LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: התחזקות בכשרות: אני ממשפחה חילונית שלא שומרת כשרות בבית, ומנסה בכל דרך בעז"ה להתחזק בכשרות. ברור שגם משהו קטן יכול לעשות שינוי, ולכן עלה לי רעיון: האם במצב בו אכשיר סכו"ם (יותר מזה, לרוע המזל, יהיה כעת בעייתי), אוכל להשתמש בו גם עם אוכל חם שלא בושל בכלי כשר ולא נאכל בצלחת כשרה, או שמרגע שהסכו"ם יגע באוכל החם הלא- כשר הוא גם יהיה לא כשר? אם יש לכם הצעות כיצד להתחזק בכשרות אשמח מאוד (בשר- חלב ודברים אסורים ב"ה לא קרבים לפי) ב מלאכתכם קודש
תשובה: ב"ה קראתי את שאלתך וממש התרגשתי. ממש נפלא כמה שאת רוצה לשמור, כמה שאת רוצה להתקדם. אברך אותך שה' ישלח לך ברכה במעשי ידיך ושתזכה להמון הצלחה. לא תמיד הדבר פשוט, לא תמיד כל מה שאנו רוצים אנו יכולים. יחד עם זאת, חייבים לדעת שהדרך להתקדם היא לא על ידי שבירת הכלים, לא על ידי מלחמות, אלא על ידי גישה נכונה, על ידי סבלנות ועבודה קבועה של התקדמות. ראשית, חשוב לדעת שעיקר העבודה היא על ההתקדמות שלנו, תמיד לעבוד על להתחבר אל הדברים, לדעת יותר, לעשות יותר, לפחות במה שאנו מסוגלים. חשוב לא להפסיק את ההתקדמות, ולעשות מה שאפשר. במה שיש קושי גדול יותר, חשוב סבלנות וחשוב להתייעץ עם רב שידריך אותנו מה לעשות ואיך לפתור את הבעיות, או לפחות למזער את הקשיים. לדוגמא, במקרה הזה שאת שואלת, ודאי שחשוב להכשיר את הכלים. נכון שאין בכך פתרון שלם של הדברים, אבל זה עוזר לדברים רבים. לכן המשיכי בדרך הזו, ובעזרת ההורים יראו ויבואו לקראת. חשוב מאוד לדעת ולזכור שההורים שלנו לא נגדנו, הם רוצים שיהיה לנו טוב, אך לא תמיד הם יודעים מה טוב לנו. לכן במצב הזה. מאוד חשוב להיות חיובי להורים, לשדר להם שמחה, ויחד עם זאת, לשדר המון צער וכאב על מה שאי אפשר, על מה שההורים לא מוכנים לבוא לקראת. כאשר ההורים יראו כל הזמן כמה הדבר קשה. היי חזקה והמשיכי הלאה, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: איך מתקנים גזל של רבים? - המשך: בהמשך לשאלה שהשואל שאל על גזל ברבים. אני מבקש לשאול אותה שאלה לגבי. לפני כחמש עשרה שנה הייתי במצב כספי מאוד קשה. יו"ר עמותה מסויימת הפקיד בידי 21 צ קים ע"ס 1000 שקל כל אחד. בכדי להפקיד בחשבון העמותה. אני הפקדתי בחשבון הפרטי שלי. הענין הזה מציק לי מאוד וכל פעם אני אומר לעצמי מהחודש הבא אחזיר 1000 שקל. לא יצא לי. היום לאחר 15 שנה שמעתי שהיו"ר העמותה ירד מהארץ ללוס אנג לס לצמיתות. ולכן אני לא יודע אם העמותה בכלל קיימת. ואם כן אני לא יודע איך לברר מספר חשבון הבנק. אני חושש שאם אני אתעניין ישירות יתחילו לחשוד וגם להפקיד 1000 שקל לחודש שגם זה יעלה חשד בקיצור אני לא יודע מה לעשות. אני כן יודע שאני חייב להחזיר את הכסף מיד. האם תרומה למוסד קודש אחר זה יכול לפתור את הבעיה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "איך מתקנים גזל של רבים?"
תשובה: : 1. עליך לברר אם העמותה קיימת, אם כן עליך להשיב לאותה עמותה את הכסף השייך לה. אין לך ממה לחשוש,שהרי הנך משיב את מה שמגיע להם (אתה יכול לומר להם שזו תרומה). 2. אם העמותה נסגרה ואינה קיימת עוד, עליך להשיב את הכסף לעמותה שעוסקת בצרכים הדומים לעמותה שנלקח ממנה הכסף.כך שאותו הקהל יעד שהיה נהנה מהעמותה הראשונה יהנה מכסף זה. בשורות טובות והצלחה רבה. הרב אוריאל מועטי.
שאלה: שם לילדה - ליפז: רציתי לשאול איך השם ליפז לילדה? האם טוב או לא?.
תשובה: השם מזכיר את אליפז בנו הרשע של עשו שהיה אביו של עמלק וקרא לו בשם אליפז במטרה שכל הזהב (הפז) יבוא אליו. לכן כדאי לחפש שם טוב יותר.
שאלה: עקירת עשבים בשמיטה: לכבוד הרב, האם מותר לעקור עשבים שוטים מהשורש בשנת שמיטה? העשבים אינם קשורים לצמח אחר או עוזרים לגדילה של צמח אחר. הם פשוט גדלו מעצמם בשנת השמיטה במרכז הגינה.
תשובה: וברכת ד' עדיף לרסס בקוטלי עשבים או לחתוך את הירק מעל האדמה. לאחר מכן אפשר לעקרו בצוואר השורש, אם אין אפשרות אחרת ומקפידים על הגינה מאד (כל השנים) אפשר לעקור, ובלבד שלא יהיה במקום אחד וכדו'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: בריך שמיה  ביחיד: לרב באם אני מתפלל ביחיד האם אני רשאי לומר את בריך שמה דמארי עלמה?
תשובה: זו תפילה מיוחדת לעת פתיחת הארון לפני הוצאת ספר התורה, ולכן אינה שייכת בתפילה ביחיד אמנם אין מניעה מלאומרה.
שאלה: נטילת ידיים בבוקר : הרב. מותר לגעת בטלפון או בכללי - בחפץ מסוים, בפנים, לפני שנוטלים ידיים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לענות לטלפון לפני "מודה אני"
תשובה: יש להשתדל וליטול ידים מיד כשקמים. מותר לגעת בחפצים שונים, אולם אין לגעת באוכל ובמקומות עם פתחים בגוף כמו: פה, עיניים, אוזניים ואף, מפני רוח רעה המזיקה להם.
שאלה: גנבו את המנורה?: לקראת חנוכה עלה לי שאילה: היוונים (אוה סורים) לא גנבו את המנורה? אם גנבו, איך הדלקנו המנורה 8 ימים? אם לא גנבו,.הרסו הכל ולא גנבו דבר כל כך יקר? (היה מזהב.שווה מיליונים!!) לא גנבו? קשה להאמין. בבקשה לנסות לענות עם ציטוטים מהמקורות
תשובה: לשואל אכן בזמן מלחמת החשמונאים נשדדה המנורה מבית המקדש, ובעת חידוש המקדש יצרו מנורה משיפודי מתכת. וכך נאמר בפסיקתא רבתי (פרשה ב' פיסקה דחנוכה): "ולמה מדליק נרות בחנוכה? אלא בשעה שנצחו בניו של חשמונאי הכהן הגדול למלכות יון (את מלכות יוון), שנאמר: '.ועוררתי בניך ציון על בניך יון.' (זכריה ט, יג), נכנסו לבית המקדש מצאו שם שמונה שיפודין של ברזל וקבעו אותם והדליקו בתוכם נרות". נאמנה
שאלה: מהי העבירה הכי חמורה?: מה עושים במקרה שהגוי לא נותן אפשרות לההרג, אלא אתה מוכרח לעבור (נניח הוא מכפיף אותך בפני הפסל), אבל הוא נותן לך בחירה בין לעבור על אחת משלוש העברות לבין אחרת. מה סדר העדיפויות, ומדוע?
תשובה: לשואל, רצח הוא האיסור החמור ביותר בתורה, כפי שהסביר הרמב"ם (הלכות רוצח פרק ד הלכה ח-ט): ההורג נפשות ולא היו שני העדים רואין אותו כאחת, אלא ראהו האחד אחר האחד, או שהרג בפני שני עדים בלא התראה. כל אלו הרצחנים, כונסין אותם לכפה ומאכילין אותם לחם צר ומים לחץ עד שיצרו מעיהן, ואחר כך מאכילין אותם שעורים עד שכרסם נבקעת מכבד החלי. ואין עושין דבר זה לשאר מחיבי מיתת בית דין, אלא אם נתחיב מיתה - ממיתין אותו, ואם אינו חיב מיתה - פוטרין אותו, שאף על פי שיש עוונות חמורין משפיכות דמים  במובן זה שהמיתה שבית הדין מחייב אותם היא חמורה יותר, כגון סקילה בעבודה זרה ובחלק מהעריות, אין בהם השחתת ישובו שלעולם כשפיכות דמים. אפלו עבודה זרה, ואין צריך לומר עריות או חלול שבת, אינן כשפיכות דמים, שאלו העוונות הם מעברות שבין אדם להקדוש ברוך הוא, אבל שפיכות דמים מעברות שבינו לבין חברו. וכל מי שיש בידו עוון זה - הרי הוא רשע גמור, ואין כל המצוות שעשה כל ימיו שקולין כנגד עוון זה, ולא יצילו אותו מן הדין, שנאמר: "אדם עשק בדם נפש." (משלי כח,יז). צא ולמד מאחאב עובד עבודה זרה, שהרי נאמר בו "רק לא היה כאחאב" (מלכים א כא,כה), וכשנסדרו עוונותיו וזכיותיו לפני אלהי הרוחות לא נמצא לו עוון שחיבו כליה ולא היה שם דבר אחר ששקול כנגדו אלא דמי נבות, שנאמר: "ותצא הרוח ותעמד לפני יי" (שם כב,כא  דברי הימים ב יח,כ  הנוסח בפסוקים: ויצא הרוח ויעמד) - זו רוח נבות, ונאמר לה: "תפתה וגם תוכל" (מלכים א כב,כב  דברי הימים ב יח,כא)  והרי הוא הרשע לא הרג בידו אלא סבב - קל וחמר להורג בידו. אך אעיר על אי-דיוק בשאלתך: אין דבר כזה "מוכרח לעבור". אם הגוי משתמש בך כחפץ חסר דעת, נניח - מכפיף אותך לפני פסל, או זורק אותך על תינוק שייהרג, זה לא מעשה שלך ואין בזה "יהרג ואל יעבור" (עיין תוספות יומא פב ע"א ד"ה מה רוצח). ואם אלו הברירות שהוא מעמיד בפניך (אכופף אותך לפני פסל או אזרוק אותך על תינוק) הדבר פשוט שיש לבחור בכפיפה, גם אם איסור עבודה זרה ייחשב כחמור מכולם, כי במקרה זה מצדך אין מעשה בכלל ונמצא שנפש התינוק ניצלת ואתה לא עשית כלום. יישום הלכתי של הדירוג בין העבירות החמורות הציע ב'חשוקי חמד' ביומא פב ע"א: כאשר יש לפניך שני "רודפים", אחד בא לרצוח והשני בא לתקוף אישה ולכפות אותה לעבור על גילוי עריות, ובידך האפשרות לפגוע רק באחד מהם ולהציל את הנרצח או הנתקפת, יש להעדיף את הפגיעה ברודף הבא לרצוח, מכמה נימוקים וביניהם על פי הרמב"ם הנ"ל. והיישום הפשוט ביותר: נהיגה זהירה. כל מי שאוחז בהגה צריך לראות את עצמו כרוצח בשגגה בפוטנציה ולנהוג כחוק.
שאלה: טלטול כשלא מרגישים: מה המקור שאסור לטלטל בשבת חפץ בזמן שהוא מונח בכיס ואין הרגשת טלטול?
תשובה: את הגדרתך "אין הרגשת טלטול" ניתן לפרש בשני מובנים: א) כאשר האדם כלל לא יודע שיש אבן בכיסו - אין איסור תורה, אלא מדברי חכמים בלבד. בגמרא במסכת בבא קמא (דף כו, עמוד ב) מבואר שכאשר אדם יוצא לרשות הרבים ושוכח שאבן מונחת אצלו - אין הוא חייב מן התורה כיוון שאין כאן "מלאכת מחשבת". על כל פנים יש בזה איסור מדברי חכמים, ולכן אומרת הגמרא בשבת (דף יב, עמוד א) ש"חייב אדם למשמש בבגדו ערב שבת עם חשכה" שמא ישכח ויצא עם חפץ בכיסו ויעשה איסור מדברי סופרים (כך מבאר זאת המאירי במקום, וכן משמע שמכריע המשנה ברורה בסימן רנב ס"ק נג, ושם בביאור הלכה ד"ה "שמא ישכח"). ב) כאשר אדם יודע שיש חפץ בכיסו אלא שהוא אינו חש פיזית את מעשה הטלטול כיוון שאינו נוגע בחפץ - בזה פשוט שהוא חייב מן התורה, וכך מבואר בגמ' במקומות רבים שכאשר הדרך להוציא את החפץ בבגד - חייבים על הוצאתו בבגד (עיין למשל מסכת שבת דף יא עמוד ב, לגבי הוצאת מחט התחובה בבגד). הרב עודד מילר
שאלה: התוקף של האיסור על דוד לבנות המקדש: בס ד ידוע שדוד לא זכה לבנות את בית המקדש מחמת ששפך דם. רציתי לשאול, מה התוקף ההלכתי של דבר כזה, האם על אדם שרוצה לבנות את בית המקדש כשיגיע הזמן, עליו לא לשרת שירות קרבי בצבא, שמא ישפוך דם האויב, או שהעניין נאמר באופן אישי לדוד? מראש, וסליחה על השאלה המוזרה.
תשובה: דוד הוא שאמר זאת, לא ה'. זו לא הלכה אך יש כאן מסר רעיוני, כל עוד דורנו עסוק במלחמות ובעימותים אלימים עם שכנינו הוא לא יוכל לבנות את ביהמ"ק שעתיד להיות בית תפילה לכל העמים
שאלה: אוכל מגמ"ח שמגיע אלינו: בחודש האחרון אנו מקבלים כל שבוע שקית גמ ח עם אוכל מחוץ לדלת אנו לא יודעים אם זה מיועד בשבילנו, ואיך לברר מי מביא את זה. רציתי לשאול מה לעשות עם האוכל והאם מותר להשתמש בו?
תשובה: יש לברר אם אין שם חשש לכשרות, ואם הכשרות טובה אפשר להשתמש. ואם יש מצרכים שאין לכם בהם צורך אפשר להעביר לנצרכים.
שאלה: היתר מכירה: מי שסומך על היתר מכירה- צריך לבדוק בכל סופר שנכנס (הכוונה לרשתות הגדולות, כמו: שופרסל, רמי לוי, יינות ביתן וכו ) האם נעשה היתר מכירה, או שהרבנות הראשית עושה בוודאות לכל הרשתות הגדולות?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרשתות הגדולות מקבלות את הירקות ופרות ממחסנים מרכזיים שהם מפוקחים. למרות זאת יש לבדוק תעודת כשרות בכל סניף. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הלכות לתפילה : לכבוד הרב!! כמה שאלות שהשמח לקבל תשובות אני עובד באבטחה ולאחרונה אני עובד רק לילות ולכן יש לי כמה שאלות: א. האם אני אומר את הברכות הראשונות בברכות השחר? לרוב אני מסיים משמרת בבוקר מאוחר ב9 או 11 בבוקר ואסור לי להניח תפילין בזמן המשמרת, במקרה כזה מה אני יכול לעשות - אם אני מסיים בשעה 11 בבוקר אני יכול להניח אז? ב. האם שמיעת דברי תורה ברדיו או שמיעת דברי תורה והלכות מוקלטים אני יוכל לצאת לידי חובה? האם זה אותו מעלה כמו בבית כנסת? האם לפחות 10 אנשים ששומעים דברי תורה ברדיו ביחד אני יכול להגיד קדיש לאחר מכן מכיוון שאני בשנה שנפטרה אמי? ג. אם אני נמצא במילואים, נמצאים בשטח פתוח ולא בבסיס קרוב האם מותר להביא ספר תורה קטן בשביל לצאת לידי חובה ולזכות את הרבים בימי שני וחמישי או שבת? אם חלילה נמצא בזמן מלחמה וצריך לזוז ממקום למקום בנגמשים האם מותר להסיע ספר תורה טלית ותפילין בתיק? אם לא יוצא להתפלל כלל שבזמן חלילה מלחמה האם אני פטור מתפילה? לכבוד הרב, אשמח לקבל תשובות
תשובה: א. כן, מותר להניח תפילין כול היום. ב. לימוד תורה בכול האמצעים היא חשובה, אך אין לומר קדיש רק שיש מניין במקום אחד. ג. בצבא מביאים ספר תורה בארון קודש נייד לשטח כשיש מניין, מותר לקחת טלית ותפילין בנגמ"ש או בטנק. בדרך כלל במלחמה יש כמה דקות להניח תפילין. ויש בכך חשיבות לחיזוק רוח הלחימה ואמונה בצור ישראל.
שאלה: ברכה על טורטיה ממולאת בבשר: מה הברכה על טורטיה (מעין פיתה דקה מאוד, פחות מפיתה עירקית) הממולאת בבשר? האם ניתן לומר שהבשר עיקר וברכתה שהכל?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש טורטיה מתירס שברכתה שהכל. מקמח חיטה ומים דינה כפיתה, האדם מתכוון לאכול גם אותה לכן ברכתה המוציא מזונות תלוי בעובי. הרב חגי בר גיורא
שאלה: סחורה בשביעית: בשבת הארץ חלק ב עמ 510 בתוספת שבת מובאת הדעה ששכיר הכתוב ברמב"ם שאסור לפרוע חובו מפירות שביעית הוא שכיר גוי ובהערה 34 כתוב שלדעה זו יוצא שההיתר לשלם לשכיר אם הוא בן בית הוא דוקא בגוי. שאלתי היא מה הסברא להקל בשכיר גוי כשהוא בן בית ולהחמיר בשכיר ישראל שגם כשהוא בן בית אסור לפרוע לו בפירות שביעית?
תשובה: וברכת ד' דעת המהר"י קורקוס היא ששכיר הרי הוא מתבטל לבית ולכן יכול לאכול מפ"ש, לעומת זאת יהודי איננו מתבטל ויש לו חשיבות וצריך לתת לא משכורת, ועל כן אם נותן ליהודי אוכל אין זה כחלק מבני הבית אלא הרי זה כפורע חובו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: כיבוד קל בלימוד לפני שחרית: האם לנערים בכיתה ח שקמים כל יום ב7 בבוקר ולומדים דף יומי לפני התפילה מותר לשתות תה ולאכול מזונות (כיבוד קל) בדף יומי לפני התפילה?? יש הבדל בין ספרדים לאשכנזים?
תשובה: לשואל, המנהג הפשוט הוא כדעה ששתיית תה וקפה מותרת (עיין משנה ברורה סי' פט ס"ק כב וערוך השלחן שם סכ"ג ופסקי תשובות ח"א עמ' תרעד), אע"פ שבשו"ע (סי' פט ס"ג) התיר רק שתיית מים. לעומת זאת אכילה אסורה לנערים בריאים אחרי גיל בר מצוה, אפילו כיבוד קל (עיין משנ"ב הנ"ל) ואפילו אכילה של מצווה (שו"ת בצל החכמה ח"ד סי' קעא). אין כל הבדל בין העדות בעניין זה (עיין יביע אומר ח"ד או"ח סי' יב). אם יש חשש שכתוצאה מהפסקת הכיבוד הנערים היקרים ימנעו מלבוא לשיעור, אבקש להתייעץ עם תלמיד חכם בן המקום שישקול הפסד מצווה כנגד שכרה.
שאלה: קופת צדקה - דף יומי: האם ניתן לשים קופת צדקה בבית הכנסת ולכתוב עליה שיעור דף יומי, כשבעצם הכסף משמש לחטיפים וכיבוד לדף יומי?
תשובה: נראה פשוט שכאשר כותבים על הקופה 'שיעור פלוני', אנשים מבינים שהכוונה להוצאות הקשורות לשיעור, ולא דווקא לת למגיד שיעור או לקניית ספרים לשיעור, וממילא על דעת זה הם תורמים. ואין זה נקרא שינוי מהייעוד המקורי, שהרי אף זה חלק מהוצאות השיעור. כמו כן, נראה פשוט שאת הכיבוד לשיעור התורה ניתן לקנות מכספי צדקה המיועדים לכך, כיון שהכיבוד תורם לאוירה הנעימה של השיעור, דבר שמוסיף בלימוד התורה ומרחיב את דעתם של הלומדים, ונמצא שאף זה בכלל המצוה. הרב אברהם אחיטוב
שאלה: כרך שחרב וחזר ונתישב: ו לרב במסכת מגילה, מהדורת שוטנשטיין דף ג: הערה 35 ע"פ תוספות, לגבי כרך שחרב וחזר ונתיישב. כתוב: ש."בכרך שחרב וחזר ונתיישב היה מקום לומר שעתה ישאר דינו ככפר כיון שיש חשש ששוב יתמעטו ויחסרו עשרה בטלנים כפי שקרה בעבר." וקשה, הרי כתוב לפני כן שגם כפר, שגדל והפך להיות עיר גדולה אינו רשאי להקדים את קריאת המגילה ליום הכניסה. למה בכפר שגדל לעיר גדולה אין חשש שיחזור ויחרב מעשרה בטלנים, ובכרך, יש את החשש הזה, הרי גם כפר שהפך לעיר גדולה יכול להיחרב מעשרה בטלנים שוב!?
תשובה: כרך שחרב שונה מכפר שגדל לעיר גדולה. כרך שחרב עבר שינוי ל"רעה" בתחילה היו בו עשרה בטלנין וכעת אין בו, ולכן אע"פ ששוב חזר ונתיישב אנו חוששים שמא ה"חורבן" יפקוד אותו שוב כפי שקרה בעבר. לעומת זאת, כפר שגדל עבר שינוי ל"טובה" ומכיון שאין לנו לחשוש שמא יחרב דינו כעת כעיר גדולה ואין בני הכפר רשאים להקדים ליום הכניסה. יום טוב
שאלה: קניית ירקות יקרים מנוכרים או היתר מכירה: לרב ירקות מנוכרים מהארץ או מעבר הירדן יקרים ללא כול סיבה הרבה יותר מהיתר מכירה, האם אפשר להקל לרכוש מהיתר מכירה?
תשובה: לדעת הגר"ע יוסף זצ"ל עדיף לקנות מהיתר המכירה מאשר לבזבז את הכסף על ירקות מנוכרים ויותר מזאת יש עניין לחזק את אחינו החקלאים שהיתר זה לדעתו ולדעת רבים דרך מבוססת בהלכה.
שאלה: הוספת כיסוי בשבת על תבשיל שטרם התבשל לגמרי: בליל שבת היה תבשיל שלא מבושל כל צורכו מונח על הפלטה. רצו שזה יתבשל יותר מהר אז שמו אחרי כניסת שבת שמיכות על הסיר. האם עברו איסור דרבנן? כי הריטב"א בשבועות יז שכותב שאם אדם עירבב את הגחלים יתכן שעבר איסור תורה, כי זירז את הבישול. אבל במקרה שלי, הוא לא עירבב בגוף האש.
תשובה: לשואל, בגמרא בשבת יח ע"ב נאמר שאסור להגיס, לערבב תבשיל, ופירשו הראשונים שם (ביניהם הריטב"א) שזהו איסור תורה, ומשום שהערבוב מזרז את הבישול וזירוז הבישול של דבר שאינו מבושל נחשב כבישול. כך נאמר בשולחן ערוך (סימן רנז סעיף ד) גם על כיסוי הסירים: "אם רצה להוסיף עליו בשבת - מוסיף. והוא שנתבשלה הקדירה כל צרכה, אבל אם אינה מבושלת כל צרכה - אפילו להוסיף על הכיסוי אסור, שתוספת זה גורם לה להתבשל" (ומקורו בסיעת ראשונים: ספר התרומה, הסמ"ג והסמ"ק, עיין בבית יוסף שם). וכתב הביאור הלכה (סי' שיח ס"ד ד"ה אפילו בעודו רותח) שיש בזה איסור תורה (הביאור הלכה כותב זאת בפשטות ביחס לזירוז הבישול, ונקודת החידוש שהוא מוצא בזה היא בהגדרה שגם מה שמבושל חלקית, "כמאכל בן דרוסאי", עדיין יש בו איסור תורה להוסיף על בישולו עד שיתבשל כל צרכו). הריטב"א בשבועות לא מדבר על חיתוי באש (שאסור גם משום הבערה) אלא על ערבוב בתבשיל, שהרי הוא דן על הגמרא בעבודה זרה לח ע"א: "הניח ישראל בשר על גבי גחלים, ובא עובד כוכבים והפך בו", בבשר ולא בגחלים. ובכל מקרה, לא נאמר בריטב"א שזוהי הדוגמה הבלעדית לחיוב על זירוז הבישול. לפיכך אינני רואה בו צד להקל או להמעיט מחומרת האיסור, ומה זה משנה כיצד מזרזים את הבישול? לכן מי שעשה כך צריך להסיר מיד את הסיר מהפלטה, כדי שהתבשיל לא יגיע לבישול מלא, ומסתבר שבכך ינצל מאיסור. עיין במאמר 'בדין כבישה אחר כבישה בשבת', קובץ 'זכור לאברהם' תשס"ד עמ' תריח, תרכב, תרכו-ז, חליפת מכתבים בין הרב דוד יוסף לרב מאיר מאזוז בשאלה האם מהשלב של מאכל בן דרוסאי ועד מבושל כל צרכו יש איסור בכל שלבי הביניים (הרב מאזוז) או רק בהגעה למבושל כל צרכו (הרב יוסף), ולפי זה אם יסיר את הסיר מיד - לא יגיע לכלל חיוב.
שאלה: תספורת וגזירת ציפורניים בתוך השלושים: לרב אני נמצאת בתוך ימי אבלות על אמי שנפטרה לפני שבועיים, האם מותר לי להסתפר ולגזור ציפורניים?
תשובה: תנוחמי מהשמיים, תספורת לנשים: למנהג הספרדים - מותר לאישה להסתפר. למנהג האשכנזים - איסור תספורת לאישה כמו האיש גערה לאחר ה30. גזירת ציפורניים - אסור אך מותר בשינוי כמו בשיניים,אך מותר לצורך טבילה.
שאלה: צביעת שיער בימי אבלות על הורים: האם מותר לצבוע שיער כאשר אני בתוך ימי השלושים על אמי?
תשובה: צביעת שיער דינו כאיפור ומותר.
שאלה: הדלקת נרות חנוכה בחו"ל: במסגרת העבודה,אני אצטרך לנסוע במהלך 3 הימים הראשונים של חנוכה לחו"ל (מקום שאין יהודים). אני נשוי ואישתי תדליק נרות בבית. האם חל עלי חיוב להדליק נרות במלון לבד? האם הדין שונה לספרדים ולאשכנזים?
תשובה: אם הנך נמצא במקום של אינם יהודים לכול הדעות הנך חייב לראות נרות ותדליק נרות ותאמר לאשתך שהנך מדליק נרות ואינה צריכה להוציא אותך ידי חובה. (תרעז,ג ואחרונים) ה' יצליח דרכך. וישמור צאתך ובואך
שאלה: האם מחזיק תווים הוא מוקצה?: אני רוצה להשתמש במחזיק (סטנד) תווים כ"סטנדר" לסידור חומש בשבת. אני מכין אותו מבעוד מועד לצורך שימוש זה. האם מתקן זה הוא מוקצה? מראש.
תשובה: מקסימום איסורו ככלי שמלאכתו לאיסור שמותר לטלטלו לצורך גופו או מקומו ומותר להשתמש כסטנדר.
שאלה: שירת נשים: מתשובת הרב אני מבין שהאיסור לשמוע שירת נשים תקף רק במקרה שאני יכול לחשוב עליה, כלומר שראיתי בעבר את תמונתה או אותה ישירות. האם הבנתי נכון? האם מכך משתמע שאם לא ראיתי אותה אז מותר ללא ספק ואין בכך כל איסור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שמיעת שירת נשים"
תשובה: מדובר שאתה שומע בדיסק או ברדיו אך לא שמיעה חיה. וגם בזה אעפ"י שאין איסור אין זה רצוי.
שאלה: משיכה עזה לבת גילי: הרב, אני לומד בשיעור א בישיבת הסדר, ויש לי הרבה מחשבות על מישהי בת גילי שאני מאוד רוצה להתחתן איתה. א. האם יש בעיה להתחתן בגיל הזה? האם יש משמעות ללחכות ללאחר הצבא? ב. אני לא יודע אם גם היא בעניין. איך ניתן לברר זאת בצורה הצנועה ביותר בלי לפגוע בה מצד אחד, אך מצד שני שזה ישאר ביננו בלי לשתף אדם נוסף בתחושות שלי??
תשובה: : ח אמרו בן 18 לחופה. אז בעיה עקרונית ודאי אין. אולם מה שאנו רואים שבפועל רוב הבחורים לא מתחתנים בגיל זה זה מעיד שכנראה היום ההתפתחות והבשלות מגיעה בשלב קצת יותר מאוחר. בזמן ח אדם בגיל 18 היה כמו אדם בגיל 20 פלוס היום. אז לא היו סמוכים על שולחן ההורים ומתפנקים עד גיל כל כך מבוגר. אנשים היו צריכים לקחת אחריות על החיים שלהם בגיל צעיר יותר. אז ראשית צריך לבדוק באופן אישי האם אתה בשל והאם לא תפגע מכך שלא יהיה לך עוד כמה שנות רווקות שלפעמים גם הם תקופה חשובה ומצמיחה. בנוגע להמתנה עד אחרי הצבא הנקודה להבנתי אינה בדווקא צבא אלא השנים של הרווקות בהם אדם כבר מסתכל על עצמו כבוגר ולא כילד תיכוניסט שלא לוקח אחריות. ודאי שמבחינה טכנית הליכה לצבא אחר חתונה היא קשה יותר אבל זה בעיקר תלוי בעוצמות האישה. יש נשים שבנויות לכך שהבעלים יהיו בצבא גם לאחר החתונה. לעצם הענין אם מדובר בבחורה שהדרכת איתה או שאתה מכיר ממקום אחר הדרך הכי פשוטה בלי לערב מישהו אחר זה לכתוב לה מכתב שבו אתה מספר לה שאתה חושב שיתכן שאתם מתאימים להכרות יותר עמוקה והאם זה מתאים לה.
שאלה: תפילה ביחידות או במנין עם התינוק: מחמת כמה סיבות אשתי לא בבית בצהרים פעמים בשבוע, ואני חייב לשמור על התינוק שלנו. מה עדיף: להתפלל ביחידות בבית או ללכת לבית הכנסת עם התינוק בעגלה? לפעמים התינוק בשינה ופעמים לא.
תשובה: מכיון שהתינוק עלול לבכות באמצע התפילה - עדיף להתפלל ביחידות.
שאלה: קריאת הלל: א. לפני זמן רב הבנתי ממישהו שאדם שדילג על איזה פסוק או אפילו תיבה בהלל לא יצא ידי חובה וצריך לקרוא שוב. האם זה נכון? היום אני מסתפק בזה. אולי המצווה היא ההודאה הכללית, למרות שמאז דוד המלך זה נקבע בתבנית של פרקי תהלים,ואדם יוצא גם אם לא אמר בדיוק את כל המילים,כמו שאדם מברך ברוך שאמר וישתבח ויוצא בפסוקי דזמרה גם בפרק אחד בלבד וכמו שיוצא בשמונה עשרה גם אם לא אמר את כל המילים (כמובן לא מה שמעכב). ב. אדם שקורא הלל ביחיד, צריך לומר: הודו לה.יאמר נא ישראל.יאמרו נא בית אהרן.יאמרו נא יראי ה. או שגם צריך להוסיף הודו לה כי טוב אחרי כל קטע? כמו כן לא ברור לי מה עושים בציבור,האם רק עונים הודו לה כי טוב או שהקהל צריך גם לומר יאמר נא ישראל וכו?
תשובה: 1. צריך לשמור על הנוסח אך יוצאים ידי חובה אם דילג בטעות. 2.קורא ביחיד אומר את 4 פסוקי ההודו. בציבור בהתאם למנהג - יש עונים בכול פעם הודו לה' כי טוב בלבד.ויש חוזרים על מה שהחזן אומר בלבד. שונה בין מנהגי עדות.
שאלה: עליית שני כהנים לתורה: (לקראת שבת הבר מצווה של בנינו) בעליה הראשונה אנחנו מכבדים לעלות כהן. אין לוי בקהל, והשאלה היא האם אפשר שכהן אחר יכובד בעליה זו או שיש חובה שהכהן שעלה לעליה הראשונה יעלה גם במקום לוי?
תשובה: צהריים טובים לא מעלים שני כהנים זה אחר זה משום פגמו של ראשון שלא יחשדו בו שאינו כהן ולכן העלו כהן אחר במקומו.    גיטין נט ונפסק בשו''ע או''ח קלה,ח  אמנם אפשר להעלות כהן לעליית מפטיר כיון שיש ישראל שעלה בין הכהנים  שו''ע שם סע' י  וגם עלו כבר שבעה עולים לחובת היום  תשב''ץ הקטן קנז. רמ''א שם. מה גם שיש הכר ביניהם באמירת קדיש  לבוש סע' י. מג''א שם סע''ק טז. משנ''ב שם סע''ק לו. חזו''ע סוכות עמ' תעו בהערה. שפע ברכות ושמחה. שתזכו לרוות נחת מחתן בר מצווה זה ומכל ילדכם.
שאלה: רמיזה לנכרי בשבת: אם קפץ החשמל בשבת ואין אור כלל בבית, לא מנרות ולא מנורת חירום, האם מותר לרמוז לנכרי דרך סיפור דברים "חשוך אצלנו בבית" כדי שידליק או שצריך שיהיה טיפת אור בבית כדי לרמוז?
תשובה: העלאת השלטר הוא איסור תורה ובשבת אסור לומר לגוי לעשות איסורי תורה. לדעת בעל העיטור מותר לומר לגוי אף איסורי תורה במקום של עונג שבת.ולדעת השולחן ערוך ויתר הפוסקים מותר לומר לנוכרי לעשות רק איסורי דרבנן וגם במצבים מסוימים. סומכים על בעל העיטור לצורך רבים כמו לבתי כנסת וישיבות. לצורך משפחה מותר: 1. שיש אור נרות או אפילו מתאורת רחוב - לומר לנוכרי ברמז 2. להזמינו לשתות קפה ולומר לו שאי אפשר מפני החושך (אף שאין נרות דולקים). 3. הדלקת מנורה בבית שאינה חוט להט אסורה מדרבנן - מנורת פלורסנט LED ומותר לומר לנוכרי במקום מצווה - סעודת שבת.
שאלה: בישול במיקרוגל: יש הרבה שמכינים לפני שבת,אורז,ספגטי,על ידי "בישול" במיקרוגל. האם אסור בשבת לשים מאכל כזה על הפלטה מדין בישול? לפי השו"ע, שאין בישול אחרי אפיה וכדומה האם בישול ע"י מיקרוגל הוא בישול "הלכתי" לכל דבר?
תשובה: המיקרו גל אינו בישול רגיל אם כי בימינו הוא נפוץ ונחשב דרך בישול אך מסוג שונה לכן אין לבשלו שוב בשבת אך לחמם ע"מ להפשירו או בכלי שני מותר
שאלה: להתלבש מול תמונה של הכותל: על שולחן העבודה במחשב שלי מוגדרת תמונה של הכותל (דסקטופ), האם מותר לי להחליף בגדים כאשר המחשב דולק?
תשובה: מותר. בלי קשר לתמונה ראוי כמובן להחליף בגדים בצניעות במידת האפשר.
שאלה: הלוואה בהמרת שקלים: הרב, חבר שלי היה זקוק לקצת כסף חודש שעבר, והוא ביקש ממני הלוואה קטנה לעזור לו. לא היה לי את הכסף לתת לו מהחשבון השוטף שלי, אבל היו לי כמה מאות דולרים שרציתי לחסוך עד שהשער יגיע קרוב לארבעה שקלים, ואז הייתי רוצה להמיר אותם. (אמרתי לעצמי שאם זה יגיע לארבעה שקלים ואז יתחיל לרדת, אני אמכור אותם כשהשער יגיע ל-.3.95) בקיצור, מכרתי אותם במחיר יותר נמוך ממה שרציתי כדי לתת לו את הכסף, ועכשיו כשהוא הולך להחזיר לי את ההלואה בשקלים, רציתי לשאול אם מותר לי לדרוש ממנו את ההפרש, או אם מותר לי לבקש ממנו להחזיר לי את ההלוואה בדולרים. מחמת הספק, אני לא בטוח שהוא ידע שאני רוצה לחסוך אותם עד שמחיר הדולר בשקלים יעלה.
תשובה: הלכות ריבית רבים ומפורטים ולא ניתן לפרוט אותם בתשובה זו. התורה אסרה לקחת או לתת ריבית בהלוואה לאיש מישראל. לפי תאור פרטי שאלתך נראה להלכה למעשה שאין לדרוש ואין לקבל מהלוה שום סכום מעבר לסכום שהלואת לו בשקלים. גם אם הוא רוצה להחזיר לך יותר ולהוכיר לך טובה כביכול על עזרתך - הדבר אסור. (שולחן ערוך יורה דעה סימן קס"ב סעיפים א-ב ) אין ספק שהשכר הגדול שלך הוא שכר המצוה החשובה שעשית וכבר פסק הרמב"ם והשולחן ערוך שמצות ההלואה היא הצורה הכי טובה לנתינת הצדקה ולעזרה לחבר (שולחן ערוך יורה דעה סימם רמ"ט סעיף ו )
שאלה: מה לומדים בדיינות?: מה צריך ללמוד בשביל להיות דיין השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כיצד לומדים דיינות"
תשובה: המילה דיין נלקחת מן המילה דין. ח הגדירו כמה חלקים בהלכה למעשה ובינהם יש דינים, איסורים ועוד. הדינים עוסקים בעיקר בנושאים שבין אדם לחבירו ומרחב הפסיקה בהם עוסק בפטור או חיוב בתשלומים. איסורים - עוסקים בעיקר בנושאים שבין אדם לבוראו ומרחב הפסיקה בהם עוסק באסור ומותר. הדיין - עוסק בעיקר בדיני החיוב או הפטור הנמצאים בעיקר בחלק "חושן המשפט" שבשולחן ערוך ובימינו הוא עוסק גם בדיני אישות ומשפחה "אבן העזר". רב - מורה הוראה, עוסק יותר בעניני האסור ומותר ענינים המצויים יותר בשולחן ערוך אורח חיים ויורה דעה. בשביל להיות דיין צריך להיות קודם כל תלמיד חכם בעל ידע בכלל חלקי התורה ובעל מידות מתוקנות. בנוסף צריך להתמחות בדינים הקשורים לעיסוקו של הדיין, בעקרונות ובפרטי פרטים, וכן להכיר את המציאות הקיימת בתחומים אלו בזמן הזה. אלו העקרונות הכללים וכל תלמיד צריך לשאול את רבו בדבר, בדרכי קניין התורה.
שאלה: תה בשבת: מדוע יש אוסרים לשים שקית תה בכלי שלישי שעדיין הוא יד סולדת בו? הרי רש"י אומר שאין בישול בחמה כי זה לא כדרכו. ובוודאי אין דרך לעשות תה בכלי שלישי??
תשובה: לדעת המשנה ברורה ולדעת הגר"ע יוסף כלי שלישי אינו מבשל. וכך ההלכה למעשה. יש חוששים שהכוס רותחת עדין בכלי שלישי.
שאלה: ברכה על נרות חנוכה: ו לרב א.אנחנו זוג, הגרים בצימר (בית קבע שלנו כרגע) שפעם היה חלק מבית ההורים שלי והיום הפרדנו אותו מהבית שלהם, וגם יש כניסה נפרדת. אנחנו לא סמוכים על שולחנם! האם אנחנו יכולים לברך על נרות החנוכה בצימר עם ברכה (ספרדים)? ב.אם אנו מתארחים בשבת בבית אחר ואנו יוצאים בערך שעתיים לפני שבת לאותו מקום מה עושים לגבי נרות החנוכה? האם מדליקים בבית או בחדר המיועד לנו בבית המארח? ג. במוצאי שבת בבית המארח, האם אנו יוצאים ידי חובה בהדל"נ של בעל הבית או שצריך להדליק שוב כשנגיע יותר מאוחר הביתה?
תשובה: א. אתם חייבים להדליק ולברך. ב, בבית המארח כאשר אתם ישנים אצלו בשבת. ג. במוצ"ש תדליקו בביתכם גם בשעה מאוחרת יותר.