LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מנהג לעומת הלכה: יש לי כמה שאלות: א) איך יודעים שאם יש מנהג לעומת הלכה הולכים לפי המנהג גם לקולא? (כמו בשמירה בין בשר לחלב) ב) מה המקור שצריך לשמור על מנהגים? ג) מה המקור שצריך להקשיב לרבנים?
תשובה: 1. המנהגים נוסף על ההלכה אך אני משנה אותה. 2לא תיטוש תורת אימך. 3. לא תסור מכול אשר יורוך.
שאלה: תמונות שצולמו בשבת: לבן דוד שאינו דתי נולדה בת לאחרונה בליל שבת. האם מותר לי להנות (להסתכל, להכניס לאילן יוחסין) מהתמונות שלה שצולמו בשבת? נראה לי סביר להניח שההורים הטריים צילמו את התמונות בשביל עצמם.
תשובה: לשואלת, מותר להשתמש בתמונות, אלא אם כן יש חשש שהשימוש בהן יגרום לקרוביכם לצלם עבורכם להבא. הרחבה: כשיהודי עושה מלאכה בשבת עבור עצמו, או אפילו עבור אחרים אך ללא בקשתם ובאופן אקראי, מותר לאחרים ליהנות ממנה במוצאי שבת מיד (שו"ע סי' שיח ס"א). לעומת זאת כאשר גוי עושה מלאכה עבור יהודי אין ליהנות ממנה עד שימתין במוצאי שבת משך הזמן הדרוש לעשיית מלאכה זו ("בכדי שיעשה"), כך שהיהודי לא ירוויח מעשיית המלאכה בשבת. הנימוק העיקרי להבדל זה הוא שבגוי יש יותר חשש שיעשה זאת בשביל היהודי, הן מבחינת הסכמת הגוי לעשות והן מבחינת רצונו של היהודי לבקש מהגוי (משנה ברורה שם ס"ק ה). לאור זאת דנו הפוסקים בשאלה מה הדין ביהודי המחלל שבת בקביעות, האם נימוקים אלה שייכים בו או לא (הראשון שייך יותר, השני פחות), וההכרעה המקובלת היא שראוי להחמיר בדבר ולהמתין "כדי שיעשה", אך במקום צורך ניתן להקל ('הצבא כהלכה' עמ' שיט-שכ). ראיית תמונה נחשבת כהנאה לעניין זה (שו"ת יביע אומר ח"ו או"ח סי' לד). ובצילום הקובע איננו רק משך הזמן הנדרש לצילום, אלא גם הסיטואציה שצולמה: אם צולם אירוע מיוחד שאירע בשבת ואינו ניתן לשחזור במוצאי שבת - הצופה בתמונה מרוויח מחילול השבת גם אם המתין את משך הזמן הקצרצר הנדרש לצילום. ברם, כאן מדובר על תמונת התינוקת, שניתן היה לצלם כמוה גם במוצ"ש. אם כן יוצא שלא הרווחתם מחילול השבת, ומותר ליהנות מהתמונה. למרות זאת, אם יש חשש לפי שיקול דעתכם שהשימוש בתמונה יגרום חילול שבת להבא - יש להמנע מכך ('הצבא כהלכה' שם).
שאלה: מריחת קרם בשבת על עקיצה לילד: בשבת הייתה לבתי בת השנתיים עקיצה ברגל, ואשתי ביקשה שאשים לה קרם להקלת הגירוי. האם יש אופן בו מותר לשים קרם לילדה בגיל כזה בשבת, לצורך רפואי? (האם עקיצה נחשב לצורך רפואי?) בפועל, מה שעשיתי היה שהוצאתי קצת קרם מהשפופרת, ואמרתי לילדה לשים על האצבע שלה, ואז לשים על העקיצה, והיא מרחה בעצמה. האם נהגתי נכון? אם לא כיצד היה עליי לנהוג?
תשובה: לשואל, אם מדובר על גירוי לזמן קצר של מספר דקות, נכון היה להתעלם מכך ולא לעשות כלום. לעומת זאת אם נגרם לפעוטה סבל מתמשך הרי שנהגת נכון, ובמקרה זה קיימת אפשרות נוספת והיא להניח משחה על מקום העקיצה בלי למרוח. הרחבה: מריחת משחה על פצע בשבת נוגעת לשני איסורים: האחד, מלאכת "ממחק", כלומר, מיישר ומשטח עור וכדומה, ותולדה מכך היא "ממרח", מריחת שכבה ישרה של חומר על משהו. בעניין זה יש דעה מקילה של הרב עובדיה יוסף שליט"א לפיה מריחת חומר על גוף האדם שלא נועדה להישאר עליו אלא להיספג בגוף איננה "ממרח", ולכן, למשל, הוא מתיר לצחצח שיניים במשחת שיניים בשבת (יביע אומר ח"ד או"ח סי' כז), וכן למרוח משחה (ילקוט יוסף שבת ח"ד עמ' עו-עז, כשאין בזה איסור משום רפואה, כדלהלן). הדעה המקובלת היא שאין להתיר זאת (ציץ אליעזר ח"ז סי' ל, אור לציון ח"ב פל"ה הערה ו, אגרות משה או"ח ח"א סי' קיב, שמירת שבת כהלכתה פל"ד סי"ב ופל"ג הערה נח), ולכן השיטה הטובה יותר במקרה זה היא להניח את המשחה על הגוף ללא שיטוח ומריחה (שמירת שבת כהלכתה פל"ג סעיף יד), גם אם אחר כך הילדה תמרח על עצמה. האיסור השני הוא שאין לעשות רפואה בשבת לכאבים קלים, וזהו איסור מדרבנן מחשש שאנשים יכינו בעצמם את התרופה באופן האסור בשבת. מי שמוגדר ממש כחולה - ודאי יכול לקחת תרופות, אבל מי שרק "לא מרגיש טוב" ומתפקד כרגיל (וגם אין חשש שמצבו יחמיר ויהפוך לחולה) - אסור לו לקחת תרופות. במקרה שלכם אני מניח שהעקיצה גרמה כאב קל ולא יכלה לגרום לילדה מחלה של ממש, ואם כן לכאורה היה אסור לטפל בכך. אף על פי כן, צער ממושך של פעוט (וכן קור או רעב, שעלול לפגוע בבריאותו) נחשב כחולה שאין בו סכנה, שמותר לתת לו תרופות (עיין שמירת שבת כהלכתה פל"ז ס"ו ובמקור דבריו בשו"ת מנחת יצחק ח"ד סי' קכד, שם הבחין בין סבל לזמן קצר לבין זמן ממושך יותר, על פי השו"ע סי' שכח סמ"ב, ועיין גם שבת קכג ע"א על "אסובי ינוקא").
שאלה: הכשרת רשת של מדיח כלים: קיבלנו רשת (סלסילה) משומשת של מדיח כלים, שספק אם הוחזקה בכשרות. באמצעים ביתיים לא ניתן להגעילה במים רותחים, מכיוון שדרוש לשם כך דוד גדול שאין ברשותנו. א. האם יש צורך להכשירה? ב. כיצד ניתן לעשות זאת באמצעים ביתיים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אחרי נקיונה בחומר פוגם לשפוך עליה מים רותחים מקומקום בזמן הרתיחה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מעשר כספים מקצבת צה"ל: התחתנתי עם אלמנת צה"ל שמקבלת קצבה חודשית ממשרד הביטחון וכספי פנסיה מצה"ל. הכסף נכנס לחשבון המשותף שלנו. האם כספים אלו חייבים במעשר?
תשובה: מעשר כספים הינו מנהג לפוסקים רבים וטוב לומר בלי נדר שלא לגרום שהחיוב יהיה כנדר מהתורה. קצבה חודשית נחשבת כשכר לעניין מעשר כספים. ברכה והצלחה
שאלה: שינויים בשיעור תורה קבוע: יכול להיות שאם יבקש מהלומדים האחרים להסיע את מוסר השיעור בתורנות יהיו אנשים שידירו רגליהם מהשיעור, מה אז? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שינויים בשיעור תורה קבוע"
תשובה: אם ישנם כאלו שיכולים לעשות טובה והם מונעים את עצמם ממנה אין הם ראויים לקבלת תורה ממגיד השיעור ואם יצאו צאתם לשלו'.
שאלה: ראש השנה - היכן לחגוג?: אנו נשואים מס שנים, מראשיתם חגגנו במקום מגורינו זאת מכיון שהאיש רוצהלהתפלל בביה"כ של אביו.הוא יחד עם אחיו מארגנים התפילה,למכירות, עליות הוא אף תוקע בשופר. הוריו נפטרו, אנו מתארחים ארוחות אצל משפחתו. הוריי שיחי גרים בעיר אחרת הם מבוגרים ונשארים לבדם. לאחיותי משפחות גדולות ויש קושי שיהיו אצל ההורים. בעלי מסרב להיות אצל הוריי, למרות שיש שם בי"כ גדול ומצויין שם הוא נהנה להתפלל. בשבתות כשאנו נוסעים, זה נוסח ספרדי אבל הוא מתעקש על התפילה לפי נוסח אביו-פרסי ועל השארותו שם. לפני נישואינו לא אמר לי שהוא משמש כגבאי ביה"כ ומחוייב לו. גם היום מכחיש שהוא מחוייב. הוא מסכים להתארח בכל ליל סדר אצל הוריי. מה לעשות? נמאס לי להיות בכל שנה באותו מקום, אווירה. הוריי נשארים לבדם כמה פעמים. הם לא מבקשים שיבואו אבל איך להשאיר אותם לבד? שונאת את הכבלים שמונעים ממני את החופש להיות היכן שאני רוצה. מרגישה שרימו אותי לגבי העניין. חשבתי לנסוע לבד להורים והוא ישאר.
תשובה: אין זה ראוי לחלק את המשפחה בחגים ולכן בכל מקרה תהיי עם בעלך. אמנם כדאי שידע שבחגים יש מצוה יתירה לאיש לשמח את אשתו וכמו כן גם הוא מחוייב בכבוד הורייך כי חייב אדם בכבוד חמיו ככבוד אביו. על כן מן הראוי שימצא דרך לשלב מידי פעם בפעם את חגיגת החג אצל הורייך, ועל ידי כן יתקבלו תפילותיו ברצון.
שאלה: ברכת השחר בשבתות וחגים: האם קוראים את ברכת השחר ותפילת השחר של יום חול גם בשבת וחג? ויום טוב
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ואשתדל לעזור בכל מה שאוכל. זכות גדולה היא להתפלל לה', ואני בטוח שה' שמח מאוד בתפילות שלך, ובמאמצים שלך להתמיד בתפילות. תפילת השחר חשובה מאוד, שהיא ההתחלה של היום של האדם, והיא מקשרת את כל היום של האדם לה'. המשך בה, השקע בה ותזכה להמון ברכה. את תחילת התפילה אנו אומרים בכל יום, גם בשבת וגם ביום חול. ההתחלה, זאת אומרת, ברכות השחר, תפילין וציצית (כמובן תפילין רק ביום חול ולא בשבת וכו'). את המשך התפילה, זאת אומרת פסוקי דזימרא שהם מזמורי שבח לה', אנו אומרים באופן שונה בימים השונים. ביום חול אנו אומרים בנוסח אחד, ואילו בשבת אנו מוסיפים עוד מזמורי תהילים, ועוד דברים חשובים. חשוב לשבת מסודר עם סידור התפילה ולהשוות בין התפילה של יום חול לבין התפילה של השבת. אם תרצה אשמח לעזור לך, למצוא לך מישהו שתוכל לשבת איתו וללמוד את העניין באופן מסודר. שתהיה לך המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: הברכות הברכת המזון: קראתי שמי שמסופק אם בירך ברכת המזון, צריך לברך שוב רק את שלוש הברכות הראשונות, ללא הברכה הרביעית מכיוון שהיא מדרבנן. שאלתי היא מה המקור ההסבר לכך ששלוש הברכות הראשונות הן מדאוריתא? האם לא יוצאים ידי חובה מדאוריתא ראשונה? קראתי גם באתר דעת ציטוט מהמדרש שאומר שעד שנכנסו ישראל לארץ היו מברכים רק ברכה אחת, מה שמחדד את השאלה שלי. ההסבר היחיד שעלה בראשי בעקבות אותו קטע מהמדרש, הוא שאולי מראש החיוב מדאוריתא הוא על שלוש הברכות אלא שלא בירכו על הארץ לפני שנכנסו, אבל גם לפי זה עדיין לא ברור לי למה לא בירכו בונה ירושלים עד שחרבה? והאם כשתבנה בעז"ה במהרה לא נברך ברכה זו? סליחה על האריכות, ו על החיזוק הרב שניתן דרך האתר!
תשובה: קודם שנכנסו לארץ בירכו שלוש ברכות כפי שלמדו מן התורה שצריך לברך על המזון על הארץ ועל עיר הקודש והמקדש. אמנם כיון שלא ידעו שמקום המקדש יהיה בירושלים לא הזכירו את ירושלים וכן בירכו את ד' על הארץ אבל לא הזכירו כנוסח שלנו על הארץ שהנחלתנו כיון שעדיים לא נחלוה. כך שאת שלושת הברכות חייבים לברך רק את הנוסח שתקנו לנו משה דוד ושלמה אחרי שזכינו להשלמת נחלתנו בארץ ובנין המקדש. וברור שאחרי שיבנה בית המקדש לא נברך רחם על בנין הבית אלא לקיים את הבית ולהצליחו אבל ברכה על הבית תהיה בכל אופן.
שאלה: הורים שלא חזרו בתשובה: כבוד הרב, אני בעל תשובה חזרתי לבד מכל המשפחה שלי והם נשארו כמו שהם, הם מסורתיים ועושים קידוש וחלק מהמצוות אבל קשה לי עם זה שהם לא שומרים שבת ומתנהגים לפעמים לא ר, קשה לי אפילו לפעמים לשפוט אותם לכף זכות אבל אני רוצה שהם יחזרו בתשובה סוף סוף ואני לא יודע מה לעשות, אם אתה יכול לתת לי עצות מה אני יכול לעשות אני ישמח, ובברכת השבינו האם אני צריך להתפלל עליהם? ואם כן איך אני מתפלל ( פלוני בן פלוני? ). מראש אני מאוד מעריך את היחס שלך.
תשובה: ב"ה לך ידידי היקר. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ולראות את הרצונות הנפלאים שלך, ואת ההשתדלות שאתה עושה, ויהי רצון שאבינו שבשמים ישלח לך ברכה והצלחה בכל מעשה ידיך. במשך שנים שאני עוסק בתחום זה של אנשים שחוזרים בתשובה, ונפגשתי המון במקרים שהילדים זוכים לחזור בתשובה, ואילו ההורים עוד לא עוברים את התהליך הזה, ופעמים רבות שדברים אלו מובילים את החוזרים בתשובה להתמודדויות לא פשוטות. חשוב מאוד לדעת, שכל אחד בעולם יש לו את ההתמודדויות שלו, ועל ידי ההתמודדויות זוכים לרכוש אוצרות רוחניים מיוחדים מאוד, שאי אפשר לרכוש אותם בלי התמודדות, וכמובן גם זוכים לבנות כוחות נפש חשובים, שישרתו את האדם בהמשך החיים. ודאי שהתהליכים האלו לא קלים, והם דורשים התמודדות מתמדת, כל אחד בדברים אחרים, בזמנים אחרים ובתנאים אחרים, אך חשוב לדעת שכשאדם עושה את התהליך שלו נכון, בעזרת ה' גם הדברים האלו יעברו במשך הזמן. הכלל היסודי ביותר הוא להתמלא בסבלנות. אנו צריכים לזכור שכמו שה' יתברך מלא בסבלנות אלינו, ואל הסובבים אותנו, כך גם אנו צריכים ללכת בדרכו של ה' ולהתמלא בסבלנות. כן תהליכים דורשים זמן, ולא תמיד קצב שמתאים לנו, מתאים לאחרים. פעמים רבות, להורים יותר קשה לעבור את אותו התהליך שהילדים שלהם עברו, שכן הם הרבה יותר מקובעים במה שהיה להם עד עתה, וקשה להם לעזוב. פעמים גם הדעות שלהם יותר מוצקות ויותר מבוססות, וכדי לשנות גישה הם צריכים השקעה רבה יותר. לכן, חשוב מאוד, למרות הקושי, להתמלא בסבלנות ולהמשיך ללמד עליהם כף זכות, גם אם זה לא קל! צריך לזכור שחכמנו זכרונם לברכה מלמדים אותנו שצריך ללמד כף זכות גם אם המציאות לא פשוטה, וכדאי לזכור, שככל שאנו נצליח יותר ללמד כף זכות, אמיתית ורצינית, כך ההתמודדות שלנו תהיה יותר קלה, וגם אנו נקבל מכך המון. השלב השני שחשוב להשקיע בו זה אהבה ופרגון. לראות את הדברים הטובים ולבטא אותם כמה שיותר. לדעת להעריך את מה שההורים כן עושים בשבילך, ולא לפספס הזדמנות להודות להם על כך ולפרגן להם על כך. דע שלא אצל כולם זה פשוט. חשוב מאוד לשדר להם אהבה וקשר, ככל שתשדר זאת יותר הם ישדרו גם כן זאת כלפיך, ויבואו לקראתך. היה חיובי בזמן שאתה איתם, שדר שמחה בדרך שלך, שדר תחושה טובה סביבך, ודבר זה מאוד מושך אנשים לרצות את האוצר שיש לך. השדרים האלו הם קידוש ה' גדול מאוד, ויש לך זכות גדולה אם אתה עושה זאת. היה חזק, והמשך, ואם תרצה חזור אלי, ואשמח לחזק אותך. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: ערלה - שקי הפלסטיק נקרעו: קניתי עצי פרי במשתלה שמוכרת כנאמנת על שנות ערלה. העצים היו בתוך שקי פלסטיק (שק של שתי וערב) והשורשים חדרו דרכם (בזמן הסרת השקים שורשים נקרעו). מה דין העצים מצד ערלה כאשר נשתלו עם הגוש שלהם באדמה. חלק מהעצים נשתלו בעציצים גדולים על מנת להיות על הגג. האם דינם שווה?
תשובה: וברכת ד' אם השורשים עברו את השקית, אפשר להחשיב הכל כמחובר לקרקע, ולמנות שנות ערלה קודם הנטיעה החדשה בשדה. אלא שאינך יודע כמה זמן היו בקרקע, ושאלה זו צריכה ברור עם בעל המשתלה, כמה זמן היה העץ בקרקע. לאחר תשובה על שאלה זו אפשר לדעת עד מתי יהיה חיוב ערלה בשתיל. כתיבה וחתימה טובה בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: איך להתחזק בצניעות: אני באמת רוצה אבל לא מצליחה צניעות מה אפשר לעשות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "במה יש להתחזק בחודש אלול"
תשובה: יש להתחזק בצניעות לפי כוחך. אם קשה לך בצניעות מליאה לכל הפחות תתקדמי במשהו שאת כן יכולה ובזאת תתברכי כי מצוה גוררת מצוה והקב"ה שיראה את רצונך ואת השתדלותך לפי כוחך יברך אותך בשנה טובה.
שאלה: המתת כלב מסוכן לילד: יש לנו כלב בן 12 שנשך מספר פעמים בעבר פעוט בן שנה וקצת ואשתי בהריון. בד כ הנשיכות ארעו כתוצאה מפחד ולא מתוך רצון לתקוף. מדובר בנשיכות ממש שגרמו לפציעה. הכלב נמצא כל היום במרפסת ואין לו כל נגיעה עם הילד. החשש שלי שח"ח הכלב ינשך את הילד. אמנם כל עוד נקפיד על ההפרדה ביניהם הסיכוי נמוך אך עדיין קיים. ניסיונות למסור את הכלב לא צלחו (בנוסף לגילו ועובדת היותו נשכן בפוטנציה הוא גם בעל שלש רגלים בלבד). מה עלי לעשות? האם להמית את הכלב? אולי עלי לעשות כל שביכולתי ע מ להקפיד על ההפרדה בין הכלב לתינוק וכך להימנע מנטילת חייו? בנוסף אינני רוצה שהדבר יצער את אישתי (היא הותירה את ההחלטה בעניין בידי, אך היא סוברת שניתן להמשיך ולעשות את ההפרדה).
תשובה: אם אינכם זקוקים לכלב לשמירה רצינית, חסלו אותו.
שאלה: איסור לזרוק לחם: קראתי על תשובת הרב שפרורי לחם שנשארו בסוף הסעודה וכדו אין לזורקן אלא להאכיל לציפורים וכדו. אשמח לראות בבקשה המקור לתשובה הנ ל. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה עושים עם שאריות לחם"
תשובה: ר' מש"ב סי' ק"פ
שאלה: הפסקה באמצע פסוק, שינוי שמות, למה מרים מתה בחו"ל?: בבקשה תתן תשובה לשאלות האלה 1. בפרשת פינחס למה אחרי פסוק ויהי אחרי המגפה יש אות פ ואחר כך ימשיך הפסוק? 2. בנו של דן הוא חושים. למה פסוק אומר משפחת שוחמי למה נשתנה תורה חושים לשוחם? 3. למה מרים לא נכנסה לארץ?
תשובה: לשואל שמחתי והתרגשתי לקבל את שאלותיך ממרחק. אשיב על השאלות לפי סדרן: שאלה 1: התופעה של אות פ' באמצע פסוק היא אכן נדירה. לפי "בעל הטורים" (במדבר כו, א) הפסקה זו הפסיק משה כדי להפריד בין המגפה למנין, שלא תשלוט המגפה בפקוד אותם. הסבר אחר מובא בחזקוני. לדבריו, ההפסקה באמצע פסוק באה לציין שכאן נפסקה גזרת מתי מדבר ומכאן ואילך בא מנין הבנים שנכנסו לארץ - מבן עשרים שנה ומעלה. ולפי רש"ר הירש: "הפרשה מסתיימת באמצע הפסוק אחרי משפט הרישא, ואילו משפט הסיפא מתחיל פרשה חדשה, ללמדנו שאחרי מות הנצמדים לבעל פעור נפתח פרק חדש וטהור בחיי העם". שני הסברים נוספים מובאים באור החיים הק' שם. שאלה 2: כשמשוים את שמות המשפחות בפרשת פינחס לשמות יורדי מצרים רואים שחלק מהשמות אינם זהים, אלא רק דומים, וכבר העיר על כך רש"י: "לזרח - הוא 'צוחר' (בראשית מו, י), לשון צהר" (פסוק יג). "לאזני - אומר אני שזו משפחת 'אצבון' (בראשית מו, טז), ואיני יודע למה לא נקראת משפחתו על שמו" (פסוק טז). "לישוב - הוא 'יוב' האמור ביורדי מצרים (בראשית מו, יג)" (פסוק כד). "לאחירם - הוא 'אחי' שירד למצרים (בראשית מו, כא), ולפי שנקרא על שם יוסף שהיה אחיו ורם ממנו נקרא 'אחירם'" (פסוק לח). "שפופם - הוא 'מופים' (בראשית מו, כא), על שם שהיה יוסף שפוף בין האומות" (פסוק לט). "לשוחם - הוא 'חושים' (בראשית מו, כג)" (פסוק מב). על פי מדרש אגדה (לפסוק מ) ניתן למצוא הסבר לשינוי שמו של חושים. כך נאמר שם: "לדן לא היה אלא בן אחד והורד למצרים ושמו חושים, ואף הנה אינו חושב אותו אלא בית אב אחד, שוחם הוא חושים, ולמה נקרא שמו 'חושים'? שהיו לו בנים כחושים של קנים. דבר אחר למה נקרא שמו חושים? שהיה שחור בגופו והיה כבד אזן". מסביר הרב מנחם מנדל כשר ב"תורה שלמה" (אות סח): "נראה שדורש את שני השמות ששוחם הוא שחור, עיין ערוך ערך שחם, וחושם הוא מענין חוש השמיעה". כלומר הוא היה שחום בגופו ועל כן נקרא 'שוחם' וכן היה כבד שמיעה, חוש השמיעה שלו היה פגוע, ובשל כך נקרא חושים. שאלה 3: באשר למיתת מרים דווקא בחוץ לארץ ראה דברי בעל ה"שם משמואל" לפרשת חקת (שנת תר"פ ד"ה ויבואו) המבאר שהנהגתם של משה, אהרן ומרים היתה מתאימה לדור המדבר ולא לבאי הארץ. נאמנה
שאלה: הרג נביאי הבעל על ידי אליהו: כבוד הרב, בהמשך לשאלה שלי ידוע כי אליהו הנביא שחט את נביאי הבעל, איך הותר דבר זה, אם ידוע כי היה כהן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "איך אליהו החיה את המת?"
תשובה: לשואל לשאלה זו נדרש בעל ה"פנים יפות" (מלכים א' יח, מ). לדבריו, אליהו הנביא נזהר שלא להרגם בסייף כדרך המלכות, אלא שחט בהם שני סימנים, כך שלא היו מטמאים עד יציאת נשמה. ובספר "יפה תואר" של רבי יוסף פנחסי ראיתי שהיכן שהאומות מתכוונות להלחם בעם ישראל ולעקור את דתם, כמו אליהו נגד נביאי הבעל והחשמונאים כדי להוציא את התועבות מבית המקדש, בכגון זה הדבר מותר. נאמנה
שאלה: לנצל את האחריות: עליכם. קניתי בריכה עם אחריות. התקנתי אותה לפי הספר. במהלך ההתקנה נפל עמוד תומך על יריעת הבריכה. בהמשך ההתקנה גילינו חור ביריעת הבריכה בערך באותו אזור שנפל העמוד- ועשה בה חור קטן. חזרתי למוכר ואמרתי לו שיש חור בבריכה. ומכיון שהיא באחריות החליף לי בחדשה. לא אמרתי לו שנפל עמוד ושמא נפילת העמוד גרמה. האם נהגתי נכון?
תשובה: היה לך לומר לו
שאלה: קריאת שמע ישראל לשמאלי: כבוד הרב. אם אני שמאלי ביד ומניח תפילין ביד ימין, באיזה יד אני צריך לעשות את קריאת שמע ישראל?
תשובה: מובא בספר עוד יוסף חי (ספר המשך לבן איש חי) פרשת וארא הלכה ג' שגם איטר יניח יד ימין אעפ"י שכרוך עליהם תפילין אין בכך כלום. (פסק"ת סא, ה)
שאלה: תפילת ערבית וברכות: 1. אני לומד בישיבה תיכנות ובדר"כ מסיימים ללמוד שם מאוחר.בימי החורף לא תמיד מספיקים להתפלל בישיבה ערבית וככה נוצר מצב שד שאני חוזר הביתה מהישיבה בבית כנסת שאני מתפלל בו סיימו את התפילה.אני לא מכיר זמנים של בתי כנסת אחרים באזור, אבל יש בית כנסת בעיר שכל בערך 20 דקות יש מניין שם. השאלה שלי, האם אני חייב להטריח את עצמי ללכת עד שם? הבית כנסת הזה בערך במרחק של 10 דקות מהישיבה שאני לומד בה, אבל החזרה מהבית כנסת לבית שלי תיקח לי בערך 25-30 דקות.זה לוקח הרבה זמן כי אני עושה עיקוף, הדרך הכי קצרה זה דרך העיר וזה הרבה פריצות.אז האם אני חייב ללכת או שמותר לי להתפלל יחיד? 2. מה שיעור ברכה אחרונה בשתייה לאשכנזים? הבנתי שאני צריך לשתות רביעית בבת אחת, אז שמעתי גם שלפי האשכנזים זה רביעית ב4 דקות.לא ממש הבנתי אשמח אם תעזור לי.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מצוה להתפלל במנין בבית כנסת. לכן תעודד את חבריך להתפלל בישיבה ובכך תזכה גם אותם. אדם מקבל גם שכר על הטריחה ללכת לבית הכנסת. לכן תשתדל להתפלל בבית כנסת. לכתחילה צריך לשתות ברציפות בדיעבד גם בשתייה במשך אכילת פרס מברכים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הוספת המילה "לומר" לאחר כגוונא דאינון: יש מקומות בהם נהוג בתפילת ערב שבת לאחר סיום כגוונא דאינון ולפני ברכו להוסיף את המילה "ולומר". ולא ראיתי כן בסידורים. ראיתי שיש נוסח הנאמר ביחיד במקום ברכו ושם ראיתי שמסתים במילה "ולומר". מהו הנוסח הנכון האם להוסיף או לא ומה מקורו והאם להוסיף את המילה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: המקור של כגוונא דאינון מהזהר פרשת תרומה קלה,ב וההמשך שם ולומר ברכו. ולכן ביחיד אפשר לומר את המשך הזהר 'ולהרוויח' ברכו. יש לנהוג לפי המקובל בבית הכנסת אם נוהגים להמשיך 'ולומר' יעשה כך.
שאלה: שליח ציבור בהוראת גבאי במקום בעל חיוב: יש בבית הכנסת בעל חיוב שאף מעונין לעלות כחזן. מסיבה מסוימת החליט הגבאי לא להעלותו לתפילה (כנראה סגנון תפילה מהיר וכדו ). הגבאי פנה אלי וביקש שאעלה כחזן ואם אסרב יעלה הגבאי עצמו כחזן. מה עלי לעשות? האם לסרב לגבאי? גם כששאלתי והתכוונתי לרמוז: האם אין כאן בעל חיוב ענה לי הגבאי שיש אך הוא מבקש שאני אעלה להתפלל. האם עלי לנסות לשכנע את הגבאי? האם משנה האם בעל החיוב מוותר? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: כיון שהאחריות מוטלת על הגבאי, והוא משיקולים של טובת הציבור מבקש שתיגש להתפלל יש לשמוע בקולו ויש לעשות בדרך של פיוס למי שחייב שלא ייפגע והאמת והשלו' אהבו.
שאלה: למכור או להשכיר בשנת אבל: השנה של אבא הסתיימה לפני חודש, החודש של אמא הסתיים לפניי שבועיים. האם מותר לנו למכור או להשכיר את בית ההורים?
תשובה: אין שום הגבלה בהשכרת הבית או מכירתו אמנם כדאי להשתדל להשכירו או למוכרו לשומרי מצוות שלא יחללו שם שבת ובזאת יגרמו צער חלילה להוריך.
שאלה: תיקון אי דיווח מלא: ברוך תהיה על התשובה המהירה. האם צריך אני לגשת כעת אליו ולומר לו? במידה ויחייב אותי בסכום, איזה סכום צריך אני לשלם לו, רק עלות הבריכה שעולה לו, או במחיר שקניתי אותה (מלבד החלקים האחרים שלא החליף לי)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לנצל את האחריות"
תשובה: אני מעריך שהמוכר עצמו לא הפסיד כלום אלא החזיר לחברה, ואם כן הת אמור לעבור לחברה ולא למוכר. לכן תברר זאת עם המוכר ואם אכן כך, תיצור קשר עם החברה. יתכן שיוותרו ויחליטו שבכל זאת למען שירותם הטוב הם מעונינים להשאיר אצלך את הבריכה החדשה ללא ת מעיקר הדין הם רשאים לתבוע את המחיר שבו הבריכה (ללא הפריטים הנלווים) נמכרת בחנויות (הולכים לפי החנות הזולה באזור), אמנם מן הסתם תוכל להגיע עימם להסכמה לשלם רק את מחיר העלות.
שאלה: שימוש בדאודרנט ספרי ביום הכיפורים: לרב, האם איסור השימוש בדאודורנט ביום הכיפורים משום סיכה?
תשובה: איסור סיכה הוא בשמן, ואילו דאודרונט ספרי אינו נכלל באיסור זה.(התשובה נכתבה לאחר הסכמה של אחד מגדולי הדור)
שאלה: שימוש בממחטות לחות ביום הכיפורים: האם מותר להשתמש בממחטות לחות ביום הכפורים?
תשובה: בגמרא יומא עח,א מוזכר שמותר להצטנן ביום הכיפורים והובאו שם כמה דוגמאות וביניהם מגבת שהרטיבוה לפני יום הכיפורים וסחטוה והשתמשו בה להצטנן. ולכן ממחטה לחה כאשר היא אינה טופח על מנת להטפיח מותר להשתמש בהם בשבת (שאין בה סחיטה וכך הממחטות הלחות שראיתי וכך פסק לי הגר"מ אליהו זצ"ל להתיר) ומותר להשתמש בהם ביום הכיפורים.
שאלה: קשה להבין גמרא: אני תלמיד ישיבה תיכונית, שרוצה בעזרת השם להיות רב. אך יש לי בעיה, איני מצליח להבין את הגמרא. יש לי שוטנשטיין אבל עדיין איני מצליח להבין את הגמרא שאני לומד. האם יש לכבוד הרב עצות איך אוכל להבין את מה שאני לומד?
תשובה: : לא מצאנו תלמיד חכם שנולד כך. תמיד יש קשיים וללא קשיים אי אפשר לצמוח ולהתפתח. על כל קושי בלימוד אתה מרויח קנין אמיתי של לימוד. יש עדיפות שכלי העזר לא יהיה שושנשטיין אלא שחברותא או רב בישיבה יסבירו לך.
שאלה: שבת חתן לפני יום כיפור: האם מותר לעשות שבת חתן בשבת תשובה שלפני כיפור?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מצוה לשמח חתן וכלה גם בעשרת ימי תשובה הרי אף יום החתונה הוא יום תשובה. יש לדאוג לשמחה ולא לעוללות. שנה טובה ומזל טוב הרב חגי בר גיורא
שאלה: תפילה לפני שידוך: הרב, סליחה על השאלה. אבל חשוב לי לשאול, האם מותר להתפלל לפני פגישה עם בחור, שלא יהיו פאדיחות, אי נעימויות, או שאולי גם זה חלק מבנייה של קשר? והאם נכון בכלל להתפלל על פרטים קטנים?
תשובה: בכל דבר בחיים צריך סייעתא דשמיא, בפרט שידוך. צריך להתפלל שה' יזמן את השידוך הראוי, לא להיכנס לפרטים.
שאלה: טיול גיבוש מעורב לגרעין קהילתי : לרב. אנו קבוצה של משפחות ורווקים ות אשר נמצאות כחלק מגרעין קהילתי (דתי) בעיר. ישנן מספר שאלות שהתעוררו בינינו ונשמח לקבל תשובה. 1. האם ניתן להתיר טיול מעורב של המשפחות הרווקים ות, בהנחה ששומרים על כללי צניעות, כגון לבוש צנוע, שחיה נפרדת וכד.? (הטיול מהווה טיול גיבוש, על מנת לפעול באוכלוסיות נחלשות כגרעין אחד יציב) 2. לגבי סידורי שינה - האם מותר לרווקים ות לישון בבית אחד (חדרים נפרדים כללי צניעות) כאשר ישנם גם משפחות נשואות בבית? 3. האם מותר לשיר זמירות סביב שולחן השבת יחד? (מספר גברים ומספר נשים וילדים) 4. לגבי מעיין קטן, האם מותר לשבת סביבו ולשכשך רגלים כקבוצה, או שגם שם צריכה להיות הפרדה.? מראש!!!
תשובה: 1. ההיתר הוא דחוק וזה תלוי ברמת יראת השמים שיש למשפחות ולצעירים. 2. אין לבחורים ובחורות לישון באותו בית גם אם יש שם משפחות. 3. אם הנשים ינמיכו את קולם והגברים ישירו בקול רם יותר אפשר להקל. 4. גם בזה צריכה להיות הפרדה.
שאלה: למכור את דירת הנפטרים: אבי נפטר לפני שנה עכשיו אנחנו נמצאים בשנת האבל של אמא ברצוננו לדעת מה הדינים לגבי הדירה של ההורים השכרת הדירה, הריהוט, האם אפשר להוציא חלק מהריהוט, וכו.
תשובה: מותר למכור ולהוציא את הריהוט ואין שום הגבלה. אם אפשר רצוי היה להשאיר את הדירה ברשותכם או לכל הפחות אם משכירים שתהיה מושכרת ליהודי ירא שמים כדי שהמצוות שיהיו בבית יהיו לעילוי נשמת ההורים.
שאלה: סיבה ששנים וחצי השבטים לא נכנסו לארץ: יש פירוש לגבי ראובן גד וחצי המנשה שלא נכנסו לארץ, כיון שהיו בני תמורה חצי ממזרים, האם הרב יכול להפנות אותי אל המקור?
תשובה: לשואל מעין דבריך ניתן למצוא בספר "דבש לפי" של מרן החיד"א בשם גורי האר"י הק' (מערכת פ, ערך פר). נאמנה
שאלה: יחס התורה לממזרים: מדוע יחס התורה שלילי אל הממזרים? והאם יש תיקון?
תשובה: : אין יחס שלילי לממזרים. ח אומרים יקרה היא מפנינים - ת"ח ממזר מכובד יותר אפילו מכהן שנכנס לפני ולפנים. התורה שומרת על היחוס בישראל. התורה רוצה לעודד חיי משפחה מסודרים ותקינים. החשבת הממזר כמיוחס היה פוגע ביכולת לשמר את ערך חיי המשפחה. התיקון יכול להיות בכך שהממזר יקים משפחה טובה ויקטע רצף של מסורת של חיי משפחה שאין בהם תקינות. כשיש דור שני שלא יקים משפחה עם אמון עלול הדבר לקבע את החסרון לעוד דורות. שבירת הרצף הוא חלק מתשובת העולם אל האמון שכל כך נזקק לבניית המשפחה. ח מצאו גם דרך מעשית להתיר לממזר להנשא מבלי לסתור את דין התורה.
שאלה: מניין לאחר תפילה ביחיד: יש פעמים שאני צריך לצאת מוקדם ואני לא יספיק להתפלל מנחה במניין עקב כך אני מתפלל ביחיד,אך לא פעם קרה שאחרי שהתפללתי ביחיד יצאתי לדרך מצאתי מניין להתפלל בו. האם להצטרף אליהם או לא כי כבר התפללתי ביחיד? אשמח לקבל תשובה
תשובה: אתה יכול לומר קדושה ולענות לקדיש ולא להתפלל בשנית.
שאלה: ברכה על טוסט: שמעתי שעל טוסט וצנימים מברכים מזונות.כמובן שזה עשוי מלחם.אבל בגלל שזה חרוך אז מזונות. זה נכון? עד עכשיו בירכתי המוציא. מה הדין? אני אשכנזי אם זה משנה ובקשר לסמבוסק, מה מברכים?
תשובה: וברכת ד' א. המשך לברך המוציא על הטוסט. ב. רוב הסמבוסקים הם מזונות. כתיבה וחתימה טובה בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נקניק פרוס - בשר שנתעלם מן העין במשרד: תיאור המציאות: משרד הייטק עם מטבחון. המשרד נעול לאנשים שאינם עובדים רשמיים. פעם בשבוע מגיע משלוח עם מצרכי מזון מן הסופרמרקט המקומי (הכשר) ומאחסנים במקרר הציבורי. כל העובדים (כמאה, דתיים וחילוניים) לוקחים מתי שהם רוצים. בין השאר מביאים נקניקים פרוסים. הם מגיעים בכלי-אחסון חד-פעמי מפלסטיק, ללא כל סימון. האם מותר או אסור לאכול מן הנקניקים הללו, בין השאר מדין בשר שנתעלם מן העין?
תשובה: אפשר לבקש מהסופר לשלוח את הכלי המכיל את הנקניק ארוז בתוך שקית קשורה.