LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: האם צריך לשנוא ערבים?: ליפני כמה ימים היה לי וייכוח עם חברות! אמרתי להם שאני חושבת שזה לא טוב לישנוא ערבים ערבים רגילים לא מחבלים או משהו. אבל הם אמרו לי שהם עם אכזרי וחייב לישנוא אותם אבל אני חושבת שאין לנו זכות ככה להכליל את כולם ולישפוט אותם.האם אני צודקת.? וחוצמיזה יכול להיות שיש ערבים שהם אנשים טובים. ויש יהודים שרוצחים וגונבים.אז אני לא מבינה למה היהודים האלה נחשבים יותר טובים מגויים שהם אנשים טובים!
תשובה: לשואלת היקרה כמה טוב לראות מחשבה, לראות יציאה נגד זרם שכביכול ברור לכולם-שאי ברכה! נתחיל בכך ששאלת שתי שאלות: האחת האם עלינו לשנוא מי שאיננו יהודי וגם איננו מזיק לי? השנייה מה ההבדל בין יהודי חוטא לגוי טוב? אז רק אפתח בכך שתוכלי לומר לחברותייך כי הצדק איתך. "בצלם אלוקים נברא האדם" האם יציר אלוקים יש לנו רשות לשנוא? יתירה מכך האם אנו כבני אדם שנותנים לרגש כמו שנאה למלא אותנו-זה חיובי?! בעל אורחות צדיקים "בשער השנאה" פותח בכך ש:"לא תשנא את אחיך בלבבך" ובזה הוזהרנו להסיר מנפשינו מדת השנאה"- להסיר אותה פשוט! גם לערבים יש תפקיד בעולם הם לא סתם "טעות שנבראה" הם חלק מהעולם אותו ברא הקב"ה. אכן,כשאנו במלחמה החוקים הם כמו במלחמה אבל גם אז-על מה אנו נלחמים, לשם מה? אנו נלחמים בשם ה, "משנאיך ה  אשנא" אנו לא מונעים ממקום של כעסים וגחמות אלא ממקום גבוה בהרבה! אכן את הרע עלינו לשנוא, את משנאי ה - כן! אבל סתם אדם-לא. נהפוך הוא הרב קוק פותח את ספרו מידות הראי"ה באמרה- "חייבת האהבה להיות מלאה לכל"- לכל. לשאלתך השנייה ישנו הבדל מהותי בין עמ"י לבין הגויים, עמ"י נבחר ע"י הקב"ה לתקן עולם, אנו מגלים את שם ה  בעולם ושם ה  נקרא עלינו, כולנו עם של נביאים בפוטנציאל ולכן ב"מעמד" אנחנו יותר מן הגויים(כמו בכל דבר ישנם מעמדות-גם בתוך ישראל גם אם מאוד אשתדל לא אוכל להיות כהן.)-איננו גזעניים איננו מבטלים את הגויים בשל הסיבה הזו. אלא להיפך אנחנו מעוניינים להיות אור לגויים- אור יוצא מנקודה אחת ומשפיעה הלאה וזהו רצונו ומטרתו של עמ"י. להשפיע טוב על העולם,לקדם את העולם-לא לפגוע, לא לרמוס. ישנם יהודים חוטאים ישנם עושים עוונות וגם יהודי שרוצח עושה נגד רצון ה  ועושה מעשה מתועב. ואכן אתפוס אותם כפחות מוסריים או ערכיים מהאנשים באופן כללי, אך לא הייתי נכנס למערכת השוואות. אלא מוסיף אהבה לעמ"י, לנפלאות ה  ולכל יציר ה. מקווה שהייתי לעזר! ואם לא-בשמחה תמיד hananb1081 gmail.com חנן. נ.ב-לעיון נוסף תוכלי לראות את התשובה הבאה:
שאלה: כמה שאלות על ימי המשיח: 1.האם לפי היהדות כול היהודים שווים או שכול אחד חשוב בצורה מיוחדת? 2.האם אחרי בואו של המשיח כולם יזכו להרגיש את השכינה? 3.האם אחרי בואו של המשיח לא ימותו יותר אנשים? 4.אנשים יוכלו לחטוא אחרי בואו של המשיח? ואם לא, אז יום כיפור יתבטל? 5.האם אחרי בואו של המשיח יתבטלו הקללות שאלוקים הטיל על אדם וחווה?
תשובה: א.כל אחד חשוב בפני ד  באופן מיוחד, וכולם יחד שווים כבנו בכורו של ד  ב.בגמ  משמע שכן ג.מחלוקת ראשונים ד.יחטאו בשוגג, יו"כ אינו בטל לעתיד לבוא ה.לא רק שיתבטלו אלא יתמתקו ויוסיפו אורה שלא היתה טרם החטא
שאלה: אין עם מי לדבר על זה: אני בן 14 ואני לא יודע איך להפסיק. אני כל יום מבקש מהקב"ה שיעזור לי. אני מתחרט כל פעם שאני עושה. אני לא יודע למה זה בא לי לבד ואני לא יודע איך להפסיק את זה אני מתבייש לדבר על זה אין לי אם מי לדבר
תשובה: אתה לא לבד בקשיים הגדולים הללו. זו מלחמה קשה וארוכה, רבים מאוד הצעירים שמתקשים בכך, אסור להבהל מכל כשלון. צריך להמשיך ולהתגבר גם אם נכשלים. נכתבו כבר הרבה תשובות כדי להדריך, לעודד ולחזק נערים צעירים במצב כמו שלך, עיין בקישורים הבאים - שם יש הפניות לקישורים נוספים של תשובות בנושא. אל תשכח -  לפי הצער השכר. באותה מידה שהקב"ה רואה את החטאים שלך הוא גם רואה ויודע את גודל המאמץ ושברון הלב שיש לך. הקב"ה שומע ושומר את כל התפילות שלך. זו מלחמה קשה, לכן הקב"ה מעריך כל ניצחון קטן במלחמה הזאת. בהצלחה!
שאלה: חתונה ללא מקווה: יש דרך לקיים חתונה כדת משה וישראל כאשר הכלה מסרבת לא ללכת למקווה? האם אפשר לקיים חתונת נידה במקרה כזה? ובמה היא שונה מחתונה רגילה?
תשובה: על פי הנחיות הרבנות והמועצות הדתיות אי אפשר לקבל תעודת נישואין ללא אישור טבילה במקווה. מבחינת ביצוע החופה זה אכן יהיה כמו חופת נידה. בחופת נידה הכלה הולכת לטבול אחרי שהיא נטהרת. אני מציע לדון עם הכלה בהסתיגויות שלה מהטבילה ולנסות לפתור את הבעיה בדרך שתהיה מקובלת על כל הצדדים. (התשובה ניתנה מהרב שלמה הכט) רבני ורבניות בית הלל עונים לשו"ת גם בפייסבוק -
שאלה: קבלת עול מצוות בגיור: יש טוענים שרוב הפוסקים לא הצריכו קבלת עול מצוות בגיור. שמעתי שהרב סתיו סובר כך, בפרט ביחס למי שמשרת בצהל ומזדהה עם מדינת ישראל. האם זה נכון?
תשובה: הבל. זו הוצאת שם רע על רבנים וגדולי ישראל. רבנים לא יכולים לבטל עיקרון שלאורך כל השתלשלות ההלכה נקבע כי הוא הכרחי לצורך קבלת הגיור. אדרבה, גר שלא קיבל על עצמו אפילו רק מצווה אחת מתרי"ג, הגרות שלו לא חלה. מה שהקלו רבנים רבים, ודווקא ממי שהוא מזרע ישראל ומשרת בצבא, זה בנוגע לכאלה שמקבלים על עצמם עול מצוות בבית הדין, אך לאחר מכן חיים כחילונים, האם ניתן או צריך לבטל את גרותם (אפשרות שהרמב"ם פסל). אריאל (המשיב אינו רב)
שאלה: איפה לישון אחרי מתן הגט: אני ובעלי בהליכי גירושים. לא מעט אנשים אמרו לי כי אסור לי לישון בביתי ביום מתן הגט וכמו כן אסור לישון בשום בית אחר בטח שלא בבית של רווקה. רציתי לדעת עד כמה זה נכון ואיפה עליי לישון ביום הגט? מראש
תשובה: וברכת ד  אפשר לישון בכל מקום, ובלבד שלא בבית שבו נמצא נותן הגט או בשכונתו. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: האם צריך להתווכח גם לגבי קיום מצווה?: בכלל אהבת הבריות-לאהוב ה ולשנוא המחלוקת ולהתרחק תמיד מכל ריב ומדון ובפרט יש להיזהר משינאת חינם המחלוקת שנואה עד מאוד לפני הבורא יתברך ויש להתרחק ממנה כמו מן האש ואין להתקוטט אפילו על קיום דבר מצווה? מה זה אומר?
תשובה: ב"ה, למשל אם אדם רוצה להיות שליח ציבור ביום הזיכרון לאביו, ויש עוד אנשים שרוצים לריב על כך, על זה נאמר שיניח להם להיות שליחי ציבור הוזה יעשה יותר נחת רוח לנשמת אביו מאשר יריב עם אנשים על כך. כתוב בתחילת שולחן ערוך שלא יבוש מפני המלעיגים, הכוונה שלא יתפעל ממה שלועגים לו, אך לא יתקוטט ולא יריב איתם. דני ארגמן
שאלה: טעם עליון וטעם תחתון בעשרת הדברות: ב"ה התחדש לי שלעשרת הדברות יש 2 מערכות טעמים- טעם עליון וטעם תחתון. האם הטעמים הללו מופיעים בתנ"ך כיום (לדוג בתנ"ך קורן)? כי מעולם לא שמתי לב לכך. ולמה יש 2 מערכות טעמים?
תשובה: לשואלת בחלק מהחומשים והתנ"כים זה מופיע בסוף הספר. הטעם העליון הוא הטעם שבו קוראים בציבור. יש בו נימה חגיגית יותר. כך למשל כל אחד מהדיברות הקצרים נקרא כפסוק נפרד. אפי קיציס
שאלה: מס  שאלות כלליות: ב"ה 1. מה הכוונה שכיום פודים מעשר שני בפרוטה? איך אפשר להשוות את זה לפרוטה??? 2. התברר לי שבזמן ביהמ"ק, הכהנים תחלקו ל 24 משמרות וכל משמר עבד שבוע פעמיים בשנה. מה הוא עשה בזמן שלא עבד? 3. האם גו ק מת נחשב גם כנבלה? הרי נבלה זו בהמה או בע"ח האסורים מהתור באכילה, וכן בנגיעה ונשיאה. אסור להרים גו ק מת? 3. האם שלמה המלך תיקן את נטילת הידיים? עד תקופתו לא נטלו ידיי על כלום? או ששלמה המלך תיקן רק את נטילת הידיים של בוקר?
תשובה: לשואלת 1. בזמן שבית המקדש היה קיים, היו פודים את המעשר שני בכסף ע"פ שוויו האמיתי. הפירות היו נהיים חולין, ואת הכסף היו לוקחים לירושלים, רונים שם אוכל ואוכלים אותו בטהרה בירושלים. כיום, כשאין לנו בית מקדש וכיון שכולנו טמאים, אי אפשר לאוכלו בטהרה בירושלים. לכן אנו םודים את המעשר שני, לא בשווי האמיתי, אלא בפרוטה. 2. בשאר הזמן הם כנראה היו פנויים לעסוק בענייניהם. כנראה שבד"כ הם למדו תורה. ואכן אנו מוצאים כמה מקומות בתנ"ך שהכהנים מוזכרים כמלמדי תורה בישראל, כיון שפרנסתם הייתה מצוייה (תרומה ולפעמים גם מעשר וכד ). כך למשל אומר הנביא מלאכי "כי שפתי כהן ישמרו דעת ותורה יבקשו מפיהו ". 3. ג וק מת אינו נחשב נבלה ורצוי מאד להרים אותו ולזרוק אותו לפח. ובכלל, גם נבלה מותר להרים, אלא שמי שעושה זאת נטמא, ובזמן ביהמ"ק היה צריך להקפיד ולהטהר. 4. שלמה המלך תיקן נטילת ידיים לפני נגיעה בקורבנות. נטילת ידיים לאוכל מאוחרת יותר. וראי פירוט כאן: אפי קיציס
שאלה: 5 שאלות: ב"ה לאחרונה התחדש לי שהמושג פרושים הם חסידים שחיו בימי בית 2 ונבדלו משאר העם בכך שהקפידו על דיני טומאה וטהרה. האם לא כל העם נהג כך?! למה??? 2. האם ר"ח יכול להיות גם א ו-ב של החודש החדש? או שאם הוא יומיים הוא בהכרח היום ה-30 של החודש שעבר והיום הראשון של החודש הבא? 3. אם אני מלווה לשכנים בקבוק שמן והם מחזירים לי אח"כ בקבוק שמכיל יותר מחברה טובה יותר וכו - זה נחשב ח"ו כריבית? אם הם סתם הרגישו לא נעים ורצו בתור מתנה לתת כך (זה לא בתמורה שהלוויתי להם אלא כמתנה על שעזרתי להם כשהיו צריכים וכהוקרתם על כך)? 4. "לא תלך רכיל בעמך"- ועל גוי מותר לרכל או שלא? 5. אם אוכל כשר הוא בריא יותר (כך נמצא היום במחקרים) וגם בכלל הקפדה על דיני הכשרות היא בריאה יותר, למה ה לא הביא לגויים עניין זה כאחד מ 7 מצוות בני נח?
תשובה: א.הפרושים היו אלה ששמרו על ההלכה מסיני, תושב"ע ותושב"כ גם יחד. חלק מהעם טעה אחר כתות אחרות בשל חולשה או בלבול, כמו בימינו ב.האפשרות השניה ג.יש בזה חשש ריבית, יש להקפיד להחזיר באותה כמות ואיכות ד.מותר, ראוי להמנע ה.לדעת חלק מהראשונים כשרות בריאה יותר, לדעת אחרים לאו דוקא. על כל פנים, קרבתנו לד  מביאה עימה חכמה של תורה ובריאות של טהרה. ומי שרחוק יותר מרבש"ע, רחוק יותר גם מאלו
שאלה: ברכות- אחת ממצוות דרבנן!: ב"ה לאחרונה התחדש לי שיש 7 מצוות מדרבנן, שלא כתובות בתורה ואחת מהן היא ברכות (חוץ מברכת המזון). אם כך- לכאורה יוצא שלפי התורה עצמה לא היינו צריכים לברך לפני ואחרי כל דבר. הרי זה שינוי עצום! יש המון המון חלקים בהלכה היהודית שעוסקים בברכות, בזמן, בכמות ובשיעור וכו ולכאורה לפי התורה זה לא אמור להיות!. אני יודעת שה רצה שחכמים יורו כך, שהרי בתורה עצמה כתוב שיש לעשות ככל מה שאמרו לנו חכמינו, אבל עדיין זה מוזר מאד!. ד"א- האם אסור להיות בשירותים יחפים? שמעתי כך פעם ואיני יודעת האם זה סתם דבר או אכן הלכה או מנהג?
תשובה: א.ברכת המזון היא מדאורייתא, ושאר הברכות דרבנן לרוב הפוסקים. התורה התיחסה לברכה המרכזית על לחם, וח התיחסו לברכות על התוספות. תושב"ע מביאה את כוונת רבש"ע הרחבה, שבאה בצורה תמציתית בלבד בתושב"כ. יש להזהר מדברי סופרים החביבים כדברי תורה, כך רבש"ע רצה להופיע את רצונו בעולמו בדירוג שכזה. ב.מותר, יש שנהגו להמנע
שאלה: שיר הכבוד: ב"ה האם את שיר הכבוד אומרים בבית הכנסת לאחר תפילת מוסף של שבת ויו"ט או לאחר הכנסת ספר התורה או שיש שני מנהגים?
תשובה: במקור נהגו לאמרו בסוף תפילת מוסף, לאחר עלינו. נראה שבקהילות שונות הקדימו אמירתו לאחר שחרית מפני שאנשים יצאו מבית הכנסת תוך כדי אמירתו. לכן כיום יש שני מנהגים: לאחר שחרית ולאחר מוסף. ועיין
שאלה: שלוש שאלות: ב"ה לאחרונה התחדש לי שיש כזה דבר שנקרא "שכר פסיעות". כלומר, שאם יש בעיר אחת 2 בתי כנסת, אני צריכה ללכת לרחוק יותר וכך אקבל בעזרת ה שער על כל פסיעה ופסיעה. יש לי שאלות על הנ"ל: 1. מי שהולך לביכ"נ הקרוב לא מקבל שכר? 2. האם היום מקיימים את זה? הרי כל אחד הולך למה שהכי קרוב לו ולמה שהוא מתחבר. 3. האם כך הוא הדבר לא רק לגבי בית כנסת אלא לגבי כל מצווה?
תשובה: א.מקבל שכר כפי המאמץ שלו ב.מידת חסידות זו ללכת לבי"כ רחוק, כפופה להלכה בסיסית יותר- יכולת הכוונה בתפילה והגעה בזמן לתפילה. לכן רבים מתפללים בבי"כ שהם אוהבים הקרוב לביתם. ג.כמדומני ששמעתי מהגר"א שפירא שזה נכון לכל מצווה, אולם רק כאלה שהן עם השראת שכינה במצווה גופא כגון בי"כ או בימ"ד, ביקור חולים וכד. ששם נאמר שהשכינה שורה במקום.
שאלה: מי זה הש"ץ: ב"ה לא יצא לי אף פעם להיות בבית כנסת מקום תפילה שיש בו פחות מ- 10 מתפללים. לכן עלתה לי שאלה- האם הש"ץ הוא חלק מהעשרה או שבנוסף להם? כלומר, אם לדוג יש רק 10 מתפללים- הם יכולים להתפלל ואחד מהם הוא הש"ץ?
תשובה: חלק מהעשרה
שאלה: שמעון הפקולי: ב"ה האם ר גמליאל תיקן את סדר ברכות תפילת 18 או ששמעון הפקולי עשה זאת?
תשובה: שמעון הפקולי סידר, בהסכמתו והדרכתו של ר"ג
שאלה: חישוב שעות זמניות: ב"ה לפי מה שאני יודעת, יש שתי אפשרויות לחישוב שעות זמניות: 1. מעלות השחר עד צאת הכוכבים. 2. מזריחת השמש ועד שקיעתה. לכאורה נראה לי שאפשרות 1 אורכת יותר זמן. האם זה יתכן? הרי זה משנה את הזמנים של התפילות וכו בצורה משמעותית בין 2 האופציות של החישוב.
תשובה: אתה צודק - יש שתי דרכים לקביעת התחלת היום וסופו ולפיכך יש שני חישובי זמן. זמן שבין הזריחה לשקיעה זו שיטת הגאון מוילנה ו בעל התניא. שיטת ה מגן אברהם  הזמן שבין עלות השחר לצאת הכוכבים. השעה הזמנית לפי חישוב זה תהיה ארוכה יותר. ועיין
שאלה: לומר את ת. הדרך?: ב"ה אם אני נוסעת כל יום מרחק שלפעמים אורך המון זמן ולפעמים קצת (תלוי אם יש לי אוטו או באוטובוס) וזה זמן משמעותי- לדוג מחצי שעה של נסיעה, לשעה וחצי של נסיעה, האם עליי לומר את ת. הדרך?
תשובה: אומרים תפילת הדרך על פי המרחק של הדרך ולא לפי משך הזמן שנוסעים. עיין בשעור של הרב מלמד בסעיף 4  על איזה דרך מברכים
שאלה: עירוב בשבת: ב"ה לגבי עירוב בשבת- אם אין עירוב מותר ללכת עד 2000 אמה מהמקום שבו הוא מסתיים ואם יש עירוב אז מותר ללכת יותר? בנוסף- לא הבנתי מה העניין שאדם שרוצה ללכת מחוץ לעירוב, יכול להניח שם מאכל ואז הוא קונה את המקום הזה כביכול? הרי חכמים אסרו לטלטל מרשות לרשות, אז אם האדם כביכול קונה את המקום זה כאילו רשות שלו והוא לא מטלטל? הרי הפועל הוא כן מטלטל!!!
תשובה: לשום לך את מערבת 2 סוגי עירוב. 1. עירוב חצרות - מותר לטלטל עד סוף עירוב העיר שזו חומת העיר ובהעדר חומה לעיר - עירוב על ידי חוטים באופן מסוים מאד. אין להוציא ( לטלטל) אחרי העירוב אפילו לא ס"מ אחד 2. עירוב תחומין - לכל אדם מותר ללכת מחוץ לתחום העיר 2000 אמה בלי לטלטל שום דבר. אדם פרטי יכול להניח בערב שבת עירוב תחומין שיאפשר לו ללכת 4000 אמה לצד אחד של עיר ויגרום לו שלא יוכל ללכת כלל מצידה השני של העיר. דוד לוי
שאלה: סגי נהור: ב"ה מצטערת שאני שואלת פה, אבל אני לא מוצאת מענה במקום אחר לשאלתי הספייציפית: שמעתי ש"סגי נהור" זה אור רב. בפעם אחרת שמעתי ש"סגי נהור" זה עיור רואה. חקרתי קצת אחרי 2 הפירושים ומצאתי מקורות רק ל"אור רב". מה בדבר הפירוש השני? האם הפירוש השני בא לציין את משמעות הביטוי ולא פירוש מדוייק למילים עצמן?
תשובה: לך זה כינוי מכובד לאדם עיור דוד לוי
שאלה: רעש משכנים: הרב! אנו מתגוררים בבניין קומות.בקומה מתחת קיים לשכנים מאוורר תיקרה הנמצא מתחת לאחד מחדרי השינה שלנו. מאוורר התקרה זה משמיע רעש של תקתוק טורדני לא חזק במיוחד,אך לאורך זמן מפריע לבננו החייל לישון ואף מעיר אותו משינה במהלך הלילה. (הרעש משתנה כתוצאה מהרוח). פנינו לשכנים אך דבר לא השתנה. האם יש כאן משום "גזל שינה"? ומה עוד ניתן לעשות בנידון?
תשובה: אין כזה מושג  גזל שינה. יש איסור להזיק את חברו, וגם מצווה של אהבת החבר על ידי שלא עושים לו מה ששנוי עלינו. למעשה תוכל לתבוע אותו (בבי"ד כמובן), אם בשיחה נעימה הוא אינו מוכן לבדוק דרכים להמעטת הרעש.
שאלה: ברכות השחר והנחת תפילין: שבוע טוב כבוד הרב על המענה לשאלה הקודמת לפעמים אני מתעורר בשעות הצהריים ומניח תפילין השאלה אים אני יכול לברך ברכות השחר או לא
תשובה: צריך לסדר את היום כך שתוכל לקום בזמן ולקרוא קריאת שמע שהיא מצוות עשה מהתורה. ובדיעבד כיוון שיש משווים את זמנן לזמן תפילה, לכתחילה ישתדל לברכן עד סוף ארבע שעות של היום, ובדיעבד עד חצות היום. אבל אם לא הספיק לאומרן עד חצות היום, יכול לאומרן כל היום, מפני שדעת רוב הפוסקים שזמנן שונה מזמן תפילת שחרית, מפני שהן ברכות הודאה על הדברים הטובים שהאדם נהנה מהם במשך כל היום, ולכן אם לא ברכן בבוקר, בדיעבד יכול לברכן כל היום. ולהרחבה ומקור התשובה ראה בספר פניני הלכה מאת הרב אליעזר מלמד שליט"א באתר ישיבה אייל משה
שאלה: פסוקים בעל-פה: רציתי לדעת, האם לדעתך יש ערך בשינון פסוקים לשם זכירתם? לפני כמה זמן קלטתי שאני לא זוכרת את פרקי התהילים הנאמרים בתפילת ער"ש (צ"ב-צ"ט) וזה נורא הפריע לי. ולכן קיבלתי על עצמי לומר אותם יום-יום. האם יש ערך לאמירתם למרות שלא היו ממש "לשמה"? עכשיו ב"ה אני זוכרת את כולם. האם מותר לי להפסיק לאמרם או שזה נקרא כנדר שקיבלתי על עצמי?
תשובה: לך תזכי למצוות וטוב עשית אין בכך שום נדר. גם אם היה אז הוא הסתיים ברגע שלמדת אותם בעל פה דוד לוי
שאלה: ציציות: ילדי בני 3 ו- 4. אני מלבישה להם ציציות. הבעיה שלפעמים החוטים של הציצית מאוד ארוכים לא שווים בגודלם ומקשים על ההתנהלות (מגיע עד הרגליים, קשה בשירותים וכוכ ). האם ניתם לקצר את החוטים? יעל
תשובה: לך חובה לקצר (מותר במספרים ויש המהדרים לחתוך בשינים) ילד, בשונה ממבוגר, חייב במצוות רק כדי להרגילו ולכן חשוב שהן יהיו לו נעימות. הציצית צריכה להיות נוחה לילד ואולי צריך לקנות להם קטנה יותר או להמתין עם מצווה זו לגביהם דוד לוי 098987548
שאלה: בינו לבינה: לרב. אני יוצאת עם בחור כשלושה שבועות (פעם ראשונה שאני יוצאת), 1.הייתי רוצה לדעת איך אני יודעת לאן הקשר מוביל,אני מרגישה שזה רציני.השאלה היא מתחילים לדבר על ענייני חתונה (אני לא לחוצה,רק לדעת שזה מוביל למקום נכון וטוב) 2.איך אני יודעת שזה באמת מה שהקב"ה קבע? יכול להיות שזה לא הזיווג ואני לא רואה.איך אפשר לדעת? 2.יש לו אח שנפטר לפני שלוש שנים מהמון בעיות (נולד עם מוגבלויות ובמשך השנים החמיר המצב) ועוד אח שאחרי יומיים שנולד נפטר. האם זה משו גנטי? איך בודקים את העניין? על ההיענות. יום טוב.
תשובה: ב"ה, לגבי השאלות הראשונות אשמח לענות בפלפון. לגבי השאלה האחרונה אפשר לערוך בדיקה גנטית בדור ישרים, ולאו דוקא מי שאחיו חלו. דני ארגמן 052-7710491
שאלה: איך לעודד את בעלי ולחזק אותו: אקדים ואומר שבעלי הוא בחור מאוד מאוד מוכשר, הוא עוסק בתחום חשוב מאוד מאוד (שעיקרו בחינוך בני נוער והקניית ערכים) הואלא רק איש חינוך מצויין, הוא גם מנהל טוב מאוד ואיש אדמנסטרציה מעולה. ועכשיו, אחרי שהחמאתי לו בלי סוף - לאחרונה הוא עובר תקופה מאוד מאוד קשה בעבודה. אני מבינה את הצורך שיש לו בזה שיעריכו אותו בעבודה, אבל לפעמים אני לא מבינה למה כל אושרו תלוי בזה. יש קיצוצים בעבודה ומורידים לו חלק מהשכר, זה מאוד מתסכל אותו מכיוון שזה מבחינתו מדד להערכה מצד הממונים עליו (ובמדק) בנוסף, בלי קשר לשכר, יש המון בעיות אחרות של הצטברות עבודה משעממת, מנצלים את יכולותיו לעשות דברים שהוא טוב בהם אך אינו מעוניין, ובכלל - הוא מאוד לא מרוצה. ניסיתי ממש הכל. ניסיתי להגיד לו כמה הוא מוכשר ומוצלח, ניסיתי להסביר לו שהקיצוצים זה לא קשור אליו, ניסיתי אפילו לשתוק. אפילו פעם אחת ממש "שטפתי" אותו, חשבתי שזה ינער אותו ועשיתי לו שיחה רצינית על כך שהוא צריך להחזיר לעצמו את השליטה בחיים כי ככה המצב לא יכול להמשך. קשה לי מאוד כי הוא מגיע הבייתה מדוכא ועצבני. הוא כל הזמן מעשן, מהרגע שהוא מגיע הוא אוכל ומייד הולך לישון. אני לא יכולה לראות אותו בדיכאון הזה והוא בחור צעיר ויכול עוד להחליף עבודה בלי בעיות כל מקום עבודה ישמח לקבל אותו. מה עוד אני יכולה לעשות??? המצב בבית לא יכול להמשך ככה.
תשובה: ב"ה, חשוב שתהיי הצד היציב והרגוע בבית, אם תסחפי לעצבות שלו מי יקים אותו? תשאלי אותו במה את יכולה לעזור לו? ואיך הוא רוצה שתגיבי? אולי התגובות שלך מקשות עליו? אולי הוא רוצה לקבל לגיטמיות להכשל? דני ארגמן
שאלה: פניתי לפני מספר ימים, טרם נעניתי: בתי היא חילונית, מבית רפורמי, נישאה לחילוני מבית מסורתי מזרחי, המתחזק בדת. מזה זמן, הבת במצוקה רגשית קשה מאוד (חרדות וקשיים בשינה)הבאה לידי ביטוי התנהגותי בהתרחקות מהמשפחה ובתוקפנות עזה כלפי. ניסיתי לבדוק עם החתן מה קורה, אולי חלילה דיכאון שלאחר לידה, או חלילה, קשיים בזוגיות. הוא הגיב בחוסר אמון במערכות הטיפול המקצועיות כגון: פסיכיאטר, פסיכולוג, יועץ זוגיות.לדבריו הפתרון לבעיה הוא בתוך המגזר, כך לדבריו. וזה מה שפחות או יותר הוא כתב לי: לדבריו הבת מבחירה חופשית עוברת אבולוציה מאדם ללא שורשים, לאדם עם שורשים יהודיים. וכי משפחת המוצא שלה, בשל השוני באורח חייה, מפירה את ברית הזוגיות ביניהם. לדבריו מקור המצוקה שלה בכך שבגללנו נקלעה למצב בו עליה לבחור. החתן אף מחמיר את המצב באומרו שרפורמים גרועים מחילוניים. לשאלתי את הבת מי הרב שלהם, וזאת כדי שאפנה אליו ישירות, השיבה ברצינות גמורה שבעלה הוא הרב. הוא מאוד חכם, הוא קורא ישירות ברמב"ם, לא זקוק לפרשנות של אף אחד. אני חייבת לציין שלא רק שמעולם לא הוסמך לרבנות, הוא אפילו לא למד בבית ספר דתי, שלא לדבר על ישיבה. על עצם השאלה האם בחרה לחזור בתשובה, הגיבה בעוינות רבה. כי אם זה רצונה, אנחנו כמשפחה נכבד את בחירתה. השאלה מאוד מורכבת ולכן לא ידעתי כיצד להגדירה ולמי להפנותה. האם מותר לגבר לפסוק הלכות למשפחתו מתוך קריאה ברמב"ם? האם יתכן ומדובר בזוגיות הרסנית בה גבר משתמש בבורותה של רעיתו כדי לשלוט בה כשהיא מחזיקה ממנו מקור האמת המוחלטת? מה לעשות?
תשובה: ב"ה, המקרה מורכב, נוסף למורכבות אני שומע רק צד אחד ואי אפשר לתת התיחסות ראויה, שאלת למי להפנותה, האם היא באמת מעונינת לפנות להדרכה? אם כן אפשר לפנות אלי. דני ארגמן 052-7710491
שאלה: כשרות:, לסבא של בעלי יש כבר שנים רבות עובדת זרה שעושה הכל לבית כולל בישולים מה קורה כשאנחנו מגעים לשבת והיא הכינה את כל האוכל?? מותר לאכול??
תשובה: לכם לכתחילה אין לאכול ממה שהיא בשלה אלא אם יהודי הניח את האוכל על האש. לסבא יש דין חולה ולכן יש מקום להקל אתם ברוך השם אנשים בריאים דוד לוי 098987548 מותר לאכול אוכל שאינו מבושל ואוכל שאינו עולה על שולחן מלכים אם אין ספק בכשרותו
שאלה: כיבוד הורים: הרבנית, אני מאד משתדלת בכיבוד הורים, אני נמצאת בשירות לאומי כרגע וכשאני בשירות אני רגוע מאד, אצלי בבית רגילים בד"כ לצעוק, אם לא מקשיבים או אם משהו מתעצבן. כשאני בשירות שלי אני מאד רגועה ולא צועקת בכלל, בשבת כשהייתי בבית, שאלתי שאלה ואמא שלי שתחייה ענתה לי וכשלא הבנתי ושאלתי שוב היא ענתה לי כשהיא חצי צועקת עלי חצי מנסה להסביר לי, מרוב תסכול ומרוב שאני לא רגילה לצעקוב ו שצועקים עלי בכלל בטעות צעקתי עליה, ואמרתי לה שתפסיק לצעוק עלי ושהיא מצעבנת. לצערי זה ממש נפלט לי וממש לא התכוונתי, הצטערתי 4 פעמים בפניה ואמרתי לה שזה יצא לי ולא התכוונתי. זה בחיים לא קרה לי, בחיים שלי לא צעקתי על ההורים שלי בצורה כזאת. שאלתי היא- האם יש דרך שאוכל לכפר על מה שעשיתי? ספיר.
תשובה: ב"ה, אם בקשת מחילה מאימך זה מספיק מבחינת בן אדם לחבירו, וצריך לעשות תשובה על הענין חרטה וידוי וקבלה לעתיד. העצה החשובה בענין היא, שכשאת מגיעה לבית הוריך, תעצרי ותכיני את עצמך נפשית לקראת האוירה החדשה שאת נכנסת אליה וכך תוכלי למנוע הפתעות והתפרצויות. ראי עין איה ברכות ל בענין תפילת הדרך. דני ארגמן
שאלה: שאלה בנושא יחסי שכנים: מהמשניות במסכת בבא בתרא בפרק השני, למדנו שבנושא יחסי שכנים צריכה להיות התחשבות הדדית ביניהם, ולאו דווקא כל אחד בשטח שלו לעצמו עושה מה שהוא רוצה. (כמו לדוגמא במשנה ג שכתוב שאדם לא ייפתח עסק חנות אם זה מזיק לשכנו) השאלה שעלתה לנו במהלך הלמידה היא מה הדין כאשר שני שכנים מסכימים על בניית גדר משותפת ביניהם, אך האחד רוצה גדר גבוהה כדי שתהיה לו פרטיות, ולעומת זאת השני, רוצה גדר נמוכה כדי שלא תסתיר לו את הנוף. הבעיה והדילמה בשאלה זו היא שכל צד שלא נבחר לפסוק לטובתו-ייפגע וייגרם לו נזק (אם נעשה גדר גבוהה כרצון השכן הראשון-ייפגע השכן השני ויוזק לו שלא ייראה את הנוף, ואם נעשה גדר נמוכה כרצון השכן השני-נפגע בפרטיותו של השכן הראשון), אין דרך באמצע שתרצה את שניהם. מה הדין במקרה זה? נשמח שתפנה אותנו למקורות עליהם מבוססת תשובתך.
תשובה: לגבי בניית גדר בין שכנים קיימים 2 דיונים: א. אם בונים את הגדר, מיהו המשלם עבורה? ב. האם אחד מהם יכול למנוע את השני לעשות כרצונו? השולחן ערוך (חושן משפט סימן קנד סעיף כו) כתב בשם הריב"ש (סימן רפט): "אחד מהשותפים שרצה להגביה הכותל המשותף ביניהם על הוצאתו ( על חשבונו) יותר על ד  אמות, אף על פי שהוא מאפיל את החצר, אין חבירו יכול לעכב עליו". למדנו מכאן 2 עקרונות: 1) משלם רק מי שנהנה מן הגדר. לכן במקרה שבשאלה, אם נניח ששכן אחד רשאי להגביה את הגדר כרצונו, הוא זה שישלם עבור ההפרש בין הגובה שבו מסתפק שכנו, לבין הגובה שהוא רוצה להגביה את הגדר. ואם להפך, שהשכן המעדיף גדר נמוכה יכול לכפות לבנות גדר נמוכה, הוא זה שישלם עבורה, שכן השני אינו נהנה ממנה כלל. ואם גם השני נהנה ממנה באופן חלקי, ישלם בהתאם למה שנהנה. 2) העיקרון השני של הריב"ש הוא שהטענה "אתה מאפיל את החצר" אינה טענה, שכן די לה לחצר באור מלמעלה. אכן בהקשר הזה הכול כמנהג המדינה, כי שכתב הטור, והובאו דבריו בשולחן ערוך שם סימן קנ"ז סעיף ט - "ויש מי שאומר דהני מילי במקום שלא נהגו השותפים להקפיד בכך, אבל אם נהגו להקפיד מעכב עליו". דומני שכיום נהגו רוב האנשים להקפיד על חסימת הנוף, ולכן לא יוכל אחד לבנות גדר גבוהה החוסמת את הנוף על השטח המשותף אפילו ירצה לשלם עבורה. עם זאת ייתכן שיוכל לבנות בתוך השטח שלו, על חשבונו, ולא בשותפות. גם זה תלוי במנהג המדינה. בניית גדר מצריכה אישור, השכנים יכולים להגיש התנגדויות בשל הסתרת הנוף, ואם ההתנגדויות תתקבלנה, הרשות המקומית תאסור עליו לבנות גדר המסתירה את הנוף אפילו בשטחו שלו. אם ההתנגדות תידחה, הוא יוכל לבנות. מעשים בכל יום שקבלנים בונים בניינים המסתירים את הנוף והרשות המקומית מאשרת אותם על פי שיקוליה. (התשובה ניתנה מהרב אודי פרומן) רבני ורבניות בית הלל עונים לשו"ת גם בפייסבוק -
שאלה: עמ"י מול שאר העולם: לכבוד הרב אתמול אחותי בת ה-6 שאלה את אמא שלי שאלה שכאשר חשבתי עליה, פתאום הבנתי כמה היא אכן שאלה גדולה וחשובה. היא שאלה כך: "נכון שאת (אמא), תמיד אומרת לנו שאין ילד שאת יותר אוהבת משאר הילדים וכי כולם אהובים במידה שווה? אם כך, כיצד הקב"ה אומר לנו שהוא הכי אוהב אותנו משאר העמים?" אז הייתי שמחה שתתייחס לשאלה זו, וכן לשאלות העולות ממנה- האם אכן יש שוני מהותי ביננו לבין שאר העמים? ואם כן, אז היהדות גזענית? ומה שונה ממנה לשאר תורות הגזע? אשמח שבתשובתך תביא גם מן המקורות. על הזמן וההתייחסות. שבוע טוב.
תשובה: ישראל הם בנו של ד  שנאמר  בנים אתם לד  אלהיכם, אוה"ע אינם בניו אלא ברואיו. כנסת ישראל מסוגלת להופיע במציאותה במלכות ישראל את כל האידאלים האלוקיים בטהרתם, והאומות רק צל קלוש של הרצון האלוקי במצוות בני נח. תורת הגזע נכונה בחלקה, אכן ישראל נבחרו מכל העמים. אך ההבדל הוא שהגזענות מבקשת עריצות על האחר, בעוד ישראל הנבחרים מבקשים לרומם את האחרים ולתקנם במלכות שדי.
שאלה: תהו ובהו: מה זה תהו ובהו?
תשובה: עיין במפרשי החומש בראשית פרק א  פסוק ב. התרגום יונתן אומר: והארץ היתה תוהו- שוממה מבני אדם, ובוהו- ריקה מכל בעלי חיים. הגר"א אומר: תוהו- חומר ללא צורה, ובוהו -צורה ראשונה שהיתה לחומר הראשון (ספורנו). ועיין עוד בספורנו שכתב: החומר הראשון לכל החומרים- נקרא תוהו, וצורתו הראשונה נקראת בוהו, ומהם נמשכה כל הבריאה. ועיין עוד בפירוש הרמב"ן שם.
שאלה: תהו ובהו: מה זה תהו ובהו?
תשובה: לך. האם ניסית לעיין בפרשני המקרא על בראשית פרק א  פסוק ב? אני חושב שזה היה הדבר הטוב ביותר, לעיין בפרשנים, ולנסות להבין לבד את הביטוי. רש"י מסביר ש"תהו ובהו" הינו ביטוי לשממון וריק. הרמב"ן מפרש: ללא ישוב רבנו בחיי: חומר בעל פוטנציה ליצור ממנו את כל הבריאה
שאלה: שמירת נגיעה במשפחה.:! :) מה דין שמירת נגיעה במשפחה? כלומר- יש בעיה ללחוץ יד לדוד של אמא או דוד שלי? בני דודים שלא אמא? בני דודים שלי? בעצם ממי במשפחה ה-קצת מורחבת יש בעיה של שמירת נגיעה? חיבוק, אני לא אחבק אף אחד, גם את אבא. זה לחיצת יד וזהו. יש בזה בעיה של שמירת נגיעה? מראש! אני.
תשובה: גם לך, אם זה דוד שהוא קרוב באמת (ולא בעל של דודה) אז מותר ללחוץ את היד (או דוד של אמא), וכן לאחים, כיון שהם  מהעריות שאין לבו של אדם נוקפו, ולכן יש להתייחס אליהם באופן של משפחה, שרק נגיעה שיש בה אלמנט של חיבה נאסרת כמו נישוק וחיבוק. אמנם, בן דוד שלך, או של אמא שלך, יש בעייה של נגיעה גם בלחיצת יד, כמו כל אדם אחר, כיון שחוששים שמא המגע הזה יש בו מן החיבה, או שהוא יוביל למגע אחר של חיבה. בדרך כלל אין סיבה שאדם יפגע מזה, כי זה אנחנו וזהו. אבל, אם יש צורך מיוחד מאוד, למשל שיש לך דוד זקן שעלול להפגע, או משהו בסגנון, יתכן שניתן להתיר באופן מסויים ללחוץ את היד, אבל בלי צורך אין סיבה. אני מצרף תשובה נוספת בנושא דומה: בהצלחה עקיבא akivamakshivim gmail.com