LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לאכול עם אבא כדי לקיים כיבוד אב: אבי אדם מבוגר, בן שבעים. כל חיו הוא עבד קשה ועד היום הוא עובד ומנהל עסק. כמו כן הוא עושה ספורט יומי. רוב הזמן שאבי בבית הוא אוכל או ישן. אני בנו הקטן, בן 28. מאז נעוריי היה לי קשה לשמוע קולות צורמות תוך כדי אכילה. אולי זה בעייה פיזיולוגית, אבל נראה לי שנימוסי אכילה מאוד חשוב לי. הדבר לא נרגע עם השנים. עד היום קשה לי לשבת בשולחן או לשמוע את אבי אוכל. הדבר חורה לי מאוד. אני רוצה לכבד את אבי, אבל יודע שעדיף לי לברוח בזמן אכילתו מהאזור, אחרת אני מתעצבן מבפנים ומתקשה להתרכז בנעימות ועלול לגרום לסלידה במום להתקרב. מה עושים?
תשובה: אם לאביך אין צורך בשימושך אזי אינך חייב להיות בזמן אכילתו. אם הוא צריך את עזרתך תלמד על החשיבות של אב ועל הזכות העצומה של שימוש אבא. כשאבא אוכל תצייר סביב לאביך הילה ותצייר כאילו הוא מלך וכך לא תשים לב לקולות שהוא משמיע. לחילופין תשים מוסיקה בבית.
שאלה: ייעוץ תעסוקתי: האם יש מניעה הלכתית לפנות לגרפולוג בכדי לקבל חוות דעת על משלח יד?
תשובה: אין בזה בעיה. כי זו חכמה שבה אפשר לראות את השתקפות של האדם, עצבני וכד'.
שאלה: חיבור ציצית לצעיף: האם צעיף צריך ציצית, אם כן, מאיזה רוחב צעיף מתחיל חיוב הציצית?
תשובה: לא צריך, היות והוא לא עשוי לכסות את גוף אלא רק את הצוואר.
שאלה: שמחות בחול המועד: האם מותר לעשות שמחות בחול המועד ובפרט מסיבת חינה?
תשובה: חול המועד נועד לשמחה אולם לא שמחת חתונה כי אין מערבין שמחה בשמחה.
שאלה: בני"ש וכיבוד הורים: לכבוד מרן הרב דב ליאור שליט"א, יורנו המורה האם מותר לבן ישיבה שרוצה ללכת ללמוד במקום רחוק מביתו למשך כחצי שנה ויותר, בלי ללכת הביתה בכלל, האם צריך לשאול את הוריו כדי שימחלו, או שיכול בלי לשואלם?
תשובה: אם חשקה נפשו בתורה והוא ממש שקוע בה, יהיה מותר ללכת בלי לשאול את ההורים, אבל מקרים כאלה נדירים.
שאלה: ברכה אחרונה: ראיתי בספר של הרב אליהו שכאשר אדם נקלע למצב שיש לפניו 2 ברכות, ברכת מעין שלוש, וברכת נפשות- עליו לברך קודם נפשות ואח"כ על המחיה, מפני ש"תדיר ושאינו תדיר תדיר קודם", האם יש עוד שיטה שמתייחסת לחשיבות של הברכה, או למשהו אחר, ויש להקדים על המחיה?
תשובה: אני הייתי אומר שצריך להקדים את "על המחיה" משום שיש ראשונים שסוברים שחיוב "על המחיה" הוא מהתורה, ו"בורא נפשות" לכל השיטות הוא מדרבנן. אם לאדם יש שתי מצוות אחת חיובה מהתורה ואחת מדרבנן, צריך להקדים את זו שחיובה מהתורה.
שאלה: ארבעת המינים: א.לנוהגים לברך בסוכה על ארבעת המינים האם מותר לצאת מבית הכנסת לפני הלל כדי לברך? ב. מה המקור למנהג?
תשובה: לא. הנוהגים להדר ולברך על הלולב בסוכה משכימים קום ועושים זאת לפני התפילה. אין שום התר לברך על הלולב בזמן חזרת הש"ץ. המקום הראוי לברכת הלולב הוא לפני הלל ויש להמתין עם תחילת ההלל עד שהציבור יסיים לברך על הלולב. מקור המנהג לברך על הלולב בסוכה הוא בקבלה.
שאלה: הורדה מהאינטרנט של דיסק שהלך לאיבוד: הבנתי שאסור להוריד דיסק שלם מהאינטרנט אלא רק שירים בודדים. אבל אם מדובר בדיסק שרכשתי מכספי, והלך לי לאיבוד, האם מותר להוריד אותו מהאינטרנט?
תשובה: צריך לברר מה נאמר בחוזה או לשאול את היועץ המשפטי של החברה.
שאלה: מריחת מרה על הציפורן: האם מותר למרוח עלח הציפורן את הנוזל "מרה" למניעת כסיסת צפורניים, אם אינני יודע אם הוא כשר (לא ראיתי שרשום עליו כשר)
תשובה: אם הוא מר, אני חושב שמותר משתי סיבות: אין כוונה להנות מזה  אדם לא יבלע את זה, כשירגיש את הטעם המר הוא יפלוט את זה.
שאלה: הריון מחוץ לנישואין: אבי אמר לי שהוא ואימי התחתנו לאחר שהתברר שאימי בהיריון, כלומר, נוצרתי מחוץ לנישואין. האם אני נחשב כ"לא חוקי" מבחינה דתית, משהו לא ר איתי? מה ההשפעות של מעשה הוריי עלי?
תשובה: ביהדות אין מושג של ילד "לא חוקי" גם ממזר הוא בנו של אביו עם כל הזכויות והחובות. כל ילד הוא חוקי בין אם נולד במסגרת הנישואין או מחוץ להן. ההורים אכן עברו עברה בכך שחיו חיים משותפים ללא נישואין אולם אין בכך לפגום בהכרח בילד. אם הילד יגדל כראוי בתורה במידות טובות ביראת שמים ולא יעשה כמעשה הוריו אלא יבנה בית כשר וטהור כהלכה לא יהיה בו שום רבב.
שאלה: חול המועד סוכות: האם מותר בחול המועד סוכות לשטוף ריצפה?
תשובה: מותר כדי שהבית יהיה נקי לכבוד החג.
שאלה: ספק דרבנן לקולא: אם יש לי ספק בזמן ההמתנה בין בשר לחלב (וידוע לי שההמתנה עצמה תוקנה ע"י חכמים), ואין לי דרך לברר את התשובה מסיבה כלשהי - האם מותר לי להקל? שהרי ספק דרבנן לקולא! כמו כן, האם לאדם רגיל שאינו רב ואינו איש הלכה מותר להשתמש בכלל זה, או שכלל זה ניתן רק למורי הלכה?
תשובה: מותר, שהרי ספק דרבנן לקולא. לא נראה לי שצריך להחמיר בזה. הכלל "ספק דרבנן לקולא" הוא לכולם אם אדם נקלע לספק ובתנאי שמשתמש בו בתבונה, לא שלא ילמד ויגיד שהכל לקולא.
שאלה: ברכת המזון - "בעל הסוכה הזאת"?: האם במקום- "הרחמן הוא יברך את בעל הבית הזה.", צריך לברך "הרחמן הוא יברך את בעל הסוכה הזאת."? ככלל, האם ניתן להכניס שינויים קלים בברכת המזון (להוסיף לדוג - "הרחמן הוא יצליח את דרכי ואת מעשי ידי", וכדו )?
תשובה: לא, לא משנים נוסח קבוע בגלל שינויים כאלה.
שאלה: יעלה ויבוא בראש השנה: למה לא אומרים ביעלה ויבוא חוץ מ"את יום הזיכרון הזה" גם "את ראש החודש", הרי כבר אין את הטעם של לבלבל את השטן?
תשובה: לא אומרים "את ראש החודש", מכיוון ש"את יום הזיכרון" עולה לשניהם.
שאלה: כיבוי נר הבדלה: 1. האם יש איסור לכבות נר הבדלה ע"י נשיפה עם הפה? 2. במידה ומותר, האם בכל זאת יש צורה אחרת שיש עניין לנהוג בה לעניין כיבוי הנר?
תשובה: 1. לא. 2. לא, בהלכה לא מוזכר כיצד לכבות.
שאלה: תפילה בנץ ביחידות או במנין בציבור: התלבטנו בשתי שאלות בבית הכנסת בישוב: א. אדם שרגיל להתפלל בקביעות עם הנץ החמה, האם עדיף שיתפלל ביחידות עם הנץ החמה או במנין שלאחר הנץ החמה? ב. אותה שאלה נשאלה במקרה שבו אותו אדם הוא העשירי למנין, ואי הגעתו תבטל את המנין. האם הוא רשאי להיעדר מהמנין בתואנה שהוא מתפלל עם הנץ החמה? לציין שאותו אדם מאוד מחשיב את התפילה עם הנץ החמה.
תשובה: א. אם זו קביעות, עדיף שיתפלל עם הנץ גם אם הציבור מתפלל אחר כך. ב. הוא יכול להתפלל עם הנץ ויבוא אח"כ להשלים מניין.
שאלה: נטילת ידיים בבוקר: רציתי רק לשאול איך אני צריכה ליטול בבוקר כשאני קמה ידיים. אני שמה ליד המיטה שלי נטלה עם מים ומכסה אותה במגבת ולידה אני שמה קערה כדי ליטול שם. האם הדבר מותר? ואם יש דרך אחרת ליטול תוכל להסביר לי?
תשובה: יש נוהגים לשים נטלה ליד המיטה וליטול מיד כשמתעוררים שלוש פעמים לסירוגין על כל יד. לפי זה את עושה בצורה טובה מאוד ויש להקפיד לשפוך את המים לכיור וכד' ושלא ישפכו המים בדרך. אם את צריכה לשירותים אל תברכי על נטילה זו אלא כשתצאי מהשירותים תיטלי שוב ידיים שלוש פעמים לסרוגין ותברכי "על נטילת ידיים" ו"אשר יצר" ורצוי להסמיך גם "אלקי נשמה". אם אין לך נטלה לשים ליד המיטה את יכולה ללכת לכיור וליטול ידיים שם לפי מה שכתבתי למעלה.
שאלה: עבודה במונית בחול המועד: יש לי התחייבויות כספיות. האם מותר לעבוד עם המונית בחול המועד?
תשובה: מותר להסיע אנשים בחוה"מ.
שאלה: מצות אבילות שבעה ימים: קראתי בספר החינוך מצוה רס ד: "מצות ענין טומאת הכהנים לקרוביהם", ובכללה שיתאבלו כל אחד מישראל על שישה מקרוביהם הידועים. וכתב הרמב"ם: וזאת בעצמה היא מצות איבול, כלומר: שכל איש מישראל חייב להתאבל על קרובו, כלומר: שישה מתי מצוה הנזכרים בכתוב. והמקרא שהביא הרב על מצות איבול, הוא מה שנאמר באהרון: "ואכלתי חטאת היום הייטב בעיני ה"(ויקרא י,י ט). המצוה מהתורה להתאבל על מת יום אחד (שישה ימים מדרבנן), נלמדת מאהרון שאמר: "ואכלתי.הייטב בעיני ה ". 1. קראתי בפרשת שמיני את הפסוק, ולא הבנתי את הקשר שלו למקרה המסופר. כיצד לומדים שמצוה מהתורה להתאבל על מת יום אחד? 2.מדוע חכמים הוסיפו עוד שישה ימים לאבילות? אשמח אם הרב יענה לי. ו
תשובה: השאלה האם מצוות אבלות נוהגת מהתורה (יום אחד) או רק מדרבנן הינה מחלוקת ראשונים. הרמב"ם מזכיר פסוק זה שהוא מדבר על אונן - אדם שישנה חובה עליו לקבור את מתו, שזה ודאי מדאורייתא  אם כי הרמב"ם אכן הזכיר זאת בהקשר של אבל אבל כאמור הלימוד הדאורייתאי הוא לגבי אונן, ויש מבאירם כי הרמב"ם אכן סובר שיש אבלות מדאורייתא אם גם המיתה היתה באותו יום. משה רבנו תיקן לישראל עוד ששה ימים או שבעה ימים (לדעת שאר הראשונים) בגלל לימוד בפסוק שמשווה את האבל לחג, והיות וחג הינו שבעה ימים תוקן לישראל שגם האבל יהיה שבעה ימים. (זה המקור, לגבי הטעם הפנימי מדוע תיקנו - זה כבר נוגע לשאלת טעמי המצוות שאין כאן מקום להאריך). ועי' ביו"ד סי' שצ"ח ובב"י שם.
שאלה: נוסח התפילה בשבת בבוקר: מדוע בנוסח התפילה בשבת בבוקר לא מוזכרות המילים "זכר למעשה בראשית", מי מתיחס לכך?
תשובה: המילים "זכר למעשה בראשית" בתפילת שחרית של שבת נאמרות הן לפי נוסח אשכנז, הן לפי נוסח ספרד (חסידים) והן לפי נוסח יהודי מרוקו (ראה סידור "וזרח השמש"). אך לא נאמרות בערבית של שבת בנוסח אשכנז. (למעשה כל הקטע "ישמחו במלכותך. זכר למעשה בראשית" אינו מופיע בתפילת ערבית של שבת נוסח אשכנז). בנוסח בני עדות המזרח (פרט ליהודי מרוקו כאמור) המילים "זכר למעשה בראשית" אכן אינן מופיעות בתפילת שחרית, וזה בהתאם לנוסח התפילה של סידורי הראשונים כגון רב עמרם גאון ועוד. ייתכן שקבעו הראשונים לומר מילים אלה פעם אחת בלבד ביום השבת ופעם אחת במוסף של שבת. לפי זה, הספרדים אומרים אותן בערב שבת ובמוסף, והאשכנזים אומרים אותן בשחרית ובמוסף. החסידים שנוסח תפילתם מושפע מנוסח הספרדים ומנוסח אשכנז גם יחד, אומרים אותו גם בערב שבת (כמו בני עדות המזרח) וגם ביום השבת (כמו האשכנזים). מכל מקום, הדבר תלוי בנוסחאות שהיו כבר לפני רבותינו הראשונים. מכל מקום, בתורה עצמה ישנו טעם כפול למצוות השבת. בעשרת הדברות שבספר שמות נימקה התורה את הציווי על השבת בכך שהשבת היא זיכרון למעשה בראשית, "כי ששת ימים עשה ה' את השמים ואת הארץ את הים ואת כל אשר בם וינח ביום השביעי על כן ברך ה' את יום השבת ויקדשהו" (שמות כ, י), ואילו בעשרת הדברות שבספר דברים תלתה התורה את השבת ביציאת מצרים "וזכרת כי עבד היית בארץ מצרים ויצאך ה' אלהיך משם ביד חזקה ובזרע נטויה על כן צוך ה' אלהיך לעשות את יום השבת" (דברים ה, יד).
שאלה: המקור לזכויות יוצרים: מהו בכלל המקור לזכויות יוצרים ביהדות, והאם כל דבר צריך להיות מוגן בזכויות יוצרים? אשמח למקורות.
תשובה: בנושא "זכויות יוצרים" ישנם הרבה סוגים של יצירות, ותתי נושאים ופרטים וחילוקים רבים. אין כאן המקום לדון ולהאריך, רק נציג את השאלה המרכזית שצריכים לברר: האם לאדם יש "בעלות" על יצירה רוחנית, כגון: רעיון, המצאה, חידוש בתורה, שיר תוכנת מחשב, סיפור מקורי, עיבוד מוסיקלי, פטנט או כל המצאה מסחרית? האם יש לדמות זאת ליצירת דבר ממשי כשולחן וכסא, או שלעולם יצירה והמצאה אינה מזכה את היוצר וההוגה בבעלות על היצירה משום שיש לחלק בין יצירה רוחנית ליצירה ליצירה ממשית וגשמית, וע"פ הכללים המשפטים והקניינים שיסדו ח, אזי ביצירה רוחנית אין כלל מושג של בעלות. בשאלה זו נחלקו הפוסקים. ישנם הסוברים שיש בעלות מונית והוי גזל גמור, וישנם הסוברים שאין בעלות ממונית ואין כאן גזל, אך ודאי שמכוער הדבר והוי בכלל האיסור של מה ששנוא עליך לא תעשה לחברך. מקורות לעיון: פתחי חושן, הלכות גניבה ואונאה, פרק ט' סעיף יא. ובייחוד מומלץ ספר עמק המשפט לרב יעקב אברהם כהן חלק ד', שכולו מוקדש לנושא "זכויות יוצרים" עד לפרטי הדינים למעשה, הספר בעל כ 1000 עמוד. הרב ניר אביב.
שאלה: גידולים בעציץ לשם סכך : לכבוד הרב אם אפשר להוסיף ולשאול על עציץ שאינו מנוקב. האם יועיל שהעציץ יהיה באויר, כך שלא יחשב הסכך מחובר (כאשר מתחת יש רצפת בטון ועליה מרצפות)? האם למנוע בעית מראית עין מועיל לכתוב שלט גדול, ואם לא מדוע?
תשובה: עציץ לא נקוב נחשב כמחובר לקרקע בגלל הנוף היוצא ממנו (ר' מל"מ הל' ביכורים פ"ב)
שאלה: קריאת התורה בצום: האם מי שאינו צם יכול להוציא בקריאת התורה את הצמים?
תשובה: השולחן ערוך אומר שאין לקרוא את מי שלא מתענה לקרוא בתורה (שהרי נהגו שהעולה הוא גם הקורא). והמגן אברהם אומר שזה דוקא במנחה שזו קריאה המיוחדת בגלל התענית, אבל בשחרית יכול. מדייקים באחרונים שזה רק בשני וחמישי שבכל מקרה ישנה קריאה (אם כי שונה מזו של התענית). אולם פסקו האחרונים כי לכתחילה אין נכון שיקרא אדם שאינו מתענה אם כי אין איסור בדבר.
שאלה: אמן כשהמברך מאריך : אם מברך מאריך בסיום ברכה, לדוג בברכות חתונה שהנוהג הוא שמנגנים במנגינה שמאריכה את העיצור האחרון ("שהכל ברא לכבודו-או-או", "בורא פרי הגפן-ן-ן-ן" וכדו ) ואני עונה אמן אחרי שאמר את העיצור האחרון אבל לפני שסיים את המילה (כלומר את הסיום שבו הוא מאריך), האם יצאתי ידי חובה?
תשובה: צריך לענות בסוף כשהוא מסיים הכל.
שאלה: אישה שעולה לתורה: ראשית אציין כי אני אדם דתי ומאמינה בתורה ובח. אבי מתפלל בבית כנסת רגיל (אורתודוכסי). יושב ראש בית הכנסת רוצה שביתו, שבקרוב תגיע לגיל 12 בעז"ה תעלה לקרוא בתורה גם אם אין נוכחות גברים. האם יש לכך איסור מפורש ואם כן מהו המקור. במידה ואין איסור, האם מותר בפני גברים, או מעורב? כמו כן, כיצד יש לנהוג ולהתייחס ליו"ר במצב זה?
תשובה: עצם הרעיון שבת מצוה תחקה בר מצוה הוא טעות. עובדה היא שבת מצוה היא בגיל 12 ובר מצוה בגיל 13. גבר ואשה אינם זהים, כל אחד צריך לציין את כניסתו למצוות עפ"י המתאים לאישיותו ולא לחקות את המין האחר. זהו בעצם הרעיון של האיסור "לא ילבש". חובת האישה בלימוד תורה שונה משל הגבר ועובדה שיש הבדלים גדולים בין הישיבות לבנים לבין המדשות לבנות אין מקום אפוא להעלות בת לתורה גם ללא נוכחות בנים. הרי לברך לא תוכל א"כ לשם מה ההצגה המלאכותית הזו? יש מספיק מצוות שאישה עדיפה בהן על גברים למה לא לציין את בת המצוה במצוות אלו? לדוגמא עשיית חסד, כי חסד חפצתי ולא זבח.
שאלה: למלא מכונת כביסה בחול המועד: אם אני ממלא מכונה של בגדי קטנים בחול המועד ונשאר עוד מקום במכונה, האם מותר להוסיף גם בגדי גדולים?
תשובה: לא להכניס בגדי גדולים.
שאלה: חיוב תהילים של כל יום בלילה: אם התחייבתי לקרוא כל יום מספר פרקים ושכחתי לקרוא אותם ביום, האם קריאתם בלילה נחשבת לאותו יום ששכחתי או שמא ליום שאחרי? (כיוון שזה כבר אחרי שקיעה)
תשובה: את יכולה לקבוע באופן קבוע או שהלילה יהיה הזמן שמשלים את אמירת התהילים או שהלילה יהיה כבר היום הבא. העיקר שזה יהיה קבוע.
שאלה: לימוד נביאים כתובים: האם ישנה מצווה או חיוב מהתורה ללמוד נביאים וכתובים?
תשובה: עיין ביו"ד ס' רמ"ו סעיף ד': חייב אדם לשלש למודו שליש בתורה שבכתב, דהיינו הארבעה ועשרים, שליש במשנה, דהיינו תורה שבעל פה ופי' תורה שבכתב בכלל זה, שליש בתלמוד, דהיינו שיבין וישכיל אחרית דבר מראשיתו ויוציא דבר מתוך דבר וידמה דבר לדבר וידון במדות שהתורה נדרשת בהם עד שידע היאך עיקר המצות והיאך יוצא האסור והמותר וכיוצא בזה דברים שלמד מפי השמועה. יוצא אם כן שודאי אדם חייב ללמוד את כל התנ"ך. הפוסקים בס' רמ"ה עמדו על מחלוקת רש"י ורמב"ם האם נביאים וכתובים חייב האב ללמד בנו בשכר כמו שחייב חמישה חומשי תורה או שנביאים וכתובים חייבים רק בחינם. אולם עצם חיוב לימוד נביאים וכתובים הוא פשוט.
שאלה: מחלל שבת בפרהסיא כשליח ציבור: אני מתארח מדי פעם בבית כנסת אשר ישנם שם אנשים המחללים שבת בפרהסיא, נוסעים בשבת ואפילו מגיעים ברכבם סמוך לבית הכנסת. האם אני יוצא ידי חובה בתפילה ובקריאת התורה כאשר הם שליחי ציבור ועולים לתורה? האם הם מוציאים אותי בדבר שבקדושה כגון: קדיש, קדושה?
תשובה: תשתדל מאוד להתפלל בבית כנסת שהשליח ציבור הוא אדם שלא מוחזק בעושה עבירות.
שאלה: דורש אל המתים: ישנו רב אחד שמלמד לעשות "השגה" - טקס שדרכו ניתן לתקשר עם מתים מהעבר. הוא טוען שזה לא סיאנס ושזה שונה מאוד, ושזה אפילו מקרב את הגאולה. האם זה עניין של אמונה או שזה בברור בחזקת דורש אל המתים?
תשובה: לא יתכן שרב יתיר דבר האסור מן התורה.
שאלה: שאלות על קריאת שמע שעל המיטה: 1. האם לאדם הישן בלבוש מינימלי, או בלי לבוש כלל (לבד כמובן), מותר לקרוא קריאת שמע שעל המיטה? הרי הוא יצר את גופי, ולהסתיר אותו ("צניעות"?) לדעתי זה כמו להתחבא מאבא שלך. בכל מקרה אשמח לשמוע דעתו של הרב הלכה על כך. 2. "הריני מוחל וסולח לכל מי שהקניט אותי." אם מי שהקניט אותי באותו יום הוא נוצרי מוסלמי? 3. מי האדם שכתב את קריאת שמע? 4. "בגלגול זה או בגלגול אחר" האם גלגול נשמות מוזכר בתורה? (בקבלה אני יודע שכן) 5. "לא תשא את שם אלוקיך לשווא" אם אני קורא את שמו ברגע מסויים בתפילה כנה שבאה מעמקי לבבי, מותר לשאת את שמו, או שזה נקרא לשווא? (אני מדבר על שמו המפורש)
תשובה: אסור לומר דברים של קדושה אם אין הפסקה בין ליבו של האדם לערוותו. ואפילו אם הוא מכוסה בסמיכה או בחלוק, אם ליבו רואה את הערווה, אסור לומר דברים של קדושה, וקל-וחומר אם עיניו רואות את הערווה (אע"פ שהוא לבדו), ואין זה מטעם צניעות בלבד אלא משום כבוד שמים, שאין זה ראוי לפנות אל הקב"ה בשעה שהאדם ערום ואין דבר המפסיק ומכסה את גופו. אם הוא לובש בגד, אפילו מינימלי שמכסה את עצמו, וכן הוא מכוסה בשמיכה - מותר לומר קריאת שמע. (ונתבארו הדברים באורך בהקדמת המשנ"ב לסי' עד בביאור הלכה) ומכל מקום לא כדאי לישון בלי בגדים כלל או בבגדים מינימליים שכן העושה כן מגרה יצר הרע בעצמו, והרבה הרהורי עבירה נגרמים מסיבה זו, ואשרי השומר עצמו מכל רע. המחילה למי שהקניט תלויה במחשבת האדם, ואם הוא מכוון שהוא מוחל גם לגוי, כגון לגוי הגון וכד' שראוי למחול גם לו אם פגע, בעיקר אם פגיעתו היא שלא במתכוון - הרי שאף הוא כלול במחילתו. קריאת שמע כתובה בתורה, והיא מורכבת משלוש פרשיות של תורה. אמירת השם המפורש לא הותרה אפילו בתפילה. ואף מה שהותר בתפילה לא הותר אלא במקום שתיקנו חכמים לאומרו, כגון ברכות וכד', ולא שכל אחד יאמר את שם ה' כפי הנראה לו. ואין לשנות ממטבע שטבעו חכמים בתפילה.
שאלה: שינה בנסיעה: הרב נשאל: "האם מותר בסוכות לישון או לנמנם במהלך נסיעה?" ותשובת הרב היתה: "שינה מחייבת סוכה. אולם יש לסנגר על מי שנרדם בנסיעה כי זו דרכם של הולכי דרכים כל השנה". ברצוני לשאול את הרב מדוע השתמש בלשון "אולם יש לסנגר" והרי לכאורה זה מעיקר הדין. הרי נפסק בהלכה שהולכי דרכים פטורים מן הסוכה. אמנם רש"י מסביר שמדובר באותם אלו שהולכים לצורך סחורה. אבל לא נראה דגרע טפי מאותם ההולכים לבית הוריהם לחג או החוזרים או לכל צורך חשוב אחר. וא"כ הרי פטורים לגמרי מסוכה בשעת הליכתם וכ"ש לפי הרמ"א שאם אין להם סוכה הם פטורים. יוצא לכאורה למסקנה שמותר לישון לכתחילה בנסיעה?
תשובה: הולכי דרכים פטורים רק מאכילה ולא משינה.
שאלה: פירסינג בטבור: האם לנערה מותר לעשות פירסינג בטבור, האם יש איסור על כך?
תשובה: נראה שיש בכך בעיה מצד בחוקיתיהם לא תלכו.
שאלה: שתילת ערבות חבוטות: האם מותר לשתול ערבות אחרי שחבטו אותם?
תשובה: מותר, הם לא אסורים בהנאה.
שאלה: ברכת לישב בסוכה: אני יודע שכאשר אני אוכל פת בביתי אני עושה מה שצריך על פי ההלכה. גם בסוכות אני עושה את אותו דבר ומוסיף ברכת לישב בסוכה (באכילת פת) מאחר שזו מצווה שנעשית פעם בשנה. מדוע אני צריך לברך לישב בסוכה כל החג (בזמן סעודה בפת) הרי ברכתי ביום הראשון והסוכה היא בית עראי אבל היא בית לכל מדבר, האם זה לא ברכה לבטלה?
תשובה: כל יום יש מצווה חדשה של ישיבה בסוכה וכל מי שיוצא מהסוכה נפסקה המצווה וכשהוא חוזר זו מצווה חדשה. כמו שאדם שחולץ תפילין מברך שוב על לבישתן. וחכמים הצמידו את הברכה לסעודה.
שאלה: שמיטת כספים בגמ"ח: יש לנו גמ"ח כספים מכספי מעשר, בסוף שנת השמיטה לא בצענו פרוזבול מתוך הנחה שיש חייבים שלא שילמו את כספם בשל קושי להחזיר את התשלומים. האם החוב נשמט או שמא מכיוון שזה כסף של הקדש (מעשר כספים) אין שמיטת חובות?
תשובה: גמ"ח פטור מפרוזבול.
שאלה: ברכת המוציא על לחמניה מתוקה: האם יש כמות מסוימת של סוכר לק"ג קמח שתצריך ברכת מזונות או המוציא, האם יש כמה מנהגים לפי עדות וכו?
תשובה: היא לא הכמות, אלא מהו הטעם המתיקות שאדם מרגיש במאפה הזה. הרמ"א אומר בסימן קס"ח שכדי שמאפה יקבל גדר של עוגה (וברכתו תהיה מזונות) או בלשון ח פת הבאה בכיסנין, צריך שטעם המתיקות יהיה מורגש חזק. למשל: לקראת ראש השנה אופים עוגת דבש, כשאדם טועם אותה הוא מרגיש את העוצמה של המתיקות, אבל אם במאפה מרגישים קצת מתיקות, כמו בחלות המעט מתוקות שהרבה בתים קונים לשבת, זה לא מספיק ומברכים על זה המוציא. לספרדים יש דעה שאפילו אם מרגישים קצת מתיקות זה גם מספיק, אבל רוב הפוסקים לא סוברים כן ולכתחילה לא ראוי לנהוג כך.
שאלה: ברכת האורח לבעל הבית: יש לי דוד שאני גר אצלו ואנחנו עושים ברכת המזון בכל ארוחה אבל הוא מתעקש לברך ברכת האורח בברכת המזון למרות שהוא בעל הבית, האם זה נכון לעשות זאת?
תשובה: אינני מבין את השאלה - האם בעל הבית יכול לברך את עצמו בברכת האורח?! ברכת האורח כשמה כן היא - ברכה שהאורח מברך את בעל הבית לכן בעל הבית יברך את עצמו בנוסח אחר כנהוג בקהילות ישראל "הרחמן הוא יברך אותי וכו'". אם הוא מתעקש בכל זאת לברך את ברכת האורח אין בזה איסור, וגדול ה ולכן לא נראה לי נכון לחזור ולהעיר לו על כך.
שאלה: צפייה במשחקי כדורגל: יש אתר ישראלי שמשדר משחקים מהעולם. הצפייה במשחק עולה 11 ש"ח ומשלמים את זה על ידי שליחת SMS או בויזה. יש לי שיטה שאני יכול לראות ללא ת האתר גובה ת משום שחוקי FIFA שזהו האיגוד העולמי של הכדורגל מחייב זאת. האם מותר לעשות את זה או שזה גזל?
תשובה: כל שרות או הנאה שאדם נותן לאדם יחיד פרטי או לציבור, ומודיע ששרות זה עולה כסף לנהנה ממנו, אסור להנות ממנו בלא ת וכן הדין במקרה שלך, שאסור לצפות במשחק הכדורגל ללא ת (עיין להרחבה בחושן המשפט סימן שס"ג )
שאלה: תחיית המתים והעולם הבא: מובא בכתובים שמי שלא מאמין בתחיית המתים אין לו חלק לעולם הבא. למה הכוונה- לעולם שבא אחרי המוות או לעולם הבא (שמתרחש כאן) אחרי ימות משיח הכולל בתוכו את תחיית המתים? ואשמח אם תפרט קצת מה היתרונות של העולם הבא אחרי ימות המשיח.
תשובה: נחלקו הרמב"ם והרמב"ן מהו העולם הבא ומה יקרה לאחר תחיית המתים. לדעת הרמב"ם לאחר שיחיו המתים שוב תפרד הרוח מן הגוף, כלומר האדם ימות שוב ואז יזכה לחיים נצחיים בעולם הבא, שהוא עולם הנשמות בלבד. אולם הרמב"ן מסביר שהעולם הבא הוא העולם בו ממתינה הנשמה עד תחיית המתים, והוא מתקיים במקביל לעולמנו הזה (ובזה גם הרמב"ם מודה שבעולם הבא, כלומר זה שבא לאחר המוות, חיות הנשמות עד לתחיית המתים). אולם בסופו של דבר יחיו המתים, ומאז יחיו חיים נצחיים בגופם, ולא ימותו שוב. כמובן שמי שאינו מאמין בתחיית המתים, אינו ראוי להנות מתחיה זו, שהוא עצמו כפר בה. ולכן לא יזכה ליעודים שיבואו בזמנה או לאחריה. ומסתבר לומר שמי שאינו מאמין בתחית המתים, לא מפני שהוא כופר ביכולת הקב"ה או במה שהבטיחה התורה, אלא מפני שהוא כתינוק שנשבה לבין האומות, שאינו יודע על קיומה של תחיית המתים, או שאינו יודע שמה שאמרה תורה הוא אמת (ועיין ברמב"ן במדבר טו, כב) יזכה לתחיית המתים בזכות המעשים הטובים שעשה, זולת אם הרע דרכו עד שאיבד את זכותו בגלל מעשיו הרעים. אומנם בעולם הבא לדעת הרמב"ם, שתחיינה נשמות בלבד, לא יהיה האדם כבול במגבלות החומר, ויזכה לשכר והנאה נצחיים וגדולים הרבה יותר ממה שיכול לזכות אדם בעל גוף. ועיין ברמב"ם על המשנה, בתחילת פרק חלק (פרק י' של מסכת סנהדרים במשנה, שהוא פרק י"א ר הגמרא), שכשם שלא יוכל העיוור להבין את יופי הצבעים כך לא יוכל בעל גוף להבין את הנאת הנשמה כשהיא מחוץ לגוף. אלא שנאמנים עלינו רבותינו במה שהסבירו את יופיו וגודלו של העולם הבא. ואף לדעת הרמב"ן, מאחר והאדם יחיה בגופו לעד, גם תכונת הגוף תשתנה, ויהיה זה גוף המוכן יותר לקבלת החוכמה וההנאה השלמה, שאינה רק הנאה גופנית, אלא יש בה התרוממות של הגוף אל מעלת הנשמה. ויהיה עולם בלא שינאה וקינאה ומריבה ורעת אדם אחד לשני, ובלי שלטון אדם על אדם אחר לרע לו. מכל מקום, כל הדברים הללו אין אנו יודעים אותם על בוריים עד שיהיו, וכשיהיו נבין ונדע. ואע"פ שמאמינים אנו בכל דברי חכמנו, ובכללם במה שסיפרו על העולם הבא, אנו משתדלים שעיקר עבודתינו לא תהיה רק כדי לזכות בעולם הבא, אלא לעשות האמת מאהבת הקב"ה ותורתו.
שאלה: שאלת רב או ראש ישיבה: אני תלמיד בשיעור א באחת הישיבות. אם יש מצב שרב הישוב שלי פוסק אחרת מראש הישיבה, לאו דווקא בענינים הלכתיים, כמו מי עלי ללכת?
תשובה: לפי ראש הישיבה, משום שראש הישיבה הוא הרב שלך כרגע ורוב זמנך בישיבה.
שאלה: הגדרת כהן: נאמר לי שלכהנים היו עוזרים שנקראו אזולאי, שכן אזולאי הוא ר"ת של אישה זונה וחללה לא יקחו. האם זה נכון או שזה סתם סיפור מצוץ מהאצבע? ואם זה נכון האם בני משפחת אזולאי דינם ככהנים, עליה לתורה וכו?
תשובה: זוהי מסורת בין יהודי מרוקו. בני משפחת אזולאי דינם ככהנים אם קיבלו מאבותיהם שהם כהנים אבל אם לא קיבלו כן מאבותיהם כך לכאורה אין להם זכויות של כהנים. הרב חיים כץ
שאלה: ימי חופשה כימי מחלה: אני עובד של חברת תוכנה באתר הלקוח. בערבי חגים ובחוה"מ אתר הלקוח סגור בעוד שבחברה ימים אלו נחשבים כימי עבודה. התוצאה היא שאני יוצא לחופשה מאולצת על חשבון ימי החופשה השנתית שלי. למעשה בכל מקרה אם לא היתה משימה דחופה בגדר דבר האבד הייתי יוצא לחופשה בערב חג ובחוה"מ. השנה לפני סוכות התעוררה לי בעיה רפואית שמזכה אותי בחופשת מחלה. האם אני רשאי להציג את הימים האלו כימי מחלה ולקבל החזר מביטוח לאומי אף על פי שברור שגם אילו הייתי בריא לא הייתי עובד בימים אלו?
תשובה: לדבריך הבחירה אם לצאת לחופשה היא בחירה אישית שלך ואף אם לעיתים יש לך הכרחים הגורמים לך לצאת דווקא בימים אלה אלו אילוצים חיצוניים. לאור זאת נראה פשוט שאם עדין לא לקחת יום חופש תוכל להגדיר יום זה כיום מחלה. אומנם, אם לקחת יום חופש ולא עלינו חלית ביום זה, נראה שלא תוכל להפוך את יום החופש אותו לקחת ליום מחלה. בשם הרב כלאב שליט"א.
שאלה: גיל האדם בתורה : מתי ולמה הוחלט לשנות את גיל בני אדם בתורה ממאות שנים ל-120 שנה? והרעיון שאנחנו שואפים לחיים ארוכים זה על מנת ללמוד תורה ולהיות יותר טובים לסביבה ולבורא ובכך נזכה לחלק גדול יותר לעולם הבא. בהקשר לזאת נניח והטכנולוגיה מתקדמת ומביאה פתרון לחיים יותר ארוכים, האם יש בכך עניין של כפירה, האם נעודד דבר כזה?
תשובה: החיים הארוכים נתנו עוצמה גדולה לאדם. העוצמה של האדם העבירה את האדם על דעתו. הקב"ה נטל מעוצמת האדם כדי להקטין את עוצמות יצר הרע שהיה בדורות ראשונים. אנו מצידו צריכים לעשות מאמץ להטיב את העולם בין בצדדים החומריים והגשמיים שלו ובמיוחד בצדדים הרוחניים. עיקר ההשקעה שלנו בצדדים הרוחניים. אולם מצידנו אנו רוצים גם להבריא את העולם ולהביאו לתיקון ואריכות ימים עד כדי כך שלא יהיה כלל מיתה בעולם. הקב"ה יעשה כרצונו ואם יראה שראוי שלא להאריך ימים ימשיך בגזרה שלו שגזר מיתה בעולם. אנו מצידנו מנסים להביא כמה שיותר חיים לעולם. אין בכך כפירה אלא תיקון ורצון להוסיף חיים לעולם.
שאלה: שעון דיגיטלי המודד טמפרטורה בשבת: לאחרונה רציתי לרכוש שעון דיגיטלי הכולל בתכונותיו את היכולת למדוד טמפרטורה בנוסף ליכולות המרכזיות שלו (שעה תאריך וכו ). האם ענידת שעון שכזה תהיה מותרת בשבת, כאשר השעון ימשיך לבצע מדידות של הטמפטורה סביבו כל העת, לדוג בכניסה לחדר ממוזג היא תשתנה וכו? אציין, שחשיבות גדולה קיימת לשאלה זו משום שכיום בתחום זה יותר ויותר שעונים כוללים באופן מובנה את הפונקציה של מדידת טמפרטורה.
תשובה: אם אדם מעוניין לדעת את הטמפרטורה זהו פסיק רישא דניחא ליה.
שאלה: מחיצה בבית הכסא: האם מחיצת וילון בשירותים מהווה הפסק המאפשר ליטול שם ידיים? (אשמח לקבל גם את המקורות לכך בראשי פרקים)
תשובה: אם אין ריח רע אז מחיצה זו מספיקה, שהרי היא ככל המחיצות.