוך הכתב.
שאלה: הריסת בתי מחבלים בשבת: האם מותר לשלוח חיילים להרוס בתי מחבלים בשבת? ואם כן, מה הבסיס להיתר?
תשובה: אי אפשר לומר אסור או מותר בצורה גורפת זה תלוי במציאות. אם אפשר לדחות עדיף. אם לא, מותר גם בשבת כי זה חלק מהמלחמה ולפעמים מבחינה מבצעית זה הזמן הכי מתאים.
שאלה: אי אמירת תחנון במנחה: ראיתי מספר בתי כנסת שלא נוהגים לומר תחנון במנחה (רובם נוסח ספרד) האם יש מקור לכך? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בשו"ע (סי' קל"א סע' ג') נפסק שאין נפילת אפים בלילה. וכתבו האחרונים שהמנהג בארץ ישראל הוא שאף בבין השמשות לא נופלים אפים (דלא כמשנ"ב שם ס"ק י"ז). בחו"ל היו מסיימים מנחה לאחר זמן השקיעה של הגאונים (זהו הזמן של השקיעה המקובל כיום, הזמן בו השמש ניכסת שוקעת במערב) ולכן לא חלקו ותמיד לא היו אומרים תחנון במנחה. בארץ ישראל אין מקום למנהג זה כיון שרובם ככולם נוהגים לסיים מנחה לפני השקיעה. מכל מקום כתבו הפוסקים (הגרש"ז אוירבך, אשי ישראל פרק כ"ה הערה מ"ו) שאדם שנמצא במנין שכך נוהגים לא יפרוש מהם אלא יתנהג כמותם ואין הוא צריך להשלים את אמירת התחנון לאחר התפילה. (מקור: פסקי תשובות חלק ב' סי' קל"א אות י"ג) יום טוב
שאלה: ברכת יוצר אור: שמעתי שיש נוהג לשבת דווקא בברכת יוצר אור שיש בכך קשר לעולמות אבי"ע. מדוע דווקא בעולם השיך לברכת יוצר אור יש את ענין הישיבה? ומה המקור לכך? ושאלה נוספת לגבי ברכה זו - מדוע נוהגים לנשק את התפילין דווקא ביוצר אור - יד ובורא חושך - ראש? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: רק בתפילה שהיא שייכת לעולם האצילות יש לעמוד, וביוצר המכוון כנגד הבריאה יש לשבת. כיון שעולם הבריאה ביוצר מכוון נגד תפילין של יד יש לנשק רק את התפילין של יד.
שאלה: לא לרחם על אויב: הרב אמר שהרופא מחוייב לשבועת הרופאים העולמית. האם הרופא לא מושבע מהר סיני, לא לרחם על אויב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טיפול במחבלים"
תשובה: אם הרופאים לא יהיו נאמנים להתחייבותם ייגרם להם ולכולנו נזק חמור מאוד הגובל בפיקוח נפש יש לכך תקדימים בהלכות איבה ועוד
שאלה: עכברים בבית הכנסת: האם מותר להכניס חתול לבית הכנסת, בשביל להבריח עכברים
תשובה: חג שמח 1. בנושאי בית הכנסת יש לשאול את רב בית הכנסת ולקבל את הכרעתו. אם אין עדיין רב למקום, כדאי לפעול ולזרז מינוי שכזה. 2. ניתן להשתמש במלכודת עכברים. אין שום צורך להכניס חתול. יותר יעיל ויותר מכובד. בשורות טובות לכלל ישראל
שאלה: בצל שנחתך בסכין בשרית וטוגן במחבת חלבי- ע"מ: חתכתי בצל על קרש בשרי עם סכין בשרי (לא בני יומם) וטיגנתי אותו במחבת חלבי (לא בן יומו). 1. מה דין המחבת? 2. האם ניתן לאכול את התבשיל עם גבינה? על פי עדות המזרח.
תשובה: 1.המחבת צריך הכשרה בליבון קל הגעלה. 2. התבשיל מותר באכילה לדעת השולחן ערוך.
שאלה: מעשר מכספי מתנות מבת מצווה של הבת: אנחנו ב"ה מתפרנסים בכבוד וגם נוהגים לתת מעשר (בלי נדר), בד"כ לא מדייקים ונותנים קצת יותר תוך כוונה שמה שמעבר הוא צדקה. בשעה טובה ערכנו מסיבת בת מצווה לביתנו הבכורה. העלויות הסתכמו לכ-17 א ש"ח וקצת כבד לנו, השתמשנו בחסכונות. קיבלנו מתנות כספיות בסך כ-6.7 א ש"ח. סוכם כי כ-700 ש"ח מתוך המתנות ייתנו לבת, כ-200 ש"ח לבזבוזים וכ-500 ש"ח לחסכון הפרטי שלה. בתוך כך לנו יישארו כ-6 א ש"ח, הכוונה מראש הייתה שזה לכיסוי ההוצאות, אבל כאמור אין לנו בכסף צורך קיומי מיידי. א. האם יש להפריש מעשר מ-6 א ש"ח? ב. כאקט חינוכי אנחנו הרגלנו את הבת לתת מעשר מדמי כיס שהיא מקבלת מפעם בפעם (למרות שזה לא חובה). האם עליה להפריש מעשר מכספי המתנות? אם כן - האם מהכל או רק מהכסף שמיועד לבזבוזים? איתנה
תשובה: נותני מתנות כספים יודעים שחלק מהכסף ילך לכיסוי הוצאות
שאלה: דגני בוקר צ ריוס: הרב אני שואל לגבי דגני בוקר צ'ריוס שתחת השגחת הOU ובאישור הרבנות הראשית לישראל. האם בדגנים אלו יש חשש של איסור חדש (והOU הכשירו ע"פ שיטת הט"ז), או שכאשר יש אישור של הרבנות הראשית אין צורך לחשוש לכך?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות הראשית לא נותנת אישור למוצרים שיש בהם חשש חדש. יתכן שאותו מותג בלי אישור של הרבנות יש לו חשש חדש. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תקיעה בחצוצרות בעת צרה: ב"ה עיינתי בתשובתך ובתשובות נוספות ויש לי שאלות בעת צרה האם רק כהנים תוקעים בחצוצרות? האם רק בירושלים או בארץ ישראל? היכן אוכל לקרא הלכות (כמו בשופר) על חצוצרות (מידות וכדומה). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תקיעת החצוצרות על ידי הכהנים"
תשובה: הרמב"ם (הלכות תעניות, פרק א, הלכה א) כתב, שיש מצוה מהתורה לזעוק ולהריע בחצוצרות בשעת צרה. הרמב"ם לא ציין מי התוקע אולם בפרק ד (הלכה טו) כתב שהכהנים תוקעים בחצוצרות בתעניות גשמים. ולמרות שזה בהר הבית נראה שיסבור כך גם בתקיעה של צרות אחרות ובערים אחרות (ועיין מנחת חינוך, פרשת בהעלותך, מצוה שפד, הוצאת מכון ירושלים, שאומר את הדברים האלו). ועוד נראה שזו שיטתו, מכך שהרמב"ם חיבר למצוה אחת תקיעה זו ותקיעה על הקורבנות ושם זה בוודאי רק כהנים. גם בספר החינוך (שם) כתב שמצוה זו בכהנים. וכן כתב היעב"ץ במור וקציעה, שתקיעה זו על ידי כהנים בלבד. אך יש דעה, שתקיעה בשעת צרה אפשר גם על ידי מי שאינו כהן, שהרי תקעו גם על צרת יחיד ושם לא תמיד היה כהן. השולחן ערוך (אורח חיים, תקעו) כתב שיש לתקוע בשעת צרה כשם שיש לתקוע על הגשמים. ובסימן תקעה (סעיף ד) כתב שעל גשמים תוקעים בשופר  ולא בחצוצרות  ולא הזכיר את הכהנים. המגיד משנה (הלכות תענית, א, ד) הכריע כשיטת הרשב"א שחוץ למקדש תוקעים או בשופר או בחצוצרות אבל לא יחד. ושאל המגן אברהם (תחילת סימן תקעו), מדוע בימינו לא תוקעים בעת צרה? ונשאר בשאלה. המשנה ברורה מביא שתי תשובות לשאלתו: 1. שזה נוהג רק בארץ ישראל (והמגן אברהם חי בחו"ל) ויש מוסיפים בארץ ישראל בזמן ששלטון ישראל עליה. 2. תוקעים כשהגזרה על רוב ישראל. ערוך השולחן (תקעו, ד) הוסיף תשובה נוספת לדעתו, שהמצוה לתקוע בעת צרה היא רק כשבית המקדש קיים. הציץ אליעזר (חלק יא, סימן טז) דן במצוה זו וכותב שאין לחדש ולתקוע בחצוצרות בימינו אלא רק בשופרות. אולם ראינו בימינו שנהגו בתפילות בעת צרה בכותל להביא חצוצרות ולתקוע על ידי כהנים.
שאלה: בדיקות בעונת פרישה: הרב, אשמח אם הרב יוכל לסדר לי לי את ההלכות לגבי בדיקה בעונות פרישה?(בעונת יום- גם בבוקר וגם בשקיעה? מה קורה אם שוכחים?) האם כאשר יש 3 תאריכים שונים לעונת פרישה יש צורך בכל עונה בבדיקה? האם יש צורך לעשות בדיקה גם אין כוונה להיות ביחד באותו הזמן? האם יש הבדל כאשר ידוע על פצע לאישה? אנו נוהגים לפי הרב עובדיה זצ"ל.
תשובה: אלה הלכות מורכבות וקשה ללמד את כל הפרטים באי מייל. לכן אני מציע לרכוש ספר על טהרת המשפחה ושם ניתן ללמוד את כל ההלכות.
שאלה: היחס הנכון לעבדות: מצאתי את עצמי נבוך בענין היחס הנכון לסוגית העבדות. ואפרט: כיום מקובל שהעבדות היא דבר בלתי מוסרי בעליל. לשעבד אדם אחר תחתיך. אלא שבמקורות שלנו מוזכרים גדולים וטובים שהחזיקו בעבדים: אברהם אבינו - אליעזר, רבן גמליאל - טבי, ועוד. אני לא מוכן בשום אופן לקבל את זה שהאבות היו בלתי מוסריים. או פחות מוסריים מהיום. מצד שני, אני בהחלט מזדהה עם התפיסה כיום שהעבדות היא דבר בלתי מוסרי. מה עושים? ראיתי באתר שאחד הרבנים הדגיש את זה שהתורה לא מצוה לקחת עבדים, ובסה"כ היא דאגה לשפר את היחס לעבדים וכו. אבל לדעתי, קשה לקבל שאברהם אבינו שהחזיק עבד, עשה מעשה של בדיעבד.
תשובה: לשואל ב"אגרות הראיה" (ח"א עמ' צה) נדרש מרן הרב קוק לשאלת העבדות וכותב שהתביעה לביטול העבדות, מתעלמת מן "העבדות הטבעית", כלומר מן ההבדלים הטבעיים הקיימים בהכרח בין אדם לרעהו ובין אומה לזולתה. מטבע העולם קיימים במציאות אנשים מוכשרים יותר ומוכשרים פחות, עשירים יותר ועשירים פחות - דבר המביא באופן בלתי נמנע, גם אם לא באופן מוצהר, לשליטה של הראשונים על השניים. יתרה מזאת, מטבע העולם קיימים אף אנשים או אומות אשר אינם בשלים עדיין לניהול חיים עצמאיים, חיים הדורשים בגרות מסוימת. תפקידו של מוסד העבדות על-פי התורה, הוא מחד גיסא - לסייג את השליטה של הקבוצות החזקות בחברה באמצעות גדרים תורניים שמוטלים על ה"אדון" האחראי לחיי "עבדיו", ומאידך גיסא - לתת לשכבות החלשות פטרונים אשר יביאום בסופו של דבר למצב של אוטונומיה אישיותית. העבדות על-פי תורת ישראל, היא מסגרת שבה ניתנת לאדם מסוים האפשרות לנהל זמנית את חייו של השני, לא על מנת לנצלו לצרכיו האישיים אלא אדרבה - להדריכו אט אט אל עבר ניהול חיים עצמאיים. אמת הדבר, כותב הרב, ש"מיום שחרב בית המקדש ונתפזרנו בין העמים. נעשתה העבדות למפלצת", ועבדות כזו כמובן איננה ראויה, אולם בעתיד, ב"תקופה שמציון תצא תורה. תכיר החברה האנושית כולה שראוי וכשר הוא לירודים שבבני אדם שיהיו כולם מסורים תחת חסות מעולים וצדיקים חכמי לב, שתהיה דאגתם עליהם מתייחסת כיחס הקנין ובזה ימצאו אשרם ובטחונם בחיים". עולה מכאן כי לעתיד לבוא ישובו דיני העבדות התורניים להיות רלוונטיים במערכות היחסים של מעסיק-שכיר (רק יש לזכור כמובן כי המושג "עבד" במשמעותו התורנית אינו דומה כלל לעבדות האכזרית שהיתה נהוגה במהלך ההיסטוריה, אלא יותר מקביל ל"פרוייקט שיקום אסירים" של ימינו). נאמנה
שאלה: כיבוד אשה: הרמבם אמר כי הבעל צריך לכבד את אשתו יותר מגופו. אם הבעל אינו מכבד את גופו, משמע, אינו נוטה לשמור על הגיינה אישית, אינו מטפל בבעיות בריאותיות, האם הוא יכול מסוגל לכבד את אשתו כפי שאמר הרמבם? האם משפט הרמבם תקף רק לבעלים שמכבדים את גופם ושומרים על בריאותם?
תשובה: : ודאי שהדאגה לאשה לא מותנה בכך שאדם דואג לעצמו.
שאלה: התחזקות: כבוד הרב, אני בן 16.3 התחלתי להתחזק לפני 3 חודשים קצת אחרי היום הולדת שלי, עשיתי שינוי גדול כמו הנחת תפילין,שמירת שבת,שיעורי תורה, ק ש ועוד ברוך ה, שרק נמשיך לעלות! אבל במהלך כל התחזקות הזאת נפלתי לא קצת בפגם הברית שמעתי הרבה על העוון החמור הזה ואני מנסה להיגמל ממנו כמה שאני יכול, אבל השאלה שלי היא אם כל ההתחזקות הזאת שלי נהרסה בעקבות פגמי הברית שפגמתי?
תשובה: כמה שמחתי לשמוע על התחזקותך! כמה בימים טרופים אלו עם ישראל זקוק לזכויות אלו! דע לך שכאשר מתחזקים יש נסיונות בדרך ובעיקר לא ליפול ברוחך. גם אם נפלת - עלה מיד! יצר הרע מנסה לשכנע את האדם שעם נפילות כאלו אין לו מה להמשיך וכל מה שעשה לא שווה כלום. אל תקשיב לו! זה יצר הרע! כל התקדמות שלך שווה המון גם אם אינך מושלם ביום אחד. אי אפשר להתהפך לגמרי ביום אחד. זהו תהליך וצריך בשבילו סבלנות. מי שיש לו סבלנות מנצח! כמובן תשתדל לא ליפול ולחשוב איך אתה מונע זאת אך גם אם לא הצלחת תמשיך להתקדם בשמחה בתחומים בהם כן הצלחת והשמחה תתן לך כל להתגבר ולהצליח גם בתחום הזה. תבורך ב ובהצלחה רבה, הרב יאיר וסרטיל
שאלה: התחזקות: בזמן האחרון אני מרגישה מבולבלת מאוד וכאילו יש בלאגן בלב שלי. מרוב עומס המחשבות והרגשות אני מרגישה שאפילו תפילה פשוטה וזורמת מהלב קשה לה לצאת. פשוט כי אני לא יודעת מאיפה להתחיל ומה לבקש ועל מה לדבר. ההרגשה הזאת קשה לי כי אני מאוד רוצה קשר עם ה, אבל בעיקר כי עמוק אני יודעת שרק הוא יוכל לעזור לי בכל העניינים. אבל אני רוצה גם להרגיש שבאמת הוא מנהל כאן את העניינים ושאני חשובה לו והוא שומע ועונה לתפילותיי. לכן. אשמח להכוונה כיצד מתחילים שוב להתקרב ולדבר עם ה למרות ועל אף תוך הבלאגן. וגם אשמח להתחזקות או להמלצה על ספר ללמוד את הנושא של אהבת ה והדרך שבה אנו יכולים להיקשר אליו. ובעיקר להרגיש אותו ממש בחיים הפרטיים שלי. מראש.
תשובה: לך. מאוד התרגשתי לקרוא את הרצונות הנפלאים שלך. זו זכות נפלאה שיש רצונות גדולים כל כך. יחד עם זה הרגשתי את הקושי שאת עוברת, ואת רצון שהקושי הזה יעבור ושאת ממש מחפשת את הדרך לעבור אותו. פעמים רבות בלגן בלב ותחושה של בלבול גורמים לאדם שהוא לא מצליח להיות מה שהוא, להיות מנותק מעצמו ולהסתבך. במצב זה חשוב לעשות צעדים נכונים לצאת מהמצב הזה ולחזור למצב תקין. דבר ראשון חשוב מאוד להרגיע, להרגיע את כל הלחצים שיוצאים מהבלבול ומהתחושות הלא טובות. חשוב לדעת להרגיע באופן הפשוט ביותר והטבעי ביותר כמו לדוגמא לעשות הרפיות. דבר שני, צריך לעשות סדר בחיים, פשוט לעבוד באופן מסודר לצאת מהבלגן. לפעמים כדאי מישהי שתוכל לעזור לך בכך, כי כבר אמרו חכמים "אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים" שלפעמים אדם ממש נמצא בבית סוהר של עצמו והוא צריך מישהו שיוצא אותו מהמקום אליו הוא נכנס. בשלב שלך, נראה לי שיש היום לא מעט רבניות שתוכלנה לעזור לך לחזור לעצמך, להשתחרר מהבלבול ולהיכנס למסלול חדש ומסודר, מסלול שיתן לך המון. אם תרצי אשמח שתחזרי אלי עם מעט פרטים ואשמח לעזור לך למצוא מקום שיוכל להתאים לך, דמות שתוכלי להתחבר אליה שתוכל לתת לך כל מה שאת צריכה באמת. ובינתיים, אני מאוד ממלץ על הספרים של הרב הארוש, בגן האמונה ועוד שהם ממש טובים לחיזוק בקשר עם ה'. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: המשך לשאלת עישור פירות בשנה השמינית: ראיתי גם ת"ח, לוקחים מהעץ פירות מקדושת שביעית,לא מהיתר מכירה,ומעשרים.זו חומרא בעלמא?
תשובה: וברכת ד' אין שום חיוב. אלא א"כ הגידול הוא במקום מסופק וכו'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מה מברכים על ויטמנים ומינרלים?: כדור מציצה תחת הלשון (ויטמין ברזל יחד עם B12) - שכמעט חסר טעם, האם מברכים לפניו? וכן לגבי אצת ספירולינה טריה (מגיעה קפואה), אם משרים אותה במעט מים על מנת למוסס אותה והיא הופכת למעין ג לי. היא כמעט חסרת טעם ולעיתים יש לה טעם לא כל כך טעים - האם יש לברך לפני שאוכלים שותים אותה? וכן אם הוסיפו כמה טיפות לימון מעל ה-ג לי? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אם יש ספק, יש לברך על משקה לשתות ולכוון גם על התוסף. צריך כשרות לתוסף. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חלוקת ירושה: לרב הנני אלמנה אם ל3 ילדים בת בכורה בת שניה והשלישי בן. הנני רוצה לכתוב צוואה לחלוקה שווה בין הילדים,אך יש בעיה,והבן איננו יודע לכלכל את צעדיו הכלכליים נכנס לחובות עקב גחמות אשתו וחוששת שיעבד את נכסיו,וגם חשש שיתגרש מאשתו שמעבדת את נכסיו. ואיננה רוצה לעבוד אין להם ילדים אחרי 4 שנות נישואים. האם אפשר להפקיד את חלקו לאחיותיו שינהלו הדברים שלא יפסיד חלקו.ומה הדין הצוואה לבנות מראש
תשובה: אפשר ונכון לחלק הירושה באופן שווה בין הבנים והבנות. למרות שעל פי דין תורה כשיש בנים, הם היורשים ולא הבנות. כיום נכון לחלק הירושה באופן שווה כדי למנוע מחלוקות. לכתחילה לא כדאי להפקיד ירושת יורש אצל היורשים האחרים כי הדבר מעורר מריבות. אך במקרה הצורך כפי שאת מתארת הדבר אפשרי. (עצה טובה: כדי להמעיט בתחושת העלבון של הבן, כדאי לרשום בצוואה שהדבר נעשה לאחר התייעצות עם רב.) כדי לעשות הצוואה וההפקדה באופן שיועילו לפי התורה וחוקי המדינה. כדאי לקבל הדרכה מאדם שבקי בהלכות התורה ובחוקי המדינה. ממולץ לגשת לבית דין אזורי ולבקש לפתוח תיק ירושה, הם יסדרו הצוואה וההפקדה לפי הפרטים שאת בוחרת. בעלות של כ300 שקלים. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: שכר לימוד במכינה :, התחלתי ללמוד במכללה ונאמר לי ע"י יועץ הלימודים, ש90 אחוז שלימודיי יהיו ממומנים ע"י המלגה. אחרי חודש וחצי לא קיבלתי מלגה, ונאמר לי שאם אני רוצה לעזוב עליי לשלם 1800 ש"ח על העזיבה ואמרתי שאני לא חתמתי על כלום, ולא יידעו אותי מזה. ונאמר לי שמה חשבתי שאני יכול ללמוד בחינם? ונעמדתי על זה שלא ידעתי. ואמרו לי שזה גזל. זה יכול להיות גזל אם לא ידעתי?
תשובה: אין באפשרותי לענות על התשובה ללא הבנה ובדיקה של הליך ההתקשרות בין המכללה לבינך. כמובן שאם הותנו תנאים בכתב הם מחייבים. וכמו כן "מנהג המדינה" הנהוג בכלל המכללות  אונברסיטאות בכל הנושא של עזיבת מקום הלימודים או קיום הבטחות או תנאים - מחייב את שני הצדדים. בדרך כלל המושג גזל שנוהגים להשתמש בו אינו מדוייק כל כך, אך מאידך ישנו דין של משלם כמה שנהנה, שאם אפשר להגדיר את הנאה ואת השווי שלה (בתקופת הלימודים או הקורסים שהשתתפת בהם) אזי יש חיוב ת עבורה.
שאלה: מתענינת בבקשה לדעת יותר: לכבוד הרב יש לי כמה שאלות לגבי נטילת ידים לפני קידוש כי זה מנהג שאנחנו לא נוהגים בו אבל תמיד מעניין אותי גם מנהגים של אחרים 1 האם זה גם בקידוש היום וגם בקידוש הלילה? 2 האם מברכים על הנטילה? 3האם נוטלים רק פעם אחת לפני הקידוש וזה למעשה תופס גם ללחם או שנוטלים פעם אחת לפני הקידוש ועוד פעם לפני הלחם? 4 מי מהאשכנזים נוהגים כך ומי לא? האם יש גם ספרדים שנוהגים ככה? האם זה רק הרמ"א אמר את זה או שעוד פוסקים? וישר כוח השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נטילת ידיים לפני קידוש"
תשובה: 1. כן 2.כן, בוודאי. 3.רק פעם אחת. 4. חלק קטן מאוד בין האשכנזים והתימנים.
שאלה: ואם אני לא מקפידה לק קלוף מהווה חציצה?: לכבוד הרב אם אני לא מקפידה על לק קלוף, ואם לדייק לאמת אז אני פשוט מתעצלת להוריד וזה נשאר ככה קלוף שבועות על הציפורניים שלי. בעבר הייתי כן יותר מקפידה להוריד ולחדש רק שני מקרים שזה או הולכת לראיון עבודה או לדייט חדש בפעם הראשונה אבל היום אפילו על זה אני לא טורחת כי אין לי סבלנות אז בשבילי זה יחשב או לא יחשב חציצה? 1 לגבי נטילת ידים 2 לגבי טבילה במקווה אם יש דעות שונות בענין אשמח אם תוכל לכתוב בבקשה וגם עם ציון מקורות איפה אני יכולה לקרוא על זה יותר מקווה שזה לא טרחה ותבורך השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לק על הציפורניים בנטילת ידיים"
תשובה: חציצה שעל היד העשויה לנוי אינה נחשבת חציצה אף אם תהיה על רוב היד. (שו"ע או"ח סי' קס"א סע' ב' משנ"ב ס"ק י"ב). נטילת ידים - צבע מקולף או סדוק שהאישה אינה מקפידה עליו אינו חוצץ. (פניני הלכה, ברכות, פרק ב' הלכה י', פסקי תשובות סי' קס"א הערה 4). טבילה - לכתחילה יש להוריד את כל הצבע מן היד לפני הטבילה. אם אינה יכולה לנקות היטב את ידיה מן הצבע תצבע את כל הציפורניים באופן שלא יישאר מקום סדוק או מקולף. אישה שטבלה בצבע סדוק או מקולף   לא עלתה לה טבילה וצריכה לחזור ולטבול שוב ללא ברכה.(דרכי טהרה פרק ט"ז סע' ע"ב) בשו"ת קרן לדוד (סימן מה) העיר הערה חשובה שהכלל כל דבר שהוא לנוי אינו חוצץ אפילו יש בו ממש כגון הצבע שנוהגות הנשים לצבוע על ציפורני ידיהם שייך אך ורק בנשים שדרכן בכך, "אבל באנשים שאין עושין כן אלא אלו השחצנים ונראה פשוט דעבדי בזה איסורא דעוברין על לא ילבש גבר.יש בו גם משום חציצה". דבריו הובאו בילקוט יוסף (או"ח סימן קסא הערה ד') ובפסקי תשובות (סי' קס"א הערה 4). נוסיף נקודה למחשבה   האם ראוי אף לאישה לשים לק וכדו' על הידיים. כדאי לענות על מספר שאלות כדי שמעשה יעשה מתוך שיקול דעת ומחשב ולא מתוך הליכה אחרי הזרם וכדו'. מהי המטרה שאת רוצה "להרויח"   להשיג באיפור זה? לאיזו קבוצות בחברה את רוצה להשתייך? האם את חושבת שדוקא על ידי מעשה זה תשיגי את "הרווח" בו את חפצה? יום טוב
שאלה: קריאת שמע שעל המיטה: הרב, 1-האם כשאני אומרת את ברכת המפיל ללא שם ומלכות (אחרי חצות) מותר לי לדבר? 2-למה אחרי חצות לא אומרים את ברכת המפיל ללא שם ומלכות? 3-כשהייתי קטנה אז הנוסח של קריאת שמע שלמדו איתי לומר היה גם עם המלאך הגואל אותי מכל רע. למה לא אומרים אותו גם בקריאה הרגילה שבסידורים?? ויום טוב
תשובה: ברכת המפיל יש הסבירו שהיא על עצם השינה שברא בורא עולם, ויש אומרים שזו על השינה שעומדים לישון כעת כמו ברכת הנהנין שלא מפסיקים. 1.כאשר מברכים צריך להשתדל לא לדבר, וכאשר לא מברכים בשם ומלכות אפשר להשתדל פחות. 2. הדבר שנוי במחלוקת הפוסקים הנוהגים שלא לברך על פי הקבלה, יש כמה הסברים ההסבר הפשוט יותר - כיוון שניתן לברך מי שקם בחצות ברכת המעביר שינה מעיני, כיצד ניתן לברך באותו זמן ברכת המפיל? 3.נמצא בנוסח האשכנזי- את יכולה להוסיפו. ה' יברך אותך.
שאלה: כשרות לשמרים מחו"ל: לרב ברצונינו להכין משקה אלכוהולי ביתי.לצורך כך יש צורך להזמין מחו"ל שמרים (Turbo Yeast) שאין להם כשרות. האם זה מותר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כל דבר מעובד צריך כשרות כולל שמרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מעבר לדירה בבעליה הקודמים נפטר מות לא טבעי : אשתי ואני חושבים על לעבור לדירה חדשה. גילנו שהבעלים הקודמים של הדירה (זוג) נהרגו בתאונת דרכים בגיל דיי צעיר. רצינו לשאול האם יש מניעה ממעבר לדירה כזו ובמידה ולא, האם אנחנו נדרשים לבצע פעולות כלשהן לפני המעבר. ויום טוב
תשובה: אפשר לעבור לאותה דירה, אבל כדאי להחליף מזוזות הקודמות לחדשות שתקנו מיהודי ירא שמים וכן כשתעברו למקום תעשו חנוכת הבית ואז תשתדלו לשמור היטב על שבת וטהרת משפחה- תזכו לשמירת כל אשר לכם בלי שום חשש סכנה.
שאלה: תפילין שנפלו כשהן גלויות: לאחר שהנחתי הבוקר תפילין, התפילין של הראש נפל לי על הרצפה (הוא נפל ללא הכיסוי), מה צריך לעשות? והאם יש לשלוח בנוסף לבדיקה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילין שנפלו"
תשובה: פוסקים רבים מביאים מנהג, שכאשר נפלו תפילין ללא כיסוי, יש להתענות יום אחד (עיין למשל מגן אברהם מ"ד, ה  משנה ברורה מ', ג). אולם מכיוון שתענית זו אינה חובה אלא מנהג, כתבו כמה פוסקים שיש להקל בה, ומי שקשה לו להתענות יום שלם, או שהתענית תפגע בלימודו או בעבודתו וכדומה, יתענה חצי יום, או יעשה תענית דיבור, או ייתן צדקה כתחליף לתענית (עיין פסקי תשובות מ', ב  ילקוט יוסף מ"ד, ב). לגבי בדיקה - כך אכן מופיע בדברי אחד הפוסקים, שכאשר נפלו תפילין יש לבודקן (עיין שו"ת אפרקסתא דעניא חלק ג', יו"ד קצ"ד, והובאו דבריו בפסקי תשובות מ', הערה 10), אולם שאר הפוסקים שדיברו על עניין נפילת תפילין לא הזכירו דבר כזה. מבחינה מעשית, נפילת התפילין אינה עלולה ליצור פגם כלשהו בפרשיות, ולפיכך אין חובה לבודקן. אולם הבית עצמו עלול להתקלקל באופן חיצוני, שהמכה עלול לפגום את הריבוע שלו. דבר זה ניתן לבדוק על ידי הסתכלות ומדידה, אם הבית מרובע ופינותיו שלמות. ניתן להיעזר בתלמיד חכם שיבדוק זאת, אולם אין צורך דוקא בסופר סת"ם.
שאלה: הוכחת הראשונים לבחירה חופשית (2): הרב כתב שהאמירה שאתה מוצא עצמך יכול על מעשיך מדברת רק על מי שכל מעשיו בעלי ערך. קשה לי להבין את התשובה. החבר מביא לכוזרי את זה בתור הוכחה שיש לו בחירה חופשית, ולא כמוסר לו נתון שיש בחירה חופשית. אם זה בא להוכיח לכל אדם שיש לו בחירה, זה אמור לדבר על כל אדם, ולא רק על חלק מהאנשים. ושוב לגבי עצמי זה מורה לי שאני שולט על מעשי באותה מידה בכל סוגי המקרים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הוכחת הראשונים לבחירה חופשית"
תשובה: ממה שאנו רואים אצל אותם מיוחדים שכל מעשה נתון לרשותם ונוכל ללמוד על האנשים האחרים שרוב מעשיהם נעשים ע"י מחשבה מוקדמת והחלטה שלהם ולא עושים מעשים מתוך דחף בלתי נשלט. אמנם יש אנשים שלא חושבים על מה שעושים וחיים כאילו בלי מחשבה כלל ואלה הם מיעוט קטן.
שאלה: מעשר כספים במצב דחוק וקניית ספרים בו: אני סטודנטית ובעלי אברך. אני מרוויחה סכום לא קבוע בחודש כממלאת מקום (בחודש שעבר זה היה 350 בערך החודש כנראה בערך 500.) המלגה שבעלי מקבל מהכולל היא כ1000 שח. יש לנו קצת חסכונות וחלק ההורים עוזרים לנו. האם אנחנו חייבים במעשר כספים? אם כן- האם אפשר מהמעשר כספים לקנות לבעלי ספרי קודש לכולל? ברור לנו שבמצוות צדקה אנחנו חייבים.
תשובה: לכם! יישר כוחך על מסירות הנפש שלך ושל בעלך לתורה. יהי רצון שהקב"ה ימלא משאלות לבכם לטובה ותזכו לעסוק בתורה ומצוות בהרחבת הדעת ושלווה ובלי להזדקק לאחרים. נתינת מעשר כספים איננה חובה מן התורה, ולדעת רבים מן הפוסקים גם איננה חובה מדרבנן, אלא היא מוגדרת כמנהג טוב ומומלץ (פתחי תשובה, יורה דעה סימן שלא אות יב  שו"ת ציץ אליעזר חלק ט סימן א). אמנם יש קיום מצווה מדאורייתא בכל נתינת צדקה, אבל לא נקבעה חובה לתת אחוז מסוים מהרכוש (פרט לחקלאי, בשנים שבהן הוא צריך לתת מעשר עני). לכן אין צורך "להיחנק" כדי לתת את המעשר, ובמצב שאתם מתארים אתם פטורים (שו"ת תשב"ץ ח"ב סי' קלא, אפילו לגבי מי שנדר לתת מעשר  שו"ת תשובות והנהגות ח"א סי' תקס, בשם הגרי"ז מבריסק), אלא שאם מגיע אליכם עני ומבקש צדקה תנו קצת כפי יכולתכם. לגבי קניית ספרי לימוד ממעשר כספים (אילו הייתם חייבים בו), נחלקו הפוסקים האם מעשר כספים מיועד רק לעניים (רמ"א יו"ד סי' רמט ס"א) או לכל מצווה (ש"ך שם סק"ג). בשעת הצורך אפשר לנהוג כדעה זו, בפרט אם המצווה נחוצה ואין קופצים לתרום לה. לפי הדעה השניה, גם קניית ספרים עבור עצמך או אחרים כלולה במעשר (ש"ך שם), ולשון הקיצור שולחן ערוך (סי' לד ס"ד): "אין לעשות ממעשר שלו דבר מצוה, כגון נרות לבית הכנסת, או שאר דברים למצוה, רק יתנהו לעניים. ואם נזדמן לו מצוה. וכן לקנות ספרים ללמוד בהם, ולהשאילן לאחרים ללמוד בהם, אם לא היה יכולת בידו, ולא היה עושה אותה מצוה מממון שלו, יכול לעשות ממעשר. אם קונה ספרים ממעות מעשר, צריך ליזהר להשאילן לאחרים, אם לא כאשר הוא צריך להם, אזי הוא קודם". כלומר, במידה שקונים ספרי לימוד מכספי מעשר יש לאפשר גם לאחרים להשתמש בהם בזמנים שאינך זקוק להם.
שאלה: רש  י בפירוש המע  ה: אם באמת ראיה מספיקה להוציא אז מדוע רש י הוצרך להסביר שעליו להביא ראיה בעדים (רש י ד ה שניים אוחזין ב ע א) היה יכול לומר רק ראיה אז למה שלא נאמר שהמע ה הוא רק בעדים?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מיגו להוציא"
תשובה: רש"י פירש על פי שיטתו וכפי שסוברים הרבה ראשונים שרק ראיה בעדים יכולה ומועילה להוציא ממון. יום טוב