LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: צורה חדשה לנטילת ידיים לסעודה: לאחרונה נתקלתי בתופעה בנטילת ידים. ישבנו לאכול והלכנו ליטול ידיים. בן זוגה של חברה שלי נטל לה את הידיים לקראת הסעודה. נטל 3 פעמים יד ימין שלה ואז 3 פעמים יד שמאל שלה ואז היא הצמידה את הידים זו לזו והוא שפך לה מים על שתי הידיים יחד. הייתי רוצה לדעת יותר על העיניין
תשובה: סדר הנטילה לכתחילה הוא: ממלאים את הנטלה כשהיא מוחזקת ביד ימין. מעבירים את הנטלה ליד שמאל. שופכים מים מהנטלה פעמיים ברציפות על יד ימין. בכל שפיכה לפחות רביעית. כ85 מ"ל. מעבירים הנטלה ליד ימין ושופכים כנ"ל על יד שמאל. יש להקפיד שהמים יגיעו לכל כף היד ולצורך כך כדאי לסובב קלות את היד תוך כדי הנטילה. מברכים ואח"כ מנגבים. הספרדים נוהגים לשפוך על כל יד שלוש פעמים ברציפות.
שאלה: נטילת ידיים: כבוד הרב! שאלה הלכתית שאני לא מוצא לה מענה כבר זמן רב: לגבי נט"י של בוקר (או כל נטילה של העברת רוח רעה) - האם יש צורך ברביעית מים בכל שפיכה על היד (דהיינו בכל אחת מ-6 השפיכות) או שלאו דווקא? ואם לא - האם צריך לכסות את היד בכל שפיכה או רק את האצבעות או אולי אפילו לא את האצבעות? איפה עובר הגבול - האם כל נגיעה של טיפה כבר נחשבת שפיכה? לכאורה מסתבר שלא. בנוסף - האם כל המים של נט"י צריכים להיות מכונסים במקום אחד מראש או שניתן להוסיף מים לנטלה תוך כדי? בשורות טובות ושבת אוהד
תשובה: לכתחילה יש להקפיד בנטילת ידים של הבוקר ככל דיני נטילת ידים לסעודה  שו"ע או"ח ד ז. ולכן לכתחילה יש לשפוך רביעית מים בכל שפיכה  עיין סידור הרב לבעל התניא  ושיגיעו המים לכל כף היד עד פרק הזרוע. משנ"ב ט  כשאין מספיק מים או בדיעבד וכד' מספיק לשפוך פחות מרביעית מים, ושיגיעו המים רק עד סוף האצבעות. ואפילו אפשר להסתפק בכלי שאינו מחזיק רביעית מים  שו"ע ו ומשנ"ב ט  טו-יז. אין צורך שיהיו כל המים מכונסים בכלי בתחילת הנטילה. אפשר למלא תוך כדי הנטילה.
שאלה: בחירת שם לתינוקת: כבוד הרב האם ישנו פירוש לשם תהל לבת? כיצד ניתן לדעת אם הוא שם טוב? אחד הרבנים בעירי המליץ על השם לחברתי שילדה גם היא אך איני יודעת מה הפירוש שלו.
תשובה: המילה תהל נמצאת באיוב בהקשר של אור כמו הילה. עטישותיו תהל אור (איוב מ"א). לעניות דעתי לא כדאי להשתמש בשמות שלא רגילים להשתמש בהם כי כל התבלטות איננה רצויה.
שאלה: מלאכה בבין השמשות: הבנתי שבזמן החצי שעה שלפני שבת שמוסיפים את זה נקרא בין השמשות ושיש מלאכות שאסור לעשותם. השאלה שלי היא מה אסור לעשות בזמן הזה ומה מותר, כי זה לא ממש שבת עוד לא שקעה השמש. ושבת
תשובה: למעשה אין כל כך משמעות מעשית לקולות של מלאכה בבין השמשות (שהוא הזמן שבין השקיעה לצאת הכוכבים) כיון שיש מצוה (מהתורה) להוסיף מחול על הקודש (תוספת שבת) ואם כן השבת נכנסת לפני השקיעה כשמקבלים שבת ואז כל המלאכות אסורות כמו בשבת עצמה.  חוץ מהדין שאדם שקיבל שבת לפני שהציבור קיבל שבת יכול לבקש מאדם אחר שעדיין לא קיבל שבת לעשות בעבורו מלאכות שאסורות בשבת
שאלה: נצר בעץ רימון: נשאלתי על נצרים שיוצאים מן השורש בעץ הרימון. אחרי לימוד ראיתי שהרב ישראלי מיקל כל עוד שזה צומח באופן טבעי אך יש שחולקים. מה ההוראה של המכון במקרים כאלו,והאם כאן מצרפים את דעת המשנה-למלך וסיעתו? אשמח להרחבה בנושא סבוך זה.
תשובה: וברכת ד' אין להקל בכך. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: והמשך בירור: לרב אריאל לרב על התשובה. ועדיין- אם הרב יכול לתת מענה למה בתנך אנחנו רואים דוגמאות הפוכות- באנשים המובחרים בחרו, והאנשים המושחתים היו אלה שקידמו את עצמם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אמון בעצמי וקידום עצמי לתפקיד"
תשובה: בעולמנו יש תופעות שליליות. אנשים מתרשמים מהופעה חיצונית של אדם או מסגנון דיבורו המשכנע יותר, אך בסופו של דבר מעריכים בכל זאת את אנשי האמת.
שאלה: לברך בקול רם בכדי שיענו אמן: האם יש חיוב לאישה או גם לגבר לברך בקול רם כדי שמישהו יענה אמן או שזה החמרה? ומה בנוגע אם אין מישהו לידי ואני צריכה לאכול או לשתות? ב
תשובה: לכתחילה ראוי שאדם ישמיע את הברכה לאוזנו, אבל זה לא מעכב. אין חיוב שאדם יחפש מישהו שיענה אמן על ברכתו, זוהי מידת חסידות.
שאלה: האם יש מצווה בלימודי אגרונומיה: האם על ידי לימוד אגרונומיה (מדעי החקלאות) באוניברסיטה ולאחר מכן עבודה מעשית בתחום ניתן לקחת ממשי במצוות ישוב הארץ?
תשובה: ניתן להשתמש באגרונומיה לשם מצוה.
שאלה: האם אין מקובלים צדיקים מפורסמים?: הרב כתב -"יש מקובלים נסתרים שבזכות צדקותם ניתן להתברך, אולם הם מעטים ולא ידועים". השתמע מהדברים שכל המפורסמים כמקובלים אינם צדיקים אמיתיים. אבל ישנם כמה מקובלים ידועים שהינם גם ת"ח בחלק הנגלה שבתורה, וניתן לראות זאת בספרים שכתבו, בשיעורים שהם מעבירים וכדומה. ישנו מקובל די מפורסם שמוכר לי אישית כת"ח שעמל בתורה (גם בחלקה הנגלה), וכן מוכר לי באכפתיות ובדאגה שלו לעם ישראל. (אני משער שאינו לוקח כסף עבור ברכותיו ועצותיו, וודאי שלא באופן שהוזכר בשאלה הקודמת). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכות בת מרבנים מקובלים"
תשובה: יש גם כאלו, אולם לצערנו מרבים מאוד השרלטנים.
שאלה: שגוי יהנה מערלה: אני מו"צ, נשאלתי לאור דברי הרב בשו"ת, ח"ד, 414, בדיני הפקר פועלים גויים שקוטפים פירות ערלה כי הבעה"ב רוצה לאבדם, מותרים לקטוף פירות לשם אכילתם? ואם הפירות נפלו על האדמה זה הפקר ומותר?
תשובה: רק אם הפועלים הנוכרים אוכלים את הפרות בעצמם שלא על דעת בעה"ב מותר, כי בעה"ב לא נהנה מכך.
שאלה: תאריך עליה לתורה: בני נולד בתאריך 25.9.2000 רציתי לדעת תאריך שבו הוא עולה לתורה ותאריך שבת חתן ומה הפרשה עליו ללמוד. ב מראש.
תשובה: תאריך הלידה שלו הוא כ"ה באלול תש"ס. כ"ה באלול תשע"ג, שזה יום הבר מצוה שלו, חל בשבת פרשת ניצבים וילך. זוהי פרשת הבר מצוה ואז הוא גם עולה לתורה. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: להוריד כיפה בנסיעה: האם מותר להוריד כיפה בנסיעה בזמן שהחלון פתוח שמא היא תעוף החוצה וזה לא יחשב ל4 אמות בלי כיפה? כי לפעמים אני עולה על טרמפים ופותחים חלונות והרוח ממש לא מאפשרת ולא הגיוני שאשים יד על הראש כל הנסיעה
תשובה: מותר, אך ממידת חסידות ראוי להצטייד בכובע או להחזיק הכיפה.
שאלה: ערך מינימלי של צדקה: הבנתי שהיום פרוטה זה יותר מ30 אגורות. זאת אומרת שאם אדם נתן 10 אגורות לצדקה זה לא נחשב בכלל לצדקה?
תשובה: לפי בדיקה שעשיתי 10 אג' יש בהם שוה פרוטה.
שאלה: סגולות, חוסר ביטחון?: יש מלא סגולות וכו האם לעשות מעשה כל שהוא לסגולה כמו למשל סגולה למציאת חן, או לזיווג וכו מעיד על חוסר ביטחון? האם אדם צריך לומר לעצמו אני סומך על השם ולא עושה שום סגולה.?
תשובה: טוב לאדם לסמוך על ד' וללכת בדרכים הישרים והטובים להזהר בשמירת תורה ובאמירת אמת ועשיית חסד ודורשי ד' לא יחסרו
שאלה: לחמם אוכל בלי הטבלת הכלי: חוזר בתשובה שלא תמיד במקומות שנמצא יש לו מחבתות שהוטבלו ורוצה לחמם דברים. האם אפשר להקל בגלל דברי הגר"א,יו"ד,קכ,ס"ק,י, שמביא רשב"א כנראה כוונתו לתורת הבית,בית רביעי,שער רביעי שכותב שהכל תלוי אם הכלי בולע. לכאורה ניתן סמוך עליהם שלשים על המחבת נייר כסף ואז זה לא בולע וכך לחמם. מה דעת הרב?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, לפני שמטגנים במחבת יש לוודא תחילה שהוא כשר וגם שהטבילו אותו. הכשר מחבת שבלע בלי נוזל ויש חשש שבלע איסור או בשר וחלב באותו יום הוא בליבון (יורה דעה קכ"א, ד' ש"ך ח', פתחי תשובה ז'). (יש להוסיף שמחבת מצופה טפלון קשה להכשיר מחשש קלקול הטפלון). הגר"א (שם,ק"כ,י'), מבאר מדוע לא צריך להטביל את החצובות שעליהם מניחים את הסירים כי אין מגע בין האוכל לחצובות. בעלי המחבת כבר התחייבו להטבילו, לכן יש להטבילו לפני השימוש בו. וגם אם נרצה להקל שהמחבת רק מעמיד לנייר כסף והשולחן ערוך פסק (שם, ק"כ ו') שלא צריך להטביל כלי עץ שיש להם מבחוץ חישוקים מברזל - הרי הש"ך (י"ב) מביא שבבית יוסף פסק שצריך להטבילו בלי ברכה. לכן ברור שלכתחילה יש להשתמש בכלים שהטבילו אותם אולם בדיעבד אולי אפשר להקל בתבניות חד פעמיות שאפשר לחמם בהם גם בלי המחבת. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מפגש חברים בשלושת השבועות: לאחרונה מארגנים כמה מהחברים שלי לפלוגה ערב מפגש (כתחליף למילואים שקוצצו). לא מתוכננת "הופעה" או משהו כזה אלא רק מפגש חברים עם אוכל. האם ניתן לקיים זאת בשלושת השבועות (לפני ר"ח אב) למנהג בני אשכנז?
תשובה: עד ר"ח אב מותר.
שאלה: עסקה במזומן תשלומים - ריבית: ממה שאני מבין בעלי מלאכה מוכרים כשהם נוקבים בסכום מסוים שהם דורשים עבור השירות המוצר, הם לוקחים בחשבון כי יתכן והדבר יתקבל בתשלומים. שמעתי כי ישנה בעיה לשאול אותם האם המחיר יהיה זול יותר אם הסכום ישולם בת אחד או במזומן. האם יש דברים בגו? אודה לרב אם יבהיר מה מותר ומה אסור בנושא זה. וב
תשובה: אם הם מוכנים להוזיל באמת את המחיר בגלל הקדמת התשלומים, מותר. אך אם הם מעלים את המחיר בתשלומים באופן פיקטיבי רק כדי להציג מצג שווא שהם מוזילים כביכול בגלל הקדמת התשלומים, אסור.
שאלה: העדפת סניף בנק בישוב: הרב, בישובנו ביש"ע קיים סניף בנק יחיד אשר משרת את תושבי האזור. חלק מן התושבים עוזבים את הסניף לטובת בנקים אחרים בתוככי ה"קו הירוק" בשל מבצעים. האם ניתן לומר שיש להעדיף את הסניף בישוב משום: א. "עניי עירך קודמים"- יש לתמוך בעסקים הקיימים בישוב על פני עסקים בערים אחרות. ב. תמיכה בעסקים ביש"ע -יצוין כי רוב הבנקים לא מעיזים כלל לפתוח סניף ביש"ע ולכן יש לתמוך באלו שכן. באם הרב סובר שהדבר נכון האם ההפרש בין העלות של השארות בסניף להטבה שתינתן בסניף אחר יכולה להחשב לצורך מעשר צדקה?
תשובה: פשיטא שצריך להעדיף בתי עסק ביהודה ושומרון. לא רק בנקים אלא את כל העסקים והיצרנים. אם הפרש העלות מוצדק מסיבות אובייקטיביות, מותר לנכות את ההפרש ממעשר כספים.
שאלה: סוגי שתייה חריפה: ' רציתי לדעת איזה סוגי וויסקי כשרים? הייתי בסופר מרקט שיש לו תעודת כשרות וחיפשתי על הבקבוקים חותמת כשרות בעברית ולא מצאתי' זה הגיוני?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה., קיימים גם עם כשרות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: האם ללמוד הלכה?: לרב, למדתי בישיבה תיכונית ברמה תורנית גבוהה,וכיום אני מסיים שנה ה' ומתלבט בהמשך דרכי בלימוד,האם להמשיך במתכונת של לימוד גמרא או ללמוד הלכה?
תשובה: לפני שנים רבות הייתי בצומת שלך והתלבטתי לאחר התייעצות עם אביהם של ישראל הרב מרדכי אליהו זצ"ל הפסקתי להתלבט והתחלתי ללמוד הלכה. הרב אליהו אמר לי תעבור פעמיים על בן איש חי ותתחיל ללמוד במסגרת הלכה. נביא בפניך כמה הסברים שניתנו לכך על ידי כמה וכמה תלמידי חכמים. א. הלימוד בכול הדורות היה לאסוקי שמעתא אליבא דהלכתא, וכך הוא מתאים בימינו. ומאז שנפתחו מסגרות ללימוד הלכה בישיבות ההסדר לרבנות ולדיינות תלמידים רבים יותר ממשיכים ללמוד, ומוצאים עניין רב יותר בלימוד. ב. הלימוד בליטא אשר השתנה באופיו נקבע אף הוא לצורך שלא יעזבו את הישיבות ויהיה לתלמידים גירוי אינטלקטואלי. לכן טוב לקחת משיטה זו אך לא לשקוע בה ולהגיע להספקים כפי שכתבו פוסקים רבים (ובראשם המהר"ל). הגר"ד ליאור שליט"א דגל בשיטה ללמוד דף בשבוע ר בוקר. גדולי ישראל מאז ומעולם היו אנשי הלכה,ללא עולם ההלכה למעשה בארבעת חלקי השו"ע יש בכך חיסרון גדול בבניית תלמידי חכמים, שמעתי לא לפני הרבה זמן את הרב יעקב יוסף זצ"ל שאמר 'כמה תלמידי ישיבות יש רבים וכן ירבו, כמה מעטים פוסקי הלכות יש לנו'. ד. על מנת לחיות את התורה הנך חייב לדעת הלכות שבת, נידה. הרי תורתנו תורת חיים ובידיעתה שמירתה כראוי, יודעים את המותר והאסור. ה. כאשר לומדים הלכה איכות הלימוד בגמרא משתבח. ו. ולסיום נוסיף שהנך צריך לעשות השתדלות לפרנסה ובכך שאתה תילמד הלכה ותיבחן על נושאים אלו ברבנות הראשית, הנך מקיים השתדלות זו. ה' יצליח דרכך.
שאלה: סגולה ברכה להצלחה: האם יש סגולה או ברכה להצלחה בכל תחומי החיים בין אם זה להצלחה בעסק ועד להצלחה עם בנות וכ ד?
תשובה: הסגולה הטובה ביותר היא לשמור מצוות ולהרבות במעשי צדקה במאור פנים.
שאלה: התגרות באומות - לגור במזרח ירושלים: לכבוד מו"ר שבוע שעבר יצא לי לעשות סיור עם חברים בשערי הר הבית ברובע המוסלמי, ראיתי שם יהודים מסתובבים, ישיבת עטרת כהנים, ושאלתי היא למה זה לא נחשב כהתגרות באומות, למה מותר לסייר שם? למה מותר להקים שם ישיבה? צריך לעשות השתדלות אבל למה בצורה כזו שהיא ממש מסוכנת. אני שואל בכנות ומתוך באמת ללמוד ולכן אני גם לא רוצה שהשאלה תפורסם שלא תעשה רעש, ואני בחור שלומד בישיבה ציונית, וסתם שסיירתי שם זה נתן לי נקודה למחשבה לדעת באמת למה. אודה לרב על התשובה, יישר כוח!
תשובה: ישוב יהודי בארץ ישראל הוא מצות עשה ואין בו התגרות בגויים. אין זו התיישבות בארצותיהם אלא בארץ שד' נתן לנו כידוע בתנ"ך והתנ"ך מפורסם בין כל העמים. קל וחומר מצות הישוב הגדולה בירושלים עיר הקודש. ומה שנוגע לסכנה אם יש אישור מגורמי הביטחון ונוקטים אמצעי שמירה ראויים אין מקום יותר לחשש ומן השמים מגנים על ישראל.
שאלה: תפילה לחיילי צה"ל ביחידות: אצלי בבית כנסת לא אומרים תפילה לחיילי צהל וכדו', האם אני צריך להגיד?
תשובה: את מי שבירך לחיילי צה"ל קבעו לומר גדולי ישראל. יש לאומרו בפתיחת ההיכל או לאחר קריאת התורה, ויש בו חיבור לכלל ישראל ולכן נכון לאומרו בציבור. אך כשהציבור לא אומר- טוב לומר אף ביחידות.
שאלה: כיבוד הורים שמתערבים בחינוך ילדינו: אנו זוג בשנות הארבעים,רצינו לדעת איך מתמודדים עם הורים שמתערבים בחינוך הילדים שלנו, נסינו להסביר להם שזה מפריע לנו, בצורה יפה, הם מאוד נפגעו, משום שלדעתם מי שאינו שומע ומעונין בהדרכת ההורים זה נובע מגאוה, איך ניתן לצאת מהעניין ב?
תשובה: : יש מספר עקרונות שהישוום שלהם משתנה ממצב למצב. א. אם הורים לא מתווכחים גם כאשר אתה צודק. ב. במקום של אי הסכמה ניתן לבקש ולקוות שהבקשה תענה. ג. במקרה שהבקשה לא נעית צריך לבחון איזה סוג דברים הם משמועתיים ובהם לא לוותר ואיזה דברים אינם משמעותיים ובהם ניתן לוותר ולהכיל את עמדת ההורים. ד. בדברים שאי אפשר לוותר הדרך היא לא לריב אלא לעמוד על שלך ובמקרה הצורך להתרחק מקשר שגורם את המחלוקת. ה. עד כמה שניתן כדאי לערפל את המחלוקת ולא לדון בה רבות אלא לעשות ולמוד על שלך בלי דיבורים רבים. אידך פירושא.
שאלה: סנדלים עם גרביים: האם ראוי לבן תורה שגם שהולך עם סנדלים שיהיו עם גרביים? זה שאלה האם בתפילה צריך והאם גם שמסתובב ברחוב. ואם כן, מצד מה? יש לציין שלא נראה לי שמול מלך הייתי שם סנדלים עם גרביים דווקא.
תשובה: כן. עניין של צניעות.
שאלה: מתקן נביעות בשבת: האם מותר למזוג מים קרים בשבת ממתקן של נביעות או שמא אסור כי ע"י מזיגת המים הקרים מפעיל את מנוע הקירור?
תשובה: אם המים נכנסים באופן אוטומטי (ללא מנגנון חשמלי), זה גרמא ולכן זה מותר. כמו מקרר - אדם פותח את דלת המקרר, וכעבור זמן הקירור מתחיל לעבוד.
שאלה: נרות סעודת מצוה: האם נרות לסעודת מצוה חובה רשות? האם מספק בהדלקת נר אחד?
תשובה: הדלקת נרות חייבים בשבת וביום טוב. ובסעודת מצווה הם רשות.
שאלה: פירות לסדר טו בשבט שמירת כבר מהקיץ - הלכה למעשה: שבוע טוב ומבורך, רציתי לשאול כבר כעת לגבי 30 מיני הפירות שנוהגים לאכול ר טו בשבט. חלק מהפירות הם פירות קיץ כגון גודגודן ודובדבנים שזו העונה שלהם. וכן אגסים שעונתם היא הקיץ. כיצד ניתן לשמר אותם עד טו בשבט? ושאלה נוספת בנוגע לתאנים - יש קושי גדול בכשרותם האם הקפאתם מאפשרת אכילתם כמו ברוקולי? ואם לא - כיצד ניתן למצוא תאנים ללא חשש על מנת לאכלן לפחות בערב טו בשבט? ישר כח גדול
תשובה: וברכת ד' אפשר לשמור בקרור (מקצועי), בקרור בתי בד"כ לא ישמר. תאנים לא עוזרת בהם הקפאה. בברוקולי לא עושים רק הקפאה אלא שטיפה יסודית והקפאה, ואמנם שנים רבות גם זה לא עזר. מי שמחפש תאנים אפשר למצוא נקיות בקטיף מוקדם בבוקר בהרים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מצוות לא תעשה, מצווה?: אם אדם אומר שהוא לא עובר על מצוות לא תעשה בגלל שה ציווה אותו, הוא עושה מצווה?
תשובה: : צדקת בדברייך שכל מי שנמנע ולא עשה עבירה נחשב כאילו עושה מצווה.
שאלה: מה לגבי ערלה?: הרב לא התייחס לגבי השאלה הראשונה -לגבי ערלה והראיה מהרמב"ם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עלי לואיזה וכל סוגי התה - לערלה ולמעשרות"
תשובה: וברכת ד' אותו מאמר בהתורה והארץ ח"ד דן גם לגבי ערלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לאסוף בקבוק חייב בפיקדון: אם ילד מוצא בקבוק או פחית בדרך ברחוב בשבת (שיש לזה פיקדון), האם מותר לקחת את זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לאסוף בקבוק עם פיקדון בשבת"
תשובה: לשואלת, ראשית, נראה לי מן הראוי לחנך ילדים לא להתעסק בבקבוקי משקה משומשים של זרים מחשש למחלות שונות. לעצם השאלה, מבחינת הלכות שבת, נראה שאסור להרים בקבוק זרוק, משום שהוא מוקצה, וכל שכן פחיות. כמו כן, שוטטות לשם איסוף בקבוקים היא איסור בפני עצמו. הרחבה: 1. מבחינת הלכות מוקצה, הכלל הוא שחפץ שלא מקובל כלל להשתמש בו הוא מוקצה. נראה שזהו המצב בבקבוקי שתייה שנזרקו לרחוב, שאף אחד אינו לוקח אותם לצורך מילוי ושתייה (בניגוד לבקבוקי שתייה שנזרקו לאשפה הביתית, שייתכן ויתחרטו ויוציאו אותם לשימוש חוזר). קל וחומר שכך הוא בפחיות שתייה. בפוסקים בימינו דעות שונות על היחס לבקבוקי שתייה משומשים, האם הם מוקצה (ראו למשל 'הלכות שבת בשבת' ח"ב עמ' רכו, 'חוט השני' ח"ג עמ' קו), ואחר העיון מסתבר לענ"ד שזריקה לרחוב או לאשפה הציבורית מבטלת אותם מלהיות כלי אפילו אם הדבר נעשה בשבת זו ובכניסת השבת הבקבוק היה ראוי לשימוש. התועלת היחידה שמקובל להפיק מבקבוקים אלה היא הפקדון שניתן לקבל עבורם, ומבחינה זו הרי זה חפץ המיועד למסחר, שגם הוא מוקצה (עיין שו"ע או"ח סי' שח ס"א וסי' שי ס"ב ומשנה ברורה סק"ד). 2. מעבר לכך, נראה ששוטטות ברחוב לשם איסוף בקבוקים אסורה משום "עובדין דחול", התנהגות של יום חול. אין לך מעשה של חולין יותר מעבודת אדם לפרנסתו, עבודה שאין בה כל צורך לשבת עצמה.
שאלה: מדוע אסורה אונאת הגר: כתוב בתורה "וגר לא תונה ולא תלחצנו כי גרים הייתם בארץ מצרים", כלומר, שלעם ישראל אסור להונות גר כיון שהוא עצמו גר. אולם לענ"ד יש לשאול הרי בכל זאת יש הבדל בין עם ישראל לבין גר בימינו. א) עם ישראל "התגייר" מזמן, לעומת גר בימינו. (בפרט אם נלך לפי הדעות שאיסור הונאת גר לא קיים בצאצאי הגר, ואם כן עם ישראל כבר אינו נחשב גר.) ב) עדיין יש הבדלים בין אדם מישראל לגר, כמו לעניין מינוי למלך, נישואין עם כהן, ועוד. ג) עם ישראל "התגייר" כי לא הייתה ברירה אחרת, כי באיזו שלב עם ישראל היה חייב להיווצר, (אלא אם כן תאמר שהקב"ה יכל ליצור את עם ישראל ישר עם בריאת העולם, ולא "לחכות" עד שיווצרו שבעים אומות ורק אח"כ ליצור את עם ישראל) מה שאין כן גר שהייתה לו ברירה -להתגייר או לא. אמנם חלק מהשאלות ירדו אם נפרש את הפס לא כמתייחס לגר צדק, אלא גר במובן של אדם שבא ממדינה אחת למדינה אחרת, אך גם אם זה פשט הכתוב, ההלכה לא הבינה כך, ההלכה הבינה ש "גר" בפס הכוונה לגר צדק.
תשובה: המפרשים אכן הרגישו בקושי זה, והרמב"ן אף כתבו בפירוש (רמב"ן שמות כב, כ): "לא הוכשרו כל הגרים בעבור היותנו גרים בארץ זמן, ואין טעם שיהיו מובטחים לעולם בעבור כן". ולפיכך פירש שאין זה טעם האיסור אלא חיזוק ו"דירבון" עבורנו לקיימו, שלא נחשוב שאין מי ששומע את זעקתו ולכן יהיה קל בעינינו לצערו, כי כפי שה' שמע צעקתנו כשהיינו גרים במצרים כך ה' שומע צעקתו. רש"י פירש שה"דירבון" הוא שאף הוא יכול להונותנו בחזרה ולהשיב לנו שאף אנו היינו גרים. האבן עזרא פירש שה"דירבון" הוא שנזכור שגם אנו היינו גרים כמונו (ולכן נרחם עליו ע"י שניזכר במצבנו, ולא נתגאה כלפיו שהרי אף אנו היינו כמוהו).
שאלה: אשתי רוצה להתגרש ממני: לכבוד הרב, אשתי ואני נשואים כמעט שלוש שנים ויש לנו ילדה בת שנה וארבעה חודשים. הכרנו בבית חולים פסיכיאטרי, כך ששנינו באים מאותו רקע. לאחר שהשתקמנו והתחלנו לעבוד, התחתנו. בשנה הראשונה לנישואין אני הייתי במצב נפשי טוב - תפקדתי, עזרתי בבית וכו, ודווקא אשתי הייתה במצב קשה - אשפוזים וכו (ולא העלתי על דעתי להתגרש ממנה בגלל זה). בשנתיים האחרונות המצב התהפך - אני הייתי במצב מאוד קשה ואשתי הייתה זאת שתפקדה. בכמה חודשים הראשונים לאחר שהבת שלנו נולדה, אשתי טיפלה בה כמעט לבד, פשוט כי אני לא הייתי מסוגל. לפני חצי שנה אשתי הודיעה לי שהיא שוקלת להתגרש בגלל המצב שלי. היינו בטיפול זוגי קצר ולא משמעותי ואני לא הצלחתי לחזור לתפקוד מלא, למרות שכן חל שיפור בתקופה האחרונה. לפני כשבוע וחצי היא הודיעה לי שהיא החליטה להתגרש. לאחר שכבר הייתי בלא מעט אשפוזים בזמן האחרון, לקחתי את הבשורה מאוד קשה והתאשזפתי שוב. אני מאוד רוצה להמשיך לחיות איתה, למרות הכל. יש לי מספר שאלות: א. האם לדעת כבוד רב זו עילה מספקת לגירושין? שכן מצד אחד, המצב שלי קשה (למרות שברור לי שהוא יכול להשתפר), ומצד שני, אשתי ידעה את זה כשהתחתנו ואני מניח שהיא לקחה את זה בחשבון. ב. האם כבוד הרב יכול להעריך כיצד בית דין יראו את המצב ביננו? שכן כאמור היינו ביעוץ זוגי קצר מאוד ולא משמעותי ואני מאוד רוצה להמשיך לחיות איתה. חשוב לי לציין שברור לי שעם טיפול נכון שלי בפרט ושלנו כזוג, אנחנו יכולים בע"ה להמשיך לחיות ביחד - אם רק אשתי תהיה מוכנה לתת לזה עוד סיכוי. מראש ו
תשובה: אם היא תפתח תיק בביה"ד תבקש בית או שתציע לה גישור בפני בעל מקצוע.
שאלה: סדר חנוכת הבית: בחודש הקרוב בע"ה יעבור אחי לביתו החדש. בימים אלו אני שוקדים על סדר חנוכת הבית, יש כאלו שמפצירים בנו שנקרא פרקים מהזוהר הקדוש, ואילו אני ראיתי סידור מצוין שכתב החיד"א ע"ה לחנוכת הבית ובו משניות, גמרא וברכות שונות. האם יש העדפה הלכתית לסדר מסוים או שניתן בלב שלם לקנות את הסידורים שחיבר החיד"א ולקרוא מהם? גולן.
תשובה: ישנה העדפה לעשות חנוכת הבית כדעת החיד"א שהיה אדם גדול ובירר את כל הסדרים הטובים ביותר.
שאלה: שילוב בחינוך מיוחד: אני סטודנטית לחינוך מיוחד ותנ"ך. ראיתי שקיימות גישות שונות בעניין שילוב ילדי חינוך מיוחד במסגרות רגילות. חלק דוגלים בכיתות המתאימות למגבלת הילד וחלק מנסות לא לשים את הקושי שלו במרכז ולהכניס אותו ככל האפשר לחברה רגילה. מה דעת ההלכה בעניין? וכמה צריך לתת יחס לבעיה של הילד?
תשובה: ף הגישה המשלבת יחד עם הגישה הפרטנית מקצועית נראות כחיבור המוצלח להתקדמות הילד. בגמ' כתוב שכשיש ילד חלש יותר מאחרים מחברים אותו לכולם כך בחיבור זה יקלוט מה שיכול לקלוט. נראה ששיטת הלימוד היתה פרטנית כל ילד לפי הכשרונות שלו. הילדים היו בכל משך היות בתלמוד תורה. אולם שעות רבות הם משחקים תוך כדי שמירה. המלמד לוקח בתורנות ילד ללמידה פרטנית. כך שהילד החלש לא היה חריג אלא חלק מהנורמה. היום שיש דגש גדול יותר ללמידה קבוצתית בכל אופן כדאי גם לשלב את הילד עם הילדים האחרים כדי למנוע הרגשת חריגות. וגם לתת מענה פרטני לקשיים המיוחדים. יש חשיבות גם להוציא ילדים כשרוניים ורגילים כדי שלא תהיה הרגשה שרק הילדים המתקשים יוצאים ללמוד פרטני.
שאלה: איך חטא משה: "יען לא האמנתם בי להקדישני לעיני בני ישראל לכן לא תביאו את הקהל הזה אל הארץ אשר נתתי להם" (במדבר כ יב ) קשה: כיצד משה נכשל בחטא מי המריבה, והלא משה "זכה וזיכה את הרבים" כמבואר במסכת אבות (ה, כא) ו"כל המזכה את הרבים, אין חטא בא על ידו" כמבואר במשנה (שם)?
תשובה: לשואל נאמר בספר חסידים (ברית עולם ושומר הברית סימן שנב): "והא דתנן כל המזכה את הרבים אין חטא בא על ידו. היינו שהמזכה את הרבים אינו נכשל לחטוא בשוגג. אבל לא מפני שזיכה את הרבים יסתלק ממנו הבחירה ולא יהיה לו יצה"ר. וא"כ אם יצר הטעהו לעבור עבירה במזיד אפשר שיעבור כי הוא בחירי". ובאשר למשה רבנו ע"ה, אומר ה"חתם סופר" בדרשותיו על התורה (תורת משה, פרשת חקת ד"ה במשנה), כי עיקר הטעם שאין חטא בא על ידו הוא, שלא יהיה הוא בגיהנם ותלמידו בגן עדן (ראה יומא פז ע"א). ואצל משה היה עונשו שלא יכנס לארץ ישראל, והרי גם תלמידיו, דור המדבר, גם הם לא נכנסו אל הארץ. אבל אילו לא חטאו הם והיו זוכים לבא אל הארץ, לא היה בא חטא על ידי משה רבנו. לכן אמר משה "ויתעבר ה' בי למענכם. ויאמר ה' אלי, רב לך. כי לא תעבור את הירדן הזה". נאמנה
שאלה: ללכת להלוויה בשנת אבל: אבא שלי נפטר בב בניסן השנה. אני יודעת שאסור לי להכנס לבית קברות עד ליום השנה של אבי. רציתי לדעת- סבתא של בעלי נפטרה האם מותר לי ללכת להלוויה שלה?
תשובה: כן. המקום ינחם אתכם בתוך שאר אבלי ציון וירושלים.
שאלה: א. לא תחמוד. ב. סמכות אחראי על ספריה למכור ספרים: הרבה זמן שאני מחפש איזה ספר שיש אותו לקנות בהוצאה חדשה, אך אני מעוניין דוקא בהוצאה הישנה (שלרוב האנשים אין בו מעלה, אך לי יש בו מעלה, וניתן להניח שיהיו עוד אנשים שימצאו בו מעלה). לאחרונה מצאתיו באוצר הספרים של אחת מהישיבות, ושאלתי את הבחור הממונה על אוצר הספרים אם אוכל לקנות את הספר, והוא הסכים מיד (אני יודע שלפעמים הוא נוהג למכור ספרים ישנים של האוצר, ועם הכסף לקנות ספרים חדשים). אך אמרתי לו שאני עדיין צריך לחשוב על שני דברים, ואז אחליט אם אקנה. ואלו הם השאלות שאני מתמודד אתם: א. האם אני עובר בכך על איסור לא תחמוד? ראיתי בשו"ע שאיסור לא תחמוד קשור עם הפצרה, וזה לא היה במקרה הזה, אבל האם אין בכל זאת איזה איסור קל בדבר? ובמיוחד, שבשו"ע מוזכר גם איסור של לא תתאווה, והאם איסור זה אינו חל על המקרה שלי? ב. האם בכלל אני יכול לקנות ממנו, או שאסור לו - בתור בחור שרק ממונה על האוצר - למכור ספרים, וממילא חל עלי איסור לקנות ממנו? מראש על המענה. אשמח אם יהיה אפשר לציין בקלות את המקור לתשובה.
תשובה: : לא נראה שיש בכך סרך של לא תחמוד. התנאי הבסיסי שמי שמוכר לא רצה למכור ובא מישהו ומפציר בו. לגבי האחריות של המונה תלוי על מה ממונה. אם הוא מוכר לך אני מניח שושה זאת ברשות. אם הוא מוכר בפרהסיה זו הוכחה שניתן לו רשות לכך.
שאלה: מזוזה לפנים מהדלת במקום שבו היא עלולה להיגנב: בעלי ואני עברנו בשבועות האחרונים לבית חדש אשר חלק מהדירות בבניין עדיין בבניה. עם המעבר קבענו על משקוף הדלת מזוזה וכן ביתר החדרים בבית. בשבוע האחרון מצאנו מספר פעמים את המזוזה על הרצפה שבמקרה האחרון אף הופרד הכיסוי כסף שמעל גוף העץ של בית המזוזה. הבאנו את המזוזה לחנות לבדיקה ותיקון ובעל המקום אמר לנו שלדעתו מדובר בונדליזם מכוון אנו חוששים שמדובר באחד מבני המיעוטים שעובדים בקומה שלנו בדירה אחרת לאור הישנות המקרה ודבריו של בעל החנות. העבודות עתידות להסתיים תוך חודש לערך ואנו לא יודעים מה לעשות בזמן הזה מאחר ואנחנו לא רוצים שימשיכו לפגוע במזוזה. האם יש דרך להתקין את המזוזה זמנית בתוך הבית?
תשובה: לשואלים, וברכת יישוב טוב בביתכם החדש. ניתן לקבוע את המזוזה באופן זמני בתוך הבית, אבל בחלל הפתח, בין המשקופים. לפי שיטת השולחן ערוך (מנהג עדות המזרח) יש לקבוע אותה ללא ברכה, ולפי הרמ"א (מנהג האשכנזים) - אם לא ניתן לקבוע אותה בחלל הפתח, יש לקבוע אותה במקום הקרוב ביותר האפשרי אך ללא ברכה. לכתחילה המצווה לקבוע את המזוזה מחוץ לדלת ובטפח החיצוני ביותר של המשקוף. ברם, הרמ"א (יורה דעה סימן רפט סעיף ב) כותב שהדבר אינו מעכב, והש"ך (ס"ק ב) מסביר שלדעתו ניתן לקיים את המצווה אפילו לפנים מהדלת. הוא מציין שהדבר שנוי במחלוקת ראשונים, ולדעת הבית יוסף מזוזה זו פסולה (ולכן כתבתי שלדעת השולחן ערוך אין לברך), אך כתב שבסביבת גויים כשיש חשש שיקחו את המזוזה ניתן לסמוך על דעה זו ולקבוע בפנים. במקרה שזהו מצב קבוע, חלילה, יש לחצוב מקום למזוזה עם הזכוכית ולאטום בביטון (ולהשאיר חור שייראו קצת מהמזוזה, ועדיף - בשם ש-ד-י). לכתחילה זה טוב יותר מאשר מזוזה מאחורי הדלת (קיצור שולחן ערוך סימן יא ט), וכך ידוע לי שעושים בכמה בתים בעיר העתיקה בירושלים בסביבה עוינת, אבל כשמדובר על מצב זמני אפשר לעשות כהצעתכם.
שאלה: ההתקפות נגד הרב סתיו: לרב אריאל שליט"א, מה צריך להיות היחס שלנו את ההתקפות נגד הרב סתיו?
תשובה: הוא ת"ח ואין להוציא עליו שם רע.
שאלה: נוסח תפילה בחו"ל: ישראלי שנוסע לחו"ל - האם מתפלל כמנהג חו"ל ששונה כידוע במספר דברים (העיקרי שבהם הוא ברכה שלישית לאחר ק"ש של ערבית) או כמנהג ארץ ישראל? (כמובן כאשר אינו חזן)
תשובה: אין לפרוש מן הציבור.