LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הבהרה - אפשר או חובה להוציא : אם הפח נקי, גם אז אין חובה? מדוע? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אפשר או חובה להוציא"
תשובה: וברכת ד' אמנם שביעית יש בפרותיה קדושה, אבל זה רק לגבי להפסיד אותה בידים, אבל לא כתוב לעניין בזיון, ובייחוד בפח נקי אין חיוב, אלא קדושת ישראל היא שפירות קדושים נוהגים בהם דרך ארץ וכבוד. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ברכת המזון על לחם מתוצרת חו"ל: הרב, נכון מברכים "המוציא לחם מין הארץ" על לחם בגלל הקמח, אבל אם הקמח לא מארץ ישראל אז מה עושים? ממש סליחה שאני כותבת הרבה
תשובה: הקמח בארץ הוא מחו"ל והוא נוצר באדמה. הארץ - אין פירושו א"י אלא מהאדמה.
שאלה: שעטנז- מעיל: הרב, מעיל מקוריאה שבתווית רשום שמיוצר מ 75 פוליאסטר ו 25 אקריליק, (-מחו"ל, אבל לא רשום שעשוי מצמר פשתן,) האם דרוש בדיקה?
תשובה: אם אתה בטוח שאין שם צמר ופשתן המעיל כשר. כדאי לשאול יצרן בגדים האם ניתן לסמוך על הכיתוב.
שאלה: בישול עוגה חלבית בתבנית בשרית עם חציצה: לרב, אפינו בטעות בתנור עוגה חלבית בתוך תבנית חד פעמית על גבי תבנית תנור בשרית. בין התבנית החד פעמית לתבנית הבשרית חצץ נייר אפיה. מה דין העוגה ומה דין התבנית הבשרית? ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, כאשר לא בישלו בשר בתנור באותו יום מותר לאכול את העוגה. יש להפעיל את התנור הבשרי בחום גבוה כאשר התבנית הבשרית בתוכו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תלית כתובה על הקיר: לכבוד הרב דוד חי הכהן. האם יש ענין לתלות את הכתובה על הקיר ממוסגרת או שאין בזה טעם וריח?
תשובה: לענ"ד אין בזה שום עניין ולפעמים זה גובל בחוסר צניעות אם הקוראים יתעניינו בפרטים שלא ראוי להם כמו סכום הכתובה או נושאים אחרים.
שאלה: לכתוב פסוק על משלוח מנות: האם אסור להדפיס עטיפות למשלוח מנות עם הכיתוב "ליהודים היתה אורה ושמחה" או "משנכנס אדר מרבים בשמחה", כי זה דברי תורה שיבואו לידי בזיון?
תשובה: זה לא ממש דברים שבקדושה, ולכן אם אין שם שם ד' אין צריך לחשוש.
שאלה: פקס שהוכנס בטעות לשקע אחר - הבהרה: אך לא הבנתי 2 דברים. 1- הרי הב"י בסימן שעח הביא את דברי המ"מ והסכים להם שרק באונס גמור פטור, וכן הרדב"ז וערוה"ש. יוצא שחוץ מהב"י עצמו, הסמ"ע הוא יחידי. 2- כאן מדובר שהשכנה עשתה טובה לשמור 15 דקות, ולא מקרי "היזק ברשות". אשמח לתשובה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פקס שהוכנס בטעות לשקע אחר"
תשובה: 1.פטור אונס גמור בדעת בעל השו"ע: למרות הב"י הזכיר דברי המ"מ שדעת הרמב"ם כרמב"ן, וסתם דבריו, כיוון שבכסף משנה תמה עליו, דעתו אינה כה ברורה, (בערוך השולחן נקט שדעת הב"י ברמב"ם שפוטר באונס גמרו כשיטת תוס'). להלכה: כיוון שדעת השו"ע אינה ברורה, והרמ"א פסק על פי ראשונים רבים לפטור באונס גמור, אי אפשר לחייב נגדם, (וכן נראה בדברי ערוך השולחן) 2.נראה שגם בשמירה בחינם לחמש עשרה דקות, יש הסכמה ללקיחת אחריות בסיסית לשמור שסדר הבית לא יופר על ידי הילדים. ולכן זה מוגדר היזק ברשות, הרב מרדכי גרוס.
שאלה: הם ויתרו על הספר שלהם: אבל השבת אבידה זה כאשר אני מוצא אבידה. אך כאן הם הכניסו לרשותי את חפצם ופעם אחת הודעתי להם, לכאורה ויתרו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קיבלתי שני ספרים ושילמתי על אחד"
תשובה: חיוב השבת אבידה הוא גם בממון שנכנס לרשותו של האדם ללא מעשה כלשהו (כל עוד הוא לא הוכנס לשם במרמה או בניגוד לאיסור מפורש). וראיה לכך - בדברי הגמ' בבבא מציעא דף י"א. על צבי שרץ ונכנס לחצרו  רשותו של אדם. כמו כן, טעות בחשבון (כגון: במסחר וכו') שהתגלתה לאחר מעשה, מחוייבת גם בהשבת אבידה (עיין בבבא קמא קי"ג: ). לעניין ה"וויתור"- צריך מעשה קניין משמעותי בשביל לשנות את המעמד של ה"מחוייב במצוות השבת אבידה" לזוכה בחפץ.
שאלה: חתונת הכסף על פי היהדות: האם יש לזה מקור יהודי או שזה מנהג גויים? האם נכון לחגוג בצורה שונה ומיוחדת? מה כן נכון לעשות?
תשובה: לא ידוע לי על משמעות מיוחדת למס' 25. בכל אופן, כל יום נישואין הוא סיבה לרענן את הקשר הזוגי והמשפחתי. בודאי שיום זה יכול גם להיות שורש להתבוננות של חשבון נפש.
שאלה: דין "דבר חריף" - אחת ולתמיד: רציתי לברר אחת ולתמיד- מה דין בצל, שום או סחוג וכו שנחתכו בכלי בשרי - האם הם בשריים ממש והופכים אותי לבשרי 6 שעות או שזה רק חזקת בשרי ולא ניתן לאוכלו יחד עם חלבי ממש?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, כאשר חותכים בסכין בשרית דבר חריף, לכתחילה אנו חוששים שהדבר החריף קיבל טעם בשר ולכן אין לבשלו עם חלב ומי שאכלו צריך לחכות 6 שעות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: אבקת חלב נוכרי - מה עם פגיעה באמונה?: לכבוד הרב, קראתי שהרב מביא את האפשרות לעיתים לתת ממתק חלב נוכרי לילדים, וקשה לי להבין שהרי ידוע שאכילת חלב נוכרי וגם אבקת חלב נוכרי, אפילו במקום שמותר - עושה ספקות באמונה. מה דעת הרב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "משלוחי מנות המכילים אבקת חלב נכרי"
תשובה: כרב אני עוסק בהלכה בלבד, איני מתמצא בסגולות.
שאלה: טובע בלימוד העיון: אני שיעור ד בישיבת הסדר ויש לי בעיה שאין לי כ"כ סיפוק בלימוד העיון שלי. אני נחשב כאחד שיודע די טוב ללמוד אבל דווקא בגלל זה אני רואה שאף פעם אני לא יוצא עם סוגיה עם משהו ביד, כי תמיד אני לא מצליח לרדת ולהגיד במפורש שזה דעת הראשון, ואני יוצא מהלימוד אבוד בסוגיה. כבוד הרב
תשובה: בדרך כלל הקושי נובע ממעלתך. רק כשהדברים נראים בעיניך מושלמים אתה מחשיב אותם. אני בטוח שבכל סוגיא יש דברים שהם בהחלט ברורים לך. גם אם יש שתי אפשרויות בהבנת שיטה בראשונים אין בכך חסרון. תתרגל לא לעבור לסוגיא הבאה לפני שאתה אומר לעצמך ומסכם את הדברים שהם כל ברורים בסוגיא שלמדת. מותר ורצוי שישאר בכל סוגיא חלק שעדיין לא מפוענח. אולם חלק זה לא צריך להאפיל על הבהירות של כל הסוגיא.
שאלה: טעה בברכות התורה בספר תורה: למנהג הבא"ח ותלמידיו. מי שעלה לקריאת התורה ובירך "אשר בחר בנו" ובסוף בירך שוב "אשר בחר", יחזור לברך "אשר נתן לנו"? כף החיים,קלט,מט. והגרע"י כתבו לא לברך כי בדיעבד זה לא מעכב. אך המשפעי עוזיאל, תניינא, כתב שוודאי יברך כי הרי שינה מנוסח הברכה. ולכאורה נראה כמו הרב עוזיאל, כי הברכות תוקנו בגלל כבוד התורה וצריך להזכיר את תורה שבע"פ, ואת זה הוא לא הזכיר. נבקש לדעת את הכרעת רבנו?
תשובה: לכאורה צודק הגר"ע כיון שמעיקר הדין מספיק שאחד העולים יברך ברכה אחרונה ובוודאי ששאר העולים בירכו כהוגן. אמנם כיון שהטעות נעשתה בציבור, ובציבור כל שתיקה על טעות מתפרשת כהסכמה- נלע"ד שלמעשה יש להחזיר את המברך שיברך כדין.
שאלה: החובה להצביע בבחירות: האם מותר, אסור או מצוה להצביע?
תשובה: מצווה לחזק תורה במדינת ישראל, לכן מצווה להצביע לשם כך.
שאלה: לקבוע שיעור תורני לנשים: מה הכוונה לקבוע שיעור בלימוד תורה. נשים צריכות ללמוד תורה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תיקון לתלישת שיער בשבת"
תשובה: כן בהחלט. הם צריכות לדעת את האמונה היהודית ואת דעתה בתחומי החיים השונים, וכן לדעת הלכות בצורה יסודית. אמר הרב יונתן אייבשיץ בספרו 'יערת דבש': מי שלא לומד הלכות שבת לא יכול לעבור שבת אחת בלי לעשות איסור חלילה, והביאו המשנה ברורה בהקדמה להלכות שבת. לימוד התורה על כל תחומיה, הוא האתגר הגדול והחשוב של הפרט והכלל. ואם הדבר קשה לך תקפידי על תפילה אחת לפחות בכל יום. ה' יצליח דרכך
שאלה: תולעת בגרעיני צ יה: אדוני רציתי לשאול שאלה. קניתי שקית קטנה של גרעיני צ יה ובשקית הייתה תולעת, האם אני יכול פשוט להוציא את התולעת ולאכול את הגרעינים או שאת כל הגרעינים לזרוק לפח? מראש. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גרעיני צ יה"
תשובה: צריך להוציא את התולעת, ולעבור בדקדוק על כל יתר השקית שאין עוד תולעים. ואז אפשר לאכול. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הפרשת חלה מעוגיות שכבר נאפו: האם גם כשאני אופה עוגיות אני צריכה להפריש חלה או רק כשזה לחם? צריכה תשובה בזריזות ואם הכנתי אתמול עוגיות ולא עשיתי הפרשת חלה' האם אני יכולה לזרוק מהם היום וזה יחשב כהפרשת חלה?
תשובה: הפרשת חלה חייבים מכל עיסה שאופים. אם לא הפרשת לפני אפיה תפרישי חלה לאחר אפיה.
שאלה: שם החתן כשם חמיו או כלה כחמותה: מה מנהג הספרדים בדבר מורכב כדהלן. האם מותר לשדך אנשים יראי-שמים ששם החתן כשם חמיו או שם הכלה כשם חמותה?
תשובה: בדרך כלל לכתחילה נזהרים שלא לשדך בעלי שמות דומים, אמנם במקרים מיוחדים מציעים להוסיף שם כדי שלא להפסיד שידוך שהוא מיוחד במינו.
שאלה: לקיחת חוב לדעת הרמב"ם - הבהרה2: רק רציתי להעיר לתשומת ליבכם, שבשו"ת רב פעלים,חו"מ,ח"ג,ה.ובשו"ת ויאמר מאיר,יד,רבה של טבריה בזמן הרב זצ"ל- כותבים שגם בחפצים אין צורך בשומה.והביאם יביע אומר ח"ו,א. וכנראה שהבינו שעביד איניש -יש לו כח של בי"ד! ולכן לא דומה הדוגמא מתוספות כתובות צח. מצפה לתשובתכם הרמה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לקיחת חוב לדעת הרמב"ם - הבהרה"
תשובה: מתשובת הריב"ש שצ"ו שהזכרנו בתשובה מוכח שגם התופס חפץ חברו בדיני עביד איניש מוכרח לשום הדבר בבי"ד. שמח אני שהבאת תנא דמסייע לדברי (למרות שהזכרתו בתור קושיא על עליהם), שהלא בשו"ת ויאמר מאיר סימן יד מדגיש שהתופס חפץ חברו, באופן שהוא אלם ואינו יכול לגבות באופן אחר, חייב לשום הדבר בבי"ד, ושנה דבריו בתשובתו ו : "היוצא מן האמור לפו"ד דשרי לעכוביה הפקדון לכתחילה ובפרט אם לא בא לידו בתורת פקדון אלא שתפסו מיד אחר כנד"ד דאפי' הזוה"ק מסכים לזה דשרי לתפשו ולעכבו. אך לכל הדברות ולכל האמירות חובה מוטלת עליו לדבר עם בעל חובו ולהשתוות עמו על מכירת החפצים או לילך לב"ד ויברר טענותיו וב"ד ישלחו אחר הנתבע וכשלא יקבל אזי ישומו לו החפצים על פי שמאים אך הוא לבדו מאן שם לך כדכתב הריב"ש בסימן שצ"ו בשם ר"ח ו. ע"ש שהביא ראיות לזה מהש"ס" עכ"ד. כמו כן בשו"ת רב פעלים ח"ג ה' מתיר לתפוס ממעות חברו כנגד מעות שחברו לקח ממנו שלא כדין, תוך כדי דבריו דן ללמוד מהשטמ"ק שאפשר לתפוס גם חפץ של חברו, אך אינו מתייחס לנדון האם צריך התופס לערוך שומא של בי"ד קודם שיגבה ממנו. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: להוסיף חשק בלימוד: אני תלמיד בישיבת הסדר ויש לי בעיה שמעיקה עליי, למרות שאני לומד תורה בהצלחה אין לי חשק ושמחה בלימוד שלי. אני ממש אשמח לקבל כמה עצות שאוכל לעבוד על זה. כבוד הרב
תשובה: טוב שאתה לומד אף שאין לך חשק ושמחה, תמשיך ללמוד והשמחה תבוא. כמובן שככל יודעים יותר את גודל הערך של לימוד התורה ולזה צריך ללמוד על מעלתו של לימוד התורה בספרי אמונה החשק בא. וגם אתה צריך למצוא את צורת הלימוד המתאימה לך. כאשר מוצאים את הדרך המתאימה הלימוד ממלא את הלב שמחה. בברכת הצלחה נקווה שבקרוב תוכל לחזור ולומר שמצאת את הדרך ואתה שמח ומאושר
שאלה: ת עבור הוצאות הניזק: יישר כח על התשובה הנאה, שאלתי היא למה המזיק חייב לשלם רק 350 ולא 400, הלא הניזק נאלץ להוציא מכיסו סכום של 400 שלא היה מוציא אילו לא היה ניזוק, אמנם אם נשום את הת לפי הורדת ערך החפץ, חייב רק 350, אך שנינו שיש גם חיוב לשלם עבור הסכום שהניזק נאלץ להוציא, כשדרכו להוציא ההוצאה, כמו שפסק הש ך בסימן צה, ופסקו החזו"א הנזכר בתשובה ב ק ו, ג, (ואמנם חלק עליו לענין מה שמחייב המזיק לעשות בעצמו את התיקון, אך הסכים והביא ראיות לחייב את המזיק לשלם את הסכום שהניזק נאלץ להוציא לתיקון למרות שלא ירד ערך החפץ כתוצאה מהנזק) וכן פסק בתשו והנהגות ד, שכ באור לציון חו מ ד, אות ב, הגרש"ז זצ ל ובעוד אחרונים, האם הפסיקה אינה כן מצד שמשמע מהנתיבות קמח, א שחולק? בכבוד רב ובהערכה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הגדלת נזק לחפץ שבור"
תשובה: יישר כח על הבאת המקורות לחידוד הדברים, אכן נכרים דברי חכמה ואמת. אמנם אם נתבונן בדברים נראה לענ"ד שהדבר שונה מדברי הש"ך שהבאת ואף בדברי הש"ך ישנו חיזוק לדברינו, וניגש לבירור העניין: הש"ך האריך לבאר את שיטת הראב"ד שסובר שתביעת ממון מחמת קרקע הרי היא כתביעת ממון ולא כתביעת קרקע וממילא חייבים עליה בשבועה דאורייתא (מי שמודה מקצת ) ועוד כמה "נפקא מינות" (השלכות). הש"ך הרחיב את הדרך של הראב"ד וטען שהחיוב שהטילה התורה על המזיק הוא לתקן את הנזק ולא לשלם את הפסד ירידת הערך העצמי של הדבר הניזוק מכפי שהיה קודם שניזוק. (וזאת בניגוד לדעת הרבה פוסקים, ראשונים ואחרונים שסוברים שהחיוב הוא לשלם את פחת הערך ולא לתקן את הנזק) החוז"א הנ"ל חידד את דברי הש"ך והיוצא מהם, וטען שאם בשעת הנזק היית ירידת ערך גדולה ואח"כ כאשר בא המזיק לתקן, ערך התיקון היה יותר זול הרי שמחוייב רק במחיר הזול ולא במה שגרם כביכול להורדת ערך החפץ שניזק בעת ההיזק. (ואכן הוא חלק עליו במה שאמרת וממילא יש להסביר את סברתו שהרי לפי הבנתנו הש"ך בנה את דבריו מכח הרחבת דברי הראב"ד ואכמ"ל) אמנם - הש"ך הסכים בדבריו שאם אי אפשר לתקן את הדבר הניזוק הרי כאן מוסבים דברי הפוסקים שכתבו ש"שמין לניזק" את ערך ניזקו, וזה חיובו (ובזה הוא מסכים לשאר הראשונים שהחיוב של התורה במקרה כזה הוא לשלם ולא לתקן את הנזק). עתה ניגש לדייק בדברי השואל: השואל כתב בתחילה שהיה לו פנס עם שבר שעלות התיקון שלו היא כ 50ש"ח. אך בעקבות פגיעת הרכב היה חייב הבעלים להחליף את הפנס ולא יכל לתקן כבר את אותו הפנס אלא לרכוש במקומו פנס חלופי (שלם), ונמצא ש"פנים חדשות" באו לכאן ואין ביכולתנו לחייב את המזיק בקניית פנס שלם, שהרי הוא לא הזיק פנס שכזה, וכל שנותר לנו הוא לחייב את המזיק רק בשומת ניזקו (וזאת בהסתמך על המוסכם בתשובה הנ"ל שהשומא של הפנס תעשה בפני עצמו ולא ביחס לכלל הרכב ) אשר על כן, נראה לענ"ד מוכח מדברי הש"ך והחזו"א שלא ניתן לחייבו בת של 400 ש"ח אלא רק 350 ש"ח. הכו"ח לכבודה של תורה, בתפילה לכוון לאמיתתה של תורה.
שאלה: נדרתי שלא אשתמש בסמים קלים: כבוד הרב, אני בן 40. נדרתי נדר לפני כ 15 שנה נדר שאפסיק לעשן סמים קלים אך לצערי אני לא מקיים את הנדר הזה ומשהו בי לא שקט. אני בעל משפחה ונורמטיבי. אודה לך על עזרתך.
תשובה: ידידי היקר, אינך נורמטיבי, ואתה מוסיף בחטאיך ונודר!!! הנך צריך ללכת לגמילה. ישנו כפר גמילה בשם רטורנו ליד קיבוץ צרעה (בית שמש). תבקש שיקבלו אותך עד שתגמל. ויפה שעה אחת קודם. ה' יצליח דרכך.
שאלה: כשרות בבית אבות: השבוע אבי נכנס לבית אבות. האוכל כשר אך בבדיקה שערכנו במשך השבוע גילינו שצוות המטבח מביא שתיה ולעיתים אוכל בצלחות פלסטיק שונות (כלומר: אוכל בשרי בצלחות פלסטיק חלביות ואף שתיה). האוכל לא נעשה במטבח הזה לכן אין בעיה באוכל עצמו. האם יש לפסול את המקום בגלל דבר זה או שיש מקום להקל? (אבי אינו צלול ולא יכול להעיר להם) מראש,
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, אם אין השגחה במקום עלולות לקרות גם טעויות אחרות, כגון: בחימום בחול ובשבת וכו'. לכתחילה יש לחפש מקום עם תעודת כשרות מרבנות מקומית, שאם תתעורר בעיה יהיה למי לפנות. בדיעבד, יש לבחון את הבעיות הכשרות במקום לעומת הקושי בהעברה למקום אחר שיש לו תעודת כשרות. אני מציע שתתייעץ עם רב מקומי. ורפואה שלמה, הרב חגי בר גיורא
שאלה: שעטנז בכובעי צמר וכפפות: האם יש חשש שעטנז בכובעי צמר? כפפות? ראיתי שהמון דתיים מסתובבים עם מעילי ג וזף קאופמן - האם ידוע בוודאות שאין בהם חשש שעטנז?
תשובה: זה ש"דתיים מסתובבים" אינו אומר דבר. צריך לברר אצל אנשי מקצוע האם יש חששות או לא.
שאלה: לשנות תלוש שכר בשביל לקבל הנחה במעון - המשך השאלה: רציתי להבהיר יותר את השאלה כדי לא להיכשל בעוון הגזל. אשתי בפועל מלמדת 21 שעות. המנהל (שהוא ירא שמיים) והרואה חשבון, הסכימו לכתוב לה בתלוש 24 שעות עם אותה משכורת ללא תנאי. בפועל היא שוהה בבית הספר עוד שלש שעות נוספות. שאלתי היא האם אני יכול לסמוך על המנהל שעשה דבר הגון(לפי ההיכרות שלי איתו הוא בהחלט אדם ישר והגון)? שאלתי האחרת היא, האם אני יכול לשנות בעצמי את התלושים הראשונים כפי שעשה המנהל מאז שדיברתי איתו על הנושא? (הסיבה שהוא לא יכול לשנות את הראשונים היא מכיוון שלא ניתן לשנות תלוש שכבר יצא). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לשנות תלוש שכר בשביל לקבל הנחה במעון"
תשובה: אם היא שהתה בפועל שלוש שעות נוספות גם בעבר אתה יכול לתקן.
שאלה: נישואי כהן לגיורת: בשבת פרשת בא ציינו, כי התורה מזכירה את הגר באופן מיוחד ומחייבת אותנו לקבל אותו, יחד עם זאת העלתה אחת מבנותינו את הבעייה שחברה טובה שלה שהיא גיורת דור 2 או 3 בארץ לא איפשרו לה להינשא לכהן. שתי שאלות עולות מכאן: א. מדוע לכהן אסור לשאת גיורת גם דור 2 או 3? ב. האם אין כאן יחס דו ערכי- מצד אחד יש לקבל אותם מבחינה חברתית כשווה בין שווים, ומצד שני הם אסורים בנישואים עם כהן? על תשובתך. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הלכות קידושין לכהנים"
תשובה: א. אם אדם נושא גיורת ונולדה להם בת, הבת מותרת לכהן (לדעת רוב הראשונים). ב. בגלל מעלת הכהונה התורה הקפידה מאוד על ייחוס נשותיהם, "מעלה עשו ביוחסין", כמו שלכהן אסור להינשא לגרושה, ולא מצד פגיעה באף אחד. ואף להיפך, לגר באופן כללי יש העדפה מכיוון שהוא בא מעם אחר ונדבק בנו, "ואהבתם את הגר".
שאלה: עליה לתורה בתום השבעה: האם מותר לאבל לעלות לתורה בתום השבעה?
תשובה: מותר בשורות טובות
שאלה: היזק רכוש לפני שנים רבות: בנערותי זכור לי מעשה קונדס שעשיתי. כמובן שמדובר ברוח שטות ולימים הצטערתי על כך. מדובר על מישהו מבוגר מהשכונה ששברתי לו כסא שהיה לו בחצרו. כששמע רעשים הוא יצא אבל אני וחברי נסנו מהמקום. שאלתי היא, איני זוכר אם זה היה לפני או אחרי בר-מצווה. האם אני מחוייב בת הנזק? האם אני מחוייב לבקש ממנו מחילה? היום האדם מבוגר (קרוב ל90) ואני לא יודע אם זה זכור לו ואם זה יצער אותו. בנוסף, אני מתפלל איתו בביכנ"ס וזה אולי יגרום לו צער או כעס שיהיה אותי אחרי שאספר אזכיר לו המקרה? לסיכום - האם אני חייב להתנצל ולבקש מחילתו גם במחיר של צער. והאם אני חייב לשלם לו כסף ואיך (אולי אפשר במעטפה בעילום שם). ומה התשובה על מעשה שכזה? מראש
תשובה: : לגבי חובת הת : מעיקר הדין פטור אמנם טוב להחמיר ולשלם. אין צורך לשלם לו את כל סכום הנזק אלא סכום כזה שיש להניח שהיה מתרצה הניזק למחול על הנזק. פירוט הדברים: השו"ע בחושן משפט סימן צ"ד סעיף ג' פוסק שקטן שהזיק פטור מלשלם. אמנם הרמ"א באורח חיים סימן שמ"ג פוסק שמי שעבר עבירות בילדותו טוב לו לקבל עליו איזה דבר לתשובה ולכפרה, ומבואר בט"ז שם שהדבר כולל גם חיוב לשלם על נזקים שעשה. אמנם חובת הת אינה על עצם הנזק אלא רק מדרכי התשובה ולכן אין צורך לשלם את כל סכום הנזק אלא רק את הסכום שהיה הניזק מתפייס בו ומוחל ובספר פתחי חושן כתב שכך כתב בשו"ת "שבות יעקב" ח"א סימן קע"ז, ועוד הביא שם שבספר חסידים כתב שחייב לשלם הכול וכתב על כך ה"פתחי חושן" שכוונתו רק ממידת חסידות. מה שכתבת שיש לך ספק האם הנזק קרה בשעה שהיית גדול אין בכך יכולת לחייב אותך מפני שיש כלל שאם אדם אינו יודע אם התחייב הרי הוא פטור כגון במקרה שראובן תובע את שמעון שהלווה לו כסף ושמעון משיב שאינו זוכר אם לווה או לא, פטור שמעון לשלם מפני שלא ברור שהתחייב, ולכן גם פה שלא ברור לך שהיית חייב, אי אפשר לחייב לשלם מעיקר הדין מספק שמא היית גדול. לגבי בקשת המחילה: יש לבקש ממנו מחילה באופן כללי על מה שעשית לו בילדותך ואין צורך לפרט את המקרה באופן שיצער אותו. פירוט הדברים: ידועה המחלוקת בין החפץ חיים לר' ישראל סלנטר בשאלה האם צריך לבקש מחילה מאדם שסיפר עליו לשון הרע, וזה שסיפרו עליו לא יודע על כך. החפץ חיים כתב שצריך לבקש ממנו ור' ישראל סלנטר סבר שלא צריך, ובספר מקראי קודש לרב הררי הלכות יום הכיפורים פרק ב' הביא בשם הרב נבנצאל שאין מחלוקת אלא החפץ חיים דיבר במקום שהאדם שסיפרו עליו לא יפגע מכך שהמדבר יספר לו שדיבר עליו לשון הרע ולכן יש לבקש ממנו מחילה, ור' ישראל סלנטר דיבר על מקרה שזה שדיברו עליו כן יפגע מכך שיספרו לו שדיברו עליו לשון הרע ולכן אין לספר לו. לפי זה במקרה שלך שיש חשש שהזקן יצטער מכך שתספר לו, אין צורך לספר לו, ובנספחים שם הביא דברי הגאון הרב אברהם שפירא זצ"ל שאם ברור שבסכום שנותן לו הניזק מתפייס אפשר להסתפק בבקשת מחילה כללית. הרב יהודה חי לנזר
שאלה: מחילה עצמית לילד שבי: אבקש לשאול. האם לילד יש בחירה? לילדים מתחת לגיל מצוות. הרבה פעמים קורה שילד פועל ומבין את המציאות מתוך מבט מאוד מסויים, ולעיתים גם מתוך רגשי אשמה והתגוננות. ואם טעה בצורת הסתכלותו הדבר משפיע על התנהגותו. ולעיתים אותו דפוס התנהגות חוויה מבט נשאר איתנו גם בבגרותנו בדמות ה"ילד הפנימי". הילד הפנימי ממשיך לנהל אותנו. עוד שאלה- איך מגיעים למחילה עצמית? הרבה פעמים נראה לי שה' מחל לי אבל אני ממשיכה להקפיד על עצמי, לבקר, לשפוט ולהעניש את עצמי בחומרה. איך מגיעים למחילה עצמית ומשתחררים מכל זה? איך מוחלים לילד הקטן שפעל כמו שפעל ובבחירותיו טעה?
תשובה: הצד הילדותי שנשאר בנו הוא חיובי אולם אנו צריכים לנתב אותו לצדדיים הנפלאים של הילדות. התמימות הרוך הסקרנות והפשטות צריכים ללכת איתנו לכל ימי חיינו. ילד קטן אין לו בחירה משום שהוא מרגיש תלוי במבוגרים הסובבים אותו והוא עושה את מעשיו בכדי לרצות אותם או כתגובה למה שהם לוחצים אותו אולם אדם גדול משתחרר מהתלות באחרים ומעשיו הם בבחירתו האישית. מה שאנו מוצאים בתוכנו לפעמים תגובות שאנו מבינים בשכל שאינם מתאימות אולם משהו בורח לנו ומשתלט עלינו, אני לא יודע אם לקרוא לכך הילד הקטן. אולי זה הצד הפראי הלא מעובד שלא הצלחנו לגייס אותו ולהפוך אותו לכוח מצמיח בחיים שלנו אלא לכוח שאנו עדיין לא יודעים כיצד להשתמש בו. צריך לזהות את מה שאת קוראת "הילד שבתכך" לתת לו שם ולגאול אותו, לתת לו תפקדי חיובי. כך אולי נפטר מהתפקיד השלילי שהוא בחר למשוך אותנו אליו.
שאלה: כשרות חלב אם למי שלא אוכלת כשר: השאלה דחופה כי אנחנו בעיצומו של משבר משפחתי קשה. אנחנו זוג מעורב - דתי וחילוניה. נולד לנו ילד מקסים. אני מניקה אותו. בבית יש לנו מטבח כשר. לפעמים אני מבקרת את משפחתי ואוכלת מכלים לא כשרים. בעלי פוחד שזה הופך את החלב ללא כשר. מה אומרים המכובדים?
תשובה: אין משמעות הלכתית למאכלים שמניקה אוכלת. מעיקר הדין מותר למסור ילד לגויה שתניקהו. משה רבנו בגלל קדושתו זכה שאמו היהודיה הניקתו אולם זהו לא הלכה. בכל זאת, תימנעי מלאכול מאכלים לא כשרים, הן לעצמך והן כדי לרצות את בעלך. אני מניח שזו לא הבעיה היחידה ביניכם וחשוב שתתייעצו עם יועץ נשואין מקצועי ועם רב שמבין את הבעיות המיוחדות של זוג מעורב. תזכו לגדל את ילדכם לתורה, חופה ומעשים טובים מרוב נחת ו בית.
שאלה: סגולה לעבור טסט ראשון: רציתי לשאול אם יש איזה סגולה לעבור טסט ראשון?
תשובה: להקפיד על שלוש תפילות בכל יום וללכת עם ציצית. ה' יצליח דרכך
שאלה: סעודת החודש לאבי שנפטר: אבא שלי נפטר ב4 לחודש שזה כד בטבת אנחנו עולים לבית עלמין לגילויי מצבה ביום שני ה4 לחודש שזה כ"ד מתי אמורים לעשות את הסעודה חלק אומרים אותו יום בערב וחלק אומרים יום ראשון בערב. רציתי לדעת מתי אמורה להיות הסעודה?
תשובה: תנוחמו מן השמים. שלושים סופרים מיום הקבורה, ואם נקבר בכד' טבת ראוי לעשות הסעודה יום ראשון כ"ג שבט בערב.
שאלה: סעודה ביום פטירת אבי : ואם הוא נפטר בכ"ד וקברו בכ"ה, אז הסעודה תיהיה בכ"ד יום שני ערב לפני צריך? ומתי עולים לבית עלמין לגילויי מצבה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלה אישית"
תשובה: נכון, עליה לקבר תהיה ביום שלישי כ"ה בשבט, 30 יום מהקבורה. הסעודה ביום שני כ"ד שבט בערב.
שאלה: ברירת תבלינים: הרב, לא הצלחתי להבין מתשובות הרב באתר - האם צריך לבדוק תבלינים מחברות "מוכרות"? תבלינים כמו: פלפל שחור, פפריקה מתוקה חריפה, אבקת שום, אורגנו, כמון וכדומה. האם העובדה שאנחנו מחזיקים את התבלינים האלו בפריזר עוזרת? איפה כדאי (הלכתית) להחזיק את התבלינים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברירת בזיליקום מיובש ופפריקה"
תשובה: וברכת ד' צריך לבדוק בראיית עין שאין קורים ולהעביר על גבי שלחן או צלחת ולראות שאין חרקים וכדו'. הכנסה למקרר (כל דבר שאין בו 16 מ"צ) מונעת התפתחות, כך שאם בדקת פעם את התבלינים והכנסת למקרר או מקפיא (אין משמעות היכן) אין צורך לחזור ולבדוק כיוון שלא יתפתחו דברים בקרור. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: להתפלל מסידור או מטלפון סלולרי: כאשר יש סידור זמין, האם יש עדיפות להתפלל מתוכו מאשר להתפלל מתוך טלפון נייד, ואם כן מאיזו סיבה?
תשובה: סיודר עדיף. כי אין להכניס טלפון פתוח לבית כנסת שמא מישהו יתקשר ויש גם מראית עין וזלזול של בית הכנסת
שאלה: דחוף: האם מותר להיות חבר מפלגה מסויימת ולהצביע למפלגה אחרת?: ב"ה אני אדם דתי, חבר בתנועת הליכוד והצבעתי בבחירות המוקדמות של הליכוד. שמעתי שיש פסק הלכה שאומר כי אסור לאדם החבר במפלגה מסויימת ומצביע ב"בחירות המוקדמות שלה להצביע אח"כ בבחירות הכלליות למפלגה אחרת? האם נכון הדבר? השאלה מתחדדת במיוחד בזמן זה כאשר יש את רשימת הבית היהודי לכנסת המוסכמת על מספר רבנים גדולי תורה ומאידך הצבעה למפלגה "חילונית" אף על פי שיש ברשימתה חברים רבים שומרי תורה ומצוות? אנא ענו לי בדחיפות על השאלה?
תשובה: יש לאדם בחירה חופשית להצביע למי שהוא רוצה אלא שההגינות מחיבת לפרוש מהמפלגה בה היה חבר עד עתה
שאלה: העסקת עובד ערבי על פני יהודי: מה עמדתה של ההלכה במצב שיש באפשרותי לקבל לעבודה עובד אחד בלבד, כאשר המועמד המתאים יותר הוא ערבי והמתאים פחות הוא יהודי?
תשובה: אם היהודי פחות מתאים, מותר לך לקחת את האינו יהודי. ישנה הדרכה של תורה להעדיף באופן כללי את אחיך, אך אם זה יותר זול או יותר טוב, ניתן לקחת את האינו יהודי.
שאלה: לגזול ירושה משאר האחים: אם אח אחד משפיע על ההורים לרשום את הירושה על שמו ושאר האחים לא מקבלים דבר. האם זה גזל? והאם הוא יצטרך להתגלגל להשיב את הגזל? מראש!
תשובה: אין בזה גזל אם ההורים נותנים מרצונם בחייהם, אמנם בוודאי שזה בניגוד לרוח התורה להפקיע את הירושה לגמרי מהאחים וראוי לדבר עם ההורים שלא יעשו עוול שיזכרו להם אחרי פטירתם ועלולים לגרום איבה ומחלוקת ח"ו.
שאלה: ת עבור תיקון יותר משווי הנזק: יישר כח לכבוד הרב על ליבון העניין בדבריך הבהירים, אפרט מעט את הבנותי הדלות ואבקש את בירורך. 1.כדבריך המוטעמים, הראב ד מחלק בין ציור שהניזק תובע לשלם לו עבור הורדת ערך החפץ הניזוק, לבין תביעה לתקן את הנזק. הש ך באר זאת על פי חידוש (שכפי שהזכרת נחלקו עליו שא"ר ואחרונים) שהניזק זכאי לתבוע מהמזיק לתקן בכפיו את הנזק, אך הוא הוסיף שגם אם לא נקבל חידוש זה, סו ס יש שוני בתביעה לשלם עבור הפחת או לשלם עבור התיקון ו : "ואפילו תימא שאין חייב מ"מ דעת הראב"ד נכונה וכוונתו דהיכא שאפשר למלאות החפירות ואף שאינו חייב לשלם אלא דמים מ"מ ודאי בדמים שיתן לו ימלא החפירות א"כ תביעת קרקע היא." וכוונתו כביאור החזו"א שחדשה התורה שני מסלולים בתשלומי נזק, או ת עבור הורדת הערך של הדבר, או תיקון החפץ הנלמד מלשון מכה בהמה ישלמנה בלשון השלמה, וזהו שפסק החזו"א את הסברו של הש ך ללא החידוש המיוחד שלו. 2.בדבריו החזו"א נראה שדין ההשלמה קיים גם כשהחפץ הניזוק לא יחזור ויתוקן, אלא הניזק נאלץ לקנות חפץ אחר במקומו, (מראיתו מרש י גיטין נג אודות בהמת נדבה שפגלוהו כהנים, וכן משמע מראייתו משף צלמא, וכמו כן למדו במנחת שלמה תנינא (ב - ג) סימן קלה ובתשו והנהגות) 3.לכאורה נראה מדברי הש ך והחזו"א שגם אם החפץ של הניזק היה שבור במעט וממילא לא היה לו שווי בשוק, כל עוד מקובל אצל אדם ממוצע להשתמש בחפץ כזה, כך שהניזק לא הוצרך לתקנו, אם יזיקנו המזיק יתחייב מדין תיקון החפץ להשלים אותו, ואם אין למצוא חפץ מקביל למה שהיה לניזק קודם לכן, ייאלץ המזיק לשלם עבור חפץ חדש, שהרי החזו"א שאל איך נחייב המזיק חלון של בית שהרי נכון לשום את החלון על פני כל הבית ולא בפני"ע, נמצא שהמזיק לא הוריד לו את שווי הבית במאומה? ותרץ שאפשר לחייבו מדין תיקון הדבר, נמצא שגם כשאין לניזק פחת בשווי המזיק חייב מדין תיקון החפץ,(וכן למדו במנחת שלמה ותשו והנהגות הנזכרים) (וקשה לדחות שסוף סוף היה לו חלון ועכשיו איננו, שהרי אין לו משמעות בירידת השווי שהרי דנים אותו ביחס לכלל הבית, ומנין לחדש שגם דין התיקון מוגבל לפי שווי הדבר בפני עצמו, כשהתורה אינה שמה אותו בפני"ע אלא ביחס לכלל הבית) 4.אמנם נכון שלא הגיוני שהמזיק ירוויח מהנזק, ולכן נכון לאמוד כמה אדם מוכן לשלם עבור חפץ חדש, למרות שאין לו צורך בקנייתו, וסכום זה יופחת מת המזיק, (סכום זה יהיה פחות מהעלות של התיקון או הקנייה המקובל, שהרי הניזק אינו חפץ להוציא הוצאה זו, אלא סכום תיקון או השגת חפץ חדש במחיר מאוד מוזל שכל אדם היה חפץ בו) 5.בכבוד ובהערכה רבה, אשמח לתשובתך לבירור העניין, הוא מאוד מצוי. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ת עבור הוצאות הניזק"
תשובה: א.לענ"ד גם מ"שף צלמא" וגם מדין הפיגול לימד אותנו החזו"א עיקרון שהגם שהחפץ קיים אך השתנה בו משהו ע"י המזיק שאינו מאפשר את השימוש כפי שהיה בראשונה - דבר זה נקרא "נזק" למרות שהוא מאוד יחסי לצורך האדם הנ"ל ומטרתו. ועל זה אפשר לחייב את המזיק. ב.בל נשכח, שרוב הראשונים וגדולי האחרונים לא הלכו בכיוון חידושו של הש"ך והחזו"א ג.אין בידי את הספרים שהזכרת בשאלתך כך שלא אוכל להתייחס בלא לעיין בהם בפנים אך זו עניות דעתי - וכמו בכל דבר בתורה אפשר לחלוק (גם להלכה למעשה)כל עוד הכל נעשה מתוך דיון במקורות ויראת שמיים