LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: להעיר לאבא על קביעת עתים לתורה: אבי שיחי, נראה לי שהוא לא ממש קובע עתים לתורה דבר יום ביומו. ח"ו זה לא בכוונה, נראה לי שהוא לא ממש זוכר את זה. נראה לי שאם אני אגיד לו על זה - הוא יעשה זאת. אבל ממש לא נעים לי. יש איזו דרך להזכיר זאת בלי לומר זאת או שאני לא חייב וזה יבוא? אני ממש אשמח.
תשובה: אתה לא תעיר לאבא. אתה יכול לחפש מישהו מבוגר או רב קהילה שהוא יכול לעודד את אבא לבוא לשיעורים וכד'. אתה יכול לבקש ממנו לבוא איתך ללמוד. אבל לא להעיר.
שאלה: עשיית אבנטים משעטנז בימינו: האם איסור שעטנז הוא דווקא בלבישה (שהרי לדברי המשנה תופרי כסות תופרים כדרכם וכו ) או שמא ישנו איסור אף בהכנה (מחשש לפני עיור וכדו ). במכון המקדש מכינים כיום אבנטים עבור כהנים - כאשר מודגש לכהנים הרוכשים את הבגדים, שאין ללבוש את האבנטים. האם בהשתתפות בתפירת האבנטים כיום יש משום מצווה רשות או איסור?
תשובה: בהכנה אין שום חשש, רק אם נהנה תוך כדי על ידי שנוגע או יושב על זה ומתחמם, ולכן מותר להכין תמונה משעטנז. אין שום בעיה בהכנת האבנטים. התורה אסרה רק בהעלאה על הגוף ולבישה.
שאלה: הפחתת שיעור המעשר רטרואקטיבית: הרב אליעזר מלמד פרסם בעיתון, שאפשר להפחית ת עבור מעון לילדים מסך המשכורת של האם שממנו יש לתת מעשר. במשך כמה חודשים אנו נותנים מעשרות בלי להפחית הוצאה זו, האם אפשר להפחית רטרואקטיבית? (כלומר להפחית את סכום המעשר שניתן ממעשר עתידי?)
תשובה: יש בזה דעות שונות בהלכה על כן ממולץ רק מכאן ולהבא להפחית את הת מצדקה לא מפסידים רק מרוויחים, כך נפסק בשלחן ערוך הלכות צדקה.
שאלה: תספורת לתינוק לפני גיל שנה : האם ניתן לספר ילד לפני גיל 3 ועדין בגיל שלוש ללכת להר מרון ולקיים את המצווה?
תשובה: כיוון שדין תספורת בגיל 3 אינו אלא מנהג, אין בכך שום איסור לספר קודם לכן ואחר כך בגיל שלוש לעלות למירון ולהתפלל על הילד.
שאלה: כשרות פסח בבית של בני עדה אחרת: אנחנו משפחה של עולים מחבר העמים ממוצא אשכנזי. בביתנו אנו שומרים כשרות במידה מסויימת אך לא מהדרים, ולעתים רחוקות מאד אוכלים דברים שהם לא ממש כשרים. בכל זאת בתקופות החגים אנחנו מנסים להדר. קיבלנו הזמנה להתארח ר פסח אצל משפחה ספרדית דתית. האם מותר לנו לאכול קטניות בבית שלהם? אם אסור, איך אנו צריכים להתנהג מעשית, לשאול את בעלת הבית האם מאכל מסויים מכיל קיטניות או אינו מכיל?
תשובה: קטניות ממש לא לאכול, בדרך כלל יש מספיק אוכל אחר. תערוובת קיטניות, כגון: שמן שעירבו באוכל, מותרת.
שאלה: הפניית משפחות לסיוע מקרן ידידות: לפני מס שבתות ראיתי גילוי דעת של פוסקים גדולים ורבים שלא לקבל סיוע מ"קרן ידידות" כי הם קשורים לפעילות מסיונרית. אני עובד סוציאלי בעירייה מסוימת ואחד הגורמים שמאוד עוזר בתרומות לנזקקים דרך הרווחה היא קרן ידידות. האם מותר לי להפנות את המשפחות שבטיפולי לקבלת סיוע של הקרן לידידות?
תשובה: הגיע לידי מכתבו של הרב טנדלר, מגדולי רבני ארה"ב, שבו הוא אוסר ליצור קשר עם יחיאל אקשטין.
שאלה: כיצד להוכיח את אבא: כתב הבא"ח (פרשת משפטים שנה ב, טז): ראה את אביו שעבר על דברי תורה - לא יאמר לו "עברת על דברי תורה" אלא יאמר לו "אבא,כתוב בתורה כך וכך?". כאלו הוא שואל ממנו ואינו מזהירו, והוא יבין מעצמו ולא יתבייש. ואפילו אם אביו אומר שמועה בטעות - לא יאמר לו "לא תתני הכי ", ואם אביו עם הארץ וראו עובר על דברי תורה - יאמר לפניו "מעשה שהיה באדם אחד שכך וכך עשה ואמר לו החכם שדבר זה אסור". דנמצא שהוא מספר מעשה לפניו." עכד"ק. וקשה לי במציאות של ימינו איך להתייחס להלכה זו. 1. אם בן שואל לאביו "אבא, לא ככה כתוב בתורה?". ברור שהאבא ידע שהבן מוכיח אותו. בפרט שהבן הוא בן תורה. אז איך לא יתבייש האב? אין הפרש במציאות בין לומר לו מפורש ולבין לשאול אותו. 2. אם אביו אמר שמועה של טעות, לא יאמר לו שלא שנוי ככה, אז מה כן יאמר, יתן לאבא להמשיך לחיות בטעויות ולהטעות אחרים? 3.לגבי אב עם הארץ, אותו בעיה כמו ב-1, אם יספר לו שחכם אסר במעשה שהיה, האם האבא לא יבין שהבן מוכיח אותו?. לאור השאלות להלן כיצד יש לנהוג, ממילא בושה תהיה אז לכן כבר אי אפשר להעיר כלל?
תשובה: גם כיום יש לנהוג ע"פ מה שכתב הבן איש חי ומרן בשו"ע וזו גמרא מפורשת, וגם אם האב יתבייש מעט אין בכך כלום שרצון הבן להפריש האב מעבירה וברור שלאב יש יותר בושה כאשר התוכחה היא מפורשת, ולא בדרך של שאלה.
שאלה: מחלוקות באמונה: מה ביאור המשפט שאומרים בשם הרב צבי יהודה שאין מחלוקות באמונה, הרי ספרים שלמים נכתבו על המחלוקות שיש בין הראשונים והאחרונים ואמונה, ולא חסרות דוגמאות (אמונה של חקירה או אמונה תמימה, מה הבסיס לאמונה בה הבריאה או מעמד הר סיני, האם לה יש גוף או לא בין הרמב"ם ובני דורו, מה מעמד א"י היום ועוד ועוד)? האם ישנה השקפת עולם שעליה אנחנו יכולים לומר שהיא השקפת העולם של היהדות? האם לעתיד לבוא תהיה הכרעה גם בנושאים באמונה כמו שתהיה הכרעה בנושאים בהלכה?
תשובה: להבנתי אין כוונת הרב צבי יהודה שגדולי הדעות שאמרו דבריהם לא חלקו עליהם. בודאי שיש הרבה דעות והרבה לבושים וצדדים לתורה אולם יש להבחין בין אמירת הדעות והמחלוקת עליהם בשעה שנאמרו לבין ההתייחסות לדעתם לאחר דורות רבים. כשאנו לומדים את דברי גדולי ישראל עתה אנו צריכים ללמוד אותם בצורה כזו שעומדת על נקודות האמת שבכל דעה. יש להוציא מכל דעה את העמדה שיכולה להכיל ב את הדעות האחרות. יש הרבה דרכי הסברה. אנו דור של סיכום כל התורה שנאמרה לפנינו. דרך הסיכום שלנו היא ביצירת תורה הרמונית שיכולה להכיל בתוכה דעות שונות. כך אנו מבינים את משנתו של הרב קוק שלא כתב עמדה אמונית שמכריעה כדעת ריה"ל כנגד הרמב"ם וכד'. הרב ניזון מכל הדעות וניסה לסכם ולהכיל את כל הדעות שנאמרו ברצף הדורות. לאחר דורות כל דעה מקבלת את מקומה במכלול הדעות שהתגלו במשך הדורות. העבודה הזו היא מסוכנת שהרי היא עלולה לגרום לטשטוש הדעות השונות. לכן בודאי שיש לעמוד על חילוקי הדעות. אולם אין להסתפק רק בהצגת השונה. יש להדגיש את נקודות המגע והחיבור שיש בין הדעות השונות. בנוגע לשאלה האם יש הכרעה בעניני אמונה, בירושלמי כתוב בנוגע להליכה לסנהדרין שיכריעו בין עמדות שונות בהלכה שיש גם הכרעה בעניני אמונה.
שאלה: האם צריך להכשיר את התנור לפסח: אני אופה עוגות בתבניות חד פעמיות וכאשר אני אופה עוגיות אני שמה נייר אפיה על התבנית של התנור, כך שאין מגע בין העוגיות לתבנית. האם צריך להכשיר את התנור או שאני יכולה להשתמש בפסח ללא בעיה?
תשובה: בודאי שיש צורך להכשיר את התנור שדפנותיו בלעו את טעם החמץ וזה אסור בפסח. ההכשרה ע"י החלפת תבניות חדשות לפסח, וכמו כן, ניקוי דפנות התנור בספוג לח ואח"כ להסיק אותו על החום הגבוה ביותר למשך חצי שעה.
שאלה: לזון את ילדי מצדקה: האם אני יכול לזון את ילדי מעל גיל שש מכספי צדקה כשאני דחוק מאד בכסף?
תשובה: ההכרח לא יגונה. אם אין לך כל דרך אחרת יכול אתה לעשות זאת. ואני מברך אותך שתזכה להתפרנס ברווח ותוכל לתת צדקה בעין יפה.
שאלה: האם אפשר לא להתחייב בפורים?: האם אדם שנמצא בירושלים ביום י"ד אדר ובעיר אחרת ביום ט"ו אדר פטור מפורים?
תשובה: לדעת רש"י, הרמב"ם (לפי הסבר הרב המגיד) ורוב השיטות הוא מפקיע את עצמו מפורים. מספרים שהיה פרופסור "הומני" בירושלים שלא רצה לחגוג פורים כי לטענתו פגעו ב"חפים מפשע", ולכן היה עושה כך. אמנם לפי שיטת הרא"ש מי שביום י"ד לא היה בפרזים הוקבע כמוקף ויתחייב ביום ט"ו בכל מצוות פורים במקום שבו הוא נמצא, ולכן זה לא חלק.
שאלה: בעלי מוגבלויות בהלכה: רציתי לדעת איך ההלכה מתייחסת לאנשים בעלי מוגבלויות בנושאים: תפילה, "פרו ורבו", צניעות, סוכה? אשמח מאוד להפנייה למקורות.
תשובה: ספרות השו"ת עוסקת בשלל הנושאים שהעלית. פנה לפרוייקט השו"ת של בר אילן.
שאלה: העתקות מבחנים במכללה : אני סטודנטית במכללה דתית שבה רב הסטודנטיות בקורסים שאני משתתפת אינן דתיות. במבחנים יש אחוזים גבוהים מאוד של העתקות מכל הסוגים, וכן העתקות רבות של עבודות גמר. כשדיברתי על כך פעם עם אחד מראשי המכללה לא היה נראה לי שאכפת לו ובכלל גם בשעת המבחנים נעשה מעט מאוד כדי לעצור את התופעה של העתקות. האם אני מגזימה בהקפדה המוחלטת שלי לא להעתיק? אולי בשל העובדה שכולם יודעים שמעתיקים המרצים מעלים את רף המבחנים ויוצא שאני סובלת מכך? אודה על תשובתכם.
תשובה: את לא מגזימה, את עושה כהלכה ומהנהגה ישרה רק מרוויחים. אף אמנם שלפעמים נראה שמפסידים אך באמת כל מי שמאמין שיש השגחה בעולם יודע שמהנהגה נכונה מרוויחים ומשקרים מפסידים.
שאלה: אבטחת מתקן מסווג בשבת: אני מאבטח במתקן ממשלתי מסווג. בשבת אין עובדים במתקן, ישנם רק סיורים כל כמה שעות. האם אני מנוע מלבצע סיורים היות ובמהלך הסיור אני נדרש לעשות שימוש בכרטיס מגנטי על מנת לפתוח דלתות כלשהן? כמו כן, לפעמים מתעורר צורך בשימוש במחשב?
תשובה: אם זה לצורך בטחוני, מותר להשתמש בכרטיס מגנטי ובמחשב.
שאלה: לבדוק שעטנז בכורסאות: האם יש לבדוק חשש לשעטנז בכורסאות ספות סלון תוצרת הארץ או תוצרת חוץ?
תשובה: לא שמעתי שיש בזה בעיה. בדרך כלל הבעיות הם בעיקר בכתפיות מעילים וכדומה. ועוד, אם האדם לא מתכסה בזה או בא במגע איתו אין איסור כלאיים, ובדרך כלל כשאדם על ספה הוא לבוש, ולכן לא נראה לי שצריך לחשוש.
שאלה: פטירת רחל אשת רבי עקיבא: מה קרה עם רחל אשת רבי עקיבא לאחר שחזר ונהיה גדול הדור? אשמח אם תפנו אותי למקור המתאים.
תשובה: לא זכור לי כרגע. לכאורה לא היתה ביניהם תופעה חריגה אלא חיו כזוג נשוי רגיל ולכן לא ציינו משהו.
שאלה: אמירת תפילה אישית בסוף שמונה עשרה: אני נוהג לומר תפילה אישית בכל יום בסוף תפילת שמונה עשרה. שמעתי פעם שאם מדובר בתפילה אישית לא קצרה, עדיף לומר את התפילה האישית אחרי "יהיו לרצון" הראשון מאשר לאומרה ב"שומע תפילה". 1) האם לאומרה לפני "יהיו לרצון" השני (מיד אחרי "הושיעה ימינך וענני") או אחריו? זה חשוב לי, שכן קורה לי פעמים רבות שחזרת הש"ץ מתחילה לפני שסיימתי שמונה עשרה, ואם אומר אותה אחרי "יהיו לרצון" אהיה כבר מחויב בעניית "אמן" ו"ברוך הוא וברוך שמו" וכך לא אוכל להתרכז בתפילה האישית (לעומת זאת אם אומר אותה לפני "יהיו לרצון" השני, אתחייב רק בענייה לקדושה ול"אמן" של "האל הקדוש".) 2) האם מותר לומר תפילה אישית זו (שכוללת תחנונים) בשבת יו"ט?
תשובה: 1. ניתן לומר את הבקשות האישיות לאחר ה"יהי רצון" הראשון, עוד לפני אמירת אלוקי נצור. 2. איסור בקשת צרכים הוא רק בבקשה להינצל מצרה או מקושי שאדם נמצא בו, כגון, בעיות פרנסה. מותר לבקש על העתיד שיהיה שפע וברכה, מותר לבקש שלא יבואו צרות חדשות בעתיד.
שאלה: השלמת התחנונים בימים שני וחמישי: באמירת התחנונים הנוספים בשני וחמישי ("והוא רחום"), קורה לי פעמים רבות שהש"ץ מסיים הרבה לפני שאני מסיים, כך שאני צריך להפסיק באמצע התחנונים לטובת הוצאת ספר תורה. האם חובה ראוי לא חובה להשלים (בסוף התפילה או לפני "אשרי"?) את התחנונים שלא הספקתי?
תשובה: אין צורך להשלים.
שאלה: חציצה בנפילת אפיים: הבנתי שבנפילת אפיים, אם כובשים את הפנים ביד, צריך לשים חציצה כלשהי (טישו למשל), כיון שהגוף לא יכול להוות חציצה לעצמו ואז אין חציצה בין המתפלל לרצפה. כמו כן, קראתי שיש עצה טובה להניח את היד על השולחן ואז להצמיד אליה (ואל השולחן) את הפנים - כך שהשולחן יחצוץ לחלוטין בין המתפלל לבין הרצפה. האם במצב כזה עדיין צריך חציצה בין היד למצח?
תשובה: מקור האיסור הוא השתחוויה לאבנים. כל חציצה בין הפנים לרצפה פותרת את הבעיה.
שאלה: קריאת פרשת הקטורת פעמיים ביום: קראתי בסידור נוסח ספרד על כך שיש מעלה גדולה באמירת פרשת הקטורת ו"פיטום הקטורת" פעמיים ביום, ושבזוהר הפליגו בשכר של המקפיד על זה. כשביררתי קצת את הנושא הסתבר לי שרק הספרדים וחלק מהחסידים נוהגים כך ואילו האשכנזים לא מקפידים על כך. האם אפשר לצאת ידי "חובת" קריאת פרשת הקטורת פעמיים - פעם אחת לפני "הודו" ופעם אחת לפני "קוה אל ה " - או שאם אני רוצה להקפיד על כך אני צריך לומר פעם אחת בשחרית ופעם אחת במנחה?
תשובה: מסברא נראה שהעניין הוא בשחרית ובמנחה, כמו הקרבנות שזה זמנם, וכך גם הוא זמן הקטרת הקטורת - בבוקר ובערב.
שאלה: סעודת פורים לאבל : אני בשנת אבל על אמא. שאלתי את הרב לגבי סעודת פורים עם כל האחים והאבא אצל אחד האחים, והרב ענה: אם נהגנו כל שנה לעשות יחד אפשר גם השנה. אם לא נהגנו כך כולם אלא 2 אחים עשו יחד והשנה, במקום שכל אחד יעשה עם שכניו וחבריו, החלטנו לעשות יחד כל האחים והאבא (מדובר על 4 אחים ובני ביתם). מה הדין?
תשובה: מדוע דווקא בשנת האבל לשנות מההרגל?
שאלה: יחס לתלמיד חכם שיש עליו שמועות: כל הציבור שלנו מזועזים, מבולבלים וכואבים על שמועות קשות על תלמיד חכם מפורסם, שפירסמו תלמידי חכמים גדולים אחרים. איך אנחנו חייבים להתייחס לכל הענין הזה? האם זה מבחינת "להאמין אסור, אבל למיחש בעי"?, וכי לא נאמר שתלמיד חכם שחטא בלילה, חזקה שעד הבוקר חזר בתשובה? ומה לגבי יחס של כבוד ת"ח במצב הזה?
תשובה: הועדה של הרבנים אמינה ונכבדה ויש לקבל את דעתה. מאחר שאין אנו יודעים את הפרטים אין יכולת לענות על היחס הנכון.
שאלה: ברכת "רופא חולים" על תרופה: 1. האם מברכים את הברכה המופיעה בשו"ע "כי רופא חנם אתה" על תרופות קבועות (זאת אומרת, לא לזמן מוגדר, כגון: שבוע וכו, אלא דברים שלוקחים לדברים, כגון: אסתמה,לחץ דם וכו, שזה תרופות קבועות עד שהשם ברחמיו ירפא את האדם מהאסתמה לחץ דם וכו ) או שזה לטיפול רפואי על דבר ספציפי, כגון: אקמול או אנטיביטיקה, למשל (שלא נצטרך)? 2. והאם מברכים עם שם ה'?
תשובה: בדרך כלל מקובל, שמי שהולך לטיפול רפואי וכדומה מברך "יהי רצון מלפניך ה' אלוקינו שיהיה עסק זה לי לרפואה", ומי שעובר ניתוח מברך בשם ומלכות "רופא חולים" (אפשר למצוא בסידור של מרן הרב זצ"ל בסוף חלק א' בברכות), אבל "רופא חינם" לא מוכר לי. על תרופות קטנות וטיפולים קטנים לא נוהגים לברך.
שאלה: מוסיקה וסעודת פורים בשנת אבל : א. ראיתי שהרב הורה לאבל על הורים לעשות סעודת פורים בצנעה. האם מותר לשיר ולהשתכר בסעודה כמו בפורים רגיל? ב. באופן כללי לגבי שמיעת מוסיקה,האם האיסור על שמיעת מוסיקה גורף,מה הדין לגבי שירים שקטים,שירים חסידיים, לשמוע שירים תוך כדי ביצוע עבודה, אם יש תוכנית של דיבורים שמשולבים מדי פעם שירים?
תשובה: א. כן, אבל לא במתכונת גדולה אלא הוא ובני ביתו. ב. דיסקים של מוסיקה לא נראה להתיר, כי זה לא שייך לסעודה, אבל שירה בפה מותר.
שאלה: ירושת אישה לילדיה: אשה שנפטר בעלה. האם יש באפשרותה להוריש לילדיה בצו ירושה או בדרך אחרת את הרכוש לאחר פטירתה? לאשה זו ישנם שני בנים וארבע בנות ורצונה לחלק את הרכוש בצורה שווה לכל הילדים.
תשובה: את הרכוש הרשום על שמה היא יכולה להוריש לכל הילדים בצורה שווה על ידי שתעשה צוואה. עליה להתייעץ ולקבל הדרכה כיצד כותבים צוואה באופן הלכתי נכון, לשם כך היא יכולה לפנות לבית הדין האזורי. הרכוש שלא רשום עדיין על שמה, אלא על שם הנפטר, כדי שיעבור להיות בבעלותה צריכים הבנים לבוא לבית הדין ולחתום על כתב הסכמה להעביר לבעלותה את הנכסים. הרב ינון זמיר
שאלה: צביעת שיער בזמן אבלות: אימי היקרה נפטרה לפני חודש (אנחנו אחרי יום השלושים), האם מותר לי לצבוע את שיערי (רק למטרת הסתרת שיער לבן)?
תשובה: כן, מותר לאחר שלושים כי האשה צריכה להראות נאה בעיני בעלה.
שאלה: תענית אסתר השנה: 1) האם אני יכול לצום את תענית אסתר השנה ביום ששי או בשבת ולא לצום כמו כולם ביום חמישי? 2) האם תענית אסתר השנה חלה ביום חמישי?
תשובה: תענית אסתר חלה ביום ה'. אל תפרוש מן הציבור. מה גם שאתה נכנס לשבת כשאתה מעונה ואין זה כבוד השבת.
שאלה: חשקה נפשי בתורה אבל פרנסה מניין: אני אברך בשיעור מבוגר ובתורה חשקה נפשי. אני לומד יומם ולילה בעמל גדול ובהתמדה עיון, אמונה והלכה. וכדי להצליח לשאול שאלה במחשב הייתי צריך לבקש שיסבירו לי איך עושים זאת. אך אני בעל אשה וילדים וחושש מאוד שמא אם אלך לכיון של הוראה משכורתי תהיה נמוכה ולא אוכל לפרנסם כראוי ויקרה לי מה שקורה לחלק גדול מהציבור החרדי, התפרסות ובקשת צדקות וכו. איני רוצה להסתמך על אשתי בכל הנוגע לפרנסה. אני ממש קרוע ויותר מכך אשתי קרועה היא חפצה בכל מאודה שאלמד אך דואגת לגבי העתיד. מה עושים?
תשובה: איני מכיר אותך כדי ליעץ לך מה נכון שאתה תעשה, ראש הישיבה שאתה נמצא בה יוכל להדריך אותך בכיוון הנכון. ואולם המטרה שלך הכללית צריכה להיות שתמיד תשאר בן תורה גם אם תעסוק לפרנסתך במקצוע אחר תשאר בן תורה הנהנה מיגיע כפיו ולא בעל הבית הקובע עיתים לתורה. כלומר, באופן נפשי תעשה את תורתך עיקר ומלאכתך ארעי. לאו דווקא מבחינת הזמן אלא מבחינת הקשר הנפשי.
שאלה: בית העלמין תל רגב ברכסים: בבית העלמין תל רגב (שזה עיר ענקית) קוברים בקומות בתוך כוכים מבטון לא בתוך צלע הר ולא כלום!! ממש על האדמה בונים קומות (ספרתי חמש קומות) עם גב אחד לשני כמו בניין רגיל על גבי האדמה. אני חוזר לא בתוך צלע ההר ולא כלום ממש כמו בניין!! חוץ מההלם שמקבלים האבלים מהקבורה הנוראה הזאת (שבכל זאת אנחנו רגילים במח שלנו שקוברים באדמה ולא בתוך גוש בטון), איך הגופה חוזרת לאדמה? איך (לא נעים אבל) הגופה נרקבת כמו שצריך? האם לפי ההלכה האמיתית, לפי בדיוק מה שכתוב מותר לקבור לא באדמה? סליחה שאני נסער. ואל תשוו עם קבורה במערה בהר או משהו דומה כי זה לא דומה בכלל!!!
תשובה: זה לפי ההלכה ומותר לקבור בצורה כזאת, כי מן הסתם הם מכסים את המתים באדמה ולא בבטון.
שאלה: קריאת מגילה ע"י מיקרופון: האם קריאת מגילה ע"י מיקרופון באולם גדול (על מנת שישמעו) מוציאה ידי חובה? והאם קריאת כל ברכה תפילה ע"י מיקרופון מוציאה לידי חובה? (למשל תפילת הדרך באוטובוס עם מיקרופון)
תשובה: הקול הנשמע במיקרופון אינו קולו של הקורא ולא יוצאים בו ידי חובה. האוטובוס קטן יחסית ושומעים גם את הקול המקורי אלא שהוא מחוזק ע"י הרמקול. עדיף לומר את הברכה יחד עם המברך בקול.
שאלה: ברכת קרוטונים מלחם במרק: מה מברכים על קרוטונים במרק שהם לא העיקר והם בוודאות עשויים מלחם?
תשובה: לחם ממש צריך לברך המוציא. כדי לצאת ידי ספק, יטול ידים ויאכל מעט מהם לא בתוך המרק.
שאלה: לפחד בתוך כפר ערבי: יצאתי עם חברים למעיין שנמצא בתוך כפר ערבי. כשנכנסנו לכפר התוודיתי בפני חבריי שאני מפחד ויצאנו מהכפר. האם הפחד הוא נכון או שמא זוהי מידה רעה? אני יודע שלפי הרמח"ל הדבר תלוי האם ההיזק שכיח או לא, אך היה לי קשה להגדיר זאת מאחר שאין כל כך הרבה יהודים שמגיעים למעיין הזה. (והיו מקרים של רצח במעיינות).
תשובה: פחד דמיוני הוא חסרון. אך זהירות זה דבר נכון. ואם היה באותו כפר סכנה מפני פגיעה טוב עשיתם שיצאתם מהמקום.
שאלה: תיק עם ציורים של צלב: קיבלתי תיק ועליו סמלים של שוויץ, חלקים תפורים ואפשר להסירם וחלקם חלק מהרוכסנים ואי אפשר להוריד אותם. האם יש בעיה ללכת עם התיק הזה כמות שהוא? אם כן, מהם הפתרונות האפשריים?
תשובה: לא נראה לי שיש בעיה, כי היום שתי וערב אינו ממש עבודה זרה. ואפילו אם ימצא ממש שתי וערב עשוי ממתכת או זהב יוכל להתיך אותו ולהשתמש בו, כי כיום הם לא ממש משתחוים לזרה ואינו עבודה זרה גמורה כמו פסלים אצלם אלא רק באים להזכיר להם טעותם. אומנם אם אדם יכול לסלק את זה מביתו זה עדיף אבל זה לא עבודה זרה גמורה.
שאלה: לתת מתנה על מנת לקבל משכורת גבוהה: האם במקרה שהצבא, למשל, נותן לי משכורת על פי מצבי הכלכלי (הסכום שיש לי בחשבון בנק) אני יכול לתת בקניין מתנה על מנת להחזיר (או בקניין ממש) סכום מסויים מן הכסף שלי בידיעה שבעז"ה אני אקבל אותו בחזרה וכך אוכל לדווח שיש לי פחות כסף ואוכל לקבל משכורת גבוהה יותר?
תשובה: אדם ישר לא צריך לעשות כן. אם צריך לתת איזה עזרה למשפחה וכדומה זה דבר אחר אבל להערים לכתחילה אין ראוי לאדם הגון לעשות כן.
שאלה: חיוב עמידה לאומר קדיש : מה המקור בהלכה שהאומר קדיש חייב לעמוד?
תשובה: בכל דבר שבקדושה צריך לעמוד. לומדים זאת מעגלון, שכשאהוד בן גרא אמר לו שיש אליו דבר ה' הוא עמד. כיום יש שני מנהגים: מנהג אחד שכולם צריכים לעמוד, אפילו מי שכבר יושב, ומנהג שני שרק מי שכבר עומד כשמתחיל הקדיש צריך לעמוד אבל מי שכבר יושב אינו צריך לעמוד. לכתחילה ראוי לעמוד.
שאלה: לקיחת ויטמינים ללא כשרות: יש מספר ויטמינים שאני רוצה להזמין מחו"ל. אני קונה אותם כדי להשלים חוסרים בגוף (זה התפקיד שלהם בעיקרון). על כולם, חוץ מאחד, למרות שאין חותמת כשרות לא ידוע לי על רכיב לא כשר (ורק באחד יש רכיב שמיוצר מאיזה סוג של צדפה - שמצידי שלא היה קיים באותו כדור, אני לא קונה אותו בשביל רכיב זה) יש בעיה בלקחיתם למרות שאין לי שום הנאה, הרי אני לא מרגיש את טעמם והם מועילים מאוד לבריאות למרות שאין סכנה ממשית באי צריכתם?
תשובה: תרופה בלי טעם מותר. תוספת מזון צריכה הכשר.
שאלה: השכמת הבוקר ושינה: היכן ומתי עדיף לברך ענט"י במקרים הבאים: א. אם מיד לאחר שהשכמתי אני הולך לתפילה בביהכ"נס (מרחק של כ-100מ ). ב אני מתעורר כשעתיים לפני התחלת התפילה ולומד למודי קודש בבית. נא לפרט האם ההלכה שונה במקרה שההשכמה לפני אחרי עלות השחר.
תשובה: א. אפשר לברך בביהכנ"ס. ב. בלאו הכי צריך לברך ברכת התורה בבית לפני הלימוד, אם כן, יש לברך גם ענט"י.
שאלה: מתנות לאביונים לגוי: אם אדם נתן סכום של כחמישה-ששה שקלים למצות מתנות לאביונים. האם יצא ידי חובת המתנה הראשונה? ואם נתן לגוי, יוצא ידי חובה?
תשובה: זהו סכום עלוב. צריך לתת סכום שיסייע לו לקיים את מצות השמחה. אומנם אם גוי מבקש נותנים גם לו כדי לא לפגוע בו אך לא יוצאים בכך ידי חובה.
שאלה: לימוד מאדם ללא יראת שמיים: לא הבנתי מדוע לא רואים בעיה בלימוד תורה ממישהו שחטא וחזר וחטא בגילוי עריות. (על כך שלא הורו להוציא את ספריו מבית המידרש ומהבית) א. האם יכול להיות שפן אחד באישיות הוא חמור וכל השאר ר? האם לא כל האישיות שלנו ארוגה? האם יכול להיות פער כל כך גדול? ב. אם חס וחלילה היו מגלים על גדול ישראל בעבר (נגיד רמב"ם חס וחלילה) כשל בעבירה חמורה מאוד האם לא היו מוציאים את ספריו מבית המדרש? האם זה שונה פה? ג. בעיקר זה קשה לי לאור זה שזה אחד הקשיים העיקריים של דורנו כמו שפעם היה עבודה זרה וזה משדר שעבירה זו היא לא כ"כ נוראה כי אם רב גדול חטא ולא יוצאים נגדו ומוציאים את ספריו אז אולי זה לא כ"כ נורא (כי באמת כל אחד נכשל במשהו ואין צדיק בארץ אשר יעשה טוב ולא יחטא.) סליחה על האורך אבל זה מאוד מציק. בעיקר חלק א.
תשובה: שאל פסיכיאטרים. ניתן להגדיר זאת כפיצול אישיות וא"כ החצי הטהור נפרד לחלוטין מהחצי הטמא וכאילו מדובר בשני אנשים שונים. איני בעל מקצוע.
שאלה: יחס לעני שאינו בדוק: במקרה שמגיע לישוב עני שאינו בדוק ויש לי סימן שאלה עליו, האם צריך לדחות ולא לתת ולהגיב למה אתה בא כל 4 שבועות או שמא יש לתת לו מטבע או שתיים של 10 אג ולענות בהתנצלות ולהסביר לו פנים ולהציע לו לשתות וכדומה?
תשובה: אכן, כך ראוי לעשות לעני שאין מכירים. את עיקר כספי הצדקה יש לייעד למטרות ברורות, כגון: מי שהרווחה ממליצה לעזור לו. עדיף לארגון פעמונים.
שאלה: נישואין בין בני דודים: האם מותר לי להתחתן עם בן של בת דודה שלי? בן של אחיינית של אבא שלי? והאם גם בזה יש סכנה גנטית למרות שזה לא בן דוד אלא הבן שלה?
תשובה: כפי שכתבת, שאלתך מתחלקת לשני עניינים: דיני עריות, וחשש לסכנה גנטית. א. ובכן לגבי עניין עריות, נפסק בדברי הרמ"א בשולחן ערוך (אבן העזר סימן ב, סעיף ו  וסימן טו, סעיף כה) שמותר אדם לישא את בת אחיו או בת אחותו, וממילא הוא הדין לשאר קרובים הרחוקים מאלו, כגון: בני-דודים ובניהם אחריהם, שמותרים לבוא זה בזה. יתרה מזו, בזמן ח עודדו את הנישואין בין קרובי המשפחה ושבחום מאחר ועל-פי רוב נישואין אלו עולים יפה יותר מאשר נישואין רגילים. ב. אמנם בדורות האחרונים ממצאי הרפואה והגנטיקה מעלים כי בנישואי קרובים קיים חשש שאינו מבוטל ללידת ילדים בעלי מומים רפואיים. על-כן במידה וקרובי-משפחה המותרים בחיתון חפצים להינשא - כדאי מאד שיערכו בדיקה גנטית שתברר את יכולת נישואיהם. הדברים אמורים גם במקום שהקרבה רחוקה יותר מבני-דודים ראשונים. לבירור בתחום זה ניתן להיוועץ ב"מכון פוע"ה" בירושלים. בברכת הצלחה רבה, הרב נריה אברהמי הערות: 1במסכת יבמות (סג.) ובסנהדרין (עו:), תנו רבנן האוהב את שכניו והמקרב את קרוביו והנושא בת אחותו. עליו הכתוב אומר (ישעיה נח, ט) "אז תקרא וה' יענה תשוע ויאמר הנני'. ואף שבדברי הגמרא לא דברו אלא גבי נישואי אדם עם בת אחותו או בת אחיו (-רשב"ם בתוספות יבמות שם וכן רמב"ם פ"ב מאיסורי ביאה הי"ב), אולם מדברי המדרש רבה (בראשית פרק יח) עולה שבכל נישואי קרובים הדברים אמורים. ושם אמרו, "אמר רבי תנחומא נשא אדם אשה מקרובותיו עליו הוא אומר 'עצם מעצמי'. וכך פירש בדברי המדרש הרב המגיד (פ"ב מאיסורי ביאה שם), וכך כתב היד רמה לסנהדרין (עו:) והמאירי ליבמות (סג.). 2 ראה רש"י יבמות עו: ויעויין רבנו-בחיי על התורה פרשת חיי שרה (כד,ג). 3 על המרחק שבין דברי ח לתגליות הרפואיות של ימינו עומד הגאון הרב וולדנברג זצ"ל בספרו "ציץ אליעזר" (חלק טו סימן מד) ושם מבאר כי אף לעיני ח הייתה גלויה הסכנה הגנטית שיש בנישואי קרובים ואף על פי כן המליצו בעדם, מאחר ובעיני רוחם ראו שהתועלת שתצמח מנישואין אלה מכרעת את הכף, ביודעם כי העושים לשם שמים לא יאונה להם כל רע וזרעם יהיה לברכה. אולם הדורות האחרונים שנתמעטו ממעלת הראשונים, ולא כל הנושא את קרובתו מכוון בכך אך-ורק לשם שמיים, על-כן באו לנו התגליות האחרונות המורות על סכנה גנטית הטמונה בנישואין אלו. מטעם זה כתב רבי יהודה החסיד בצוואתו (אות כב) שלא ישא אדם בת אחיו או בת אחותו   אף שבגמרא הליצו טוב בעד הנושא כן, וזאת מחמת התמעטות הדורות כאמור.
שאלה: משחת חיתולים בשבת - הבהרות לפסק של הרב ליאור: הרב ליאור כתב בתשובה לשאלה, ביחס למריחת משחה לתפרחת חיתולים בשבת: "אם המשחה נוזלית, מותר, אבל אם היא לא נוזלית, אין להשתמש במשחה זו. ואפשר למרוח שכבה ישירות מהשפורפרת על אותו מקום ללא מריחתה ביד, ובסגירת הטיטול היא מתמרחת מאליה. ואם המשחה נספגת בעור ולא נשארת שכבה של משחה על העור, אפשר להקל למרוח ממש לצורך התינוק. וגם לגבי מים חמים אפשר להקל לצורך התינוק." ברצוני להבהיר את הנקודות הבאות - כל השאלות אמורות במשחה שאינה נוזלית: "אפשר למרוח שכבה ישירות. ובסגירת הטיטול היא מתמרחת מאליה" - האם מותר למרוח בצורה זאת משחה שאינה נוזלית? "ישירות מהשפופרת" - האם אין איסור סחיטה בהוצאת משחה משפופרת? "ולא נשארת שכבה של משחה על העור" - האם שכבה דקה של משחה, שנעלמת ונספגת בעור לאחר זמן, גם נחשבת לעניין זה? כמו למשל קרם ידיים או קרם שיזוף שמשאירים לבנוניות על העור אבל המשחה נספגת לתוך העור די מהר? אם משחת החיתולים היא כזאת, מותר או אסור למרוח ישירות? ולגבי המים החמים: האם הרב מתכוון שמים שחוממו בדוד שמש, והמים בדוד עדיין רותחים, וידוע שכאשר אוציא מהמים החמים ייכנסו מים אחרים וירתחו גם הם - האם במקרה זה מותר להשתמש במים החמים מהדוד לצורך תינוק? ב גלעד מעיין
תשובה: משחה ממש נוזלית, כמו שמן, אפשר למרוח ישירות עם היד ואין בעיה בכלל. הגדר של ממרח הוא רק בדבר לא נוזלי לגמרי. ובודקים את זה על ידי ששמים את החומר על צלחת שטוחה. אם הוא מתפזר זה נוזלי. ואם נשאר בערימה קטנה נקרא מוצק ויש בעיה של מריחה. יש עוד היתר של המגן אברהם, שאם כל המשחה נספגת בעור אין איסור ממרח מדאורייתא. אבל גם אם לא נשארת שכבה קטנה יש איסור דרבנן, ויהיה מותר לתינוק. אין סחיטה בהוצאה מהשפופרת, כי סחיטה זה רק בדבר הבלוע בתוכו, אבל פה רק מונח בפנים, והשפופרת רק משמשת ככלי לכיסוי כדי שמשחה לא תתייבש ולא תתפשט החוצה. בדוד שמש אין איסור בישול מדאורייתא. התורה אסרה בישול רק בחומרי בעירה ולא בחמה. בדוד שמש זה גם גרמא וגם לא איסור דאורייתא ולכן יהיה מותר, ולא רק לתינוק.
שאלה: שעווה בתוך סיר: חיממתי בתוך סיר על הגז קערית אלומיניום עם שעווה בתוכה. כשהוצאתי את הקערית נשפכה השעווה על הכף ובתוך הסיר. מה הדין של הסיר והכף?
תשובה: אינני חושב שהשעווה אסורה באכילה. היא אמנם אינה ראויה לאכילה, אך אינה אסורה.
שאלה: תגובה על דיבור נגדו: מה בן אדם צריך לעשות אם הוא שומע שני אנשים מדברים בגנותו? ומה הוא אמור לעשות אם הם מדברים בשבחו?
תשובה: אם אתה יכול לבקש מהם להפסיק - מה טוב, ואם לא ישמעו, אז תתרחק מהם ולא תשמע.
שאלה: גאווה בלבישת ציצית בחוץ: אני תמיד מתגאה בלבישת ציצת ואני מוציא אותה תמיד החוצה למרות שכל הסביבה מכניסים את הציצית לבפנים וחבר שלי אמר לי שאסור לי להתגאות בציצית כי זה עובר על לא תעשה בגאווה, ושאני חייב להכניס את הציצית לבפנים בגלל שאני חייב להיות כמו כל כל הקהילה, זה נכון מה שהוא אמר?
תשובה: היות והמחבר אומר בהלכות ציצית (סימן ח) שראוי שיראו את הציציות, אז אתה עושה כדין ואין צורך לחשוש ליוהרא. יוהרא זה רק כשעושים דבר שאינו מן הדין, מנהג חסידות שלא מקובל בסביבה שהוא גר. ח אמרו ששם לא יעשה כי זה מתנשא על אנשים אחרים. אבל פה אתה עושה את הדין, וזה שאנשים אחרים לא עושים כדין לא גורם ליוהרא. כמו שאדם יניח תפילין גם בין חילונים אפילו אם לועגים עליו שמקיים את המצווה.