LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חדר כושר מעורב לאישה בלבוש צנוע: האם האיסור בחדר כושר מעורב הוא גם לאישה בלבוש צנוע?
תשובה: כיצד ניתן להבטיח שרק נשים לבושות תגענה. גם בגד הדוק אינו צנוע. צריך לדרוש זמנים נפרדים לגברים ולנשים.
שאלה: ציצת שלא בצורת לבישתה: ככל הידוע לי, מותר להסיט את הציצית כך שהיא לא תשב עלי כששתי כנפות מלפני ושתיים מאחורי. לדוגמא, כשאני בלי חולצה בבית והולך לשירותים אני מזיז את שתי הכנפות הקדמיות אחורה כדי שלא יפריעו או יתלכלכו. או כשאני יושב בשירותים אני כורך את הציצית סביב הצואר על מנת שלא תפריע או תתלכלך. חברים שלי אמרו לי שזה לא נחשב שאני לובש ציצית. האם זה נכון? ומה בנוגע לבגד עם ארבע כנפות שמיועד לצוואר (יותר רחב מסתם צעיף), האם חייב בציצית?
תשובה: הדין, שיהיו הציציות שניים לפנים ושניים לאחור, זהו דין לכתחילה. לכן אין זה נחשב שאתה הורדת את הציצית. אולם אם לובשים את הציצית רק סביב הצוואר באמת אין זה נחשב כאילו אתה לבוש בציצית. אולם אם אתה עושה זאת כדי שהציצית לא תתלכלך ודאי שזה ר. גם לאחר מכן, כשאתה שוב לובש את הציצית כרגיל, אינך צריך שוב לברך. בגד שמיועד רק לצאוור, גם אם הוא רחב, לא חייב בציצית.
שאלה: לתבוע מעסיק על שנת התמחות בחינם: אדם צריך להתמחות לצורך לימודיו במקצוע חופשי מסויים. המאמן, שאצלו אמור האדם להתמחות, אומר מראש שאינו מוכן לשלם שכר עבור תקופת ההתמחות, שבמקרה זה אמורה להימשך שנה. האם בתום השנה רשאי המתמחה לתבוע לדין את מאמנו למרות שהמאמן הודיע מראש שאינו מוכן לשלם?
תשובה: לדעתי, אין מקום לתביעה כיון שהמעסיק אמר לך זאת קודם תחילת עבודתך ואתה נתרצית לזה.
שאלה: חסימה באינטרנט ללא ידיעת ההורים: ניסיתי לדבר עם הוריי לגבי חסימת האינטרנט מאתרים לא ראויים והם לא הסכימו. האם ישנה אפשרות להוריד תוכנת חסימה ולחסום ללא ידיעתם? סביר להניח שאם אעשה זאת הם כלל לא ישימו לב. אני מפחד מאוד להשאיר אינטרנט לא חסום בבית, שכן לצערי נפלתי באינטרנט הרבה פעמים. וכן אשמח לשמוע עצות חיזוק בנושא זה.
תשובה: אם ההורים לא ישימו לב, אתה יכול להוריד חסימה ללא ידיעתם.
שאלה: אירוסין (וורט) בשלושת השבועות: האם אפשרי להתארס בשלושת השבועות (וורט)
תשובה: כן, אך ללא ריקודים.
שאלה: נקודת הטמפ  ממנה נעשה בישול: האם מים שחוממו לטמפ של 90 מעלות דינם כמים שבושלו? מאיזו טמפ נעשה בישול?
תשובה: מים שהגיעו לחום של יד סולדת בו נחשבים כמבושלים.
שאלה: הוספות לאחר הברכה בקידוש: אני אשכנזי, נשוי לאישה מעדות המזרח. חמי נוהג לקדש על היין בליל שבת ואחרי הברכה השנייה הוא מוסיף "ברוך המנחיל מנוחה לעמו ישראל ביום שבת קודש". האם זה מנהג בקהילות מסויימות אצל עדות המזרח? האם זה לא הפסק אחרי הברכה לשתיית היין?
תשובה: יש עדות שנהגו בכך, יש בזה חשש הפסק בין הברכה לאכילה וכדאי לומר לו שיש להקדים את המשפט לפני הברכה ולא לבטל לו לגמרי שאז לא ישמע. ובשעת הדחק, אם לא יסכים גם לזה, יש ללמד זכות שמילים אלו הן מעין הברכה ואינם הפסק.
שאלה: דיבור על משחקי מחשב בשבת: האם מעיקר הדין מותר לדבר בשבת על משחקי מחשב, כגון: יריות, כדורגל ועוד, וכן על עוד נושאים, כגון: מלחמות שהיו בעבר וכו?
תשובה: אם אדם נהנה מזה מותר לו לדבר על זה.
שאלה: רוטב בסיר חלבי על מאכל בשרי: סיר חלבי שאינו בן יומו שבישלו בו חמין פרווה. בחמין יש בצל ושום. האם מותר להשתמש ברוטב של החמין כשהוא חם וליצוק אותו על שניצל בשרי?
תשובה: מותר, מכיוון שהמים שבחמין מבטלים את החריפות של השום והבצל.
שאלה: חמין שמזגו לתוכו מים קרים: בשבת היה סיר של חמין על הפלטה. אחד הילדים הקטנים חשש שהחמין ישרף לכן הוא הוסיף כוס וחצי מים מהברז לתוך הסיר. (הוא סיפר לנו את זה רק לפני הסעודה - כך שהמים שהוא מזג לתוך הסיר התבשלו בו). האם מותר להשתמש כעת בחמין?
תשובה: אני חושב שיהיה מותר לאכול כיוון שלא ברור שנהנים פה ממלאכתו של הילד כיוון שלא יודעים אם החמין היה נשרף ללא הוספת המים.
שאלה: לתת סידור במתנה: יש לי חבר מזה שנה. אנו אנשים שומרי מסורת ובקרוב מתכננים להתחתן בעז"ה. יש לו יומולדת בקרוב ורציתי לשאול אם זה ר מבחינה הלכתית לקנות לו במתנה סידור תפילה?
תשובה: כן.
שאלה: תרומה לבית הכנסת לאחר בר מצווה: 1. אסור להפנות גבו לארון הקודש, כיצד זה הכהנים עומדים ואחוריהם לקודש וכן הרב שדורש בשבת ומד וגבו לקודש? 2. האם צריך בר המצוה או הוריו לתת תרומה לבית הכנסת עקב השמחה וכן חתן וכלה?
תשובה: 1. החלק המכיל את ספרי התורה נמצא תמיד מעל י' טפחים. 2. אכן ראוי וראוי.
שאלה: הקלטת תכנית בשבת: יש לי בבית ממיר מקליט של חברת הכבלים השאלה שלי האם מותר לי לכוון אותו לפני שבת שיקליט תכנית ביום שישי בערב (חשוב לציין שהתכנית היא לא בשידור חי אלא משודרת ביום שישי).
תשובה: לכתחילה לא ראוי לעשות דבר זה, אולם אם מקליטים מתחנה ששייכת לגויים בחו"ל אז מותר להקליט.
שאלה: לעבוד על היצר הרע: 1. האם יצר הרע נחשב מלאך? 2. האם ניתן "לעבוד" על יצר הרע, והאם הוא מודע למחשבותינו? בבקשה, להשיב לפי הפסיקה הספרדית! ו
תשובה: 1. כך נראה מדברי המפרשים, שזהו אחד מהמלאכים. 2. נאמר בח כי יצר הרע הוא מלך ושולט בכוחו על הגוף, אך אפשר להתחכם כנגדו, וכן עשה דוד המלך שהיה אומר לעצמו שהוא הולך לטייל בגינה ואחרי שהתעורר טוב, שינה כיוון והלך ללמוד תורה.
שאלה: לגמור תפילה לאחר זמנה: אם אדם התחיל תפילה בזמן המותר אך סיים אותה לאחר שעבר זמנה - יצא? בבקשה להשיב לפי הפסיקה הספרדית! ו
תשובה: כיון שתהחלת להתפלל בזמן מותר להמשיך את התפילה גם לאחר מכן, אך ברור שלכתחילה אין להמתין לסוף זמן תפילה.
שאלה: טלטול תינוקות מרשות לרשות: קראנו בשבת הלכות הוצאה מרשות לרשות. היתה שם הלכה לגבי איסור טלטול ילדים שאינם יכולים ללכת בעצמם. עלתה השאלה מדוע לתינוקות יש דין של חפץ, שיש עליו איסור טלטול, והאם יש מחלוקת בהלכה לגבי דין זה? אשמח גם למקורות. מודה לרב על זמנו היקר.
תשובה: אמנם יש הלכה שהחי נושא את עצמו, ולכן אם אדם מטלטל אדם חי אינו עובר איסור תורה מפני שדבר כזה לא היה במשכן. אולם תינוק שאינו יכול ללכת הוא נחשב לעניין זה כחפץ ולכן לא שייך בו הדין של חי נושא את עצמו. מדובר במחלוקת תנאים והמקור לכך הוא מסכת שבת פרק נוטל.
שאלה: האם כל המצוות נתנו בהר סיני?: אמרו רבותינו בספרא "כל המצוות נאמרו כללותיהן ופרטותיהן ודקדוקיהן מסיני". אם כן, רציתי לשאול על ארבעה מקרים שמוזכרים בתורה שלכאורה מראים שלא כך: 1. בויקרא מוזכר שאדם אחד קילל את ה, מגדף, ולא היה ידוע מה דינו. 2. בבמדבר מוזכרת הפנייה של האנשים שהיו טמאים לנפש אדם למשה רבינו, כי הם רצו לעשות את חג הפסח, ומשה שוב פנה אל ה כדי לדעת מה דינם. 3. פרשה אחרי זה התורה מספרת לנו על המקושש עצים בשבת שאמנם ידעו מה דינו (ע"פ רש"י) אולם לא ידעו באיזה מיתה הוא צריך למות. 4. בהמשך ספר במדבר מגיעות בנות צלפחד אל משה ורוצות לרשת את אביהן מכיוון שאין לו בנים. ומה שואל את הקב"ה מה יהיה דינם.
תשובה: אמנם דברים אלו נאמרו למשה בסיני אולם עדיין לא הגיע הזמן שייאמרו לישראל עד אותו זמן שבו נכתבו בתורה.
שאלה: אזכרה שנה ראשונה: סבתא של אישתי נפטרה שנה שעברה ב 28.08.2009 אם אני לא טועה ח אלול התשס"ט היא נקברה על פי מנהג ירושלים. האם אנחנו צריכים לקיים את האזכרה אחרי 11 חודש? ואם כן זה יוצא ערב תשעה באב מה הדינים לגבי יום זה?
תשובה: אכן, יום הזיכרון שלה חל בח' באלול. האשכנזים לא נהגו אזכרה לאחר 11 חודש. גם לעדות שנוהגות לעשות אזכרה זו, לא חייבים להקפיד על היום המדוייק.
שאלה: איך להתייחס לקונסרבטיביים?: ב"ה אני אישה שומרת מצוות. אני עובדת הרבה שנים במשרד החינוך בבית ספר ממלכתי. לצערי נכנס לתוכניות החובה של משרד החינוך "תוכניות תל"י (תוכנית לימודית יהודית) ממקור הקונסרבטיבי. מחוייבים אנו להשתתף בהשתלמויות. השנה קבלתי במה להערות והדברים התקבלו. קשה לי לשמוע את העיוותים הפרשניים שבאים ממקורות ישראל האוטנטיים. האם לשנה הבאה להמשיך באותו קו? איך לקיים במצב כזה קידוש ה? חייבת לציין שקיים בי קצת "כעס" על הפלגים האורטודוקסים שפינו בחינוך ילדים את הבמה לזרים בנושא כל כך יקר.
תשובה: אם את יכולה להימנע מהשתתפות בהשתלמות - עדיף. בימי הביניים אולצו יהודים לשמוע את ההטפה של הכומר. הם באו כביכול לשמוע אך הם טיפטפו שעוה לאוזניהם כדי שדבריו לא ייכנסו לאוזניהם. אם אין ברירה אלא להשתתף, אם את יכולה להעיר תעירי, אם לא, לפחות תשבי אח"כ עם בר סמכא ותבקרי כל דבר הסותר את התורה והאמונה. אל תשארי עם ספקות, תבררי אותם.
שאלה: חשש גזל שינה במניין ותיקין: יש בית כנסת ששוכן בבניין מגורים. בזמן של מניין ותיקין משאירים את החלונות לפיר הפנימי של הבניין וגם את הדלת לחדר המדרגות פתוח. אני חדש במניין הזה ונזפתי בהם שהם מפריעים לאנשי הבניין לישון. הם ענו לי שכבר שנים מתפללים ככה ולא העירו להם. היו מקרים שהפריעו לאנשי הבניין בזמן הסליחות ואז אמרו להם לסגור את החלונות ועשו את זה, ולא מחו על התפילה בכל השנה. האם חוסר המחאה של אנשי הבניין מצביע שזה לא מפריעה להם? האם להעלות את זה לאסיפת דיירים? האם עדיף לא להתפלל שמה וללכת למניין אחר?
תשובה: רצוי שישאלו באסיפת דיירים. בכל מקרה מותר להמשיך להתפלל במנין זה כל עוד לא הוברר שזה מפריע ואם אתה רוצה להיות חסיד תשתדל להתפלל בשקט.
שאלה: בקשות בתפילה - להמשיך תמיד?: האם כשאני מוסיף בקשות שרלוונטיות ליום-יום ב"שמע קולנו", והבקשה ב"ה מתגשמת (למשל, הצלחה בעבודה, שגם כשאני מצליח יום אחד - אני עדיין צריך הצלחה כל יום.), אני צריך להמשיך ולבקש כל יום או מכיוון שהבקשה "מולאה" ע"י הקב"ה, להפסיק - ולחזור ולבקש רק אם ח"ו ההצלחה מפסיקה? חשוב לציין שהבקשות לוקחות זמן לא מועט מתפילת שמונה עשרה.
תשובה: את הבקשות המיוחדות יש להגיד כאשר יש בהם צורך, ואם כרגע אין בהם צורך אז לא צריך לבקש.
שאלה: נוסח הרב שונה מנוסח הקהילה: מנהג אבותי הוא כמנהגי יהדות בבל (עיראק), ואני משמש כרב בקהילה של יוצאי מרוקו. ישנם פעמים בהם ישנו שינוי משמעותי בין הנוסחים, הנוגע להלכה. לדוגמא: אמירת פיוטים בימים נוראים לפני "נשמת", ואמירת ברכת "יראו עינינו" בערבית אחרי השכיבנו בימים חגיגיים. כיום אני ממשיך במנהגי (שלא לומר פיוטים ו"יראו עינינו"), אך לא מבליט זאת. האם אני עושה כראוי או שכיון שאני ראש לקהילה אחרת עלי לנהוג כמנהגי הקהילה?
תשובה: כיון שלפי הפוסקים שלנו יש בזה הפסק - אין לומר את הפיוטים אלא לשתוק וללמד זכות על הנוהגים כך שכך פסקו להם רבותיהם. כמובן, מפני דרכי שלו' יש להשתדל שלא להבליט את השתיקה ולהאט בתפילה הקודמת כך שייראה שטרם סיימת להתפלל, או בחכמה אחרת.
שאלה: כסף צדקה לברכה: ביקשתי ברכה ונתתי צדקה. האם אע"פ שביקשתי ברכה הצדקה יכולה להיות ממעשר?
תשובה: כן, שהברכה רק מתלווה למצות הצדקה.
שאלה: מרכך שיער כחוצץ בטבילה: זכורני ש רת שיעורים מהרב בורשטין הרב לא שלל חפיפה במרכך שיער בהכנה לטבילה. כך נהגנו שנים רבות. במקום מגורינו החדש, העירה אחת הבלניות לאשתי, שטבילה לאחר חפיפה בכמרכך משאירה שמנונית במים, ולכן הם ממליצים לא לחפוף במרכך לפני הטבילה. כיצד יש להתייחס לדברי הבלנית? אולי ישנם הבדלים בין מרככים שונים?
תשובה: אם המרכך אינו משאיר שום רושם על השיער, לכאורה אין מניעה להשתמש בו לפני הטבילה ואינו חוצץ. ישנם מרככים שכן נשארים על השער ואין להשתמש בסוג כזה.
שאלה: כהן מהודר: מי נחשב לכהן מהודר?
תשובה: יש כוהנים שיש להם שטרי יוחסין. אולם עיקר שם כהונה מסתמך היום על חזקה, ובזה כולם שוים.
שאלה: כלאיים בירקות גינה במצפה רמון: אנחנו גרים במצפה רמון. הכנתי עם תלמידים גינה בה אנו רוצים לשתול ירקות (פלפל, עגבניות, מלפפונים, קישואים). הכנו ארבעה שורות של 6 מטר בין כל שורה יש כ- 30 ס"מ. מה הדרך הכי טובה לשתול את הירקות ומה המרחק הרצוי כדי לא לעבור על איסור כלאיים?
תשובה: כדאי לעשות בין שורה לשורה "תלם" (טפח רוחבו וטפח עומקו) לכל האורך. אם אי אפשר לעשות תלם, אפשר להרחיק 15 ס"מ (אצלכם זה 30) ולשתול כל שורה במין אחר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: יולדת בשבת: ברצוני לשאול את דעת הרב מס שאלות הלכה למעשה בקשר ליולדת בשבת. אשמח אם הרב יכתוב גם טעמים ומקורות כשמתאפשר. אנחנו גרים במצפה רמון, הבית חולים הקרוב ביותר הוא "סורוקה" בבאר שבע (מרחק של כ - 50 דקות נסיעה). ב"ה, יש הרבה לידות בקרב הקהילה במצפה וכל משפחה נקלעת לשאלות כגון אלו. א) הכנות קודם שבת? 1. האם עדיף ראוי לנסוע בערב שבת של כל חודש תשיעי להורים שגרים קרוב יותר לבית החולים למרות שגם משם יצטרכו לנסוע ברכב? ( יש לציין שהדבר מהווה טרחה גדולה) 2. עד כמה צריך להתכונן לפני כל שבת של חודש תשיעי להריון (כדי למעט בחילול שבת)? 3. האם צריך למלאות דלק? לכבות את האורות הפנימיים ברכב? 4. האם חובה להניח עירובי תחומין בתחילת חודש תשיעי לשבתות הקרובות (כדי לחסוך איסור ב2000 אמה הראשונים שמחוץ לעיר)? האם עדיף להפקיר את כל החפצים שאנחנו יוצאים איתם? 5. האם צריך לרוקן את הרכב כל ערב שבת מכל תכולה שאינה הכרחית (מצד תחומין)? וכן להוריד דברים כבדים מהרכב הגורמים הבערות נוספות? ב) לאן נוסעים? 1. האם חובה לנסוע לבית חולים הקרוב ביותר? 2. במקרה והאישה מאוד מעדיפה שלא ללדת בסורוקה (למרות שהם מומחים וגם מאוד נחמדים), האם מותר לנסוע עד פתח תקווה (שם היא מכירה ורגילה ללדת, התנאים ללידה שם יותר נעימים ואין שם כמויות אדירות של בדואים שג"כ מוסיפים להרגשה הלא טובה) 3. האם עדיף במקרה זה לנסוע לבית חולים דתי? (שערי צדק, מעייני הישועה) האם זו חובה? ג) צורת הנסיעה? 1. האם עדיף חובה לנסוע באמבולנס? (נהג יהודי) 2. אם האמבולנס לא מוכן לנסוע לבית חולים הרחוק יותר האם במקרה זה אפשר לוותר על האמבולנס ולנסוע ברכב? (אם אכן מותר לנסוע לבית חולים רחוק) 3. האם צריך להשתדל כשאפשר לא לאותת (ימינה שמאלה)? או לנסוע כרגיל? 4. האם עדיף להאט ע"י שיחדל מללחוץ על דוושת הדלק כדי שלא ילחץ על דוושת הבלם? או לנסוע כרגיל? 5. האם עדיף לא להדליק אורות כאשר יש ראות טובה והנסיעה ביום למרות שבתקופת החורף חייבם לפי החוק להדליק אורות? 6. האם מותר לעצור באמצע נסיעה בשביל ללכת לשירותים? ד) חניית הרכב: 1. למצוא חניה זה דבר שלוקח זמן,וצורך נסיעה נוספת ברכב. האם עדיף להיכנס לחנייה מסודרת כאשר בכניסה צריך ללחוץ על כפתור חשמלי כדי לקבל פתק לת (משלמים ביציאה)? 2. האם מותר לכבות רכב "אוטומט"? 3. האם מותר לכבות אורות של הרכב? 4. האם מותר לסגור את הדלת (דבר שיגרום לכבות את האור בדלת)? האם לפתוח דלת של היולדת בלבד והנהג יצא ג"כ דרך פתח זה? 5. האם מותר לנעול את הרכב על ידי נעילה חשמלית בשלט (אין אפשרות אחרת לנעול)?
תשובה: ר' בספר תורת היולדת ובשמירת שבת כהלכתה.
שאלה: מורה נהיגה: אני רוצה ללמוד נהיגה. ויש מורה בן שמלמד טוב. וגם אין לו הרבה תלמידים כך שלומדים טוב ולא לוקחים ומחזירים את התלמיד הקודם הבא. ויש מורה בת שיש לה הרבה תלמידים והיא גם מדברת בזמן השיעור ויוצא שהשיעור מתבזבז אבל אני חוששת ללמוד עם הבן מה לעשות? (למצוא מורה אחרת?)
תשובה: אם אפשר, למצוא מורה אחרת. אם אי אפשר, ניתן ללמוד עם המורה אולם להקפיד מאד שלא לדבר איתו סתם על דברים שאינם קשורים ללמוד הנהיגה. מראש תבהירי לו שאת דוסית.
שאלה: היחס לקונסורבטיבים: אני מבינה שלקונסורבטיבים יש מנהגים שונים לגבי היהדות. נשים יכולות להניח תפילין, לעלות ולקרוא בתורה, להוביל מניין נשים. התעניינתי לדעת קצת על זה. איפה מוזכר בתורה או בתלמוד שלנשים אסור להניח תפילין? הרי רק כתוב שיש להן פטור מהנחת תפילין. ובנוסף, אפילו ביתו של רש"י הניחה תפילין. אני מבינה את החלק של "קול אישה" אבל אם יש מניין נשים העולות וקוראות בתורה, איפה כתוב שאסור להן לעשות זאת? מדוע ישנם יהודים (ספציפים) המרשים לעצמם להכות אישה כאשר יש לה סימנים של תפילין על ידה או כאשר היא אינה לבושה בצניעות? אני מבינה שיש יהודים שהם נגד העניין הקונסורבטיבי אבל האם זה נותן מקום לאלימות? האם הם בכלל למדו את כל הסיבות לשאלות הנ"ל? אם אנו מחכים להגעת הגאולה ולבוא המשיח, לא צריך שיהיה אהבת אחים, ו בין אדם לחברו?
תשובה: הנביא אומר: "האמת וה אהבו". הגאולה תלויה ביכולת לעמוד על האמת וגם ביכולת לרדוף אחד מן השאלות הגדולות היא כיצד לאזן בין האמת ל הנושא של הקונסרבטיבים הוא מורכב. יש כאן שאלה גדולה של כיצד ליישם את ההלכה כשהמציאות התרבותית משתנה. האם כתוצאה משינוי התרבות גם הרוח של התורה משתנה או שהתורה צריכה להוביל והיא אינה מושפעת מכך שיש רוחות חדשות בעולם. האם עולם ההלכה הינו עולם גמיש או שהוא עולם שיש בו חוק ונוקשות. השאלה הזו אינה פשוטה. אולם ודאי שהעמדה הבסיסית שלנו שהתורה אינה תוכנית כבקשתך. אנו לא עושים מה שנוח לנו. אנו מכירים בכך שיש אמיתות בתורה שאנו צריכים להתחבר עליהם מתוך מאמץ ומאבק עם הלכי הרוח שיש בתרבות הנוכחית. השאלה האם אנו עולים אל התורה או שאנו מורידים את התורה אלינו. תורה שאנו מורידים אלינו עלולה להפסיק להיות תורת ה'. אחד מן הנושאים נוגע ליחס ולהבדל בין נשים לגברים. התרבות המערבית חרטה על דגלה את ערך השיוויון. השוויון גורם לכך שאין יכולת להבחין בין גדול לקטן בין איש לאישה בין ישראל לעמים וכד'. זה מזכיר את קורח שאמר "כל העדה כולם קדושים", אין תפקידים מיוחדים לכל אחד וכולם דומים. ה לא יבוא מטישטוש בין השונים. זה שלנשים יש היום רצון גדול לבטא את הדבקות שלהם בקודש זה מצויין אולם דרך הביטוי של הנשים לא צריך להיות כחיקוי של הגברים. הנשים צריכות לסלול דרך יחוידת משלהם. לא כל דבר נמדד האם הוא מותר או אסור בהלכה. יש דברים שהם יותר משמעותיים מאשר ההלכה הפרטית האם אישה יכולה להניח תפילין. בודאי שלנקוט באלימות אין זו דרכה של תורה ומה עוד שזה לא מביא תועלת.
שאלה: הכשרת מקרר: משפחתי הייתה בעבר שמה (אם אני לא טועה) אוכל חם (בשרי) במקרר או שחיכו שיתקרר, אני פשוט לא זוכר. ויש תא אחד ששמים בפנים גבינות והיה פעם מצב שאמא שלי שמה נקניק עטוף באותו התא. ולפעמים הם שמים גם אוכל בשרי במקרר וליד זה אבטיחים ופירות (ואפילו אוכל חלבי). איך אפשר לפתור את כל הבלאגן הזה? נמאס לי מהמצב הזה איך אפשר להכשירו? (אני מקווה שאין צורך)
תשובה: במקרר האוכל הוא קר (או לפחות לא רותח). לכן אין בליעת איסור ואין צורך להגעיל את המקרר או דבר דומה. צריך תמיד לוודא שהמקרר נקי ואין שאריות של חלב או בשר העלולים להתערבב. רצוי לייחד לבשר ולחלב תא או מדפים נפרדים בכדי שלא יהיה עירבוב.
שאלה: קבר צדיק בראש חודש: אם מותר לעלות לקבר צדיק בראש חודש?
תשובה: מעיקר הדין מותר לעלות לקברים בראש חודש. אמנם יש הנוהגים שלא לעלות בראשי חודשים לבתי קברות אבל לקבר צדיקים ניתן להקל.
שאלה: לאכול בשר בכלים מפלסטיק: יש לי כוסות, כפיות, צלחות, מזלגות וסכינים מפלסטיק. אני משתמש בהם פעם אחת וזורק. אני קובע האם בצלחת הפלסטיק או בכפית אני משתמש בבשר או חלב. האם מותר לשים בשר על צלחות וכפיות מפלסטיק (כאילו לאכול בהם בשר)?
תשובה: כלים חד פעמיים הם פרווה. אתה יכול לאכול בהם בשר אולם אין לאכול בהם אחר כך חלב.
שאלה: ראש תור וערוגות חבושות: כמה שאלות חשובות עבורי, שלא ראיתי עבורן תשובה ברורה בפוסקים. א. יש היתר לסמוך ערוגות ממינים שונים ע"י ראש תור. האם הערוגות צריכות לגעת זו בזו בקדקודיהן או שהן יכולות להיות רחוקות יותר? לדוגמא, מרובע חיטים ומרובע שעורים דורשים הרחקה של בית רובע. האם מותר לי להרחיק רק 4 אמות אם הקדקודים של הערוגות מופנים זה כלפי זה? ב. האם צריך, כדי לסמוך בהיתר "ראש תור", שהקדקודים יהיו מופנים ממש זה לזה או שמספיק שצלעות הערוגות לא תהיינה מופנות זו כלפי זו? ג. באיזה אופן זה נחשב שאני חובש ערוגה ע"י ערוגות אחרות? ראיתי כמה הסברים בפוסקים - כאשר יש ערוגות מכל 4 הרוחות או אפילו אם יש רק מ-3 רוחות או אם יש ערוגות מול לפחות 3 מהקדקודים. אם צריך להביא ציורים כדי להסביר את השאלות אשמח לשלוח בדוא"ל או בפקס.
תשובה: יש מחלוקת ראשונים האם יש ראש תור בערוגות, ומו"ר הגר"ש ישראלי זצ"ל (ארץ חמדה מ"ו פ"י עמ' צב) נקט שגם דעת הרמב"ם היא שאין היתר ראש תור בערוגות, ועל כן בודאי לכתחילה יש לנקוט כך הלכה למעשה ולא לעשות ראש תור בין ערוגות מכיוון שאין בכך היכר גדול (עיין חוקות הארץ פ"ג הי"ח אות ח). גם דין חבוש עיין בחוקות הארץ פ"ג ה"ט אות ז, ומשם תלמד שלדעת החזו"א כדי שיהא חבוש צריך שדה שתקיף שדה, וזה לא שייך בציור שלך, ועוד יש רבים המקילים בחבוש מתוך שלא הובא ברמב"ם עיי"ש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ילדה שרוצה לחבק את ה : לרב דוד חי הכהן, מה אומרים לילדה בת 3 שאומרת שהיא רוצה לחבק את ה?
תשובה: להגיד לה שזה טוב מאוד, אבל כיון שהוא יותר גדול אפילו מן השמיים אז שתחבק את אמא שלה ותתכוון כאילו חיבקה את ד' והוא יקבל את זה.
שאלה: החזרת עודף לקונה: האם בגלל סימן חושן משפט רלב, ב, במקרה ומישהו קנה מוצר שעולה שקל אך השאיר על הדלפק מטבע של 5 ש"ח, האם אין צריך המוכר להחזיר עודף?
תשובה: בהגדרת "טעות בכדי שהדעת טועה" המציאות היא הקובעת ועל כן אין להיתפש למקרה שבגמרא. ואכן כבר העירו תוספות בסוגיא ב"מ סד. (ד"ה בעישורייתא) שבמציאות שלנו, שאנו מונים אחד אחד, כל טעות היא בכדי שהדעת טועה ואז יש להחזיר ללוקח את העודף גם כשלא תבעו, וכך פסק הרמ"א. ועיין בערוך השולחן (רלב, ג) בדין מי שהתבלבל בשטרות בזמן הזה. אמנם מצד אחר יש לדון כאן. יש הבדל גדול ומשמעותי בין מטבע של שקל לשל 5 שקלים, ואם כן, יתכן שטעות כזו אכן נחשבת "בכדי שאין הדעת טועה" והמוכר לא צריך להחזיר את העודף ללוקח. חשוב להדגיש שכל הדיון הוא כאשר אין הלוקח תובע את המוכר שיחזיר לו את העודף. אם הלוקח תובע את המוכר שיחזיר לו את העודף נחלקו הראשונים בזה (עיין בסמ"ע סק"ח ובש"ך סק"ב). למעשה: אם המוכר אינו מכיר את הלוקח הוא אינו צריך לתור אחריו. אם המוכר מכיר את הלוקח והוא אינו תובע את העודף, יתכן שמעיקר הדין אין צריך להחזיר אך מהיות טוב כן יחזיר כדי לא להחזיק בממון שיתכן שאינו שלו. הרב ינון זמיר
שאלה: לחזור מעסקה בכרטיס אשראי - המשך: שאלתי אתכם: לפי החוק - אדם שהזמין מוצר דרך הטלפון ושילם בכרטיס אשראי, יכול לחזור בו תוך 14 יום. האם כאשר הוא חזר, אין אפי "מי שפרע"? והרב יינון זמיר ענה לי: קללת "מי שפרע" (ב"מ, מ"ד.) הינה קללה שמקללים בבית דין את מי שסיכם על עסקה, והוא אינו עומד בדיבורו ורוצה לחזר מן הקניין. אם חוקית ניתן לחזור מהקניה, אם כן הקניה הינה קניה על תנאי שהלוקח לא יחזור בו. פשוט שאין במעשה החזרה מהקניין במקרה כזה חוסר הגינות מצד הלוקח וממילא אין מקום לקללו. ורציתי לשאול: אמנם תוך 14 יום הלקוח יכול לחזור בו מהקניה, אך חברת האשראי לא מחזירה אלא על הלקוח "לשבור את הראש" עם המוכר. זהו למעשה חוק "שאין לו שיניים" כי ללקוח קשה להוכיח. ולכן היום - כך נראה, שקניין תופס מיידית, ואם הלקוח יחזיר יש מי שפרע. מה דעתכם? זה דומה למי שקנה מוצר ושילם בצ ק ואח"כ מבטלו (וכאן, הבנק כן מסכים לבטלו) שברור שיש מי שפרע.
תשובה: תשובתי הייתה והינה על בסיס הנתון שמסרת שעל פי חוק הלוקח יכול לחזור בו תוך 14 יום, ואינני בקי בפרטי החוק ויישומו למעשה, פרטים אלו עלולים לשנות את המסקנה. כיון שדרך התנהלות המסחר הינה על פי חוקי המסחר כל קניה מסוג זה הינה קניין גמור על תנאי שהלוקח לא יחזור בו. וכי יעלה על הדעת שלוקח החוזר בו מקניה כיון שלא התקיים התנאי יחשב כאדם שאינו עומד בדיבורו? לתוספת ביאור אחדד בקצרה את פירוש המושג "מי שפרע": ח תיקנו "מי שפרע" למי שחוזר בו מקניין המועיל מדאורייתא (מז ע"ב). מדאורייתא מטלטלים נקנים בכסף אמנם חכמים העמידו את הסחורה ברשות המוכר עד למשיכה כדי למנוע מצב שהמוכר יטען "נשרפו חיטך בעלייה". בכך אפשרו חכמים חזרה מן הקניין אף אחר מתן מעות, אמנם עצם האפשרות לחזור לא מכשירה את המעשה, והמנצל את תקנת חכמים באופן בלתי מוסרי מקבל "מי שפרע". יש מי שלמד בסוגיא (הב"ח סימן ר"ד) שהסיבה העיקרית לקבלת "מי שפרע" אינה אי-העמידה בדיבור אלא החזרה מקניין דאורייתא, דיבור כשלעצמו אינו מחייב. נראה שזו שיטת רב בסוגיא שפוסק שבדברים בלבד אין משום מחוסרי אמנה. לעומתו רבי יוחנן סובר שאף בחזרה מדיבור בלבד נחשב מ"מחוסרי אמנה", נראה שהוא מדגיש את הבעייתיות בעצם החזרה מהדיבור, ולא מהקניין. הקניין רק מראה על רצינות יותר גדולה וממילא על פגם יותר גדול בחזרה ממנו. נחלקו פוסקי דורנו איך להתייחס לקניה באמצעות כרטיס אשראי. יש אומרים כאל קניין כסף (מדין עבד כנעני או מדין התחייבות) לעומתם רבים דנים קניה בכרטיס אשראי כקנין סיטומתא, שהרי מנהג הסוחרים לקנות ולהקנות באופן זה וא"כ הוי קנין גמור, עיין שו"ע חו"מ רא,א. ויש מוסיפים שזהו קנין מדינא דמלכותא. (אמנם צ"ע מהו רגע הקניין כאשר העסקה באמצעות כרטיס האשראי נעשית דרך הטלפון, וללא חתימה). בנידון דידן היה מקח גמור אם תנאי שיכול לבטל את המקח ולכן אין שייכות לקללת "מי שפרע". וכל זה ללא תלות בבירוקרטיה המשפטית ביישום החוק. הרב ינון זמיר
שאלה: האם תוסף התזונה להרזיה "בולזאי 7"-כשר בהשגחת הרבנות הראשית?: האם המוצר "בולזאי 7" bullseye, שמוגדר כתוסף תזונה, המיועד להרזיה- כשר? בשיחה טלפונית עם מוקד המכירות נטען שהוא כשר בהשגחת הרבנות הראשית, ושזה כתוב על הקופסה.בדקתי את הקופסה אצל מישהי, שרכשה את המוצר ואין שום תזכורת לכשרות בתווית בעברית. כן אין תזכורת לכשרות אמריקאית או אחרת.
תשובה: אם לא רשום כשרות - אין כשרות
שאלה: לנהוג שלוש פעמים נדר: 1) במהלך איזה ויכוח עם חבר אמרתי: "אני לא אשקר להם" ומיד אמרתי בלי נדר. האם בגלל שזה על איסור יש לזה יותר משמעות או כח, ואם חלילה ייצא לי פעם לשקר אז אני גם אעבור על נדר או שזה גם מוגבל רק "להם"? 2) אם נהגתי, בגלל שבבית נוהגים לאכול בשר מהדרין, לאכול בשר מהדרין שלוש פעמים, האם אני מחוייב בנדר או שהבנתי לפי האתר פה שהמודעה שמוסרים בערב ר"ה יכולה להיות מועילה לעניין זה, ואם אני רוצה לאכול בשר רגיל אני יכול גם בלי התרה? (כמובן כשר אך לא חלק) פשוט אכלתי לא חשבתי על השלוש פעמים. 3) מה קורה אם נכנסתי לגיל בר מצווה רק באדר, האם מסירת המודעה בערב ר"ה לפני הבר מצווה תופסת עליי מגיל הבר מצווה או שאם לא הייתי בר מצווה אלא רק בן 12 וחצי אין זה תופס ומה שנהגתי בחצי שנה הנ"ל שלוש פעמים "נתפס"? בכלל, מה קורה אם ילד קטן נוהג איזה משהו שלוש פעמים האם הוא מתחייב בזה?. 4) באופן כללי כדי שנדר יתקיים מה צריך להיות, מה ההגדרות של זה?
תשובה: 1) אין בזה לא נדר ולא שבועה. 2) ההנהגה הכללית בבית אינך מחייבת אותך כנדר. 3) אם הבנת בשעת ההתרת הנדרים את המשמעות שלה, אז היא מועילה גם בשנה שלפני הבר מצווה. 4) בשביל לנדור צריך לאסור את החפץ עליך. ואם לא מדובר בחפץ אלא במעשה. אז צריך לשון שבועה בשביל לאסור.
שאלה: מודעה על נדר לפני בר מצוה: ראיתי שהרב אומר שמסירת המודעה בערב ר"ה מועילה ואדם שלא התכוונן ולא זכר באותו רגע את המודעה וכו זה מועיל לו וזה לא יחשב לנדר. מה הדין במקרה ובערב ר"ה הייתי בן 12 וחצי (ואני כמעט בטוח שמסרתי את המודעה וגם שנה לפני)? אולי נהגתי איזה מנהג ואינני יודע בין גיל 13 (אדר) שנעשיתי בר מצווה עד לר"ה של גיל 13 וחצי. אולי אכלתי בשר מהדרין בבית 3 פעמים ואינני יודע (בתקופה של החצי שנה הנ"ל), אולי מסרתי את המודעה ואולי לא. אני לא יודע גם אם ידעתי באותו גיל את ההלכה ש-3 פעמים זה נדר. אני מניח שאכלתי, לדוג, בשר מהדרין 3 פעמים, כי זה מה שאכלו בבית, אך אם בגלל זה התחייבתי? אם מסרתי את המודעה, האם היא תופסת כשנהפכתי לגיל בר מצווה? ואם לא מסרתי, מה קורה לגבי התקופה של גיל בר מצווה עד ר"ה הבא אחריו? אני ספרדי. מה יש לעשות אם בכלל - אני כיום בן 21.
תשובה: צריך לעיין האם מסירת המודעה לפני בר מצווה מועילה לתקופה שאחר הבר מצווה, כמדומני שהיא לא מועילה אך אינני בטוח בכך.
שאלה: השקייה ממוחשבת בשבת: יש לי מחשב השקייה בבית והוא פותח את ההשקייה גם בשבת. האם ישנה בעייה הלכתית בכך שהמחשב משקה את הגינה ואני לא עושה דבר לשם כך חוץ מלכוון אותו מבעוד מועד?
תשובה: מצד הדין מותר להפעיל בצורה זו, אך מצד הזלזול בשבת בעיני הסביבה שרואה שאתה משקה בשבת אין לעשות זאת בפרהסיה כמו ממטרות אלא בצורה שלא יבלוט, כגון, טפטפות.
שאלה: יום הילולה שמח: מדוע הופכים יום פטירת צדיק ליום הילולה שמח?
תשובה: יופ פטירת צדיק הוא יום אבל וצער לעם ישראל. מיוחד היה רבי שמעון בר יוחאי שתיאר את יום מותו כיום הילולא בגלל התורה שגילה באותו יום. מאז החלו כיתות וחבורות לעשות יום הילולא סביב צדיקים שדימו אותם לרשב"י בזה שהיו עסוקים בתורת הנסתר, אבל אין הדבר מקובל בכל מקום.