LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: גזל הרבים בספריה: הייתי בספריה והשתמשתי באחד המחשבים. הזזתי קצת את הרגל (לא משהו חריג) ופתאום הרגל שלי ניתקה את הכבל של המקלדת והמקלדת כבר לא פועלת. ראיתי שחלק מהכבל נשאר תקוע במחשב והשני בחוץ. ניגשתי לספרנית היא ראתה וכתבה על המחשב - "לא תקין". אני חוזר אחרי כמה ימים ורואה שיש מקלדת חדשה. האם אני צריך לשלם, ואם כן אז צריך לשלם מקלדת חדשה? או שאולי זאת לא אשמתי ששמו לי את הכבל בין הרגליים?
תשובה: לפי מה שאנו מבינים, כבל המקלדת נקרע משום שמתפסי הגומי שעל הכבל יצאו ממקומם עוד לפני שאתה הגעת למחשב הספריה. כתוצאה מכך יצא שבהזזת רגל תמימה נקרע הכבל. (אם לא זהו המצב, קשה להניח שבהזזת רגל יקרע כבל). בהנחה שכך הם הדברים, ובהנחה שלא ראית לפני השימוש שהמתפסים מנותקים, הדין הוא שאתה פטור! אם נבחן את המצב מצד הלכות מזיק, הרי שיש כאן אונס והדין הוא שאתה פטור, וכפי שלמדה אותנו הגמ' בתחילת פרק המניח בב"ק, שכאשר אדם הזיק בהילוכו ברחוב חפץ שהונח שם הוא פטור, משום שאין דרך בני אדם להתבונן בדרכים. גם אם נאמר שאתה שואל את החפץ, ודין השואל הוא שחייב באונסים, הרי שאת המקרה הזה יש להגדיר כמתה מחמת מלאכה (והשואל פטור על נזק שקרה מחמת המלאכה) שכן זהו נזק שהתרחש תוך כדי שימוש ובגלל השימוש, ובודאי כאשר ברור לנו שעוד לפני השימוש היתה בעיה., ולכן הנך פטור. טעם שלישי המצטרף פה להקל הוא שהספרנית לא תבעה ממך את הנזק, וא"כ יש לומר שהיא מודה בעובדה שאינך אשם במה שקרה. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: ארבעת המינים ופרחים בשמיטה: 1. האם מותר לשים את הלולב ההדסים והערבות בתוך כלי עם מים על מנת שישמרו יותר טוב במהלך חג הסוכות? 2. האם לזרי פרחים יש את אותו הדין (כלומר האם ניתן לשימם באגרטל עם מים), והאם יש חילוק בין פרחים ללא ריח לפרחים עם ריח?
תשובה: מותר לשים פרחים באגרטל עם מים, אין חילוק בין ריח ושאין בהם ריח. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: פסיעות וקידות בתפילת שמונה עשרה: מהו המקור לשלוש הפסיעות שאנו פוסעות אחורנית לפני "עושה " ומדוע קדים לשמאל, לימין ולאמצע לאחר מכן?
תשובה: המקור לכך הוא מהגמרא במסכת יומא דף נג ע"ב, והטעם לכך הוא שאנו עושים כדרך שעושה תלמיד הנפטר מרבו. וקדים תחילה דוקא לשמאל משום שאנו עומדים בתפילה כביכול מול הקדוש ברוך הוא, ואם כן ימינו של הקדוש ברוך הוא שהוא הצד החשוב נמצא בצד שמאל שלנו. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: כוסברה בקדושת שביעית?: ראיתי בחנות אוצר הארץ כוסברה כשרשום עליה קדוש בקדושת שביעית. מדוע זה קדוש, האם זה לא מצע מנותק? הענין חשוב לי כי אני מחמיר כרמב"ם ולא מקל כר"ש.
תשובה: עד ר"ח חשוון יש מספר ירקות שגדלו בחממות בלא מצע מנותק ויש בהם קדושת שביעית בגלל שנזרעו בששית ונלקטו בשביעית. בשלב זה יש גם מצעים מנותקים שאין בהם קדושת שבעית. מר"ח יהיו בחסלט רק מצע מנותק או יבולי נכרי (שרק הקרקע היא של גוי) שאין בהם קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: פרחים תחת השגחה בשמיטה: האם ישנה רשימה או מקור אחר לקבלת מידע - חנויות או משתלות למכירת פרחים תחת השגחה לשנת השמיטה?
תשובה: נא לפנות רבנות הראשית הרב ז. ויטמן שליט"א טל. 036904639. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חלומות ופירושם באינטרנט: כמעט מדי לילה אני חולם חלום ולמחרת מעלה אותו לפורום באינטרנט כדי שהקוראים ישלחו לי פירוש עלי. האם מותר או אסור לעלות לפורום חלום שנחלם ביום כיפור מחוץ ליום כיפור? וכן יש לי חמש אתרים באינטרנט שבניתי. אחד מהם אני מעדכן לעיתים וסוגר אותו לקראת שבת. ולאחרים אני כמעט ולא נכנס והספקתי לשכוח את כתובתם. לקראת יום כיפור החלטתי להתאמץ לאתר את כתובתם בשביל לסגור אותם, ורק אחד מהם לא הצלחתי לסגור. ורציתי לחדש אותו על מנת שאוכל לסגור אותו, ההרשמה מחדש נעשתה לפני יום כיפור, ועוד באותו היום קיבלתי בדואר האלקטרוני אישור להפעיל את האתר. אין לי אפשרות לדעת אם האישור הזה הגיע לפני או אחרי כניסת יום כיפור. האם מותר או אסור לי להפעיל ולעדכן אותו, למרות שייתכן שהאישור על הפעלתו הגיע ביום כיפור?
תשובה: אם יש חשש שהאישור לפתיחת האתר נעשה ביום הכיפורים אין זה רצוי להשתמש בו, וכן לא כדאי לשלוח חלומות לפיתרון לאנשים רבים אלא רק לידידים טובים שהם גם חכמים ויפתרו לטובה. יחס היהדות לחלומות
שאלה: ירקות שישית בהבלעה: האם ניתן לקנות בשוק ירקות שישית בהבלעה עם פירות?
תשובה: ירקות ששית ניתן לקנות כרגיל בשוק, וכן פירות כעת הם משל ששית ואפשר לקנות כרגיל. ירקות שביעית שיש בהם קדושת שביעית כדאי לקנות בהבלעה, כדי שלא יתפסו הדמים בקדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: שינה בסוכה במלון שאוסר: משפחתי מתכננת את חג הסוכות במלון. אולם המלון אוסר את השינה בסוכה. מה צריך לעשות במידה והמשפחה מזמינה לחג גם את הסבא וסבתא ואם לא יעשו את החג במלון הם לא יוכלו להגיע מסיבות שונות. המשפחה מעדיפה לחגוג את החג במלון אך בדוחק ובצער יסכימו לחגוג בבית, והדבר יגרום צער להורי מכך שהוריהם לא יכולו להגיע לחג. האם להתעקש על מצוות השינה? או יש פה ענין של העוסקים במצוות (כיבוד הורים) פטורים מן המצווה?
תשובה: החכם עיניו בראשו ומחפש מראש מקום בו אפשר לישון בסוכה גם אם הוא אכסנית נוער ולא מלון מפואר. אך בדיעבד במצב שנוצר והשאלה נשאלת בערב סוכות אתה אנוס ואין לך בררה אלא להצטרף למשפחה לחג ולישון בחדר. אך הסבר נא להורים בדרכי נועם שלהבא יש להתחשב בכל בני המשפחה ולא רק בסבא וסבתא.
שאלה: עובדת זרה וקדושת שביעית: לסבתנו (סיעודית) יש עובדת זרה שגרה אצלה בבית. האם מותר לה לאכול ירקות ופירות הקדושים בקדושת שביעית, אצלה בבית, וכשהיא מתארחת אצלנו בבית? והאם יש הבדל בין תוצרת של אוצר הארץ לתוצרת נוכרית לענין זה.
תשובה: אם אין האכילה הזאת מהווה ת שכר, אפשר לתת לגויה לאכול כדין מאכילין את האכסניה בבית (שמיטה ויובל פ"ה הי"ג). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: לבוד בדופן הסוכה לפי החזו"א: הרב כתב בתשובה שיש לקשור רצועות בדופן הסוכה כל 23 ס"מ עד לגובה 80 ס"מ. מכיון שזו מצוה דאורייתא, האם לא צריך להחמיר לפי שיעורי החזו"א ולעשות עד לגובה 96 ס"מ? (כמובן כל 23 ס"מ, כי אנו רק מחמירים לשיטת החזו"א)
תשובה: מנהג ירושלים הוא שטפח הוא 8 ס"מ גם בדאורייתא.
שאלה: סוכת לבוד או דפנות עץ: מה עדיף - סוכת נחלים (או דומה) המסתכמת על לבוד, או סוכה הבנויה מדפנות עץ ולמה?
תשובה: דפנות קשיחות עדיפות על פני דפנות העלולות להתנפנף, גם אם מוסיפים להן רצועות לבודות.
שאלה: תרגילי ראייה בשבת: האופיטמטריסט שלי אמר לי לעשות כל יום תרגילי ראייה (להסתכל על מספרים קרובים ורחוקים לסירוגין). האם מותר לעשותם בשבת?
תשובה: זה יהיה מותר, כיון שזה לא ממש טיפול רפואי. כמו אדם שהולך ועצם ההליכה עוזרת לו.
שאלה: שרשרות עם שמות קודש : האם מותר לענוד שרשרות עם שמות קודש כגון אלד מהש סאל, והאם מותר לסחור בהם?
תשובה: בשרשראות כאלה יהיה בעיה להיכנס לשירותים. אם זה סגור עם שני מחיצות אין בעיה, אך סתם ככה יש בעיה.
שאלה: זמזום שיר בשנת אבל: האם איסור שמיעת מוזיקה בשנת אבל כולל גם שירה או זמזום שיר לעצמי או לילד קטן?
תשובה: אם את עושה את זה לילד קטן, אין איסור, כי זה לצורך הקטן. אבל לעצמך ראוי להימנע.
שאלה: אכילת בשר בתוך אבלות שלושים: האם מותרת אכילת בשר במסגרת ה-30 יום של האבל?
תשובה: מותר. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: על הורים שכולים לא מרחמים?: מדוע כתוב בתורה מספר פעמים עניני היתומים והאלמנות ושצריך לרחם עליהם ועוד, אילו ענין ההורים האב האם השכולים (אינו מוכר לי לפחות) לא מוזכר? מעמד היתום נצחי לפחות כמו הורה שכול ועם זאת הורה שכול זוהי נכות עמוקה פצע לא מגליד כל החיים. אלמנה מצב קשה שיעשוי להיות לו סוף. מה הטעם?
תשובה: דברי תורה ביחס ליתומים ואלמנות כוונתם שלא לנצל את חולשתם בהיותם חסרי מגן, על כן אם היתום בוגר ומנהל את עניניו לבד אין לו דין יתום, וכן אלמנה. אמנם מצד מדת הרחמים ראוי לרחם על כל מי שזקוק לכך ובודאי על הורים שכולים שליבם שבור אבל אין זה נוגע להקל עליהם בדיני משא ומתן כשהם מתפקדים כרגיל.
שאלה: קדיש יתום על חמותי: אני יתום מאב, יש לי אם, שתהיה בריאה ותאריך ימים, האם אני יכול לאמר קדיש יתום על חמותי, אציין כי לה יש בן האומר קדיש ברוב הזמן.
תשובה: רק אם אימך מסכימה, ואם היא מקפידה אל תגיד.
שאלה: משחה רפואית ביום הכיפורים: בעבר נהגת לקחת כדורים כנגד פצעי האקנה שהיו לי, דרך פעולתם הייתה לייבש את גופי, ולכן מאז אני משתמשת במעין שפתון לחות שמוכרים בחנויות הפארמים. ביום הכיפורים האחרון, העירה לי בת דודתי כי אסור לי כלל להשתמש בשפתון זה כי זה איסור סיכה (משיחה). רציתי לדעת, האם דבר זה הוא נכון, למרות שאין בו כלל עניין של יופי וטיפוח (שהרי אינו משאיר צבע על שפתיי, רק מלחלח אותן), והאם חטאתי ביום הכיפורים האחרון כשעשיתי זו, והאם יש דרך אחרת לפתרון מצב היובש?
תשובה: הבעיה היא לא רק ביום כיפור, היא גם בשבת ויום טוב. יש בעיה של ממרח ויש בעיה של צביעת העור. אמנם ה"מגן אברהם" אומר שצביעת עור אדם איננה אסורה מן התורה, כי עור אדם איננו מיועד לצביעה, אך אסור מדרבנן. את יכולה לאכול חתיכת לחם הטבולה בשמן וממילא השפתיים ילחלחו בשמן, וזה ימזער את הנזק של התייבשות השפתיים (כמובן שזהו פיתרון שאיננו רלוונטי ביום כיפור).
שאלה: זמני התעטפות בטלית: מדוע בימי שישי בבית הכנסת אין אנו מתעטפים בטלית ובשבת כן, ובכלל, מתי מתעטפים בטלית?
תשובה: זמן ההתעטפות בטלית הוא ביום ולא בלילה, לכן נהגו להתעטף בתפילת שחרית (ונהגו ששליח הציבור מתעטף גם בשאר התפילות). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: גוונים בצבע התכלת בציצית: שמתי לב לכך שיש גוונים שונים בצבע ציציות התכלת המופקות ע"י "פתיל תכלת", ולעיתים אף אותו פתיל שזור משני גווני תכלת. האם אין זה מפריע לקיום המצווה, הרי החיוב הוא לצבוע ציצית בצבע תכלת, ואם כך גם לאחר מציאת החילזון שממנו הופק הצבע, מכיוון שאין זה ברור איזה גוון צבע יש להפיק מהחילזון, שמא אין מקיימים בכך את המצווה?
תשובה: בתכלת גופא יש כמה וכמה גוונים, והכל זה ר.
שאלה: פתיחת דלת פוסלת הסוכה?: הקמתי סוכה בעלת שלוש דפנות במרפסת באופן כזה שהרוח הרביעית פרוצה (לצורך העניין, הפרוצה היא הצפונית) באופן הבא: _. הדופן הדרומית היא בעצם קיר של הבית ושתי הדפנות האחרות הן קירות של מרפסת. בדופן הדרומית ישנה דלת כניסה לבית שדרכה אנו, בין היתר, נכנסים ויוצאים,מכניסים את האוכל וכו. בשעת פתיחת הדלת הדופן הדרומית שבשעת פתיחתה נותרת הדופן רחבה הרבה מ-7 טפחים, אבל כביכול ישנו "ניתוק" של הדלת (אך ורק עד לגובה מסוים ומשם והלאה ישנו קיר) מהדופן המערבית. האם מציאות כזו של פתיחת הדלת פוסלת את הדופן הדרומית?
תשובה: אם בדופן הדרומי נשארו 7 טפחים גם לאחר פתיחת הדלת הסוכה כשרה, הדלת עצמה עדיפה מצורת הפתח המחברת את הדופן הדרומי ליתר הדפנות.
שאלה: לולב לאיטר ותענית: 1. האם אשכנזים שנוהגים לסכסך בלולב יכולים לקחת לולב עם קורה? 2. אטר יד אשכנזי תמיד נהג כמו כל אדם, אך עכשיו ראיתי שרמ"א כותב לקחת לולב בשמאל ואתרוג בימין מה לעשות? וכן למנהג הרמ"א האם גם צריך לשנות את ההדסים שיהיו בצד שמאל וערבה בצד ימין או כרגיל? (עיין בפרי מגדים סימן תרנא) 3. לגבי תענית מי שבטעות אכל יותר מכזית האם יכול להגיד עננו במנחה? לכאורה יש סתירה בן משנ"ב סימן תקס"ח ס"ק ג ובין ביאור הלכה בתחילת סימן תקס, איך מישבים זאת?
תשובה: 1. כן. 2. דעת הרמ"א היא לכתחילה, אך בדיעבד יצא גם אם נטל רגיל. ובכל מקרה לא הופכים את מיקום ההדסים (מימין לשמאל) ואת הערבות (משמאל לימין). 3. בעניין תענית, מי שאכל, יכול לומר "עננו" ולהשמיט את המילים "ביום צום תעניתנו".
שאלה: שינה בסוכה עם עקרבים: יש אצלנו הרבה עקרבים, רק בשבוע שעבר הרגתי שניים, האם מצד הסכנה הזאת אנו פטורים משינה בסוכה. ואם אדם חושש מדברים אלו, ולכן לא יישן טוב האם פטור משום מצטער?
תשובה: סכנתא חמירא מאיסורא. השאלה האם אין פתרון המונע את הסכנה ואם אדם מסוגל בכלל להרדם במקום כזה.
שאלה: זמן ברכת נטילת ידיים: רציתי לשאול מתי בדיוק צריך לברך בנטילת הידיים? מורה שלי אמר לי פעם שצריך ליטול, ואז לברך ממש לפני שמנגבים כדי שיתקיים מברך עליהן עובר לעשייתן. אבל חבר שלי הראה לי שבשולחן ערוך כתוב משהו אחר לגמרי. איך בדיוק צריך לנהוג? אני אשכנזי (למקרה שיש הבדל בין אשכנזים לספרדים).
תשובה: ברור שצריך ליטול ידיים ולפני הניגוב לברך. רק יש דיון אם ניגב ולא לגמרי אם יכול לברך.
שאלה: בנייה בקרקע משותפת: קיבלתי אישור מהעירייה להרחיב את ביתי על חשבון גג המשותף לשכנים ששימש עד עכשיו לדודי שמש, והדודי שמש אמורים לעלות לגג שיבנה. אחד השכנים אשר הגג היה גם שלו עד עכשיו מתנגד לבניה עצמה - האם זכותו למונעה או שיש סמכות לעירייה להתיר לי את הבנייה?
תשובה: עד כמה שידוע לי שהיום לפי חוקי הבתים המשותפים, מספיקה הסכמה של רוב מהדיירים. היות וזה התנאי של השותפות, אז כל מי שרוכש דירה כזו מקבל עליו את התנאים. ולכן אם יש אישור מהעירייה, אינך חייב להתחשב בו.
שאלה: הרגשה רעה ביום כיפור: ביום הכיפורים אינני מפספסת תפילה. בזה האחרון, אחרי הפסקת הצהריים ביומו השני של יום הכיפורים הרגשתי רע מאד ולא הצלחתי לעמוד ולקרוא מן המחזור, אך הלכתי לשמוע את התפילה. איך דבר זה נתפס? אילו הייתי נשארת בחדרי, הייתי בוודאי נרדמת ולא עוסקת בשיח עם השם. האם זה ר שהייתי בבית הכנסת אך ישבתי בתפילה והקשבתי לה? לא הפסקתי את הצום על אף שחשתי רע מאד.
תשובה: מצויין שבאת לבית כנסת. יום הכיפורים הוא כמו מקווה טהרה. אנו נכנסים אליו ושם הקב"ה זורק עלינו מים טהורים ומרפא אותנו. מדרגת יום הכיפורים היא מעבר למה שאנו מרגישים. את התאמצת להיות באוירה של יום כיפור כפי יכולתך. מה ששמרת את ההלכות שנוגעות לעינוי של יום הכיפורים למרות שלא הרגשת טוב ודאי זיכה אותך בכפרה של יום הכיפורים. אחד המרבה ואחד הממעיט ובלבד שיכוון ליבו לשמים.
שאלה: אמירת "שמע" בשירותים בזמן הפגזה: אני תושב העיר שדרות, שלצערנו כידוע מופגזת מזה כ-7 שנים. כאשר מופעלת אזעקת "צבע אדום" קיים לחץ נפשי וחרדה גבוה, "ואין לנו על מי להישען אלא על אבינו שבשמיים" ולכן אני אומר תהילים או "שמע ישראל" תוך כדי התכופפות והמתנה לשמיעת ה"בום". בביתי לא קיים חדר מוגן והמקום הכי בטוח הוא השירותים, או השירותים והמקלחת, לעיתים קורה שכאשר אני מתכופף בשירותים וממתין, מתוך לחץ נפשי וחרדה אני אומר "שמע ישראל" ומתפלל לאבינו שבשמיים. אני יודע שאסור להתפלל במקום כמו השירותים, אך דבר זה הוא מעבר לכוחותיי, כאשר קיים חשש כזה, אין מפלט וביטחון אלא בה יתברך שמו. האם זה תקין, אם לא, מה לעשות, כיצד לנהוג? ומה גם שזה לא כל כך בשליטתי בשעת לחץ וחרדה.
תשובה: כיון שאתה אנוס, אין מקום לשאלה. אמנם, מקלחת עדיפה על שירותים.
שאלה: נשירת שערה בשבת: אדם שיש לו נשירה בשיער ובשבת תלש שערה שהייתה מדולדלת, האם הוא חילל שבת?
תשובה: אם השערה הייתה מחוברת עדיין, הרי שהוא חילל שבת ואם כבר נתלשה לא חילל שבת בכך.
שאלה: הכיפה של בני קטנה.: בני השביעיסט רוצה לנסוע לירדן. לפני ר"ה ביקש לנסוע לאומן ותשובתנו הייתה שלילית באופן חד משמעי. עם זאת, התקשורת איתו לרוב טובה מאד, גם משוחח על שאיפותיו ועתידו ב"ה חיובי. ברור שאנו מתנגדים לאפשר לו לנסוע. איך להציג ולהסביר זאת לבננו?הוא בחור סקרן, טייל כבר המון בארץ עצמאית עם חבריו, ודי מהר רוצה לטעום עוד. וכן הכיפה. נהייתה קטנה בתקופת התיכון. ולי זה מאד מפריע. אמנם אין על כך כעסים או עימותים ב"ה, אך אני מביעה בפניו את דעתי ואת כמיהתי. כמו כן כשביקש שאסרוג לו כיפה כבקשתו אמרתי לו שאיני מסוגלת לסרוג כיפה בגודל כזה. מאז, גם אסור לי להעיר על הכיפות. והן ממש גרועות מיום ליום, לא רק הגודל אלא גם הצורה, פשוט קרועות ומרופטות. האם נהגתי נכון בתגובתי וכיצד עלי להמשיך?
תשובה: באופן כללי נראה לי שההנהגות שלך עם בנך טובות וראויות. מחד את מראה לו אכפתיות. גם כשאת מעירה לו בדרך עקיפה יש בכך ביטוי לאכפתיות. ומצד שני את לא עושה זאת באופן כפייתי.  את לא "מנג'זת" לו - בלשון הנוער  חינוך אינו מדע מדויק. אין לך לתהות על כל מילה שלך האם היא מיותרת או לא מיותרת. הבן שלך בעיקר קורא אותך במה שמעבר למילים. הנוער גם אוהב שאומרים לו דברים ב"דוגרי" - באמת ללא זיופים. אם כן הרוב תלוי במה שאת חושבת על בנך בפנים בלבך. אם את אוהבת אותו, אם את מעריכה אותו אם את מבינה אותו ולא שופטת אותו ועם כל זה אם את דואגת לו באמת ובתמים שהגידול שלו יהיה בצורה טובה,  לא להתרכז ברצון לתוצאות מיידיות אלא בדאגה להתפתחות אמיתית במידות ויראת ואהבת ה'  הוא ירגיש זאת. הוא ידע להישען על התפילות שלך. הוא ידע לשתף אותך במה שמתאים. רק במקום שאת חושבת שהוא ממש בסכנה או פיזית או רוחנית כדאי שם להיות קרוב אליו וללוות אותו יותר מקרוב וליווי יותר מעשי. שלא במקום פיקוח נפש דרך ההתפתחות שלו תהיה ללא מעורבות מעשית על כל צעד ושעל אבל עם הדאגה והאהבה שלך כאימא.
שאלה: קבלת משלוח בחול המועד: קבלת משלוח בחול המועד בו זכיתי בדי וי די של סרט. האם מותר לי לקבלו בדואר מיהודים בחול המועד?
תשובה: אם הדבר נחוץ לצורך המועד מותר.
שאלה: היתר מכירה או יבול נוכרים: בדרך כלל אני מקפיד על כשרות מהדרין. בעבודה שלי, יש אפשרות להזמין אוכל ממסעדה בהכשר מהדרין או בהכשר רגיל. האם עדיף להזמין אוכל מהמסעדה בכשרות מהדרין שמשתמשת בירקות מיבול נוכרים או מהמסעדה השניה שמתמשת בהיתר מכירה. (אפשר להזמין מנות דגים ללא בשר)?
תשובה: בתקופה הקרובה נראה לי שעדיף לקנות מהיתר מכירה שהרי השאלה היא רק של קדושת שביעית, לאחר שיגיעו ירקות שנזרעו בשביעית, נ"ל שכדאי להשתדל לא לאכול ירקות אלו, אפשר לאכול ולשבוע סעודה אחת גם מדברים שאין בהם ירקות אלא חלבונים ופירות, ובשאר הסעודות אפשר לקנות מאוצר הארץ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לימוד תורה בריח לא נעים: האם כשאני נוסע ברכב או באוטובוס, וחולף על פני חיריה או מקום אחר שנודף ממנו ריח רע, ואין באפשרותי לסגור את החלון - האם מותר לי להמשיך ללמוד, או שעליי להפסיק ממשנתי עד שיעבור הריח הלא נעים?
תשובה: תפסיק לכמה דקות עד שיעבור הריח.
שאלה: ההורים או האשה?: כשהבעל מקדש על היין בשבת ובוצע את הלחם, למי הוא צריך לתת ראשון להוריו שבביתו או הוא בביתם או לאשתו?
תשובה: לאשתו, כיון שחייב במזונותיה. ראיתי שזה כתוב מפורש בהגדה של מרן הרב קוק זצ"ל לגבי חלוקת מצה. כי הוריו זה מדין כיבוד ואשתו זה מדין חיוב, היות וחייב במזונותיה חייב לתת לה קודם.
שאלה: כתיבה בחול המועד במד"א: אני מתנדב במד"א ובימי חול המועד כידוע אסור לכתוב חוץ מכמה מקרים מסויימים, האם לי כמתנדב מותר לי לכתוב את הרישומים של החולה וכו?
תשובה: כיתוב נחוץ מותר לכתוב במועד.
שאלה: עשבי תה בשמיטה: מה דין עשבי תה שקוטפים מהגינה, ומשתמשים בהם להכנת תה בבית, בשנת השמיטה?
תשובה: כשיש בעלי תה קדושת שביעית אפשר לקטוף את העלים ולתתם בתה, אם העלים הוציאו טעמם אפשר לזורקם ואם נשאר עדיין טעם יש לשומרם בקדושת שביעית. את שאריות הכוס אפשר לשפוך. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: חושש לעלות להר הבית: אני יודע שהרב מתיר ומעודד לעלות להר הבית, אך אני חושש שמא לא אטבול כמו שצריך, וכו ולכן אני נמנע לעלות להר הבית, האם זו חסידות שטות או חשש הגיוני?
תשובה: מדוע הינך חושש שלא תטבול כמו שצריך. האם עכשיו כל אישה שטובלת תחשוש שלא טובלת כמו שצריך?! לא נראה לי שצריך לחשוש יותר מדי. אם אתה מתרחץ כמו שצריך ויודע שאין עליך חציצה אין צורך לחשוש.
שאלה: אתרוג ירוק פסול?: הלכה פסוקה היא בשלחן ערוך (תרמ"ב) שאתרוג הירוק כעשבי השדה - פסול. משום מה נהגו העולם לא להקפיד בזה. מדוע?
תשובה: אתרוג ירוק פסול, רק אם הוא בוסר ברמה כזאת שלעולם לא יצהיב אך אם הא כבר בשל במידה שיוכל להצהיב הוא כשר.
שאלה: הישענות בוידוי בכאבי גב: האם ניתן להישען עם אגרוף כף היד על השולחן כאשר מתפללים ביום הכפורים את הוידוי הארוך, והאם יש הבדל בין אדם שכואב לו הגב, וניתן להקל עבורו, וכן, האם יש חילוק בין הוידוי שבתפילת העמידה לזה שבחזרת הש"ץ?
תשובה: הווידוי צריך להיאמר במצב של עמידה. אם אדם נשען על אגרוף על סטנדר שאם הוא ינטל האדם עלול ליפול, זה נחשב שאינו עומד. ולכן אדם שלא יכול לעמוד אחרת הוא אנוס, אבל סתם אדם בריא לא יעשה כך.
שאלה: מוצאי יום כיפורים: למי שמקפיד שברכת כהנים תיעשה לפני השקיעה בתפילת הנעילה - יוצא שיש כעשרים דקות עד שניתן לתקוע בשופר במוצאי יום כפורים, וביניהם יש רק את את תפילת אבינו מלכנו. בבתי כנסת רבים ממתינים בחוסר מעש עד לתקיעת שופר, האם ניתן איכשהו לנצל את הזמן טוב יותר, לאחר את נעילה וגם את ברכת כהנים, או שכדאי להקדים את התקיעה וממילא את תפילת ערבית?
תשובה: אפשר שהשליח ציבור יגיד אבינו מלכנו פסוק   פסוק עם הציבור, וכן יש אבינו מלכנו ששרים אותם, וכך אפשר למלא את העשרים דקות הללו.
שאלה: נסיעה נפרדת באוטובוסים ציבוריים: מה דעת הרב על אוטובוס נפרד או חצי-חצי (גברים מקדימה ונשים מאחורה), כפי שנוהגים במס מקומות? והאם יש עניין לעלות דווקא על אוטובוס שכזה, וכלל האם כדאי לפעול שיהיו כמה שיותר קווי נסיעה מסוג זה?
תשובה: אין ספק שיש בזה משהו של הידור בגדרי צניעות. אבל אי אפשר לומר שחייב, גם ברחוב מסתובבים גברים ונשים.
שאלה: ספרי חול ומכירת ספרים: ראיתי שרבנים משיבים שמותר לקרוא ספרי חול כדי להתאוורר וש"כל מעשינו יהיו לשם שמים". איך ניתן לדעת האם אני באמת צריך להתאוורר או שהיצר הרע משכנע אותי שאני צריך? (בכל מקרה, לא מדובר על זמן שבו אלמד תורה, אלא במקום זה הייתי לומד מחשבים או מדע אחר שיוכל לעזור לי אם אני אצטרך פרנסה בעתיד ולזה הלב שלי נוטה, אולם ברור שהרבה יותר מרגיע לקרוא סיפור מאשר להתאמץ בלימוד). והאם יש הבדל אם אני כבר באמצע הספר? וכן בעבר שמעתי שירי עגבים ושירת נשים וראיתי סרטים לא הכי צנועים. קניתי חלק מהם. האם מותר לי למכור את זה לחנות יד שניה? (לגבי שירת נשים יכול להיות שנשים יקנו, אך לגבי שירי עגבים והסרטים נראה לי סיכוי קלוש שגוי יקנה?).
תשובה: אם יש ספרים שאין בהם תוכן פסול כמו גלוי עריות או כפירה וזלזול בעניני אמונה וכדומה, אפשר לקרא בפרט אם יש שם דברים חיוביים שנתן ללמוד מהם. כל זה שעיקר הלימוד והקריאה הוא בספרי קודש ורק בצורה חריגה בזמנים שאינם קבועים ללימוד ניתן לקרא בהם. סרטים לא צנועים ושירי עגבים יש להשמיד ואין לתת לאף אחד. שירת נשים שאין בה דברי עגבים ניתן למכור בתנאי שאין הן מפורסמות שעלולה השמיעה להביא לידי הרהור אסור.
שאלה: עותק כתובה בהלכה: בחתונתי, העדים, שהיו תלמידי חכמים חרדים, סירבו לחתום על עותק הכתובה. הם אמרו שמכיוון שאינני מתכוון לשלם סכום הכתובה פעמיים במידה וח"ו אתגרש, הכתובה השנייה מזוייפת. לפי זה שאלתי, איך הרבנות נוהגת פורמליות כזאת, להחתים שתי כתובות? והאם הם אינם צודקים, שאם קיימים שתי כתובות, יש אפשרות לכלה לגבות את הכתובה פעמיים, האם שמענו שמגרש צריך לבקש שובר אחרי ששילם את הכתובה? (בסוף, צילמתי את הכתובה המקורית במכונת צילום ושלחתי עותק זה בחזרה לרבנות. בהלכה, אני מניח שצילום של שטר אין לו תוקף).
תשובה: פעם ראשונה שאני שומע חשש כזה, הרי כל אחד יודע שזה עותק. כי גם כאשר מתגרשים והבעל משלם לאישה את סכום הכתובה היא כותבת לו שובר שקיבלה את הסכום. הרי העותק נשאר ברבנות שמור, ואם כן זה לא יגיע לידה ולא תוכל לתבוע עוד פעם.
שאלה: למה רק רופא חולים?: אנחנו מאמינים שהכל מה יתברך, אם כן למה אנחנו רק אומרים רופא חולים, מתיר אסורים וכו הרי החולה נעשה חולה גם מה, אז למה אומרים רק רופא חולים ולא מחלה בריאים?
תשובה: אנו מקבלים את כל מה שעושה ה' היות ואנו מאמינים באמונה שלמה כי כל מעשיו הם לטובה. אולם אנו מדגישים יותר את השבח כפי שאנו גם מסוגלים להבין ולעכל, וכפי שנראה לעינינו כעת (עי' ברכות דף ס'). אולם - "חייב לברך על הרעה כשם שמברך על הטובה" ומבארת הגמרא "בשמחה" כי הבנה הפנימית היא שאכן גם הרעה היא טובה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: אוכל של כלבים חתולים טרף: האם מותר לגעת באוכל של חיות כגון כלבים וחתולים כאשר מדובר בבשר לא כשר, והאם מותר להחזיק את זה בכלי פלסטיק נפרד במקרר?
תשובה: מותר לגעת בידים אם שוטפים אחר כך ידים היטב. מותר לתת את האוכל הזה במקרר בכלי סגור ובזהירות שלא ישפך. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חלות היתר מכירה וקדושתו: האם היתר מכירה חל אוטומטית על כל הפירות והירקות שנמכרים בארץ בשנת שמיטה (במידה ואני יודע שהם לא אוצר בית דין ולא של נוכרים ולא שישית), וכן האם בפירות וירקות הנ"ל (של ההיתר מכירה) יש קדושת שביעית, ואם כן איך למעשה אמורים לנהוג איתם?
תשובה: יש צורך שהחקלאי יחתום על טופס מכירת קרקעות, ללא חתימתו אין המכירה חלה כלל. ועל כן הרוצה לקנות מהיתר מכירה צריך לבדוק שאכן נעשה בשדה זו היתר מכירה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: סוכה צרה במרפסת: שמעתי כמה שיעורים מהרב בירוחם ובכולל בבר-אילן כעת כשאינני בישיבה רציתי לברר שאלה בענינא דיומא - סוכות. ברצוננו לבנות סוכה במרפסת דא עקא שגגון חופה אותה בחלקה להלן המידות: רוחב כולל של המרפסת: 159 ס"מ רוחב "נקי", חשוף לחלוטין: 54 ס"מ רוחב החלק הקבוע בגגון: 105 ס"מ ישנו מעקה שיש אשר גובהו 46 ס"מ, רוחבו 23 ס"מ, אך בצידו הפנימי הוא תחום במעקה ברזל כך שהוא אינו שמיש כל כך (גובה המעקה: 132 ס"מ) (אורך: מעל שלושה מטרים) זה לא מכבר שמעתי מפי ת"ח בין מנחה לערבית שאין צורך בשבעה טפחים מלאים אלא ניתן לצרף ג טפחים של סכך פסול, (עפ"י סימן תרל"ב) במקרה שלי סכך אשר מחופה ביריעת ברזנט (של החלק הקבוע בגגון), לכן חשבתי שמא נוכל לבנות במרפסת שלנו למרות צרותה. אותו ת"ח הזכיר דעות שונות בפוסקים ביחס ליצירת היכר בין החלק הנספח לסוכה לבין החלק שהינו פסול. האם וכיצד נבנה את סוכתנו במרפסת?
תשובה: אכן אפשר לעשות צורת הפתח מתחת לגגון במרחק שלושה טפחים מקצה הגגון וכך צורפו שלושה טפחים נוספים לסוכה.
שאלה: חיוב כתובה בגירושין: רציתי לשאול מתי הבעל מחויב בכתובה לאישתו? הרי כל העסק של הכתובה יש בו מעין הבטחה לאישה. אז ברצוני לשאול באלו תנאים בעלי חייב לי את כתובתי. ברצוני להוסיף שניסינו כבר בית ועל כן לא נראה שניתן להציל את הנישואין.
תשובה: בעל שמגרש את אשתו בגט מחויב לשלם את הכתובה. לפני הגרושין הוא אינו חייב עדין. אך כיון שאי אפשר לכפות עליו לתת גט ולא לכפות עליך לקבל גט לכן מוכרחים בני הזוג לבוא לידי הסכמה על הגרושין.
שאלה: "לפני עוור לא תתן מכשול": לפני עוור לא תתן מכשול. האם הכוונה פה למכשול פיזי שמישהו שם בדרכו של עוור או שזה כולל גם מקרה שעוור מבקש לקנות לדוגמה קילו של אורז והמוכר שם לב שהוא עיוור ושם לו על המשקל 800 גרם במקום 1 ק"ג, וכל דבר אחר שיכול לפגוע בו בגלל מומו?
תשובה: ח מרחיבים איסור זה לכל הכשלת השני, כגון נתינת עצה שאינה טובה לחבר, לגרום לשני לעבור על איסור וכדומה, כך שברור שכל שימוש לרעה במומו של העיוור נכלל באיסור זה (חוץ מבעיות נוספות של גזל, ואהבת לרעך, לא תונו ועוד איסורים רבים). הרב שמואל הולשטיין.
שאלה: בת לאב גוי לכהן: קראתי את תשובת הרב שמתיר בת לגויה ויהודי לכהן, הרב כתב: בת מאם יהודיה כשרה להינשא לכהן ואין בה שום פסול הלכתי". אך ראיתי גם תשובות נוספות בנושא עם הפניה לשו"ע אבן העזר סימן ו, האם יש חילוקי דעות בנושא?
תשובה: הלכה מפורשת בשולחן ערוך אבן העזר סוף סימן ז' שאם אחד ההורים האב או האם הם ישראלים הבת מותרת לכהן לכתחילה ללא שום פיקפוק.
שאלה: קריאת התורה בשבת סוכות: בעזרת ה ישתבח שמו, קיבלתי את תפקיד בעל הקורא בשבת חול המועד סוכות. שאלתי היא כזאת: האם ישנם טעמים מיוחדים בקריאה בשבת זו? האם ישנם פסוקים שחוזרים על עצמם? האם ישנם פסוקים שהקהל אומר ראשון והקורא חוזר אחריו?
תשובה: אשריך שאתה זוכה לזכות את הציבור כבעל קריאה. קריאה זו הינה "רגילה" מבחינת כל הדברים שמנית. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: קבלת פירות וירקות במתנה: מה עלי לעשות עם פירות וירקות שניתנים לי במתנה ע"י ההורים, כאשר אני לא בטוח שניקנו בחנויות שמיטה, האם כאשר יש בעיה לברר את הענין עלי "להיפטר" מהפירות והירקות?
תשובה: לגבי פירות אין כל שאלה. השנה בודאי הם פירות שישית, ואילו פירות סוף השנה יהיו קדושים בקדושת שביעית, ורק צריך לאכלם בקדושה. לגבי ירקות כעת אין כל בעיה ויש לאכלם בקדשה. לגבי ירקות שכבר נזרעו בשביעית, אם ההורים קונים בחנות מפוקחת שיש בה היתר מכירה אפשר להקל ולאכול, והמחמיר תבא עליו ברכה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: הפסד ברכת הפרשת חלה: הפרשתי חלה מכמות של שני קילו קמח המחייבת הפרשה עם ברכה והפרשתי ולא ברכתי לפני ההפרשה, האם יש דרך עוד לברך או שהפסדתי את הברכה, וממתי אם לא ברכתי נחשב הפסד הברכה?
תשובה: אם הפרשת ולא בירכת, אינך יכול לברך וההפרשה נחשבת, הברכה איננה מעכבת את ההפרשה.
שאלה: בניית סוכה על ידי אשה: האם יש איסור כלשהו לבניית סוכה על ידי אשה, ומשנבנתה, האם היא כשרה?
תשובה: סוכת גנב"ך כשרה - סוכה ח, ב.