LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הצבת מצבה כשבערך יודעים את מקום הקבורה: בית הקברות שלנו בחו"ל בן 200 שנה לערך. המשפחות אצלנו קבורות בדרך כלל בקבוצות כל משפחה במתחם אחד, והמצבות של כל משפחה 3-4 דורות נמצאות קרובות זו לזו. השאלה שלי היא כזאת : כל המצבות של משפחתי נמצאים זה ליד זה הדודים הסבים והסבתות. ידוע לנו שבעבר היה גם הציון של אבא של סבא באותו מקום אך לצערנו בגלל הזמן הרב שעבר האבן המציינת במדוייק את מקום קבורתו נעלמה. האם ניתן להקים מחדש מצבה לאבי הסב בקירוב למצבת ילדיו למרות שאין אנו יודעים את המקום המדוייק של הקבורה אלא יודעים בבטחה שמרחק המצבה יהיה בתוך קוטר של 10 לנפטר? ב
תשובה: אם ברור שהמצבה קרובה למקום בו טמון הנפטר אין שום חיסרון בהקמת המצבה בסביבה.
שאלה: ברירה בכף מחוררת לדעת הרב עובדיה: לכבוד הרב לדעת הרב עובדיה האם מותר לברור בשר או ירקות מן החמין בכף מחוררת, כאשר אני מתכוון לברור את המוצק מן הנוזל אך לא מקפיד לברור לגמרי, אלא חפץ שיישאר גם מעט נוזל? האם הדין שונה במרק ירקות שרצוני לברור הירקות מן המרק אך לא לגמרי? והאם יש הבדל אם אני מכוון לברור ללא נוזל כלל לבין מקרה שאני לא מכוון להפריד לגמרי אלא רק חלק או רוב, והאם נוקטים להלכה שהמין הנשאר על הכף הוא יקבע האם נברר אוכל מפסולת או להפך?
תשובה: אכתוב כאן את סיכום הדברים העולה מדברי הילקוט יוסף סימן שיט סעיף מב והערה נא. יש להבחין בין שלושה מקרים: א) אם אתה מעוניין לאכול גם מעט נוזלים עם המוצקים (כלשונך: "חפץ שיישאר גם מעט נוזל") - וודאי שהדבר מותר, שהרי אין כאן כלל אוכל ופסולת אלא שני מיני אוכל שאתה מעוניין לאכול משניהם. ב) אם אתה משתמש בכף המחוררת רק ככלי העברה ולא ככלי ברירה, דהיינו: מעביר מן הסיר לצלחת במהירות בלא להמתין שהנוזל יצא דרך החורים - גם כאן הדבר מותר, אפילו אם בפועל הנוזלים יסתננו (כך הוא מביא בשם "שמירת שבת כהלכתה"). ג) אם אתה מכוון שיצאו נוזלים מן הכף המחוררת - דעת הילקוט יוסף שגם כאן אפשר לסמוך על הפוסקים המקילים (כיוון שהעיקר שהמין העולה בכף הוא המין הנברר, ואין זו ברירה בכלי כי הכף היא "ידא אריכתא"), והמחמיר בזה תבוא עליו ברכה. הרב עודד מילר
שאלה: ואם יש חשש גניבה?: אם קיים חשש גניבה האם מותר לטלטל בשינוי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שבת בחו"ל"
תשובה: הפתרון לחשש גנבה הוא הפקדה בכספת
שאלה: משמעות של תאונת דרכים: אני ובת זוגתי עברנו תאונת דרכים והגענו במצב קשה מאוד לבית החולים, היינו בטיפול נמרץ שבועיים עברו מאז שלושה חודשים וחזרנו לחיים שלנו לפני התאונה, אני לעבודה שלי והיא לעבודה שלה. השאלה היא האם זה נכון לחזור אחורה או שניסו להעביר לנו מסר וללכת במסלול אחר?
תשובה: הרמב"ם בתחילת הלכות תענית כותב: "ודבר זה מדרכי התשובה הוא, שבזמן שתבוא צרה ויזעקו עליה ויריעו ידעו הכל שבגלל מעשיהם הרעים הורע להן ככתוב עונותיכם הטו וגו', וזה הוא שיגרום להם להסיר הצרה מעליהם. אבל אם לא יזעקו ולא יריעו אלא יאמרו דבר זה ממנהג העולם אירע לנו וצרה זו נקרה נקרית, הרי זו דרך אכזריות וגורמת להם להדבק במעשיהם הרעים, ותוסיף הצרה צרות אחרות.", אם כן - התורה בוודאי מדריכה אותנו להתעורר מהמאורעות העוברים עלינו. אנחנו מאמינים בהשגחה האלוקית, ובכלל זה שההשגחה האלוקית גם מוסרת אמירות דרך הדברים המתרחשים בארץ, ובודאי שאנחנו צריכים להתעורר לתשובה. השאלה הגדולה שעומדת בפנינו היא על מה אנחנו צריכים להתעורר, וזו שאלה שלא קל לענות עליה. בתאונת דרכים הבסיס לכל הוא שצריך להתחזק בזהירות בדרכים, מכיוון שבזה היה המעשה. ההתחזקות בזה היא קודם כל בינינו לבין עצמנו, לקבל עלינו תשומת לב יתירה בעניין הזה - זו מצווה גדולה מדאורייתא, עד שהיא דוחה את כל המצוות כולן מלבד שלושת העברות החמורות, שהרי פיקוח נפש דוחה את כל המצוות שבתורה. לכן להתחזק בעניינים של פיקוח נפש זו בודאי תשובה עליונה וחשובה. מלבד התחזקות פרטית יש גם מקום לפעילות כלפי הזולת: מסירת שיעורים אם זה מתאים, אירגון שיעור אם זה מה שיעזור יותר - לפעול כדי להעלות את התודעה בנושא הזה גם בקרב הציבור שמסביבכם. מלבד זאת, ההתחזקות של כל מי שזכה להינצל ממוות לחיים כוללת גם הודאה לה' על הנס הגדול, שהרי כל אדם שניצול הוא בכלל הארבעה שצריכים להודות ולברך הגומל, וההודאה לה' על החיים שהוא נתן לנו ונותן לנו בכל רגע ורגע שייכת ביותר למצבכם הנוכחי. כמובן שיש רעיונות נוספים ובוודאי כאלו שנובעים מסיפור החיים המיוחד שלכם, אבל צריך להיזהר מלקחת נושאים שוליים ולשים אותם במקום הדברים המרכזיים הללו, ולטשטש בכך את העיקר.
שאלה: הזמנת בשר ועוף באינטרנט: אני עושה קניות באינטרנט (בעיקר מרמי לוי). מי שמכין את הקניה אלו עובדים ערביים. האם אני יכולה להזמין גם בשר או עופות טריים או שזה בשר שנתעלם? האם יש הבדל בין בשר לעוף? וכן לפי מה שהבנתי משאלות קודמות האם בשר או עופות בעטיפה סגורה (קפואים) מותרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבה פעמים גם מחלקי ההזמנות הם לא יהודים. לכן יש לקנות רק בשרים ארוזים שיש להם סימני כשרות. אין הבדל בין עוף לבשר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: למה יש נפילות?: הרב, למה העולם בנוי בצורה כזאת שיש לאדם הרבה נפילות שהוא צריך כל הזמן להתמודד ופעמים רבות להתרומם מהם לאחר שהן קורות?
תשובה: הפסוק אומר: "אין צדיק בארץ אשר יעשה טוב ולא יחטא", לכן האדם עלול לנפילות בטבעו מראשית יצירתו ולאורך כל ההיסטוריה, ואף ענקי העולם לא ניצלו מהטבע הזה. סיבת הדבר היא שהמעלה הגדולה ביותר בקרבת אלוקים דומה לקרבה העמוקה ביותר בין בני האדם, והיא - רחוק שמתקרב. האפשרות לנפילה נותנת לאדם את הבחירה, והוא נעשה שותף בקרבת אלוקים ולא רק מקבל את טובו של ה'. הריחוק שנוצר על ידי נפילותיו של האדם מפני שניתנה לו בחירה הוא המצע של מעלת בעלי התשובה על צדיקים גמורים, מעלת בעלי התשובה על פני הצדיקים הגמורים היא שהמרחק והניתוק שנוצרו על ידי החטא הם בעצמם מעמיקים ודוחפים לקרבה יתרה ביותר. הנפילה בסופה מביאה למעלה גדולה, וכלשון רבותינו: "לחיילא יתיר", לתוקף גדול יותר של אהבת ה' וקרבתו.
שאלה: נטיעת עץ פרי עקור בשנת שמיטה: אני מתגורר בבניין רב קומות חדש שרוב דייריו אינם דתיים (למרות שכולם אנשים ושכנים טובים). הקבלן שבנה את הבניין, עקר עץ זית ממשרד המכירות שלו והדיירים ניצלו את המצב והעבירו אותו לגינה שלנו (שעדיין בחזקת הקבלן) הגינה נמצאת על מצע טוף ומתחתיה יש חניון רכבים. (כלומר הגינה לכאורה נמצאת בתוך "אדנית" גדולה בלי קשר לאדמה) מה דינו של עף זית זה? מראש,
תשובה: וברכת ד' לא נכתב מה גודל הגינה, אני מתייחס כגינה גדולה שיש בה לפחות 330 מ"ק אדמה. במקרה כזה אין גדר של עציץ שאינו נקוב על הגג אלא כקרקע עצמה. על כן דין הנוטע בה שיעקר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום - שבי דרום
שאלה: דוד eco solar boost בשבת: לכבוד הרב אני סובל ממחלה כרונית המקשה עלי, בין השאר, לקום בבקר. מקלחת חמה מאד עוזרת לי לקום. בשבתות מאד קשה לי מכיון שאיני מתקלח, ואף היו שבתות שלא הגעתי לבית הכנסת כלל בעקבות כאבי, ושכבתי כמעט כל השבת. בעקבות פרסום אודות היתר להשתמש במים חמים שהוחמו ע"י דוד מסוג eco solar boost בשבת, רכשתי דוד זה והוא הותקן ע"י מתקין ירא שמים מטעם החברה. הדלקתי את הדוד למשך מספר שעות לפני כניסת השבת, וכיביתי אותו לפני כניסת השבת. בשבת בבקר, המים כבר לא היו חמים. אם אני מדליק את הדוד לפני כניסת השבת ומשאיר את החימום דולק במשך השבת עד שעה מאוחרת בבקר שאז ייכבה ע"י שעון שבת, האם מותר לי להתקלח במים חמים מדוד זה בזמן שהוא עדיין דולק בשבת בבקר? בכבוד רב ו
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נדמה לי שיש רבנים שהתירו כגון: הרב דב ליאור שליט"א. לכן מותר לרחוץ רק פניו ידיו ורגליו(שולחן ערוך אורח חיים שכו, א). אולם בגלל שאתה מצטער אפשר להקל לרחוץ כל הגוף כפסק רבי עקיבא איגר(מובא בבאור הלכה שם "במים שהוחמו") ואין לסחוט את השערות. רפואה שלמה מהשמים הרב חגי בר גיורא
שאלה: סדר לימוד להלכות ישרות בעסקים: ברצוני לבנות לעצמי סדר לימוד לטווח ארוך (כשעה ביום, תוכנית לשנה-שנתיים או יותר), כדי ללמוד את כל ההלכות הנחוצות בנושאים כמו: ישרות בעסקים, מקח וממכר, הילכות אונאה ריבית גניבה השאלה דינא דמלכותא וכו. לא הלכות הנוגעות לדיינות בית דין טוען ונטען וכו, אלא בעיקר "מה מותר לי" ו"מה אסור לי לעשות" בנושאים כספיים כאלו. מה הרב ממליץ ללמוד? סימנים מסוימים בחושן משפט עם נושאי כלים? איזה? או שיש ספרי פסק מקיפים המדברים על "זמן הזה"? חשוב לי ללמוד כמה שיותר הלכות מעשיות בנושא. (אם אצטרך ללמוד קודם את כל סדר נזיקין ואז את כל חושן משפט. לא אגיע לידיעת ההלכות למעשה בעוד הרבה שנים.) המון מראש, נ"ב: יש לי רקע בלימוד טושו"ע (שבת)
תשובה: אני ממליץ להתחיל בטור ושו''ע הלכות אונאה ולאחר מכן הלכות שכירות פועלים וכן אפשר הלכות שומרים. הלכות שכנים עדיף מספרים בני זמננו. יש היום כמה ספרי ליקוט המתאימים לימינו על הלכות אונאה, ופועלים. את תרצה אשתדל לרשום שמות של ספרים כאלו.
שאלה: האם לוי חייב לקחת מעשר ראשון?: האם לוי חייב לקחת מעשר ראשון?, אם יכול לסרב, מאיזה סיבות?
תשובה: וברכת ד' מתנות כהונה המסרב לקבלן הרי זה מסרב מתנות כהונה. עיין שו"ע סי' שו סעי' ד. אלא א"כ נותן הסבר מדוע אין בכך מסרב לקבל מתנו"ע. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: המשך לשאלה: לך על תגובתך, כבוד הרב. במידה ואערוך בע"ה אירוע בריתה ביום חול, ללא מוזיקה, ואימי תהיה בה, מבלי לסעוד כלל, האם אז מותרת השתתפותה? הצעת לערוך את האירוע כסעודה בשבת. האם תוכל להסביר מה כוונתך בארוחה משפחתית? מה מבחינת הפורום של האנשים? האם מוגבל? לך מראש, ושבת בע"ה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בריתה בשנת אבל "
תשובה: ראשית אתנצל על העיכוב בתשובה. לגבי השאלה ארחיב מעט (מתוך הנחה שהשואלת נוהגת כספרדים, האשכנזים מחמירים יותר בזה). סעודת שמחה היא כזו שכל עניינה הוא בלהרבות אהבה ושמחה בין חברים וקרובים. לכן לכתחילה אמרתי שבדרך כלל בריתה הינה סעודת שמחה ואסור לאבל לאכול בה. אמנם, אם אין בה מוזיקה, ובאמת תהיה זו סעודה 'רגועה' (ללא כל השמחה הרגילה מסביב) שמטרתה העיקרית היא רק הזדמנות להודות לה' על חסדיו תוכל אף לאכול בה. לגבי שבת- בשבת יש כלל שלא נוהגים דיני אבלות בפרהסיא מפני כבוד השבת. ולכן אם יהיה ניכר חסרון האבל בסעודה, אז תהיה זו אבלות בשבת בפרסהיא. על כן בכל נושא זה יש מקום להקל יותר אם נעשה בשבת. סעודה משפחתית- עיקר כוונתי היתה שלא לעשות לכתחילה סעודה שמחה לכל החברים וכדומה ואז להגיע למצב שנצרכים להיתר, אלא סעודה שהיא במסגרת משפחתית באופן כללי, ואין הגבלה על מספר מסוים של משתתפים.
שאלה: שינת קבע בלילה לגבי ברכות התורה: אם אשה ישנה שינת קבע על מיטתה לאחר צאת הכוכבים ואחר כך קמה כדי ללמוד או לקרוא שמע על המיטה, האם צריכה לברך ברכות התורה כדין הגבר?
תשובה: אשה שישנה שנת קבע לאחר צאת הכוכבים צריכה לברך ברכות התורה אם כוונתה ללמוד תורה אולם אם רק אומרת קריאת שמע לא תברך ברכות התורה.
שאלה: דעת הרב צבי יהודה על הר הבית: לכבוד הרב, 1) מה הייתה הסיבה שהרב צבי יהודה הורה לא לעלות להר הבית? האם זה בגלל פסיקת הרבנות הראשית או בגלל פסיקת מרן הרב אביו זצ"ל? 2) קראתי מאמר של רב מהציונות הדתית שאמר שלדעתו, במצב שנתון היום, גם הרב צבי יהודה היה מתיר עליה להר הבית. מה דעת הרב בעניין?
תשובה: 1. פסק מרן אביו. הרב קוק בשעתו כתב תשובה ארוכה במשפט כהן שקדושת שלמה קדשה לשעתה וקידשה לעתיד לבוא, אך הראב"ד חולק על זה. הרב צבי יהודה אמר שצריכם לשמור כמו שהרב קוק כתב. אבל לאחר שהרב גורן מדד ובדק לקחו בחשבון את כל הפרטים וכל מקום שהוא בספק האם יש שם קדושת העזרה אין לעלות. אין שאלה האם לעלות למקומות שוודאי קדושים. ולדעתי יש לסמוך על שיטת הרב גורן ולהמשיך לעלות. יש להמשיך לעלות. 2. הרב צבי יהודה אמר פעם שאין לעלות אבל צה"ל צריך להיות שם. אני חושב שאם הוא היה היום גם הוא היה אומר לעלות.
שאלה: כוס קידוש מכסף: האם מעבר לעניין כבוד שבת, ישנו עניין הלכתי או אמוני בכוס מכסף דווקא? במידה וכן אשמח להפנייה למקורות. מקרב לב
תשובה: אין עניין בסוג הכוס. כסף נתפס כמכובד
שאלה: גובה מינימלי למחיצה: בהמשך לשאלתי הקודמת, שמעתי בשם כבוד הרב שיש מקרה מסויים בו הרב מתיר להתפלל עם מחיצה מינימלית של 80 ס"מ ( 10 טפחים). רציתי לברר האם השמועה נכונה, ואם כן - באיזה מקרה בדיוק הרב התיר ע"י מחיצה של 80 ס"מ. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גובה המחיצה ביוה"כ בקיבוץ חילוני"
תשובה: לא היה ולא נברא. העניין של מחיצה זה שלא יראו.
שאלה: בציעה על שתי כיכרות: הגמרא בברכות לט: אומרת שחייב אדם לבצוע על שתי כיכרות לחם משום דכתיב במן שביום שישי ירד לחם משנה. אבל לכאורה אין כאן ברכה כפולה, בסך הכל המן של שבת הקדים ליום שישי, והמן השני שייך בכל מקרה ליום שישי! השאלה שייכת גם לרש"י בבראשית - "ברכו במן, שכל ימות השבוע ירד להם עומר לגולגולת ובשישי לחם משנה". איזו מין ברכה יש כאן? שבת לא מקבלת לחם אחד יותר משאר ימות השבוע.
תשובה: שאלתך נשאלה על ידי פרשני רש"י על התורה. יישר כח! נביא כאן תירוץ אחד של השפתי חכמים - כידוע כל יום לקטו עומר לגולגולת ואם נותר מן העומר למחרת הוא הבאיש והתליע. ביום שישי אכן לקטו שני עומרים אחד ליום שישי ואחד לשבת - נס ראשון שאותו עומר המוקדש לשבת לא התליע. נס נוסף אף אם האדם לא אכל את כל העומר של יום שישי והותיר ממנו לשבת - גם תוספת זו לא התליעה. א"כ זוהי הברכה המיוחדת לשבת שכל המן שירד עבורה או נותר עבורה לא הבאיש. יום טוב
שאלה: קניה כתובת אינטרנט בערב שבת: לכבוד הרב ביום חמישי האחרון קניתי כתובת אינטרנט (כתובת אינטרנט לאתר שלי, כמו שיש www.yeshiva.org.il כזה דבר רק עם השם של העסק שלי) והאתר שקניתי ממנו לא מצא זמן להקצות לי את הכתובת אלא בשבת. כנראה שמי שהקצה הוא יהודי, וכנראה שעושה את זה בכל שבת ולא חד פעמי. האם יש דרך להתיר להנות ממעשה שבת זה? (יש לי פה הפסד -שהרי- ברגע שקניתי א"א לבטל והכתובת נשארת אצלי) ב מראש!
תשובה: איסור הנאה ממעשה שבת לפי השולחן ערוך שמותר ליהנות במוצאי שבת מיד וכך פסק הרב עובדיה זצ"ל ועוד. יש שהחמירו בכדי שיעשה במוצאי שבת - וגם זה לשאלתך זמן מועט. לסיכום - מותר
שאלה: לימוד לנער בזמן הפנוי:, אני בן 15 ואני לומד בישיבה תיכונית רציתי לשאול מה הרב ממליץ לי ללמוד בזמני הפנוי אחר הלימודים (יש לי 4 שעות -5 כל יום) ולמה?
תשובה: אין אדם למד אלא במקום שליבו חפץ, התורה רחבה מני ים וקיימות אפשרויות רבות. תנ"ך, משנה, רמב"ם, ספר החינוך, ספרי מוסר ומחשבה כגון הקדמות הרמב"ם, מסילת ישרים ועוד ועוד. נסה חלק מהצעות אלו ואחרות ובמקום שלבך יימשך שם. לא הזכרתי תלמוד למרות שהוא הראשון בכולם כי איני יודע את יכולתך להתמודד עם דף גמרא. התייעץ עם רבותיך.
שאלה: ספרי קודש:, קראתי הלכה שאומרת שאסור לשים ספר קודש על הברכים ולהשען עליו עם הידיים, רציתי לשאול: 1. האם מותר באופן כללי לשים על הברכיים ספר? 2. האם כשהספר על השולחן מותר להישען עליו? לשין מרפק או את היד? ושבוע טוב.
תשובה: בספרי קודש יש לנהוג בכבוד ובזהירות. הנחת ספר על הברכיים מותרת כאשר אין חשש של נפילה והיא נעשית לצורך הלימוד וכדו'. השענות על הספר תוך כדי הלימוד ג"כ מותרת (שו"ת שלמת חיים סי תקסו, ועיין עוד פסקי תשובות סי' קנ"ד אות כ"ג). יום טוב
שאלה: אם להמשיך להתפלל בבית כנסת מסוים: ב"ה בבקשה מכבוד הרב שליט"א לקרוא את דבריי בעיון מחילה כי אני בדילמה וחרדה ושוב מחילה מכבודו : אני נמשך לבית כנסת שאין הרבה שמתפללים בנוסח זה, לצערי בע"ש בכניסה לבית הכנסת מגישים עארק לכל מתפלל שנכנס, ביום שבת ש"ץ שותה עארק מהול באשכוליות וקורה בתורה, אשתו ואחותו הלכו לעולמם באותה שנה בר מינן, אוליי זה לא קשור, אני מעביר שיעור לבחורים, אח"כ עשר דקות הלכות בסעודה שלישית, ובאמצע מפריעים לי, ואני מתעלם כבר הרבה זמן, אח"כ יושב עם מתפלל ומלמד אותו גמרא, אחרי ערבית מוצ"ש לומד זוהר עם קבוצה ומסביר להם עד שכמה שחנן אותי השם יתברך, אני מטבעי רגיש, אחרי כל זה, אני הולך הביתה, ומשחזר ונמצא בצער מחד, ומאידך יש כאן קידוש השם יתברך, שהשם יאריך ימיכם בטוב ובנעימים.
תשובה: יישר כח על העברת השיעורים ועל קידוש שם השם בעולם. ב"ה זכית להימנות על הלומדים והמלמדים ועל כך כמובן עליך לשמוח ואף להכיר לבורא עולם. יחד עם זאת, העוסקים בהרבצת תורה ובקירוב ישראל לאביהם שבשמים חייבים להצטייד במנה גדושה של עין טובה, לאהוב את הבריות ולמצוא בהם את הדברים הטובים, גם אם לא זכו להגיע למדרגתך. רק מתוך אהבת הבריות אמיתית ומתוך סבלנות ניתן לקרב, לרומם, להעלות ולהשפיע. תתמקד בדברים הטובים הנעשים בקהילתך ותשבחם ולאט לאט הם יתפתחו ויגדלו ויהוו את המשקל הרציני בקהילה וירוממו את כולם. ביחס לשאלה הפרטית, אני מצרף תשובה של ידידי הטוב הרב ישראל ויסקוט שליט"א, שעוסק אף הוא בהרבצת תורה בקהילתו, ומטבע הדברים התנסה בדברים דומים, ולפיכך ראיתי לנכון להתייעץ עימו: לענ"ד יהודי צריך להיות ביום שבת במקום שבו הוא מרגיש חיבור לקב"ה. החיבור יכול להיות באופן של 'מקבל', סופג את אווירת התפילה והלימוד, ויכול להיות באופן של 'נותן', כלומר - ממוקד בהשפעה על סביבתו ככל שניתן, ואז 'איידי דטריד למיפלט - לא בלע', כלומר היות והוא ממוקד בשליחות, הוא פחות מושפע מהאווירה הבלתי שלמה שסביבו. מהשאלה משמע שאצל השואל שני הדברים משמשים יחד, כלומר - הוא גם רוצה 'לקבל' מנוסח התפילה המיוחד, וגם במקום של 'נותן' - בלימוד התורה לאחרים. עובדת היותו 'נותן' ומלמד תורה לאחרים - ממלאת אותו, והוא מרגיש שזו שליחותו, ויחד עם זאת יש צער, היות והוא רגיש, ו'מקבל' את האווירה סביבו. הייתי מציע להתחזק עם עצמו בערך הרבצת תורה, שהמאור שבה מחזיר בגלוי ובנסתר למוטב, בנוסף - למצוא מקום אחר שבו יוכל להיות 'מקבל' - שיעור תורה, קשר קבוע לתלמיד חכם גדול - כדי שבשבת יהיה פנוי להיות נותן, ופחות ייפגע ויצטער ממצבם הרוחני הירוד של אחרים. ולאחר זמן לשקול עם עצמו, אם יש אנשים שהתקדמו מבחינה רוחנית או שהמצב המצב כללי התקדם בזכות היותו שם, ולשקול תועלת מול הפסד, מחד - את התועלת שמביא, ומאידך - את הצער שיש לו. אם אחרי הכל לא טוב לו, ושבת מביאה לו במקום התרוממות מפח נפש - כנראה שזו לא השליחות שלו. אם יחד עם הצער הוא מרגיש תקווה ושמחה פנימית בליבו, ואומר לעצמו - נגרם קידוש ה', ידיעת תורה ואהבתה, וזה גורם לי לרצות לבוא עוד, ולא להתייאש מתשובתם של ישראל - הייתי ממליץ לו להמשיך, ובודאי ה' יפתח פתחים להתקדמות במקום הזה.  מקווה שהדברים הובנו. יש כמובן עוד היבטים לעניין: לדון אותם לכף זכות, איך להתנהל כשיש מפריעים, היכן הוועד בתמונה, וכו'. אני תקוה שהתשובה קלעה לעיקר כוונת השואל  כל-טוב,
שאלה: למה היהודים יותר חכמים?: יש הרבה תחומים שבהם רואים שהיהודים חכמים ביחס לשאר העולם - כמו למשל זוכי פרס הנובל בעם היהודי ביחס לגודל שלהם ועוד דוגמאות רבות. יש לכך כל מיני הסברים שהם היו צריכים להתאמץ מאוד כדי לשרוד את הגלות וכו'. האם יש לזה גם הסבר אמוני כלשהו?
תשובה: עיקר המעלה של עם ישראל הוא לא בחכמתנו, לא בכישרונותינו ולא בחוזקנו - אלא באלוקיותנו. אנחנו עם אלוקי, עם שהקב"ה קרא לו: "בני בכורי ישראל", שהוציא אותו ממצרים, נתן לו את התורה, ייעד אותו להיות אור לגויים ולהפוך את כל העמים לקרוא שפה ברורה בשם ה'. אנחנו לא עם אלוקי כדי להתהדר כנגד הגויים, כדי לעסוק בהתפארות וגאווה - אלא מפני השליחות העליונה של האור האלוקי שמאיר לעולם כולו על ידינו. ההבנה שמעלה עליונה כזאת יכולה להתבטא גם בחכמה, וכשישראל בארצם גם בגבורה ממשית ובכל התכונות והמעלות הטובות היא הבנה פשוטה וסבירה - אבל היא מפספסת את העיקר מפני שלא בעניין הזה נבחרנו מכל האומות, אלא בהיותנו רעיה לדוד האלוקי, "כי אנו רעייתך ואתה דודנו".
שאלה: חנוכת בית לעסק : אני מחפש דבר תורה המתאים לחנוכת בית לעסק, אשמח לקבל עזרה.
תשובה: לשואל ראשית, ברכת הצלחה בעסק החדש! לשאלתך, כדאי לעיין בדברי הרש"ר הירש לספר בראשית עמ' קסב וכן בדבריו של האדמו"ר מפסיאסצנה בספרו "חובת התלמידים" בהתחלה. שניהם עומדים על משמעות המילה 'חנוכה' בהקשר של חנוכת הבית. ראה ברכה בכל עמלך. רבה
שאלה: כשרות של מולטי ויטמינים: בהקשר של מולטיויטמינים ודומיהם שיוצרו בחו"ל, האם צריך שתהיה להם חותמת כשרות למרות שידוע שמדובר בחיידקים? ומהי חומרת האיסור לקיחתם ללא חותמת הכשרות (במידה ודרושה כזו)?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בחלק ממולטי ויטמינים קיימים מרכיבים לא כשרים. אפשר להקל לקחת בלי כשרות רק כאשר: א) בולעים אותם בכדור בלי שמורגש טעם ב) קימות הוכחות מדעיות שהם מועילים ג) רופא חייב לקחת דווקא את הכדורים בלי כשרות. בברכת ורפא ירפא הרב חגי בר גיורא
שאלה: איך מקרבים את המשיח?: מה יהודי יכול לעשות בכדי לקרב ולזרז את ביאת המשיח ובניין בית המקדש?
תשובה: ראשית, יש להבחין בין חובתו של יהודי לבין מידת חסידות. החובה של יהודי היא קיום התורה, לעבוד את ה' בלבב שלם באהבה וביראה ולקיים את כל המצוות. בתורה אין מצווה מפורשת שאומרת שהאדם צריך לעסוק ולהביא את הגאולה השלמה. אמנם ודאי שזה כללות רצון ה' בתורה, להביא הטוב העליון של הגאולה העתידה, ומידת החסידות של לעשות נחת רוח ליוצרנו דוחפת אותנו לרצות לעשות את כל אשר לאל ידינו כדי להביא את הגאולה השלמה. אבל, מכיוון שזוהי מידת חסידות - חשוב שהיא תחזור ליסודות ותבקש דווקא על ידי התורה ומצוותיה להביא את הגאולה. אין דרך עליונה יותר מאשר קיום רצונו של ה' יתברך כדי להביא את העולם לשלמותו. הרמח"ל כותב שמה שהתגלה לנו בהר סיני ועליו אומר הכתוב: "אתה הראית לדעת כי ה' הוא האלוקים אין עוד מלבדו" - הגילוי הזה הראה לנו איך התורה ומצוותיה הם המביאים ומסובבים את הגאולה האחרונה. אמנם, יש מן המצוות שמכוונות לזה ביותר: הראשונה היא להשיב בתשובה את ישראל לאביהם שבשמים, גם האדם את עצמו וגם את כל הסובב לו, ובייחוד ללמד תורה את מי שלא זכה, כדי שיתקרב וישוב אל ה' יתברך. בודאי גם בניין הארץ, ההתיישבות בכל מרחבי ארצנו וביותר במקומות שאויבנו רוצים לחמוס מאיתנו, גם היא מצווה רבה השייכת לדור הגאולה, יותר ויותר עיסוק בבניין ירושלים, ולימוד כל ענייני המקדש ועבודת הקודש כמו שאומרים ח : "כל הלומד תורת עולה כאילו הקטיר עולה". אחרון חביב, זה הצורך לעמוד לפני ה', לשפוך לפניו שיחנו כפי שאנחנו עושים לא רק שלוש פעמים ביום אלא פעמים רבות - גם בברכת המזון, מעין שלוש, בפיוטים ובזמירות. בכל עת אנו פונים אל ה' יתברך ושופכים את נפשנו בתפילה לפניו שיבנה את המקדש ויביא לנו גואל צדק. ה' שומע תפילה, ובעזרת ה' בקרוב ישמע את תפילתנו ויגאלנו גאולה שלמה.
שאלה: מצב הכשרות של הבשר והחלב בארץ: האם זה נכון שאין בשר בארץ שהוא כשר וגם נדיר למצוא חלב שהוא כשר עקב חליבת שבת וכתוצאה מכך הכשרות בארץ היא גרועה ביותר בלי שאף יהודי אפילו יידע?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מי שמסר לך את מידע השקרי צריך לחזור בתשובה וללמוד את ספר שמירת הלשון. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עונש משמיים לקורח: ב"ה מזמן משה רבינו ועד שסנהדרין נהגה להוציא למוות, לא הרגו על מחלוקת (מצוות לא תעשה שין בה מעשה). מכאן יוצא שכאשר ה יתברך ממית את עדת קורח זה צו שעה ולא דין רגיל?
תשובה: לשואל השאלה מתי התחילו לדון דיני נפשות נידונה באריכות על ידי הגרי"א הרצוג, הרב הראשי לישראל, בספרו "תורת האוהל" עמ' עא, ובפשטות עולה שהחלו לנהוג מיד אחרי מתן תורה או לכל הפחות עם הקמת המשכן. על מצוות לא תעשה שאין בה מעשה, ממילא אין עונש מיתה ואפילו לא מלקות. והעיקר: העונש האלקי איננו כפוף לכינונה של סנהדרין או לדיני המשפטים, ותמיד הוא בבחינת 'הוראת שעה'. נאמנה
שאלה: הפסד פירות שביעית: בתחילת פרק ה בספר שבת הארץ בחלק תוספת שבת מובאת מחלוקת אחרונים האם יש איסור הפסד בפירות שביעית פחות מכזית. האם לא נאמר שמכיון ששביעית דרבנן ניתן לסמוך על המקילים ולא לחשוש להפסד בכמות פחות מכזית?
תשובה: וברכת ד' ספר שבת הארץ ברוב המקרים לא הכריע הלכות אלא הביא דעות. ועל כן גם בשאלה זו הובאו הדעות. לגבי שאלה מה לנהוג למעשה אין אנו פוסקים בכל דבר אוטומטית שספק דרבנן לקולא. אמנם יש רבנים גדולי ישראל שהחישוב הוא מתתמטי דהיינו על פי כללים, אבל רוב הפוסקים שהולכים לפי בחינת כל דבר לא פוסקים כן, אלא תולים זאת בדברים נוספים, ובייחוד שבחצי שיעור יש איסור (ונחלקו הראשונים בכך). על כן לכתחילה יש להחמיר בהפסד של דבר מועט, אבל בדיעבד או שעת הדחק אפשר להקל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום - שבי דרום
שאלה: בישול גויים - המשך: בהמשך לשאלה, האמא מאד תיעלב מהאפשרות הזו, אני יודע שהעניין של האיסור הוא משום איסור חתנות או היגררות אחר מעשי הגויים, אבל המצב הזה הוא שונה כי גם האמא מקיימת אורח חיים יהודי לחלוטין.האם יש איזשהיא סברה או דעה שמקלה בעניין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בישול גויים"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בשולחן ערוך(יורה דעה קיג, ד)מובא: יש מי שמתיר בשפחות שלנו ויש מי שאוסר ואפילו בדיעבד, אבל ברמ"א מובא שיש להקל בדיעבד ובמקום שנמצאים גם בני בית שברור שגם הם יחתו הגחלים נהגו להקל. לכן רק בדיעבד יש על מי לסמוך להקל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שהחיינו על תפילין: לכבוד הרב שליט"א המשנה ברורה כותב בסימן כ"ב שטעם זה שמברכים "שהחיינו" על ציצית זה אינו משום מצווה, כיון שלא בא מזמן לזמן (ומברכים כיון דלא גרע מכלים, כבשו"ע). ובס"ק ב כתב:"והוא הדין אם עשה תפילין לעצמו אינו מברך שהחיינו". האם זה רק מכיוון שלא קנה אותם (כדביאר לעיל), אבל אם קונה הוא כן מברך שהחיינו, או דילמא בכלל אינו מברך כיון דתפילין לא מקרי בגד? ואם כן, מדוע נקט דוקא "אם עשה תפילין לעצמו"?
תשובה: תפילין זה מצווה ולא בגד, ואנחנו נוהגים שלא לברך שהחיינו על תפילין. ילד שהוא בר מצוה יכול לברך על בגד חדש וממילא לכוון על כל התחייבותו במצוות.
שאלה: כמות הקניה המותרת באוצר הארץ : האם באוצר בית דין צריך להקפיד על קניה של שלוש סעודות או שמותר יותר?
תשובה: וברכת ד' היום ג' סעודות זה מודד לכמות קטנה וסבירה, ומכיוון שרוב האנשים קונים לשבוע, א"כ אפשר לקנות לשבוע. הקנייה מעל ג' סעודות הייתה למסחר, אבל היום אין כמעט את ההגדרה הזאת. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: ניכוש עשבים לנוי: יש בחצר עשבים שוטים מסביב לעץ. העשבים לא יפגעו בעץ אבל הם מכערים את החצר. האם יש דרך לקצוץ אותם בשמיטה?
תשובה: וברכת ד' אפשר לקצוץ אותם מעל פני השטח. אם אפשר ריסוס עדיף ואם לא אפשר גם בחרמש מוטורי או מספרים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: לימודי חול בשבת: כבוד הרב אני בחורה דתיה שומרת שבת. אני סטודנטית למחשבים. וברצוני לשאול אם יש אפשרות בשבת רק לעבור על החומר הלימוד ורק לקרוא אותו?
תשובה: לפי מנהג הספרדים אין ללמוד בשבת לימודי חול, ולפי האשכנזים מעיקר הדין מותר וראוי לירא שמים להימנע מכך. אמנם לימודי מחשבים אסורים בשבת לדעת כולם, משום שאין ללמוד עניינים של עיסוקים האסורים בשבת (מקורות: שו"ע או"ח שז, יז  וכן שו, א  שמירת שבת כהלכתה מהדורה חדשה כט, מט). בהצלחה במבחן!
שאלה: עקירת נר לילה מגינה - המשך: על התשובה ששלחתם לי. ניסיתי לאחרונה לטפל בפרח בצורה כזאת אך לא תמיד זה מתאפשר. שתי דוגמאות: על אף שבהתחלה הצמח היה בנפרד מפרחים אחרים, בינתיים הוא שלח שורשים לכל עבר ועכשיו הוא גם גודל בתוך פרחים אחרים. במצב כזה אין באפשרותי לחתוך מתחת לאדמה כי אני גם אחתוך שורשים של פרחים שאיני מעונינת להרוס. הדרך היחיד במקרה כזה נראה לי רק למשוך אותו החוצה עם כמות של שורש שיעלה איתו. האם זה אפשרי בשמיטה? דוגמא שניה - הפרח שלח את שורשיו ועכשיו הוא עולה מבין הרוחים הקטנטנים שיש בין שורות האבנים שמהווים את השורה הקדמית של גינת הפרחים (שמחזיקים את האדמה בפנים). גם פה אין אפשרות אחרת מאשר למשוך כי לא ניתן להגיע לאדמה. אגב, בינתיים זה לא קרה השנה אבל שנה שעברה השורשים פילסו את דרכם מתחת לדשא הסינטטי והצמח האגרסיבי הזה עלה משם! אז משכתי אותו החוצה עם השורש אך מה אעשה אם זה יקרה בשנת השמיטה? כיצד אפשר לטפל בבעיה זו? אתה צודק שהפרח מאד יפה אך הוא מתחיל להשתלט על הגינה! על העזרה! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עקירת נר לילה מגינה בשנת השמיטה"
תשובה: ! באופן כללי ניתן לחתוך את הצמח מתחת לפני הרקע בעומק של 1-2 ס"מ, מתחת לצוואר השורש ואז הצמח לא יכול להתחדש. כאשר אין אפשרות טכנית לבצע זאת (כגון שנר הלילה צמוד לצמח אחר ויש חשש שהוא יפגע) ניתן לעקור בזהירות. בשולי הגינה ניתן לטפל בריסוס במונע נביטה או בחומר צורבני. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום - שבי דרום