LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: רחיצה בתשעת הימים למי שמזיע הרבה: האם הדין שאסור לרחוץ במים חמים זה גם למי שמזיע הרבה מאוד? או שזה המוגדר בהלכה להעביר הזוהמה שגם ביום כיפור מותר לרחוץ, ובתשעת הימים יהיה מותר במים חמים?
תשובה: לשואל, מי שמזיע מאוד מותר לו להתרחץ, אך לא במים חמים אלא במים קרים או פושרים, כך שאינו נהנה מהרחיצה אבל גם לא סובל ממנה (הוראת מו"ר הרב שאול ישראלי זצ"ל, מובא ב'מקראי קודש' מאת הרב הררי, פי"ד ס"ב, וכן דעת הרב וואזנר שליט"א, שבט הלוי ח"ז סי' עז, והרב בן ציון אבא שאול זצ"ל, 'צהר' ב תשנ"ח עמ' עד). ואם מסיבה כלשהי יש צורך דווקא במים חמים לשם הסרת הזיעה והלכלוך - הדבר מותר. זוהי הפסיקה המקובלת לפי הידוע לי, ויש מחמירים או מקילים יותר. הרחבה: ההשוואה שלך להיתר הרחיצה בתשעה באב וביום הכיפורים להעביר את הזוהמה אכן במקומה, אבל לא ברור לגמרי מן המקורות האם הדבר מתיר גם רחיצה במים חמים. מלשון הגמרא (יומא עז ע"ב) על יום הכיפורים, שמי שמלוכלך בטיט ובצואה "רוחץ כדרכו ואינו חושש", משמע לכאורה שהדבר מותר אפילו במים חמים. והטעם לכך, שמה שנאסר הוא רחיצה לשם תענוג, אבל כאשר הרחיצה נועדה רק לשם ניקיון, מותר לעשותה כדרכה. וכך מפורש במרדכי (תענית סי' תרלט) לגבי אבלות יחיד על כל פנים, שכתב: "מטונף שרי לרחוץ אף ביו"כ וגם בט' באב אם מלוכלך בטיט וצואה מותר. וכן באבל מותר לרחוץ אפילו בחמין מן הלכלוך ולרפואה", ולא ברור האם המילים "אפילו בחמין" מוסבות גם על ט' באב ויוה"כ שהזכיר קודם לכן. לעומת זאת באחד מאחרוני הראשונים, ה'אהל מועד' (שער ר"ה ויוה"כ, דרך ג נתיב ה), נאמר: "ואם היה מלוכלך בטיט או בצואה מותר לרחוץ בצונן". אם נרצה לתאם בינו לבין המרדכי, צריך לחלק בין אבלות יחיד לבין ט' באב ויוה"כ, כשם שמצאנו שרחיצת פניו ידיו ורגליו בצונן מותרת באבל (יו"ד שפא ס"א) ואסורה בת"ב ויוה"כ. אכן, בילקוט יוסף (אבלות סי' יח,ב) כתב לגבי אבלות יחיד: "אם היה מלוכלך בטיט וכדומה, רוחץ כדרכו ואפילו בחמין" (בטור יו"ד סי' שפא הוזכרה רחיצה בחמין לגבי מי שיש לו ערבוביה בראשו, אך שם לכאורה זהו צורך העניין). לאור מסקנה זו, מסתבר שמנהג איסור הרחיצה בתשעת הימים איננו חמור מאבלות יחיד, שהרי רחיצת פנים ידים ורגלים בצונן מותרת בימים (משנ"ב סי' תקנא ס"ק צד). אם כן יוצא שמי שמלוכלך מותר לרחוץ בימים אלו אפילו בחמים. אכן, כך מפורש בערוך השולחן (או"ח סי' תקנא סעיף לז): "וכל שכן מי שאינו נקי בגופו דמותר לו לרחוץ אפילו בחמין כדי שיהיה נקי"  אך ב'פסקי תשובות' (אות מח הערה 245) הבין שכוונתו שהוא זקוק למים חמים דווקא כדי להתנקות, אבל בזיעה בדרך כלל אין צורך בחמים. מסתבר שהפוסקים הנ"ל שהורו שהמזיע מאוד ירחץ במים קרים או פושרים אמרו זאת מפני שהמושג של "מזיע מאוד" אינו מוגדר כל צרכו, ואם נשווה אותו לגמרי ל"מלוכלך בטיט" ונתיר את הרחיצה בחמים הדבר עלול לבטל לגמרי את איסור הרחיצה בימינו. הסייג למים קרים או פושרים מבטיח שהרחיצה תצטמצם למה שנצרך ולא לשם תענוג.
שאלה: אוכל לא כשר לעובדים: אני עובד עם חילונים שלא שומרים כשרות וכמובן שלא מברכים. התפקיד שלי במשרד זה גם להביא להם אוכל. האם יש בזה משום לפני עיוור או איסור אחר?? אשמח לקבל תשובה ו אשריכם ישראל
תשובה: זה לא אוכל שלך אלא של המשרד. אותה השאלה קיימת אם אדם עובד במסעדה ובאים אנשים שלא מברכים ואוכלים שם, וזה מותר לצורך פרנסתו והם משלמים עלך האוכל. מכיוון שזה לא האוכל שלך מותר.
שאלה: נפילה בחלום: חלמי כבר 3 או 4 פעמים שאני נופל מגובה רב על האדמה וקם כאילו לא קרה לי כלום. מה זה אומר?
תשובה: בדרך כלל חלום של נפילה מלמד שיש למי שחלם פחד או דאגה גדולה ומה שבסוף לא קורה כלום מלמד שמידת הביטחון שיש לו מתגברת על הדאגות.
שאלה: הקרן לידידות: הקרן לידידות מארגנת בימים אלו ימי כיף לילדים מהדרום. האם מותר להשתתף בהם?
תשובה: אסור! כל דבר שקשור לנוצרים צריכים להתרחק מהם. הרב קוק אמר לא להינות מהם, מטרתם להשפיע על עמ"י שיאמינו באותו האיש. הם רוצים לתרום ולתת וישראל אך יש להם מגמה פנימית שעם ישראל יאמינו באותו האיש. לפי הרמב"ם יש להם גדר של עובדי ע"ז. אך אם יש כת שלא רוצה לעשות מסיון ולהשפיע על עמ"י- אין בעיה לקחת מהם.
שאלה: חתימת חוזה לקניית בית בתקופת בין המיצרים: ברצוני לדעת האם קיימת מניעה לחתום על חוזה לקניית דירה בתקופת בין המיצרים? אודה לתשובתכם,
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה טוב למעט במסחר בתשעת הימים אלא אם כן יהיה הפסד. עדיף לחתום רק על זכרון דברים ולדחות את החתימה עד אחר תשעה באב. הרב חגי בר גיורא
שאלה: דיני פרווה - המשך: בהמשך לשאלה 1- אם אין סכין פרווה, אני יכולה לשפוך מים רותחים על סכין ובכך להכשירו לפרווה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני פרווה"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הגעלה נעשית ע"י הכנסת כלי למים רותחים ואחר כך למים קרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לימוד עם בוקסר: אם אני לוקח ספר- אני צריך להשים שמיכה או ללבוש מכנסיים? ומה הדין בפלג הגוף העליון? (אם אפשר מקורות), השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לימוד תורה בלבוש קצר ובלי כיפה"
תשובה: א. כתב הילקוט יוסף (קצוש"ע אורח חיים סימן עה - ולא יראה בך ערות דבר סע' א') אסור לקרוא קריאת שמע או להתפלל או לברך ברכה ולומר כל דבר שבקדושה, או ללמוד בדברי תורה, כשהוא ערום, כל שלבו רואה את הערוה, ולא די במה שמכסה את גופו.משום שנאמר ולא יראה בך ערות דבר. אולם כל זה באופן שהוא מוציא בשפתיו, אבל אם רק מהרהר בדברי תורה מותר. שדרשו ח (שבת קנ א) ולא יראה בך ערות "דבר", לשון דיבור, דיבור אסור הרהור מותר.  ילקוט יוסף, מהדורת תשס"ד, ספר על הלכות פסד"ז, עמוד תרנא. שאר"י ח"ב עמוד ריג. ב. לגבי הצורך לכסות את פלג הגוף העליון - אם היה לבוש במכנסים, אף על פי שממתניו ולמעלה הוא ערום, ולבו מגולה, מותר מן הדין לקרוא קריאת שמע ולברך, אבל אינו רשאי להתפלל, עד שיכסה כל גופו, מפני שצריך לעמור בתפלה מתוך אימה ויראה, כעומד לפני המלך. וכן אינו רשאי להניח תפילין כשלבו מגולה. ואף לענין קריאת שמע יש להחמיר לכתחלה שיהא לבו מכוסה. (שו"ע סי' ע"ד סע' ו', שו"ע סי' צ"א סע' א' ביאור הלכה ד" יצא, כף החיים ס"ק ג') ג. לגבי לימוד תורה לא נזכר בהלכה החובה לכסות את פלג הגוף העליון. אם ניתן כדאי להדר לכסות את פלג הגוף העליון גם בשעת לימוד תורה כמו שכתב בספר תוצאות חיים (לבעל הראשית חכמה, אות ל"ד) "יתנהג שיהיה לימודו באימה וביראה.לכן צריך שיהיה בתיקון מלבושיו כראוי" יום טוב
שאלה: סחר בתשעת הימים: אנחנו ב"ה לקראת מעבר דירה לקראת ט"ו באב. א. עליי לשלם את הת האחרון ע"מ לקבל מפתח. האם מותר לעשות זאת בתשעת הימים? קבלת המפתח מתבצעת לאחר תשעה באב. ב. כחלק מהמעבר דירה, עלינו לקנות מטבח, כיור, מוצרי חשמל, שיש, ארונות וכו שלא נמצאים בדירה, ויגרמו לעיכוב בכניסה לדירה. האם ניתן לבצע את העסקאות בימים אלו, כאשר המוצרים יגיעו לאחר תשעה באב? ההנאה היחידה היא שהתפטרתי מהמטרד הזה ואני יודעת שבעז"ה אוכל להכנס בתאריך ולא לנדוד בין ההורים. ג. האם ניתן לבקש הצעות מחיר? להתמקח על המחיר ולסכם על קניה כאשר הת יתבצע לאחר תשעה באב? ד. האם מותר לי לסגור עם הובלה? ובשורות טובות לכל עמ"י.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בע"ה יהי-ה ישוב טוב. עדיף למעט במסחר בתשעת הימים. לכן עדיף גם לשלם אחר תשעת הימים הרי תקבלי אז את המפתח. אולם אפשר לסכם עם הובלה וגם לברר על ציוד ולקנות אחר כך. בהצלחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: שביעית בזמן הזה. מהתורה או מדברי סופרים.: לכבוד הרב, ברשות הרב יש לי מס שאלות: א. שמעתי שאומרים שעוד מעט אנו קרובים לשנת השמיטה. עוד מעט רוב ישראל בארץ בעזרת ה. אך לכאו אנו פוסקים כרמב"ם ששמיטה תלויה ביובל וצריך כל ישראל עם חלוקה לפי שבטים. היכן המקור שדי רוב ישראל. מה ההלכה למעשה? ב. כיום, שרבנים נותנים שיעורים ( כולל מכון התורה והארץ ), כל הזמן הם מחלקים על מלאכות האסורות מה"ת. למה לא מתחשבים בעובדה שאפילו זמירה קצירה זריעה ובצירה הם בזה"ז מדרבנן. ג. לגבי מחלוקת הרב קוק והחזו"א: האם משום שאנו באופן עקרוני לא פוחדים מהיתר מכירה, האם או מכריעים כדעת הרב קוק? או שאנו פעמים מקלים כדעת החזו"א? - אף שהוא היקל מאוד רק בגלל שלא רצה לסמוך על ההיתר המכירה. ואילו אנו כן סומכים עליו. מראש.
תשובה: וברכת ד' א. אמנם אתה צודק. המשמעות של רוב ישראל היא ביחס לתרו"מ. ב. זריעה, זמירה, קצירה ובצירה הם מלאכות מדאורייתא, אולם השביעית בזה"ז היא מדרבנן. וכשחכמים תקנו חובת שביעית כעין דאורייתא תקנו, ולכן אפילו בשביעית בזמה"ז דרבנן יש חומרא גדולה יותר במלאכות דאורייתא. וכפי שכתבו הפוסקים שיש להחמיר במלאכות דאורייתא אפילו לאחר התר מכירה. ג. בכל דבר הדיון הוא בפני עצמו, אין כאן שאלה של שיטה. יש שאלות של אוקמי פירא ויש שאלות של התר מכירה. לא ברור שיש כאן שיטה הלכתית המחייבת לפסוק בכל כפוסק א או ב. בדבר שהדיון הוא כשיטה א"כ בודאי אי אפשר להקל ולהחמיר באותו הדין. מה שכתבת שהחזו"א הקל באוקמי פירא בגלל שלא סמך על התר מכירה, דבר זה לא נכתב בחזו"א ולא כדאי לתלות בו דברים שלא כתב, יש לדון במה שכתב. (אמנם אתה יכול לומר הסברים פסיכולוגיים, אבל זה לא מחייב). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חימום מאכל במיקרוגל: לרב אני רוצה לחמם למשל שניצל פרוה במיקרוגל. אם אני לוקח קופסא פלסטיק שטופה ונקיה כדי לחמם את השניצל במיקרוגל, א. האם עלי לחקור ולדרוש אם חיממו בקופסא זו דברים חלביים או בשריים? ב.ואם אכן חיממו בה חלבי או בשרי, וחיממתי איתה את השניצל פרוה האם השניצל יהיה בחזקת בשרי חלבי? ג. אם אכלתי מאכל בחזקת בשרי האם צריך לשמור שש שעות מהאכילה כרגיל?
תשובה: 1. אם קיים רצון לאכול את השניצל ביחד עם בשר או חלב יש לברר. 2. "סתם כלים אינם בני יומם" אלא אם כן ידוע אחרת ולכן השניצל ישאר פרווה. 3. בחזקת בשרי פרושו בושל בכלי בשרי נקי, האשכנזים לא אוכלים מאכל זה ממש עם חלבי, אבל לא ביחד עם חלבי אפשר לאכול. לספרדים מותר לאכול אף יחד עם חלבי. (ספר הכשרות). יום טוב
שאלה: עבודה סמינריונית: הרב. האם מותר לי לקחת עבודה סמינריונית לתואר ראשון שאחי הביא לי ולהגיש אותה, תוך שינוי קל והתאמה לצרכי, בתור עבודה שאני הכנתי, מתוך הבנה שזה דבר מקובל להיעזר בעבודות קודמות? או שזה נחשב הונאת דברים?
תשובה: האם האוניברסיטה מסכימה לתת לך תואר על סמך עבודת אחיך?
שאלה: נסיעה בשבת: כבוד הרב ההורים שלי אירגנו טיול בר מצווה לאחי הקטן בארצות הברית וחלק מהנסיעות שלנו בשבת אבא מאמין ואמא לא מאמינה אבל אף אחד לא שומר שבת חוץ ממני האם אני יכול לנסוע איתם בשבת רק בנסיעות כי אין לי מושג מה לעשות
תשובה: ב"ה לך. ראשית ברצוני לומר לך שאני מאוד מעריך את הגבורה שלך, להיות יחיד ששומר שבת במשפחה זה לא קל, ומגלה על המון עצמה פנימית שיש בך. ממש מרגש ומרשים. המשך להיות חזק, המשך להאמין בדרך שלך, ואשתדל לעזור לך בכל מה שאוכל. מטבעם של דברים, האמונה היא דבר שעמד במבחן מעשי. אדם מאמין באמת זה אדם שמסוגל לתרגם את האמונה הכללית שלו בה' למשהו מעשי בחיים, למשהו שיש לו משמעות ביום יום, לתרגם את הקשר עם אבינו שבשמים לקשר חי ומעשי. אני מתאר לעצמי שבמשך הזמן עברת לא מעט התמודדויות עם המשפחה, ושעברת שלבים לא קלים, ולכן חשוב לי מאוד לחזק אותך, שתדע שכל התמודדות כזו שלך יש בה אוצר עצום, הן בשכר שתקבל בשמים על כל דבר כזה והן במה שאתה בונה את עצמך, תזכה על ידה להגיע להיות אדם באמת גדול, אדם רציני עם המון כוחות והמון יכולות. תמיד חשוב להתחזק, תמיד חשוב לפתח ערוצים של חיזוקים וקשרים שיתרמו לך כוחות ויכולות להמשיך הלאה, ואם תרצה אשמח לעזור לך לפתח כאלו ולהתקדם עוד קדימה, אל תירתע, דע שכל צעד קדמה הוא אוצר עצום שמונח לפניך. וכעת, להתמודדות הזו שאתה עומד מולה. ידידי, אני כל כך מבין אותך! כך כך לא קל, אבל חשוב לזכור שבהתמודדות הזו אתה עומד על האמת שלך, ואתה זוכה להקל על עצמך בהמשך הדרך. ככל שהמשפחה שלך תראה שאתה עקבי וחזק, כך הם יקבלו את המסר שהם צריכים לבוא לקראתך, ושהם ירצו שאתה תהיה חלק מהם ולכן הם יתאימו את הדברים בשבילך. אפשר למצוא דרכים להתאים את הדרכים, אם באמת רוצים ומוכנים להשקיע בכך. זה לפעמים דורש יצירתיות, אבל זה מאוד כדאי וחשוב. ידידי, אי אפשר להקל בלנסוע בשבת, זה ממש חילול שבת גמור! גם אם לא קל, אתה מוכרח להתגבר, אבל יכול להיות שאפשר למצוא פתרון בדרך אחרת. אני מאמין שההורים שלך אוהבים אותך, ושבאמת רוצים שיהיה לך טוב. לכן חשוב מאוד שתהיה עקבי בשדר אליהם, שדר שבדרך כלל עוזר מאוד והוא מצד אחד להיות חד משמעי, שאתה לא יכול לנסוע בשבת, ומצד שני, שאתה לא תוקף אותם ולא קובע להם, אלא רק משדר כאב וצער אמיתי על כך שאתה לא יכול להיות שותף איתם בדברים האלו. לדוגמא, אתה תישאר במלון או במקום שתתארחו בשבת, ולא תוכל לנסוע איתם, אבל אל תתקוף אותם אלא תשדר להם המון צער על כך שאתה לא יכול לנסוע, ושמאוד היית רוצה שביחד תמצאו דרך שגם אתה תוכל להיות שותף. ככל שהשדר הזה יהיה יותר חזק, כך זה ישפיע עליהם יותר. אם נכנסים למריבה ולמאבק, הצדים רק נהיים יותר קיצוניים, ויותר קשה להגיע לתוצאות טובות, לכן היה עקבי בדרך הזו שכתבתי, ובעזרת ה' תצליח. אשמח להיות בקשר ולעזור עוד בכל מה שאוכל, ותרגיש חופשי לכתוב ולשאול, ואשמח לעזור. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: אמירה לגוי בשבת - כיבוי וגרמא (אור): אנו מתארחים בבית מלון בשבתות. למרות פיקוד השבת שמופעל טרם השבת בחדרנו, האור אינו כבה אלא בשעת לילה מאוחרת מאוד ומפריע לנו לישון - שוחחנו עם הנהלת המלון והם מודעים לבעיה (מדובר בחדר ספציפי בו מרבים לשכן אותנו). ישנו גוי שעובד במלון וכבר מכיר אותנו. בכל פעם שאני פוגש אותו במלון בערב שבת אני אומר לו בלשון זו: "תוכל להגיע אליי בשעה 22:00 לחדר? " - הוא כבר מכיר את רצוני ולכן מגיע ומכבה את האור. שאלותיי הן: 1. האם מותר לי לשאול אותו באופן הנ"ל "תוכל להגיע אליי. " כשהוא כבר יודע מה אני בעצם מבקש ממנו (בלי שבקשתי ממנו ישירות) ומגיע לכבות את האור? 2. במידה וכן - האם מותר לי להצטרף אליו למעלית (רגילה) כאשר הוא מגיע אליי לחדר (הוא מפעיל את המעלית ועושה זאת על דעת עצמו וכמובן לטובתו משום שמדובר בקומה גבוהה)? 3. האם יהיה מותר לבקש מגוי ביום השבת בשעה 12:00, כאשר פיקוד השבת עתיד להדליק את האור רק בשעה 16:00, שירים את מתג החשמל (האור) שכיבה עבורי בליל שבת כאשר ברגע שהגוי מרים את המתג - לא מתרחשת כל פעולה והאור יידלק רק לאחר מספר שעות כאמור? במידה ואסור לומר לו ישירות - האם יהיה מותר לספר לו סיפור דברים והוא יבין מעצמו?
תשובה: 1. מותר לומר לגוי בשבת ברמז שלא בציווי - בסיפור הצורך שבעשיית המלאכה "קשה לי לישון כשיש אור בחדר" או כדוגמא שהבאת בשאלה. (משנה ברורה סי' ש"ז ס"ק ע"ו) 2. גוי שעושה מלאכה לצורך עצמו (אין הבדל אם מדובר במלאכה האסורה מהתורה למלאכה האסורה מדרבנן) ואין חשש שיוסיף הגוי במלאכה בשביל היהודי ואין במלאכה איסור מוקצה - מותר ליהודי ליהנות ממנה בשבת. (שו"ע סי' רע"ו סע' ב') המקרה המובא בשאלה תואם את ההגדרות הנ"ל שכן הגוי עושה לדעת בשבילו ומלאכה זו יכולה לשמש אחרים ללא תוספת השקעה ועבודה מצידו ואין בה משום איסור מוקצה - ועל כן מותר. 3. בשבת אסור לומר לגוי לעשות מלאכה בשביל יהודי (אין הבדל אם מדובר במלאכה האסורה מהתורה למלאכה האסורה מדרבנן) ואף לא לרמוז לו בלשון ציווי. אכן מותר כפי שציינו בתשובה מספר 1 לרמוז שלא בלשון ציווי אלא כסיפור דברים. כאן קיים דיון נוסף לגבי הנאה ממעשה גוי שנעשה לצורך יהודי - כעקרון הנאה זו אסורה אלא אם כן יכל היהודי ליהנות מהמצב ללא המלאכה שנעשתה הגוי כגון: שיש בחדר אור חלש שאינו מאפשר קריאה נוחה, ניתן לומר לגוי (ברמז שלא בציווי, כנ"ל) "אינני יכול לקרוא אין מספיק אור בחדר". (שו"ע סי' רע"ו סע' ד' ובמשנה ברורה ס"ק ל"ב) שבת
שאלה: מעשר כספים.: לכבוד הרב בשנים האחרונות לא היו לי הכנסות לאחר הסתבכות עסקית. בחודשיים האחרונים התחלתי להרוויח כסף מתיווך דירות. יש לי עדיין חובות בהוצל"פ ובגמ"חים. השאלה הראשונה האם החזר חובות נחשב במעשר כספים? שאלה שניה, ת לישיבה ההסדר שבו הבן שלי לומד האם זה נחשב למעשר? שאלה שלישית: האם במקרה שזמן מה לא יהיו לי הכנסות האם אפשר להשתמש בכסף שהיה אמור להיות מעשר?
תשובה: הנך פטור ממעשר כספים עד שתתייצב. כלכלית. בכול מקרה שכר לימוד לישיבת הסדר הינו חלק ממעשר כספים. וכן שכ"ל ישיבות תיכוניות ואולפנות יכול להיחשב כמעשר כספים
שאלה: כהן יכול להילחם?: לכבוד הרב! בימים האחרונים עלתה לי שאלה בעקבות המצב הבטחוני: מה עושה כהן שהוא חייל קרבי. הנדרש להרוג מחבלים? הרי הוא יתקל בגופות של מחבלים ואפילו אף עלול לגעת בהם.
תשובה: מה עשו החשמונאים הכהנים? הם לחמו, ניצחו ונטמאו בטומאת המתים (גם חללים יהודים!) לכן היה צורך בשמונה ימים,שבעה ימים היו טמאים וביום השמיני ייצרו שמן טהור (עפ"י הבית יוסף).
שאלה: ארוחה בבית תמחוי בתור שכר: מעביד אמר לפועל שלאחר גמר העבודה, ייתן לו ארוחה במקום שכר. הפועל נתן את הסכמתו. אולם המעביד לקח אותו לבית תמחוי. האם המעביד נהג קשורה? יש לציין שלא צוין היכן הוא ייתן לו את הארוחה.
תשובה: המעביד נהג שלא כשורה, כיון שבהתחייבות המעביד לתת לפועל ארוחה במקום שכר, כלול שהמעביד יתן לפועל ארוחה מכספו, או מחברו וכדו', ולא ארוחה אותה הפועל יכל להשיג בעצמו. נוסף על כך אין היתר לבייש הפועל לאכול בבית התמחוי. המעביד צריך לשלם לפועל את המחיר של ארוחה, ולנכות ממנה את מה שהוא שילם לבית התמחוי עבור ארוחת הפועל לדוגמא אם מחיר ארוחה ממוצעת היא 30 ש"ח ובבית התמחוי גובים 5 ש"ח עבור הסעודה, המעביד ישלם לפועל 25 ש"ח. הרב מרדכי גרוס
שאלה: לא תגלה ערוותך עליו: ב"ה כבוד הרב ה יתברך נותן מצווה לכהנים ללבוש מכנסיים וגם מצווה לא תגלה ערותך עליו. האם המצוות לאו נועדה לקבלת מלקות עם מי שלא לובש מכנסיים? (שהרי בכיסוי המכנסיים נשללת אפשרות של גילוי ערווה). ב
תשובה: לשואל כבר כתב רש"י על הציווי "לא תגלה ערותך עליו" (שמות כ, כג), שבניית מדרגות למזבח במקום כבש גורמת שיתגלו מעט רגליו של הכהן בשעה שעולה לראש המזבח, ואף על פי שאין מדובר בגילוי ערוה ממש, שכן סוף סוף יש לכהן מכנסי בד, אף על פי כן נאסרה בניית מדרגות למזבח, שלא יתבזו מדרגות המזבח בפגם של חוסר צניעות. הפוסע פסיעה גסה על המזבח עד שנגלה ערוותו במזיד, לוקה (ספר החינוך מצוה מא). נאמנה
שאלה: מדוע ה  לא מזהיר בגלות בגלל שנאת חינם: ב"ה מדוע ה יתברך לא מזהיר בתורה שבכתב את הגלות שתבוא בגלל שנאת חינם?
תשובה: שאלת שאלה יפה. לא חשבתי עליה לפני כן. יתכן שהתשובה קשורה לעיקרון שיש דברים פשוטים שהתורה אינה צריכה לומר אותם, אלא התורה באה כקומה נוספת על גביהם. כך למשל אמרו ח 'דרך ארץ קדמה לתורה', ומי שמחוסר דרך ארץ בסיסית אינו יכול לקבל את התורה. לענייננו, קיום האומה כאומה אחת הוא דבר בסיסי, וברור שאם עם ישראל מפולג ומפורד ומלא בשנאת חינם, כפי שהיה בסוף בית שני, הוא לא יוכל להתקיים.
שאלה: ציטוט פסוקים המכילים שם ה  או שם אלקים בכתיבה אקדמית: בכתיבת עבודה אקדמית או מאמר בנושא תורני אנו מצטטים הרבה פסוקים. יש חשיבות להביא את הפסוקים בצורתו ובשלמותו. העבודה המאמר נכתב במחשב ומודפס לאחר מכן. כיצד יש לכתוב פסוקים המכילים את הצורות השונות של שם ה? החלפת ה ב-ד או ק? הוספת מקפים בין א -ל, י -ה או א -ד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כתיבת ואמירת שם השם"
תשובה: לשואלת, ממה שביררתי אצל מכרים בדרך כלל אין הקפדה בכתיבה אקדמית על כתיבת שם ה' במלואו. כדאי לתאם זאת עם מי שמקבל את העבודה, ואולי רק הצורה 'יקוק', שמוצעת בהעתקת הפסוקים מפרויקט השו"ת, חריגה וצורמת יותר לעין. אם יש חשש שבסופו של דבר החומר המודפס יושלך לאשפה, מוטב שלא לכתוב בו את שמות ה' כצורתם. ניתן לכתוב "ה'" במקום שם ה', ו"אלוקים" שמקובל מאוד בספרות. לגבי הוספת מקף בין אותיות השם, הדעות חלוקות האם זהו פתרון מספיק. מסתבר שאם חזותית המקף נראה כמפריד בין האותיות ולא כמחבר אותן הדבר מותר, בפרט שכאן אין זה אלא חשש שמא לבסוף העבודה תושלך לאשפה. אך מי שעומדת בפניו השאלה האם לגנוז שם כזה או להשליכו לאשפה - יש לגונזו. הרחבה בעניין הוספת המקף: כאמור, בעניין זה יש דעות שונות (הובאו ב'גנזי הקדש' פרק ז סעיף יד). ברור שהמקף מציין שאין לכותב כוונה לכתוב את שם ה' בקדושה (כלומר, בכתיבת סת"ם יש דין שהסופר צריך "לקדש את השמות", לכתוב לשם היותם שמות קדושים, ועניין זה חסר כאשר הכותב מוסיפים מקף). ברם, לעניין הדין שצריך לנהוג כבוד בשמות ובתום השימוש בהם הם טעונים גניזה הדעה המקובלת היא שלא די בכך שאינם קדושים, וגם שם שלא נכתב לשם קדושה טעון גניזה, אם רק נכתב כדי לציין את שם ה' (מסקנת הברכי יוסף יו"ד סי' רעו ס"ק כד  בניגוד למי שכותב "צבאות ערב", למשל, שאין כוונתו לשם ה' כלל). מכל מקום, יש אומרים שבמקרה זה חובת הגניזה היא רק מדרבנן (כך מסקנת השדי חמד, מערכת מ כלל י, עיי"ש תחילת עמ' תי, ששם שלא התכוונו לקדשו אבל ידעו שהוא שם ה' - אסור למוחקו ואין לוקין על כך). כאן השאלה היא: האם ניתן לומר שהמקף "מקלקל את צורת השם", כאילו לא נכתב כאן שם ה' כלל אלא הוכנסה בו אות נוספת. לדעת האבני נזר (יו"ד סי' שסה), כל עוד האותיות שלמות ונקראות ברצף כשם אחד המקף לא מועיל. לעומת זאת באחיעזר (ח"ג סי' לב, בסופו) כתב בפשטות שהמקף מועיל. קשה להכריע באופן החלטי בשאלה זו, ומסתבר שהדבר תלוי בשאלה כיצד כתיבה זו נתפסת, לפי הצורה החזותית ולפי המקובל בימינו: האם המקף יוצר רושם של חיבור למילה אחת או של הפרדה לשתי מילים (כך ראיתי שחילק בספר קדש לה', סי' י הערה כא).
שאלה: בל תשחית: לרב לעתים כאשר קונים גלידה מוצאים לאחר פתיחתה שהיא נמסה והתקשתה מחדש כך שחלקים מהגלידה הם קרח, מה שפוגם בטעמה, אך מן הסתם היא ראויה לאכילה. במקרה אחר, הגלידה נראית ר אך טעמה שונה ממה שמצוין על העטיפה. ברצוני לדעת האם מותר במקרים אלו לבקש שיחליפו את הגלידה לאחרת, כאשר אני יודעת בוודאות שיזרקו את הגלידה שהחזרתי. ב
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה את לא זורקת את האוכל לכן את לא עוברת על איסור של השחתה, את גם לא עוברת על איסור לפני עיור כי יתכן שהם יבדקו תחילה את הגלידה כדי לברר מה גרם לתקלה ולכן יש צורך לבדיקה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חוט ברזל של הלחם בשבת: מה דעת הרב דוב ליאור שליט א בעניין פתיחה וסגירה של חוט הברזל של הלחם בשבת. ראיתי דעות שונות בעניין ורציתי לדעת מה הרב אומר?
תשובה: מותר לפרק את זה, זוהי סגירה רק שלא יכנס אוויר, זה לא גדר של כלי אלא עטיפה.
שאלה: גידול צמח שום: לכבוד הרב, שמעתי שחל איסור גידול שום אצל יהודי קווקז. האם זה נכון? האם יש בכלל איסור גידול שום ביהדות? האם יש איסור על צמח מסויים ביהדות למעת שנת שמיטה?
תשובה: וברכת ד' לא שמעתי גזרה כזו. וכמו כן זה גם לא נראה אמיתי. צום החמישי לששון ולשמחה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שתיית יין בהבדלה: אם אני לא אוהב לשתות יין, האם אני יכול להבדיל ולתת למישהו אחר לשתות את היין במקומי?
תשובה: לכתחילה עדיף שאתה תבדיל, אבל אם אין ברירה וקשה לך לשתות השני יוכל לשתות במקומך. כך עושים במוצאי שבת חזון.
שאלה: מותר לספרדים להתקלח בשבת?: הסתכלתי כאן בשו"ת וראיתי תשובה של מרן הרב דוב ליאור שליט"א ודבר זה הפתיע אותי מאוד אני צפון אפריקאי (ספרדי) הרב כתב שמותר לבני ספרד להתקלח במים חמים בשבת?! הרי יש גזירה של רבנן קראתי על רבנים שהתירו ביו"ט במים חמים כל גופו וגם אלה מעטים.אבל בשבת לא שמעתי על אף אחד שהתיר העם הרב הוא דעת יחיד בנושא.? אבקש שתבארו לי בבקשה את הנושא. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מקלחת בשבת"
תשובה: איסור בישול זה אנרגיה של חומרי גלם, אם אדם ישים ביצה בשמש זה מותר לבשל. מה שהוחם ע"י אש זה גרמא. זה לא איסור דאורייתא, ולפי הספרדים גרמא מותר.
שאלה: קריאה בס"ת חדש בשנה הראשונה: שתי שאלות: שאלה ראשונה: האם יש עניין בהכנסת ס"ת לבית הכנסת בראש חודש אלול? שאלה שניה : בבית הכנסת שאני מכניס ס"ת ובו אני מתפלל,הכניסו ס"ת לפני כחודש, וס"ת יוצא כל שבת במשך שנה, זאת הבטחה של הגבאי לבעל הס"ת. שוחחתי עם הגבאי הוא הבטיח לי בהסכם כי הס"ת יוצא כל יום שני במשך כל השנה, ובראש חודש ובחגים. האם זה מספיק, או רצוי וחובה שיצא כל שבת במשך שנה כי זה מעין הגהה ובדיקת ס"ת. או שעדיף להכניסו לבית כנסת אחר שבו אני לא מתפלל ויצא כל השנה בשבת, מה עדיף? אולי יש לכבוד הרב רעיון נוסף. ותזכו למצוות
תשובה: לשואל, בוודאי דבר טוב וראוי לפתוח את חודש הרחמים והסליחות בהכנסת ספר תורה. זהו גם התאריך שבו עלה משה רבינו להר סיני בפעם השלישית למשך ארבעים יום, ובהם קיבל את הלוחות השניים. אם כן, התאריך מתאים מאוד לשמחה של קבלת תורה. העובדה שלא יקראו בספר במשך השנה הראשונה איננה צריכה למנוע את הכנסת הספר: זהו מנהג שאיננו חובה, ובימינו המנהג איננו עומד באותה דרגת חשיבות כבעבר, אם נתת את הספר להגהת מחשב (בנוסף להגהה אנושית). מעבר לכך, ניתן להציע שבתום השנה לקריאת הספר הקודם יתחילו לקרוא בספר שלך למשך שנה שלמה, ובכך יהיה קיום למנהג למרות שאין זו השנה הראשונה מאז הכנסת הספר אלא השנה הראשונה לקריאה בו. בכל זאת, אם לבית הכנסת השני הספר נחוץ יותר - יש בכך עדיפות. הרחבה: מנהג זה של קריאה בספר חדש במשך שנה מובא בספר 'לקט יושר' (מאת תלמיד המהרי"ל, מאחרוני הראשונים, ח"ב עמ' נט עניין ב): "וזכורני כשכותבין ס"ת חדשה בניאושטט. ובאותו ס"ת קורין בו בכל שבת שנה תמימה, ואחר כך קורין בו כסדר שאר ס"ת". לעומת זאת רבי חיים פאלאג'י (שו"ת לב חיים ח"ג סי' מג) מזכיר מנהג אחר, שבספר חדש קוראים בארבע השבתות הראשונות מאז שהובא. ויש שנהגו לקרוא בו רק בשבת הראשונה (ראיתי מובא בשם ילקוט מעם לועז). הנימוק העיקרי למנהג הקריאה במשך שנה הוא, כפי שכתבת, שיש בכך הגהה טובה לספר. כך כתב ב'נהר מצרים' (הל' קריאת ספר תורה בשבת, אות טז): "והתועלת הצומחת מהמנהג היפה הלזה, יען החוש והניסיון עדים שאין לך הגהה ובדיקה מעולה לס"ת. כהקריאה של הש"ץ בס"ת בשבת. ועיניו יראו כרגע אם יש בו פיסוק ודיבוק, ואם יש חסרות ויתרות בהיות שהקהל אזניהם קשובות להש"ץ תיכף ומיד ירגישו אם יש איזה תיבה חסרה. ופה מצרים. עוד לא נתפשט לגמרי המנהג הנעים הזה, רק באיזה בתי כנסיות ולא יותר, והרבה טרחנו להסבירם יופי המנהג הלזה להציל את הקהל ממכשול לברך על ס"ת חדש, שעל הרוב איננו בחזקת בדוק חזקה ודאית, ואין לסמוך על המגיהים". מכיוון שזהו הנימוק למנהג, מסתבר שבימינו, כאשר הספרים עוברים הגהת מחשב בנוסף להגהה אנושית, הספר אכן "בחזקת בדוק בדיקה ודאית", ואין כל כך צורך בבדיקתו על ידי הקריאה. ראיתי גם בשו"ת 'ניר לדוד' (סי' ר), שכתב ש"עיקר הקפידא אינו תלוי בזמן, דהיינו שנה ראשונה, אלא הקפידא לקרות בו כל התורה במוקדם האפשר". אם כן, אין כל מניעה לחכות שנה עד שיקראו בו, והעיקר הוא שבתקופה הראשונה לשימוש בספר הקריאה תקיף את כל התורה.
שאלה: מחמאות של בחור לבחורה: הבאר משה, ח"ג,קנד כותב שמותר לבעל להגיד לאשתו בזמן נידותה,הבגד שלבשת הוא יפה. האם ה"ה שבחור יגיד כך למשודכתו?
תשובה: צריך לשמור יותר על גבולות
שאלה: שתיית גיינר: אני שותה גיינר שקניתי, אם אתה לא יודע מה זה - זהו משקה שייצרו בחו"ל ונועד להשלים את הקלוריות שלא הצלחתי לאכול במשך היום והוא עוזר לי לעלות במשקל הגוף שלי כי אני בתת משקל די רציני, הבעיה שהגיינר לא כשר ומערבבים אותו עם חלב וזה. האם מותר לי לשתות דבר כזה? זה עלה לי נורא יקר ואני חייב לעלות במשקל גוף שלי.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בעזרת השם תהי-ה בריאה. קיים גיינר עם כשרות המיוצר מחלב ימי גבינה של ישראל. גיינר בלי כשרות עשוי ממי גבינה של גויים וכן במפעל שאין לו כשרות. חכמינו אסרו חלב של גויים וכן גבינה של גויים. יש שהתירו בדיעבד חלב ואף מי גבינה של גויים כאשר קיים חוק שאסור לשנות מחלב פרה. לכן לכתחילה יש להשתמש בגיינר עם כשרות שגם אם נקל בנושא של מי גבינה עדיין למפעל אין כשרות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: דיאטת HCG בתשעה באב: ראיתי שגולש אחר שאל את השאלה על שימוש בתרסיס בדיאטת HCG והרב שאל בתגובה האם יש לו טעם הראוי למאכל? תשובתי היא שלתרסיס יש טעם חזק של כוהל ואין זה טעם של אוכל כלל והוא לא טעים ולא נעים בפה. האם מותר או אסור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיאטת hcg בצום ט באב"
תשובה: אם אי אפשר לוותר על התרסיס בצום מותר להשתמש בו כי אינו אוכל ממש
שאלה: מספר שאלות בנושא תשעה באב: כבוד הרב, הייתי מעוניין לשאול מספר שאלות: 1. האם מותר ללכת לנחם אבלים היושבים שבעה בערב תשעה באב ובתשעה באב עצמו? 2. האם יש נוסח תפילה מיוחד ושונה לתשעה באב, או רק תוספות מסויימות בתפילות? על תשובתך.
תשובה: 1. ניחום אבלים בתשעה באב ובערב ת"ב - מותר ומצווה. 2. תפילות בתשעה באב - בתפילת העמידה מוסיפים "עננו. ביום צום תעניתנו", ובמנחה גם "נחם" (התוספות הללו מופיעות בסידורי התפילה הרגילים). יש גם קריאת התורה והפטרה מיוחדת. בנוסף, נוהגים לקרוא את מגילת איכה ופיוטים של קינות, כל עדה כמנהגה.