LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: צום גדליה בצבא: אני חייל ששומר ביום הצום. האם יש אי אלו הקלות? משום שמדובר בכל זאת בצום גדליה. שהוא יחסית קל.
תשובה: אם אינך בפעילות מבצעית מאומצת והמצב הבריאותי אין סיבה שלא להיות שותף בצום עם כלל ישראל.
שאלה: כיבוי אש ביו"ט: בליל שני של ראש השנה נוכחתי שאין לי אש להשתמש בה. הלכתי למטבח של בית הכנסת (מול הבנין שלנו) ששם היה נר זכוכית דלוק. אחרי שהעברתי אש לנר שלי, רציתי להניח את הגפרור במקום שיכבה מאליו כדי שלא לכבותו. טעות גדולה. הנחתי בתוך הפח על משהו שנראה היה כברזל אבל האש התלקחה עם הטישויים שבפח. שמעתי פעם שבימינו שהבנינים צפופים והאש יכולה להתפשט מותר לכבות אש. מיד כשראיתי את ההתלקחות שפכתי מים וכיביתי. החלטתי שבכל אופן זה יותר טוב מאשר שיעברו על חילולי יום טוב רבים - טלפונים למכבי אש וכו וכו עד שממילא יכבו את האש בכל מקרה. לאחר מכן חשבתי שאולי הייתי צריכה להוציא את הפח החוצה (למרות הבושה שבדבר - איזה שלומיאלית האישה הזו) ולהניח באיזה מקום שהאש תכבה מאליה. סביר להניח שהאנשים מסביב היו מתקשרים מיד למכבי אש ואז לא חסכנו כלום. כמובן שלהבא אדע להניח על הרצפה או בתוך הזכוכית של הנר המקורי כדי שלא להכנס למצב המסוכן הזה, אבל לעת עתה חשוב לי לדעת: 1. האם היה מותר לי לכבות את האש? מה הייתי יכולה לעשות טוב יותר? 2. איזה תיקון אני יכולה לעשות על כך שעברתי - אולי באונס, אולי בשגגת תלמוד, אולי בעצת היצר, ובודאי בחוסר תכנון ומחשבה - על עברה כזו בעצם יום הדין, שה ירחם. מראש.
תשובה: א.ראשית צריך ליצוק מים מסביב כדי לעצור את האש אבל אם האש גדולה מותר לכבות. ב. אם הלהבה היתה גדולה היה חשש סכנה ולכן אינך צריכה שום כפרה. אבל אם היתה להבה קטנה והיה אפשר להקיף אותה במים אז טוב תעשי אם תתני צדקה, ואין צורך בכפרה נוספת.
שאלה: נזיפה על שאמרתי קדיש יתום בתפילה לאימי: כבוד הרב, אימי נפטרה לפני 5 חודשים. מקפיד לומר קדיש כל יום. ספרדי שמתפלל במניין אשכנזי. היום התפללתי במניין מוקדם של 6:00 במקום 6:30.כאדר אמרתי קדיש לאחר שיר של יום בנוסף לאדם נוסף. ננזפתי שהאדם הזמין את הקדיש והוא היחידי שאומר וזה המנהג.ואם לא יאה לי שאלך למניין אחר!!! פעם ראשונה ששומע על כך. כאדם שומר מצוות מאוד נעלבתי שמונעים ממני לומר קדיש על אימי. האם יש סימוכין למנהג זה שמונע ממני לומר קדיש על אימי?
תשובה: ראשית אני משתתף בצערך ומנחם אותך על פטירת אימך. לעצם השאלה, מנהג הספרדים לומר כול האבלים קדיש ביחד. המנהג האשכנזים בעבר היה שהקדישים מתחלקים בין המתפללים, וכל קדיש אומר אבל אחד בלבד. בעקבות מנהג זה יש הרחבה בספרי ההלכה כיצד מחלקים את הקדישים ומהם דיני הקדימויות בחלוקת הקדיש. בדורות האחרונים גם האשכנזים נוהגים יותר ויותר כמו הספרדים אולם יש עדיין הנוהגים כמו בעבר. כנראה הצטרפת לבית כנסת שנוהג כבעבר. אולם יש לדעת, שמריבות ונזיפות בבית הכנסת, מקדש מעט, הם דברים חמורים מאוד, לכן לא נכון עשה אותו אחד שהעיר לך בצורה לא יפה. אמירת קדיש היא חלק מהדברים שגורמים נחת רוח לנפטר, אך לא פחות מכך נגרמת נחת רוח לנפטר אם בנו מבליג ובולם פיו בשעת מריבה ומוותר על אמירת הקדיש. תנוח דעתך, גרמת לה נחת רוח. אתה יכול לחפש מנין אחר שם נוהגים כולם לומר קדיש, או לפנות לרב בית הכנסת ולגבאים ולתאם איתם את אמירת הקדיש על ידך. בשמחות
שאלה: זמני שבת לאשה: לכבוד הרב! האם מותר לאישה באופן קבוע- להכניס שבת מפלג המנחה ואח"כ להתפלל מנחה של חול? ובמוצ"שק להתפלל ערבית של מוצ"ש, לומר בתפילה אתה חוננתנו וכ ו ואח"כ לשמוע הבדלה ולא לעשות שום מלאכה עד זמן רבנו תם? האם נחשב לי שהכנסתי שבת מפלג המנחה והוצאתי לפי רבנו תם.?
תשובה: לאשכנזים לא נכון להתנות באופן קבוע שלא לקבל שבת בהדלקת נרות אלא רק באופן חד פעמי. לספרדים אפשר להתפלל מנחה של יום שישי אחרי הדלקת נרות, כי לא מקבלים שבת בהדלקה. במוצאי שבת אם רק שמעת הבדלה, ולא הדלקת את הנר ולא עשית מלאכה עד זמן רבינו תם - זה נחשב שהחמרת כדעת רבינו תם.
שאלה: הלכות שבת: לכבוד הרב א. האם מותר בשבת לשפוך מים חמים על ביצה מבושלת רק כדי לחמם אותה? ואם רוצים אח"כ לשפוך את המים- האם צריך תחילה לשפוך את המים או להוציא עם כף את הביצה מתוך המים? מחשש בורר ב.איך אפשר לקחת זיתים מלפפונים חמוצים מתוך קופסא עם מים בשבת ולא לעבור על איסור בורר? ג. הצינור של המזגן שלנו מכוון לגינה של השכנה. האם מותר להפעיל אותו לפני שבת או ע"י שעון שבת והצינור ישקה את הגינה בשבת?
תשובה: א. דבר מוצק שהתבשל כל צורכו מותר לחממו שוב בשבת. לשם כך מותר לשפוך מים חמים על הביצה והדבר מותר גם כאשר המים יעלו הביצה תהיה מוטמנת במים. אם אחר כך רוצים לשפוך את המים, ניתן להוציא את הביצה עם כף או עם כל כלי אחר מכיוון שאין המים והביצה נחשבים לתערובת כלל. ב. ראשית, יש להפריד בין המקרים השונים בשאלה. שכן מלפפונים חמוצים וכדומה שהם גדולים אינם נחשבים כתערובת אם המים, והדין כמו בביצה. לעומת זאת בזיתים אין לשפוך את המים מהכלי שכן אסור לברור פסולת מאוכל. ובמקרה שלנו המים הם הפסולת. ולכן צריך לשמור על שלשת התנאים המתירים ברירה בשבת שהם אוכל, ביד ולאלתר. ולמעשה יש לקחת רק את הזיתים באמצעות היד או כלי שאינו מיוחד לברירה (כגון מזלג, כף וכדומה) ולעשות זאת בסמיכות לאכילה. ג. מותר להפעיל את המזגן מערב שבת או ע"י שעון שבת ואין בכך איסור השקיה. הרב אברהם רוזנברג. מקורות והרחבות א. לעניין בישול- סימן שי"ח, סעיף ד. לעניין בורר- שמירת שבת כהלכתה פרק ג' הלכה ד'. ב. שולחן ערוך סימן שי"ט, שמירת שבת כהלכתה- סעיף כ' ועיין שם עוד בפירוט הדינים. ג. שמירת שבת כהלכתה פרק יב' הלכה יט. הוא הדין שמותר גם ליטול מים בכיור כאשר המים לא נשפכים באופן ישיר לגינה. וזאת מכיוון שיש כאן פסיק רישא דלא ניחא ליה ומכיון שהדבר נעשה בגרמא מותר. לעניין מערכת השקיה ממוחשבת דעת הרב דב ליאור (בתשובה באתר) שיש להימנע מכך אם הדבר אפשרי.
שאלה: שקית תה שעבר עליה הלילה: לכבוד הרב! האם מותר להשתמש בשקית תה שעבר עליה לילה?!
תשובה: כן, האיסור והחשש הוא על משקים ולא על אוכל מלבד ביצה ושום ולא יותר.
שאלה: פתיחת ארון הקודש בקטעים מסויימים של התפילה: למה פותחים את הארון הקודש בקטעים מסויימים של התפילה?
תשובה: לשואל במבוא ל"מחזור ראש השנה" של דניאל גולדשמידט (הוצאת קורן-ליאו בק תש"ל, עמודים מח-מט) נכתב: "פתיחת הארון לא נועדה בתחילה, אלא לשעת הוצאת ספר התורה והכנסתו, וזהו מנהג בשאר העדות, אך באשכנז התפתח כבר בתקופה קדומה לערך, המנהג לפתוח את הארון, בעת אמירת תפילות מסויימות, ובכך רצו כנראה להמריץ את הקהל להתחזק בתפילה, או רצו לסמל קרבת אלוקים גדולה יותר.". נאמנה
שאלה: ברכת המוציא על ידי אשה: שאלה בקשר לברכת המוציא על ידי אשה: איך להתנהג במקום שאישה מברכת ברכת המוציא, בוצעת את הלחם ומחלקת לכל המסובין? אפילו אם אברך לעצמי אחריה, מה יהיה לגבי לחם משנה?
תשובה: אפשר לברך בשקט בזמן שהיא מברכת לפני שבצעה את הלחם ואז אין בעיה.
שאלה: איך להתנהג כשאשה מקדשת: איך להתנהג במקום שאישה מקדשת או עושה זימון?
תשובה: עקרונית אישה יכולה להוציא גבר בקידוש אך אם היא עשה זאת בנעימה יש בכך אסור של קול באשה אלא א"כ זאת אשתך בתך או אמך אם מדובר בגבר חולה שלא יכול לקדש בעצמו זו דרך ראויה אך אם יש כאן אמירה מגדרית המשנה את סדרי הבית המקובלים בישראל מדורי דורות היא לא ראויה כשם שהדלקת נרות היא משימתה של האשה ואין לשנות את הסדר שהגבר ידליק אא"כ האישה חולה כך אין לשנות את הסדר שהבעל יקדש
שאלה: לחם בסעודה מפסקת של יום הכיפורים:, למי שקשה לאכול לחם, האם חובה לעשות סעודה מפסקת של יום הכיפורים עם לחם?
תשובה: כמה פוסקים כתבו שאין חובה לאכול לחם בערב יום הכיפורים. מקורות: שו"ת שבט הלוי חלק ד' סימן נ"ד אות ב'. מקראי קודש (הרב הררי) יום הכפורים, פרק ד' הערה ז'.
שאלה: הצעת טרמפ למי שממתין לאוטובוס: וכבוד הרב. ברצוני לשאול האם מותר לעצור בטרמפיאדה לאנשים שממתינים לתחבורה ציבורית? האם יש כאן דין של מהפך בחררה? ומה הדין במזג אויר קשה או בלילה כשהתחבורה לא תדירה? ב וברכה.
תשובה: לשואל היקר! מתוך שאלתך ניכר שת"ח אתה. אכן השו"ע פסק בחושן משפט סימן רל"ז (ע"פ הגמרא בקידושין נט.) ו : המחזר אחר דבר לקנותו או לשכרו בין קרקע בין מטלטלים ובא אחר וקנאו נקרא רשע. (אגב נציין שהובא בשו"ע שם מח' האם גם בזכייה מהפקר ומתנה קיים דין המהפך בחררה, והכרעת הרמ"א שם שאינו נקרא רשע). בספרי הפוסקים דנו לגבי העלאת נוסעים המחכים בתחנת אוטובוס אם יש בזה איסור, והכרעתם ברורה לאסור, מהדין האמור לעיל, דהוי "כ"עני המהפך בחררה, ואף שהאדם (במקרה שלנו הטרמיפסט) הוא בעל בחירה חופשית לעשות כרצונו, מ"מ כיוון שלבעלי חברת האוטובוסים ניתן מונופול על התחנות הפרוסות באותו איזור, לכן אסור להשיג את גבולם. אולם יש מצבים שבהם יהיה מותר: א. אם עוצר מחוץ לתחנה, ב. אם לוקח בחינם, ג. לנוסע עצמו מותר לעמוד בתחנה ולעצור מונית, ד. אם אינם עומדים בלוחות זמנים או שאין מקום באוטובוס. ולכן בנידון השאלה: א. יש להתיר מקרה שאדם מעלה טרמפיסט בחינם, במיוחד אם מדובר בתחנה שהיא מוגדרת כטרמפיאדה שאנשים באים מתחילה בכדי לעלות לטרמפים. ב. במקרה שהתחבורה לא תדירה באותו מקום (באופן שאינו הוגן לציבור), ובמיוחד אם מדובר במזג אויר קשה, ודאי שלמצוה גדולה ייחשב לאדם שמעלה לרכבו בחינם.  מקורות: שו"ת ביכורי אברהם סימן מ"ז, פתחי חושן ח"ד פ"ט סע' ד' אות ז', ועיין פת"ש באבן העזר ל"ה, א'. ועיין בעזר לחושן שסיכם השיטות ב"קונטרס עני המהפך בחררה" וספר משפט שלמה ח"ד סימן נ', ועיין בפת"ש חו"מ קנ"ו סק"ג גבי השגת גבול. בברכת התורה. הרב נועם דביר מייזלס
שאלה: כפילת מילים בחזרת הש"ץ בימים נוראיים: רצינו לשאול את הרב שאלה בנוגע לחזרת הש"ץ בימים הנוראים המשנה ברורה פוסק בעקבות השו"ע שאסור לאדם שאינו השליח ציבור להגיד שום משהו מענייני התפילה עם הש"ץ מחשש שימשיך ויגיד גם את הברכה אז עולה השאלה איך אנחנו בימים נוראיים מצטרפים לחזן ושרים פיוטים ואף ברכות כגון "רצה" "ותחזינה" וכו? שאלה שניה בעניין כפילת מילים בחזרת הש"ץ ישנה תשובה של המהר"ם שיק שמביא 5 סיבות למה אסור לכפול מילים ועולה השאלה האם לציבור גם אסור לכפול מילים בחזרת הש"ץ או לא והאם זה נחשב הפסק לעניין תקיעת שופר במוסף?
תשובה: יש משנה במסכת ברכות, שאין לומר 'שמע ישראל' פעמיים. השאלה היא האם זה דווקא בקריאת שמע או ב'מודים מודים', ששם יש חשש נקודתי, או שזה דין בכל התפילה. התפארת ישראל מדבר על זה בפירוש המשניות, יש דעה שבאמת אוסרת לגמרי, דעת הרמב"ם, אך התפארת ישראל רוצה לומר שאם האדם חוזר על המילים כדי להטעים את המנגינה והוא לא מזכיר את שם ה' - יש מקום להקל בזה. כך לחזן וכך גם לציבור. זה לא הפסק לעניין תקיעת שופר, כי זה חלק מהתפילה. תעיין בתפארת ישראל על המשנה שם.
שאלה: יום כיפור: אני סובלת מבקע בסרעפת. לוקחת 1 כדור אומפרדקס בבוקר, 1-2 כדור מוטיליום במשך היום. ביום כפור אני סובלת לפעמים מצרבת קשה, בחילות, לחץ חזק מאד בחזה, ובעקבותיו שעול חזק. האם אפשר לקחת כדור אומפרדקס עם מעט מים? (תמצית תה עלולה לגרום לי צרבת קשה יותר) גמר חתימה טובה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רפואה שלמה בע"ה. כאשר יש חיוב לקחת תרופה גם ביום הכיפורים יש לבלוע עם מים בכמות עד רבע כוס 42 מ"ל. יש לברר עם רופא עם יש חיוב רפואי או אפשר לדלג על יום הכיפורים, כי קצת אי נוחות לא מתיר לשתות. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: שתיה למינקת שמרגישה צמא גדול: לרב. אני מניקה באופן מלא, ואחרי כל הנקה אני מרגישה צמא גדול. האם אפשר בכיפור לשתות מים פגומים,כלומר מים עם גרגירי חילבה שזה יהיה מר לחיך ולא תהיה הנאה לחיך ואת זה לשתות לשיעורין. כלומר אחרי כל הנקה אשתה 150 סמ"ק לשיעורין, כי אני מניקה כל פעם בערך 150 סמ"ק.
תשובה: אם יש  חשש לירידה משמעותיח של החלב או שאת מרגישה חולשה יתרה הצעתך נכונה
שאלה: בעל תוקע שנפטרה אימו ביום ראש השנה: לרב, בקהילתנו בעל התוקע אימו נפטרה ביום הראשון של ראש השנה, והוא תקע גם ביום השני למרות שהוא אונן? ראוי לציין שאין תוקע אחר בבית הכנסת הזה
תשובה: א. יש דיון בפוסקים אם אונן נחשב כאדם בר חיובא ויכול להוציא ידי חובה למרות שהוא פטור ממצוות חוכמת שלמה הסתפק בכך. ואילו הכנסת גדולה סבר שהוא בר חיוב על פי שו"ת הרא"ש שאם אין מי שיהיה שליח ציבור בשבת אונן יכול לעלות שליח ציבור ולהוציא הרבים ידי חובתם. ב.אין אנינות בשבת ויום טוב, ולכן מותר לאונן שטרם נקבר מתו, מתפלל, מברך ומקדש. אומנם לא יעלה לתורה ואסור בתשמיש המיטה. ג. ואפילו אם היה רוצה לקבור מתו בראש השנה שהוא אונן בראש השנה, בשונה מהסעיף הקודם. מעבר להיותו נחשב כמחויב אם אין אחר. (פמ"ג, שו"ת שואל ומשיב, וחת"ס, ילקו"י ז- טז, כב, נט) מכול הנ"ל בעל התוקע עשה נכון שתקע והוציא את הרבים ידי חובה.
שאלה: תוספת יום טוב: בכל יום טוב אני שם לב שבבתי כנסת ספרדיים רבים מתחילים את תפילת ערבית של מוצאי החג כמו ביום חול (ולא כמו מוצאי שבת). למשל מתחילים 15 דקות לאחר השקיעה, כך שאומרים "אתה חוננתנו" בזמן שלפי לוח השנה החג לא יצא, ולפעמים גם ההבדלה יוצאת לפני סיום זמן החג בלוח השנה. כל פעם אני שם לב שעוד ועוד בתי כנסת ספרדיים נוהגים כך בימים טובים. שאלתי רב של אחד מבתי הכנסת והוא אמר שביום טוב אין תוספת כמו בשבת. אפשר לדעת מה הנכון ומקורות לכך?
תשובה: לשואל, וגמר חתימה טובה! הדין להוסיף מהחול על הקודש נוהג גם ביום טוב, כמפורש בגמרא (ראש השנה ט ע"א): "ועניתם את נפשתיכם בתשעה. מלמד שמוסיפין מחול על קדש. אין לי אלא בכניסתו, ביציאתו מנין? תלמוד לומר: מערב עד ערב. אין לי אלא יום הכפורים, שבתות מנין? תלמוד לומר: תשבתו. ימים טובים מנין? - תלמוד לומר: שבתכם. הא כיצד? כל מקום שיש בו שבות - מוסיפין מחול על קדש". אלא שהרמב"ם לא הזכיר דין תוספת שבת ויום טוב כלל פרט ליום הכיפורים, עיין הל' שבת פ"ה ה"ג ובכסף משנה. מכל מקום, אין הבדל בעניין זה בין שבת ליום טוב, ועיין משנה ברורה סי' רסא סקי"ט ושמירת שבת כהלכתה פמ"ו הערה ב. מצד שני, החובה להוסיף מהחול על הקודש לא מחייבת בהכרח את איחור זמן התפילה אחרי צאת הכוכבים. מעיקר הדין מותר גם לומר "אתה חוננתנו" או הבדלה בלי נר בזמן זה (עיין שו"ע או"ח סי' רצג ס"ג). העיקר הוא שלא לעשות מלאכות עד צאת הכוכבים ועוד דקות ספורות אחריו, שללא ספק כבר יצא החג ובכל זאת ממשיכים להמנע בו ממלאכות. לכן, המנהג שתיארת אינו נגד ההלכה, כי עד שמתפללים ערבית ומגיעים הביתה ומתחילים לעשות מלאכות בוודאי כבר נשלם זמן התוספת. אולי אלו שהקלו בכך מסתמכים על העובדה שההבדלה במוצאי יום טוב היא ללא נר, ולכן ניתן לסמוך שלא יעשו מלאכות עד סוף ההבדלה והיא ממילא כבר לאחר הזמן. לעומת זאת בשבת, שמדליקים נר עבור ההבדלה, צריך להקפיד יותר שיגיעו הביתה רק אחרי זמן התוספת.
שאלה: הזזת פלטה בשבת: במידה והפלטה בשבת קצת מועדת כי היא לא מונחת טוב על הכיריים, ויש חשש כי הסירים יפלו, האם מותר להזיז את הפלטה ולייצב אותה בשבת?
תשובה: יש לעשות זאת על ידי המרפק. לחלופין ניתן לעמוד על כיסא וכיו"ב ולהזיז את הפלטה על ידי הרגל. הרב עודד מילר
שאלה: לעלם ולעלמי עם ו  או בלי: לפי הרב מרדכי אליהו, לעלם ולעלמי בקדיש עם ו או בלי? ולמה?
תשובה: לשואל בסידורו של הגר"מ אליהו זצ"ל כתוב "לעלם לעלמי" בלי וי"ו, כפי שהכריעו מרן החיד"א וה"בן איש חי". נאמנה
שאלה: אבילות על עוברי עבירה בימינו: לכבוד הרב, הרב נקט ביסוד ההלכתי של תינוק שנשבה לצורך ענינינו והסביר שיש לישב אבילות על עוברי עבירה בימינו. איני מבין כיצד הדברים מתיישבים עם הנפסק בשו"ע ס שמ"ה שמי שעושה עבירה לתיאבון באופן קבוע וכפי שביארו הרמ"א והש"ך אין מתאבלים עליו? כמו כן השו"ע פסק שתינוק שאביו או אימו המירו איתו את הדת אין מתאבלים עליו למרות שהוא כביכול אנוס, וכן הכריע בזה הרמ"א. אם כן עולה מהמקורות הנ"ל שאבילות על קרוב משפחה אינה תלויה בכך שהוא שוגג או מזיד אלא מה הוא עשה בחייו וכמו שברור לנו שאדם מחלל שבת שאנו מתייחסים אליו כאל תינוק שנשבה, איננו קוראים לו צדיק וכן לא נקבור אותו על יד אדם ששמר תורה ומצוות אלא תהיה לו חלקה נפרדת (כנהוג כיום). אם כן יש לחלק בין הדיון על תינוק שנשבה, שהוא קשור להלכות אחרות, לדיון בהלכות אבילות ולאמר שאין מתאבלים על מי שאינו הולך בדרכי הציבור ולא משנה מה הסיבה!!! לכן נראה שאין אבילות על מי שמוגדר כתינוק שנשבה וכן בודאי שאסור לבניו הכוהנים להטמא לו! נשמח לתשובת הרב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כהן מחלל שבת שנפטר- המשך"
תשובה: אינני מסכים להנחתך והיא מנוגדת לכל מה שגדולי הפוסקים בדורות האחרונים פסקו ללא ערעור. נכון שתינוק שנשבה איננו צדיק אבל גם על ילד קטן שלא הגיע למצוות ומת ישנה חובת אבילות. ומה שכתבת על מי שהמיר דתו שם מפורסם שמת כגוי, אבל בימינו מחללי שבת וכדומה ידועים כישראל לכל דבריהם וחייבים להתאבל עליהם. ואם לא מתאבלים יש בזה איסור ביזיון של ישראל. מפורש בגמ' כי מי שרואה יהודי לא כשר שמת חייב לקרוע בגדיו כאילו ספר תורה נשרף, ואין מקום להאריך בדבר מפורסם למעשה על ידי כל חכמי ישראל בדורות האחרונים.
שאלה: אבילות על סבתא: לכבוד הרב, האם אבילות על סבתא תלויה בנאמר בשו"ע שאדם צריך להתאבל עם קרוביו אם הם מתאבלים על קרובים שנפטרו, ולכן כאשר אימו מתאבלת על אמא שלה חל דין זה וצריך לשו"ע להתאבל בפניה ורק אשכנזים מיקלים בזה כרמ"א?
תשובה: גם הספרדים לא נהגו להתאבל ממש יחד עם קרוביהם האבלים, אבל נהגו להיזהר שלא לעשות מעשים של שמחה בפניהם כמו שמיעת מנגינות וכדומה.
שאלה: ספיחין בבזיליקום: ליד מקומו של הבזיליקום שגדל בגינתי בשישית, בעציץ הסמוך, צמחו לקראת סוף השמיטה מספר גבעולי בזיליקום. למיטב ידיעתי וניסיוני, ולאחר התייעצות עם בעל משתלה מנוסה, בזיליקום אינו צמח רב שנתי. הוא קמל לחלוטין בחורף ואינו מתחדש, פרט לזרעים שנופלים ממנו. האם עלי לעקור את הגבעולים הרעננים מדין ספיחין ולהשאיר אותם להתייבש במקומם? כמו כן לגבי נענע - הוא אמנם מוגדר כרב שנתי, אך בחורף הוא נרקב ומשחיר, ומחדש את עצמו לגמרי במקומות שונים ברחבי הגינה (צמח משתלט מאוד). האם קיים לגביו דיו ספיחין? ואשרינו שזכינו לעסוק במצוות של ארצנו האהובה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "איסור ספיחין בצמחי ריח"
תשובה: וברכת ד' בזיליקום ברובו הוא רב שנתי (עיין ויקיפדיה ריחן), השאלה שעומדת בפנינו כנראה היא על בזיל שגדל בתוך עציץ (כך הבנתי מהמכתב) ולא ברור כלל איסור ספיחין בעציץ (לא מפורט אם הוא נקוב או לא, אבל מוזכר שהוא בחצר), אבל יתר על כן כנראה השאלה היא כעת על ספיח של שביעית שיצא לשמינית א"כ יש לחכות עד חנוכה ולכאורה לאחר מכן אפשר להשתמש כדין ספיחי שביעית היוצאים לשמינית. מועדים לשמחה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: דיאודורנט ביום כיפור: האם ניתן לשים ביום כיפור דיאודורנט ROLL כלומר שמורחים אותו אבל הוא נוזלי?
תשובה: איסור סיכה הוא אחד מן העינויים ביום כיפור, על כן אין לשים בושם או דאורדורנט ביום כיפור על הגוף אף אם המטרה היא להסיר זוהמא או ריח רע. יש אוסרים להשתמש בבושם או בדאודורנט משום איסור רחיצה (מכיון שאין הם מעדנים את הגוף אלא "שורפים" את הבשר אין בהם איסור סיכה) ומטעם זה אין להשתמש בבושם או בדאורדורנט כאשר הם מותירים רטיבות על הגוף באופן שהנוגע בה באצבעו נרטב, שזו מדרגת 'טופח על מנת להטפיח'. אבל כדי להסיר ריח רע, מותר להשתמש בו, כפי שמותר לרחוץ מקום שהתלכלך, מפני שאז הרחצה אינה לשם תענוג אלא כדי להסיר זוהמא וריח רע למעשה אם יש ריח רע מאוד אפשר משום כבוד הבריות לשים דורדורנט, ויש מחמירים. (מקורות שולחן ערוך סי  תרי ד סעיף א, הליכות שלמה הלכות תשעה באב פי ד הערה 56, פסקי תשובות שם אות א', פניני הלכה ימים נוראים פרק ח' אות ד') גמר חתימה טובה
שאלה: אבל שלא רוצה להיות חזן: לרב. אבלים בני אשכז נהגו לגשת לעמוד שלוש תפילות ביום לע"נ אב-אם, השאלה שלי אם מי שזה מאד מלחיץ אותו להיות חזן ש"ץ וקשה לו להתפלל במנוחה כשהוא ש"ץ, האם ניתן להקל שיאמר רק קדיש, ושיקפיד למשל לגשת לעמוד רק לתפילת ערבית. ולע"נ לנפטר יוכל ללמוד משניות ולתת צדקה וכדומה. חוץ מהקדיש כמובן. אודה לרב על התשובה
תשובה: צדקה ולימוד תורה עדיפים
שאלה: הכשרת מכסה של סיר מזכוכית: בישלנו תבשיל פרווה בסיר פרווה שהמכסה שלו ברובו מזכוכית (הדפנות ממתכת והידית מתכת ופלסטיק יש גם במכסה חור שמוקף במתכת להוצאת האדים) במהלך הבישול כאשר הסיר היה סגור והמכסה חם נפל על הזכוכית מבחוץ טיפה של עיסה שברובה גבינה וברצוננו שהסיר והמכסה יישארו פרווה אפשר להכשירו שלא יהיה חלבי? וא"כ איך? אנחנו אשכנזים
תשובה: לגבי התבשיל - כיוון שמסתמא היה 60 בתבשיל נגד אותה הטיפה שנפלה ע"ג המכסה אזי התבשיל הוא פרווה. אך לגבי המכסה - כיוון שהסיר היה רותח ואז נפלה הטיפה הכיסוי הוא חלבי, ישנה מחלוקת בין הפוסקים בדין כלי זכוכית, יש אומרים שזכוכית אינה בולעת ואינה פולטת, ויש אומרים שדינה ככלי חרס שאין לה תקנה בהגעלה, ולכן ראוי שלא להכשיר את הכיסוי והוא ישאר חלבי. ואם ברצונך להמשיך להשתמש בסיר (ללא המכסה) לתבשיל פרווה מן הראוי להכשירו. גמר חתימה טובה! דביר טובי.
שאלה: שמיטת גוגואים: לכבוד הרב ליאור אני מחנך בכיתה ד. פנו אלי ילדים שפרקו שותפות בגוגואים לפני תום השמיטה, במסגרת פירוק השותפות הוסכם כי אחד הילדים יתן לחבירו את חלקו בסך מסויים של גוגואים. עתה טוען הילד כי עברה השמיטה והוא אינו חייב להשיב את החוב. שאלתי היא האם פרוק השותפות הזו נחשב כחוב שנשמט או לא. ילד שני ביקש מחבירו לשכור אופנים תמורת גוגואים, קיבל את האופניים, ולא שילם את חובו, האם החוב הזה נשמט גם הוא?
תשובה: זה לא כסף של הלוואה אלא שותפות, ולכן הוא לא נשמט, כמו פיקדון שלא נשמט. גם חוב של שכירות לא נשמט, כי זה לא הלוואה. אמנם יש דעה שגם לשכירות שקבעו לה זמן יש דין של הלוואה, אבל כאן שלא קבעו זמן החוב לא נשמט.
שאלה: הורדה מהאינטרנט כשהזמר העלה את השיר: הרב, כיום זה נפוץ שזמרים מעלים בעצמם 2-3 שירים מדיסק שלהם במטרה לעודד את האנשים לקנות את הדיסק כולו. האם מותר להוריד שירים אלה שכן הזמר בעצמו העלה את השיר לרשת? ייתכן שהייתי קונה את הדיסק בחלק מהמצבים ואם אוריד אז לא אקנה. ושנה טובה.
תשובה: יש לו אינטרס שתיכנס ותשמע בלי להוריד כי כך מספר הצפיות הרשום באתר עולה והוא מתפרסם יותר. לכן מותר לשמוע אך לא להוריד. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: עליה לקבר בעשי"ת בשנת אבל: לכבוד הרבנים. 2 שאלות לי הקשורות בשנת האבל: 1. עד לשנה שעברה נהגנו לפקוד את קבר אבינו בעשי"ת. בט"ז באייר תשע"ה נפטרה אימנו, והיא קבורה בקבר הסמוך לקבר אבינו. עד כמה שידוע לנו אין פוקדים קבר בשנת האבל הראשונה. ילמדנו רבנו: כיצד עלינו לנהוג בימים אלה מבחינת העליה לקבר? אנא, התייחסו נא גם לעצם הדלקת הנר על הקבר. 2. ובאותו הקשר, מאבל לשמחה: נכדי יחגוג בר מצוה (13 ויום אחד) ביום העצמאות - ה באייר תשע"ו. מאחר שהשנה מעוברת האוכל ליטול חלק בשמחת בר המצוה? כיוון ששאלתי הראשונה - די דחופה - אשמח להתייחסות בהקדם. נציין שאנחנו ממוצא אשכנזי. גמח"ט, ותזכו למצוות.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אפשר לעלות לקבר של אביכם ולהדליק נר. אפשר להשתתף בשמחה היות ויעברו 12 חודש מהקבורה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: נשק לחיילים בשבת בבית ובביהכ"נ: ב"ה. א. חייל שיוצא לשבת הביתה עם הנשק - האם מותר לו להסתובב כל השבת עם נשק עליו? (בביהכ"נ, בדרך לביהכ"נ וכדו.) אני גר בירושלים ובשכונות שבהן אני נמצא בשבתות לא זכורה לי אפי פעם אחת בה ראיתי שמסתובבים עם נשקים, גם חיילים שהשתחררו לשבת. מצד שני, ביישובים הרבה פעמים חיילים בני היישוב שמגיעים לשבת הביתה מסתובבים כל הזמן עם נשק. האם יש לכך היתר? מה ההסבר לזה? ב. עניין נוסף. האם חייל שיצא לשבת או לרגילה, ונכנס לביהכ"נ ביהמ"ד לתפילה או לימוד כשהנשק נמצא עליו - האם יכול להכניס את הנשק בחופשיות או שצריך וראוי להתאמצץ ולכסות את הנשק כגון לכסותו בשקית אשפה גדולה ואטומה וכדו. שנה טובה
תשובה: א. נשק הוא כלי שמלאכתו להיתר לדעת הגר"ש גורן זצ"ל ולדעת הרש"ז אורבאך זצ"ל - מפני שנועד לייצר הרתעה.וכך פוסק הגר"ד ליאור שליט"א. וגם לדעת המחמירים שזהו כלי שמלאכתו לאיסור מותר לטלטלו לצורכי הבטחה, כול המדינה היא חזית ובוודאי ירושלים. ב. ראוי להסתירו מספיק מתחת לכיסא. ה' יצליח דרכך.
שאלה: צום יום כיפור ותרופות נגד דיכאון: אני בן 31 בריא אך נוטל תרופה בשם לוסטרל 200 מ"ג לטיפול בדיכאון. אני כבר 11 שנים מטופל תרופתית נגד דיכאון. את הלוסטרל התחלתי לפני 5 חודשים. האם אני צריך לצום ביום כיפור? יש לציין שלא יקרה לי כלום מבחינה רפואית אם יום אחד לא אקח את הכדורים. את הכדורים צריך לקחת תמיד אחרי אוכל. מה ההלכה אומרת לגבי חולי דיכאון וצום יום כיפור? יש לציין שהיום עצמו מכניס אותי ללחץ וחרדה רבה מאז שאני זוכר את עצמי.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בפשטות אתה צריך לצום אלא אם כן רופא דתי שמכיר את מצבך אומר לך שאתה חייב לקחת את התרופה ואז תאוכל לשעורים, לאכול לשתות לשעורים כל 9 דקות כ30סמ"ק או 42 מ"ל, לפני נטילת התרופה. בברכת רפואה שלמה ושנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: שעון שבת למיחם: הפעלתי את המיחם בשעון שבת כדי שיפעל בליל שבת בלבד. בשבת בערב המיחם הופעל שוב ע"י שעון השבת. כמובן שאי אפשר להשתמש במים אלה (שהרי המיחם לא עבד רצוף) אך האם מותר הדבר? כלומר, שהמים יתחממו שוב, גם אם לא משתמשים בהם
תשובה: הדבר אסור. הרחבה: אם הבנתי נכון, המציאות היא ששעון השבת מדליק את המיחם בשעות הערב בלבד, ובשאר היממה המיחם כבה. כיוון שכך בשבת אחרי הצהרים המיחם נדלק שוב מאליו. מציאות זו אסורה משום איסור שהייה. דהיינו: חכמים אסרו להניח מערב שבת תבשיל שאיננו מבושל וימשיך להתבשל על האש במשך השבת, שמא יבוא לזרז את הבישול על ידי חיתוי בגחלים. כמו כן יש לאסור מציאות של מים שהולכים ומתחממים במיחם בעיצומה של השבת, שמא יבואו לזרז את חימום המים על ידי העברת המיחם ממצב "שבת" למצב "הרתחה". בברכת מועדים לשמחה, הרב עודד מילר
שאלה: מאוורר בשבת: לרב. האם מותר להפעיל בשבת עי כפתור שהמאוורר יזוז ימינה ושמאלה או לכבות?
תשובה: להפעיל את המאוורר בשבת כמובן אסור. אם המאוורר מופעל לפני שבת, ובשבת רוצה לגרום שהוא יזוז ימינה ושמאלה: שינוי מכני על ידי לחיצת הכפתור שנמצא מאחורי המאורר - מותר. שינוי על ידי משיכת חוט - אסור. הרב עודד מילר
שאלה: תקיעת שופר: לרב.בראש השנה ראיתי שהתוקע משתמש בלשון כדי ליצור השברים והתרועות האם זה מותר?
תשובה: אין שום הגבלה איך לעשות את השברים והתרועה.
שאלה: גניזת ארון קודש: לרב. בית כנסת שהחליף ארון קודש מה צריך לעשות עם הישן (אין בו כל צורך ואף בית כנסת לא רוצה אותו)?
תשובה: לפי הספרדים אפשר לחלל את הקדושה שלו על כסף, ואחר כך להשתמש בארון לדברים של חולין. לפי האשכנזים זה בעיה, צריך לחפש בית כנסת שירצה לקבל אותו.
שאלה: איזה כספים נכללים בשמיטת כספים: קניתי מנתה ביחד עם עוד מישהו בסוף השמיטה (אחרי שעשיתי כבר פרוזבול), אני שלמתי והוא אמר שהוא יחזיר לי כסף מאוחר יותר. האם החוב הכספי שלו על המתנה עדין בתוקף או שנשמט ב שמיטת כספים?
תשובה: וברכת ד' החוב בתוקף מכיוון שסתם חוב ל' יום, א"כ חלות החוב הייתה אחר השמיטה ולא חל עליה שמיטת כספים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הפסקה בפסוק ".ברוך שם.": לרב למה צריך להפסיק בפסוק "ברוך-שם כבוד מלכותו-לעולם ועד"? ומדוע עונשו של אדם שלא פסיק ביניהם כל כך גדול?
תשובה: אין עונש גדול למי שלא יודע להפסיק. ההפסקות נועדו לשמור על משמעות נכונה של הפסוק.
שאלה: עושה בברכת המזון: מדוע לא אומרים בעשרת ימי תשובה עושה ה בברכת המזון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עושה ה " בעשרת ימי תשובה"
תשובה: כי זה מובא שם כציטוט של פסוק, ולא כתפילה.