LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: סידור ספרי קודש והנחת תפילין: 1. חייבים לשים ספרי קודש שנשענים או ששוכבים רק על ספרים שנחשבים לפחות חשובים? למשל בתא בביהכנ"ס אסור לי להשעין את הסידור על התהלים ואת התהלים על חומש? 2. בסוף הנחת תפילין - באיזה קטע כבר מותר לדבר?
תשובה: א. יש בעיה להשעין או להניח ספר כל שהוא על גבי חומש אא"כ זה גם כן חומש. ב. האיסור הוא עד שמניחים את התפילין של ראש אך נוהגים להחמיר עד שמסיימים את שלשת הכריכות על האצבע. הרב יאיר פרייליך.
שאלה: בקשות בתפילות שבת: האם אפשר להכליל בתפילות שבת אחת או יותר מהבקשות משמונה עשרה?
תשובה: לא.
שאלה: עץ פרי שנעקר בטעות: פועל עקר עץ פרי מהגינה שלי ואין דרך להחזירו - העץ מת. השאלה היא האם אני צריך להחזיר עץ פרי אחר במקומו.
תשובה: את הנעשה אין להשיב, אינך חייב לנטוע עץ פרי אחר.
שאלה: מהו סדר התשובה?: איך בדיוק אני עושה תשובה על חטא? יש לזה נוסח מדוייק או סתם להצטער עליו? על איזה בדיוק סוג חטאים עושים תשובה? אפילו אם לא ברכתי על מאכל?
תשובה: על כל המצוות שבתורה בין מצוות עשה ובין מצוות לא תעשה, בין עבירות שבין אדם למקום ובין עבירות שבין אדם לחבירו, אם עבר על אחת מהן צריך לעשות תשובה. השלב הראשון ר התשובה הוא שיעזוב את חטאו ויסיר אותו לגמרי ממחשבתו ויחליט שיותר לא יעשה אותו. השלב השני הוא שיתחרט על מה שעשה ויתוודה בפיו על חטאו, ולבסוף עליו לקבל על עצמו שיותר לא יחטא שוב. במקרה ופגע בחבירו עליו לפייס אותו עד שימחל לו או אם עשה לו נזק עליו לשלם לו על הנזק עוד לפני שממתוודה על חטאו, שהרי אם לא מיישר את ההדורים איתו אין כאן עזיבת החטא ואין כאן רצון לחזור בתשובה. (רמב"ם הלכות תשובה פרק א הלכה א ופרק ב הלכה ב) בכל הסידורים יש נוסח קבוע של הוידוי המסודר על פי האל"ף בי"ת. להלכה אין צריך לפרט את החטא המסוים עליו הוא עבר ואם הוא רוצה הרשות בידו. ואם הוא מתפלל בלחש טוב להוסיף בוידוי את החטא עליו הוא עבר. (שולחן ערוך אורח חיים סימן תרז סעיף ב) בוידוי של יום הכיפורים אנו מתוודים בפרוט יותר מהנוסח הרגיל, ובספר חיי אדם (כלל קמג) מפרט בתוך נוסח הוידוי חטאים נוספים וביניהם אף אכילה בלא ברכה. את הוידוי צריך לומר בעמידה בלי להישען, וטוב שיתכופף כמו בתפילת "מודים". (שולחן ערוך אורח חיים סימן תרז סעיף ג ומשנ"ב סעיף קטן י)
שאלה: קוסמטיקה בחול-המועד: האם מותר לקוסמטיקאית להמשיך לעבוד בחוה"מ מפני שמעיקר הדין מותר לאשה לעשות טיפולי קוסמטיקה בחוה"מ? האם מותר למסאג יסט להמשיך לעבוד בחוה"מ ללא הגבלה בלי שיודע אם המטופל בא לשם תענוג או לשם רפואה?כי גם פה מעיקר הדין שאדם מרגיש כאבים קלים בשרירים יהיה מותר לו ללכת למסאג יסט לטיפול ולשלם לו?
תשובה: מותר בשני המקרים.
שאלה: תרו"מ על פירות אילן של שותפים ציבור: בחצר בניין קומות משותף (15 משפחות) בו אני גר יש עץ גוייבות. כל שבוע אני קוטף 2-4 פירות ולוקח אותן הביתה. האם צריך להפריש תרו"מ כרגיל ו? אם העץ נמצא בגן ציבורי, האם גם על פירותיו יש להפריש כרגיל ו?
תשובה: וברכת ד' עליך עץ הנמצא בבית משותף ומקפידים שרק אנשי הבית יאכלו ויזכו בפירות הרי הוא ככל עץ שברשות האדם הפרטי, ועל כן אם לוקח 2 פירות יחד מתחייב בתרו"מ לכל דיניהם, ובלבד שהדבר מוסכך על כל דיירי הבית שכל אחד מדיירי הבית יכול לאכול מפירות העץ. עץ הנמצא בגן ציבורי אם כל אחד יכול לבוא ולקחת מפירותיו הרי הוא עץ הפקר ואין בו חיוב תרו"מ. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: טוענים רבניים: לפי הבנתי תפקיד טוענים רבניים בבתי הדין הרבניים מקביל לתפקיד עו"ד בבתי המשפט האזרחיים. עורכי הדין לא אחת משתמשים בכל מיני שיטות שונות כמו כושר רטורי,שכנוע ע"י הערמה וע"י כך גורמים לשופט לפסוק את הדין שלא בדיוק ע"פ הדין. השאלה היא האם אין חשש (ובמיוחד היום שיש הרבה פרסומות לבוא וללמוד את המקצוע של טוען רבני) שעקב שיטות אלו יגרם ח"ו פסק דין שאינו דין תורה? (כלומר: האם המקצוע כשלעצמו ראוי)
תשובה: איני רואה פסול בללימוד המקצוע כשלעצמו, בתנאי שהעוסק בו ירא-שמים וינהג על-פי האמת, וכמובן שלא ינסה להערים ולשכנע בטענות שוא.
שאלה: החזרי נסיעות: אנחנו גרים בישוב בשומרון. ואשתי התחילה ללמד בבית ספר יסודי בעיר, רציתי לשאול לגבי החזרי הנסיעות. במשרד החינוך מקובל לתת החזרי נסיעות ע"פ מחיר הנסיעה באגד בין אם האשה נוסעת ברכב פרטי והוצאותיה גדולות יותר ובין אם היא נוסעת בחינם בטרמפ או כל דרך אחרת. במציאות שלנו מחיר הנסיעה באוטובוס הוא מסויים אך כדי לעודד את האנשים לסוע בו הנהג מדפיס באופן אוטומטי לכל הנוסעים כרטיס של אזרח ותיק שעלותו מחצית המחיר. איך צריך ונכון לדווח ע"פ הקוד של הנסיעה או ע"פ מחיר האזרח ותיק בפועל, כשמשמעות העניין שאין בזה החזר מלא על הוצאות הרכב בימים בהם נוסעים ברכב פרטי?
תשובה: צריך לברר במשרד החינוך האם הם רוצים לדעת כמה אתם משלמים בפועל, או כמה הנסיעה עולה לחברת "אגד".
שאלה: בין מדינה לממשלה: בכמה תשובות ראיתי שהרב מבחין בין המושג ממשלה (שהיחס אליה נקבע לפי מעשיה, לבין היחס למדינה. אני לא מצליח להבין: מהי המדינה? והרי השלטון על הארץ (מה שקרוי מדינה) נעשה ע"י הממשלה (כבאי כוחם של הציבור)? האם יש מישהו אחר שהוא מהווה השולט על הארץ?
תשובה: כבר הסברתי בעבר. המדינה שלנו מוגדרת כמדינת העם היהודי, כל יהודי בעולם זכאי לבוא ולהיות אזרח המדינה ואפילו לקבל סיוע כעולה. השלטון הוא של העם הממשלה היא שליחה זמנית של העם לנהל את ענייני המדינה ובמסגרת החוק יתכן שתקום ממשלה שתעשה בניגוד לרצון הבוחרים בה, וזה מה שקרה בממשלה הזאת לצערינו. תבוא בעזרת ד' ממשלה אחרת שתעשה את רצון הבוחרים ותשמור על ארץ ישראל ועל עם ישראל ותתיחס בכבוד לתורת ישראל. ממשלה מתחלפת לפחות כל ארבע שנים. על כן היחס למדינה הוא חיובי בהיותה מדינת היהודים אף שיש הרבה מה לתקן. אך היחס לממשלה הוא לפי מעשיה אנו רוצים בקיום המדינה אך לא רוצים את הממשלה הזאת ומבקשים שהיא תוחלף בממשלה יותר טובה.
שאלה: חתונה בסתר: אני ובן זוגים מאורסים, אנו כעת בני 17 ובעוד פחות משנה כשימלאו לנו 18 אנו מתכננים להתחתן. ייתכן וזה יגרום להתנגדות מצד ההורים, לכן היינו רוצים לדעת ביתר פרטיות על נישואים בסתר, לאן לגשת? מהו התהליך? מה נדרש לשם כך? כמה זה יעלה וכו.
תשובה: הרבנות הראשית אוסרת נישואין בסתר. בכל נישואין צריך שיהיו עשרה מישראל. אולם ניתן להסתיר זאת מההורים. אולם אני ממליץ לכם שאם לא מדובר במקרה חריג  כגון סכנת נפשות וכד'  שלא תסתירו זאת מההורים. הרי בסופו של דבר ההורים ידעו מכך. עשיית הנישאין בהסתר תגרום להם להגדיל את ההתנגדות שלהם לקשר בינכם. הרי ניתן לעשות בעיות לזוג גם אחרי נישואין. אני ממליץ לכם שקודם כל תהיו בטוחים מאה אחוז שאתם רוצים אחד את השני. לאחר מכן תספרו זאת לאדם מבוגר שישמע אותכם ויחזקו את הקשר בינכם. לאחר מכן תעזרו באדם המבוגר שסיפרתם לו בכדי להודיע להורים.
שאלה: ערוץ הקודש: שמעתי הרצאה בערוץ קודש בנושא יסורים שבאים לאדם, אשר הודגש בסופה כי אין אדם צריך לפחד כלל מאנשים אחרים (נניח מפריצה לביתו וגניבת רכוש לדוגמא) או ממקרים רעים על כל צורותיהם שעלולים לקרות לו ולדאוג על כך, שכן אם לא נגזר עליו משמיים מקרה רע כלשהו הרי שהוא לא יקרה. אני בהחלט מבין את זה וזה מאוד הגיוני לי. אבל אני מכיר גם את "כשנתונה הרשות למשחית להשחית אין לו הבחנה" (מקווה שעד כאן לא סילפתי בטעות אחד מן ההבנות הללו) וגם זה הגיוני לי במידת מה, אם זה נכון. אבל אני לא מצליח להבין איך שני אלה מתיישבים יחדיו? יש קשר ביניהם? מי גובר על מי? אם ניקח למשל אסון קשה כמו אוטובוס שמתפוצץ בו מחבל. או מטוס מתרסק. האם ניתן להסיק מכך באופן חד משמעי כי כל הנוסעים חטאו? או חלקם? או אולי אף אחד? האם שכר ועונש אינם הדרך היחידה לפרש דברים?
תשובה: אנו מאמינים בהשגחה פרטית בכל מקרה. נכון שיש זמנים שבהם מידת הדין מתוחה וזו הכוונה בשעה שניתן למשחית להשחית. אולם גם אז מידת הדין אינה יכולה לעשות דבר שלא כדין. אנו בדרך כלל רוצים שהקב"ה יתנהג עימנו במידת הרחמים. יש שעות שבהם מעוררת מידת הדין וניתן למשחית כוח אולם רק במגבלות של דין. מאורעות החיים מוסברות בדרך של שכר ועונש. אולם השכר והעונש אינם במסגרת המוגבלת של העולם הזה. יש מציאויות למשל שהקב"ה לוקח צדיקים מהדור בשביל לכפר על הדור. מפני הרעה נאסף הצדיק. אולם אותו צדיק שסבל כאן יקבל את שכרו הגדול בעולם הנשמות. היה ברוך ותאמין בקב"ה שהוא טוב ומטיב ומשלם שכר טוב לבוטחים בו. שנה טובה.
שאלה: מדוע מתאבלים על מת?: למה מתאבלים על על בן אדם שמת? צריך לשמוח, הוא סוף סוף עזב את העולם המטעה שיש בו רוע, ובעולם הבא יהיה לו רק טוב?
תשובה: מסופר שאריסטו, גדול הפילוסופים בדורו, לא היה מתאבל על המתים. הוא אמר שאדם עזב עולם שפל והגיע לעולם עליון, אז לא צריך להתאבל עליו. הרמב"ן בהקדמה לספרו "תורת האדם" אומר שאין זו דרכה של תורה. אצלנו לחיים יש משמעות, ואדם יכול לקיים בעולם הזה מצוות ולהפוך כל רגע חולף לנצח. כאשר אדם נפטר הוא מפסיק את האפשרות הזאת. עוד מוסיף הרמב"ן, שודאי שלקרובי המשפחה של הנפטר הדבר קשה מאוד, גם אם נשמת הנפטר עולה למעלה למקומה בלי שום עיכובים. לכן תיקנו להם את האבילות, בה יוכלו להביע את צערם הטבעי והמוצדק.
שאלה: פעילות בית האוצר: לא כל כך נעים לי לשאול כי אין אני רוצה חס וחלילה להטיל ספק בתלמידי חכמים חברים אך כדי לצאת מספק אני שואל אבל האם גם לאחר הגירוש ממשיך בית האוצר לטפל במנויים ואפשר להפריש ולעשר על חשבון המטבעות שלכם?
תשובה: בית האוצר שליד מכון התורה והארץ ממשיך לפעול כרגיל מאז שפוננו מכפר דרום ת"ו, ואין כל חשש לגבי פדיית מעשר שני ונתינת מעשר ראשון. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תחנון בחודש אלול: רציתי לדעת כיצד נוהגים בני עדות המזרח בחודש אלול בנוגע לאמירת תחנון ביום שבו מתקיים בר מצוה בבית הכנסת?
תשובה: כשיש בר מצווה בבית הכנסת אומרים תחנון. אין אומרים רק במקרה של ברית או חתן. הרב חיים כץ.
שאלה: חינוך ילד לא להרביץ: איך מחנכים ילד קטן לא להרביץ, ואיך מחנכים אותו לגבולות אישיים?
תשובה: ילד קטן שלא מבין שמה שהוא עושה זה לא ר, צריך להשתמש גם בכח. בתחילה צריך להגיד לו בטון תקיף שהוא לא ר, אבל אם הוא ממשיך מותר לתת לו מכה חינוכית, עד שהוא לומד לא לעשות את-זה יותר. כיום זה לא מקובל, אבל הרי כתוב בתורה במפורש: "כי כאשר ייסר איש את בנו, ה' אלוקיך מייסרך", כלומר: שאב מייסר את בנו כדי ללכת בדרך הישר, אם אין אפשרות אחרת. כמובן, צריך שהשימוש בכח יהיה סביר ולא בפראות, כדי צורך החינוך בלבד.
שאלה: גדר אבדה ששטפה הנהר?: אנו מעוניינים לפרסם תשובות ודיונים שנכתבו בפורום שלנו באינטרנט. הפורום באופיו הוא פורום הדן דיונים מעמיקים בנושאי חינוך.א. האם יש על זה זכויות יוצרים, ועל כן האם עלינו לכתוב כל פעם את שם המשיב? ומה הדין כשהכותב כתב אנונימי או בשם סיפרותי? מאידך- האם מותר לפרסם משהו בשמו של אדם, מבלי לשאול את דעתו, אם כי יש סיכוי שהוא אינו מעוניין בפירסום הדברים, וכוונתו היתה רק לדיון פנימי עם משתתפי הפורום? או שניתן לומר שזו היא אבדה ששטפה הנהר- ועל כן אין לו בעלות על עמדתו מרגע שכתבה בפורום?
תשובה: 1. בדיון מעמיק שהכותב ציין את שמו (או השם הסיפרותי שלו אם הוא ידוע), אז יש לומר דבר בשם אומרו, אלא אם כן המשיב הוא קבוע וידוע לכל שהוא בעל הדברים. 2. נראה שברגע שנאמרו הדברים בפורום גלוי, מותר לומר את הדברים בשם אומרם, ואין מקום לטעון שאינו מעוניין בפרסום, אחר שדיבר בפורום גלוי. בכבוד רב, הרב אוריה שחור.
שאלה: איך להעביר עץ ולמנוע ערלה?: אילן שפירותיו מותרים כבר בשנה החמישית, וברצוני להעבירו לאדמה אחרת גן אחר, מהן האפשרויות ע"מ שניתן יהיה להמשיך להשתמש בפירותיו לאלתר?
תשובה: וברכת ד' עליכם אפשר להעביר את העץ עם גושו שלא יתפרק, צריך לכך הדרכה אגרונומית (כגון השקיית האדמה וקיצוץ העלווה, והאם העונה מתאימה להעברה), העברה צריכה להיות מהירה דהיינו עקירה ומיד שתילה, וכל הזמן על העץ להיות מול קרקע כך שיוכל לינוק מהארץ אפילו שמועבר ממקום למקום. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: גזיזת ציפורניים בשני ובחמישי: האם נכון הדבר שאסור לגזור ציפורניים בימי שני וחמישי?
תשובה: בימי שני אין בעיה, אבל בימי חמישי יש דעות שאין לגזור בהם ציפורניים, מפני שהן חוזרת לצמוח שוב בשבת.
שאלה: חינוך לכיפה וחצאית: מאיזה גיל צריך לחנך בנות להתלבש בחצאית, ומאיזה גיל לחנך ילד ללכת עם כיפה?
תשובה: לחצאית מחנכים מגיל חמש, ולכיפה מחנכים מגיל שלוש.
שאלה: גוי עוכר ישראל: האם גוי חייב בעוד מצוות מלבד שבע מצוות בני נח? האם גוי נענש כשהוא עובר על מצוה שהוא מחוייב בה?
תשובה: גוי מחויב בשבע מצות בני נח, והעובר על שבע מצוות בני נח נענש על-ידי בית-דין. שאר עניינים שאפשר להבינם בשכל, כגון: לא לכעוס, לגמול חסדים וכדומה, הגוי גם-כן מחויב בהם, אבל אם הוא עובר עליהם הוא לא נענש בידי אדם אלא בידי שמים.
שאלה: לב מלך ביד ה : אם לב מלך ביד ה על כל אשר יחפוץ יטנו, איזה טענה יכולה להיות לרבנים שנגד ההתנתקות? הרי זה משמיים ואין זה אשמה של אריאל שרון שהוא אפילו לא שליח שמגלגלים חובה על ידו, אלא ה מטה לבו לכך.
תשובה: כוונת הפסוק היא שלפעמים הקב"ה מטה את לב המלך ומונע ממנו לעשות כל מיני דברים, אבל ודאי שהמלך לא נקי מאשמה כאשר הוא נבחר להיות זה שהקב"ה שולח על-ידו פורענות. הרי לא נוכל לומר שאין טענות כלפי המלך מנשה ששפך דמים, או כלפי אחאב המלך שגרם לכל ישראל לעבוד עבודה-זרה, ואין לו חלק לעולם הבא. גם לא נוכל לומר שהיטלר ימח-שמו נקי מעוון וה' הוא שהטה את ליבו ומנע ממנו לחשוב אחרת.
שאלה: צדקה תציל ממות?: רשום שצדקה מצילה מדינה של גיהנם, זה נשמע מוזר כי הרי שכר מצווה לחוד ושכר עבירה לחוד. אין מצווה מכפרת על עבירה אלא תשובה בלבד, איך זה מה שאומרים שצדקה מצילה מדין גיהנם?
תשובה: כתוב "צדקה תציל ממוות", כלומר שהיא מצילה את האדם מיתה ולא מדינה של גיהנום. הסיבה לכך היא שהקב"ה עושה מידה כנגד מידה, ואדם שעזר והציל את העני על-ידי נתינת צדקה, אם הוא יקלע למצב של סכנת חיים הוא ינצל בזכות הצדקה.
שאלה: עד מתי אתחלתא דגאולה? : הסבירו לי שלמרות תוכנית ההתנתקות אנחנו עדיין באתחלתא דגאולה, ותוכנית ההתנתקות היא סיבוך בתוך מהלך הגאולה. שאלתי היא עד מתי נגיד שזהו סיבוך בתוך תהליך, האם גם אם (תיאורטית) נגיע למצב שבו ישלטו גויים שלטון מוחלט בארץ ואנחנו נחזור לגלות, נאמר שזהו "סיבוך" בתהליך התחלת הגאולה?
תשובה: צריך לחלק בין הדברים. כל זמן שאנחנו בארץ-ישראל וחוזים בקיבוץ גלויות, ורואים את דברי ח מתגשמים ש"אין לך קץ מגולה מזה" כאשר ארץ-ישראל פורחת, הרי נאמר שכל מהלך כזה הוא סיבוך בתהליך הגאולה, אבל מהלך הגאולה הכללי נמשך. ועל זה דרשו ח את הפסוק בשיר-השירים "דומה דודי לצבי", שהגואל "נגלה ונכסה", כלומר: יש גם נסיגות בתהליך הגאולה. אבל אם יקרה חס ו שנחזור לגלות, נאמר שהזמן היה ראוי לגאולה ובעוונותינו פיספסנו את האפשרות הזאת. כך היה בזמנו של רבי עקיבא, שהיה נושא כליו של בר-כוכבא, ודימו הוא וכל חכמי דורו שהוא מלך המשיח, עד שהוא מת בעוונות וחזרו לגלות. לא כתוב שרבי עקיבא חזר בו, מפני שהזמן הזה אכן היה ראוי לגאולה, רק שהחמיצו אותו מפני ריבוי עוונות.
שאלה: עקירת עצי פרי: בגינתי ישנו עץ לימון צעיר, ניסיתי לעוקרו שכן לא ידעתי שישנו איסור הלכתי על עקירת עצי פרי, הצלחתי לכרות את ענפיו אך לא לעוקרו מן השורש. בימים האחרונים הופיע ענף חדש (משני) מאיזור הגזע הכרות. האם יש טעם להשקותו ולקוות שיתאושש ואז להעבירו לגינה אחרת או שמא ניתן להורות לגוי לעוקרו? את השטח אותו תופס הלימון אני זקוק לגידול ירקות. האם בכלל מותר להורות לגוי לעקור עץ פרי? האם מותר למנוע מעץ השקיה ובכך לתת לו להתייבש ולמות?
תשובה: כתוב בהלכה שאסור לכרות עצי פרי. אמנם, אם ברצונו של בעל העצים להוסיף חדר לביתו, מותר לו לכרות עצים אלו לצורך בניית החדר. למעשה, עדיף לבקש מגוי שיעביר את העץ למקום אחר בו הוא לא יפריע. אם אין גוי, אתה היכול להעביר אותו בעצמך. אם גם זה אינו אפשרי, תמנע מהעץ מים והוא יתייבש. אם גם זה לא אפשרי, מותר לך לעקור אותו ממש.
שאלה: תפילה בצורת מדיטציה: רציתי להבין אם באופן כללי מותר לעשות מעיין מדיטציה, לאו דווקא במילים של התפילה הרגילה, אלא בדברים שאני רוצה "להחדיר" לראש ע"י חזרה עליהם כדי שיכנסו לראש. להתרכז בדבר מה ע"י שינונו או העלאת הכיתוב או ה"מחזה" בדמיון. אם בכלל מותר לעשות את זה אז האם מותר לדמיין לשנן איזו תפילה (מהסידור) או איזו משאלת לב שבעזרת הריכוז הזה יש יותר כוונה?
תשובה: לא נראה לי שיש בעיה בפעולה אותה את מתארת בשאלתך, ולאור זאת נראה גם שאין מניעה להשתמש בפסוקי התפילה.
שאלה: היהדות מנוגדת לטבע האדם?: כפי שהבנתי ואני מקווה שאני טועה אבל מירב הסיכויים שאני לא- הדת היהודית, לפחות זו האורטודוקסית, אוסרת על גבר להקשיב לשירתה של אישה, מהטעם של-" קול השירה של האישה יכול לעורר את יצרו המיני, ומחשבות מיניות וכן הלאה."- ואני אומר, כל דבר יכול לעורר את ייצרו המיני של גבר, גבר לא צריך לראות או לשמוע אישה כדי לחשוב מחשבות מיניות, וכנ"ל לגבי האישה-ומדוע לה זה ר לשמוע קול שירה של גבר? מה, לה אין יצר מיני, היא לא מוצאת גברים מסויימים מושכים, האם קולו הערב של גבר לא יכול לגרום לה לחשוב מחשבות "אסורות"(כביכול)? איסור שכזה מונע מהגברים הרבה הנאה מהרבה מוסיקה טובה-יש הרבה מאוד שירים וזמרות נפלאים שבמקרה הולכים יד ביד- האיסור הוא מגוחך! זוהי אפלייה ברורה של הנשים שנמנע מהן 50 אחוז מהקהל הפוטנציאלי שלהן ובכלל כפי הנראה נמנע מהן לשיר באמת בכלל בנוכחות גברים. וזוהי גם אפלייה עצמית של הגברים שנאסר עליהם לחוות, לשמוע את שירתן של נשים בכלל, הבידוד הזה, הפחד האיום הזה ממחשבות זימה הוא מנוגד לטבע ולא בריא קול שירתה של אישה הוא אינו דבר טמא. אם מישהו לא רוצה לשמוע קול שירתה של אישה, שלא ישמע, אבל לא צריכה להיות כפייה דתית בקשר לכזה דבר?
תשובה: אין כפייה דתית. כל אחד יכול לבחור האם לקיים את המצוות או שלא לקיים אותם. התורה מציעה עצות לחיים טובים יותר. מה שכתבת על קול אישה ניתן היה לכתוב על כל דיני הצניעות. אולם משיחות רבות שהיו לי עם נשים שאינם מקפידות על דיני צניעות הם הודו בפני עד כמה הם מרגישות רע בכך שכל יציאה שלהם החוצה מלווה במבטים של גברים עליהם. הם מרגישות שהם כנועות אל מול היצרים של הגברים. לא מדובר על חוקים שנובעים מתפיסה שהאישה היא טמאה אלא החוקים שבאים דווקא לשמור את האישה ולתת לה חופש נפשי מלהחנק בעולם חיצוני מלהתעסק ללא הרף בגוף שלה. חוקי הצניעות מאפשרות לאישה לבנות עולם פנימי ואישי ולא עולם מוחצן שעומד כל הזמן למבחן העניים של הגברים. אנו רואים עד כמה חוקי הצניעות מאפשרים לבנות חיי משפחה תקינים. בנוגע לקול אישה אתה צודק שבגלל שאנו רגילים כל כך לשמיעת קולות נראה לנו כבר כאיסור שאבד עליו הקלח. חכמים קבעו את האיסור בזמן שלא היו רגילים לשמוע קול אישה וקול אישה היה יכול לעורר יצרים. אולם בימינו המציאות השתנתה. לכן יש פוסקים שבתנאים מסויימים מקילים בנוגע לקול אישה, כגון אם לא רואים את התמונה של האישה או לשמוע דרך רדיו או טייפ ולא שמיעה ממש ישירה של הקול. אולם אנו יודעים שקשה מאד לבנות מערכת חוקים שתחזיק מעמד ותביא לשמירת הטהרה האישית בכל מה שנוגע ליצר העריות. האמונה שלנו היא שהמסורת ההלכתית היא זו שמאפשרת לנו לבנות חברה עם טהרה נפשית. ניתן להתווכח על פרט זה או פרט אחר, אבל כמכלול חוקי התורה מוכיחים את עצמם כמערכת שבונה אנשים בריאים בנפשם, אנשים שכשהם באים לבנות את ביתם וליצור מערכת של קשר זוגי הם עושים זאת בצורה טובה. לכן אנו נאמנים לכללים ההלכתיים שמחייבים לפעמים גם לשלם מחירים קטנים של הפסד בעליזות החיים אולם על ידי כך אנו מרויחים רווחים גדולים.
שאלה: מחמירים יותר מבעבר?: לאחרונה הכרתי בחור דתי שטוען כי א. ככל שהדורות מתקדמים, כך נוספים להלכה עוד ועוד איסורים, וכל רב מוסיף איסור על קודמיו, אולם לא מתיר מה שהקודמים אסרו. ידוע לי שההלכה היא דבר דינאמי ומתחדש, אולם נראה שמתחדשים רק איסורים? ב. עוד הוא טוען, כי בעבר האדם היה היה קם בבוקר, מתפלל כמה דקות לבוראו והולך לעבוד בשדה. כעת, התפילה התארכה מאוד (כי עם הדורות נוספו עוד מזמורים ותפילות) ולהלכה נוספו איסורים, והדת הפכה להיות מעין משהו "כבד". האם בעצם זה שאנו מוסיפים לנו עוד איסורים והגבלות אנו לא רק מרחיקים יותר את הציבור החילוני מאיתנו ורק מקשים על עצמינו יותר?
תשובה: א. ככלל, אנחנו לא מוסיפים איסורים. גם פוסקים הדנים בנושאים שונים משתמשים פעמים רבות בטיעון זה, שאין אנחנו רשאים להוסיף גזרות והגבלות שלא מופיעות בגמרא. כיום, כל פסיקה שנראית כחידוש איסור נובעת מהתחדשות המציאות, ומאחוריה עומדת השאלה האם ח בסייגם התכוונו גם למציאות זו. ובזה מכריעים על-פי דברי ח, כללי הפסיקה ודימוי מקרה למקרה. ב. פעם אדם יכל לקום בבוקר ולהסתפק בתפילה קצרה היוצאת מליבו, משום שהאנשים היו במדריגה גבוהה, וידעו כיצד להתפלל ומה לכוון ולומר. כיום, האנשים הרבה יותר גשמיים, ואנחנו זקוקים להרבה הכוונה והקדמות עד שאנחנו מגיעים לרמה וליחס הנכון לתפילה.
שאלה: מעשר כספים לפוריות: אני ואישתי נמצאים בעיצומם של טיפולי פוריות, וברצוננו לשאול האם אפשר לממנם מכספי מעשר כספים שלנו?
תשובה: לא ניתן לממן את טיפולי הפוריות מכספי מעשר כספים, כיוון שאינם מיועדים לעניים ולצרכי רבים. הפתרון המעשי במצב בו קשה לכם מבחינה כלכלית, הוא לא להפריש מעשר כספים באותו חודש עד שירווח לכם. אבל אם כבר הפרשתם מעשר כספים לחודש מסוים, חייבים לתתו לעניים. לתשובה נוספת של הרב ליאור
שאלה: חייבים ללכת רק לפי רב אחד?: אני אדם פשוט שאין לי רב מובהק. האם חובה עלי לבחור רב מסוים שעל פי הפסיקות שלו אני מחויב לנהוג לגבי כל המקרים שאני מסופק בהם, או שמא מותר לי לנהוג לעתים לפי פסיקה של רב מסוים ולעתים לפי פסיקה של רב אחר, כפי הנראה לי?
תשובה: מותר שלאדם יהיה רב אחד אותו הוא שואל בהלכות שבת, רב אחר אותו הוא שואל בענייני כשרות, ורב אחר אותו הוא שואל בענייני השקפה. מותר לפנות בכל שאלה לרב המתמחה באותו נושא, ובשאלה אחרת לרב המתמחה בנושא האחר. ומה שכתוב "עשה לך רב" זו עדיפות, אבל לא חיוב גמור. על-כל-פנים, אין לאדם להכריע מדעתו בין פסקים כפי מה שנראה לו סתם, אלא לאחר ניסיון הבנה ובירור של הדעות.
שאלה: סליחות לנשים: בימים אלו נהוג בקרב עדות ספרד להגיד סליחות מראש חודש אלול. שאלתי היא, מהי ההלכה לגבי נשים באמירת סליחות? האם צריך להגיד סליחות כל יום ואם כן אז מתי?
תשובה: נשים לא נהגו לומר סליחות, אבל כל אישה הרוצה לומר סליחות ודאי שמותר לה, ויפה עושה. אין עדיפות לאמירת סליחות בימים מסוימים. כל חודש אלול חשוב וטוב לאמירת הסליחות באותה מידה.
שאלה: הימורי ספורט: האם מותר למלא טפסי winner (כמו טוטו) כאשר מדובר במשחקים בחו"ל?
תשובה: מותר.
שאלה: גודלה של התשובה?: אומרים שמספיק חרטה קטנה וקבלה לעתיד כדי שה יסלח. אז למה אנחנו מאריכים כל כך בסליחות?
תשובה: מטרת הסליחות היא לעורר את האדם להגיע לשלב התשובה שמהותה חרטה וקבלה לעתיד, אמנם החרטה והקבלה לעתיד הם רק רגע אחד, אולם ההכנה לכך צריכה לבוא מכל הלב, כדי שהתשובה תהיה אמיתית. הרב חיים כץ
שאלה: מגרדת בשבת: האם מותר להשתמש במגרדת בשבת?
תשובה: ריסוק בכלי המיועד לכך נחשב לטחינה אסורה בשבת.
שאלה: מסננת ומגרדת בשבת: א. האם מותר להשתמש בשבת במגרדת כדי לגרד ביצים לסלט ביצים? ב. האם מותר להשתמש במסננת בשבת? האם יש בכך משום איסור בורר? ומה עם כף עם חורים (כדי שייזל הרוטב)?
תשובה: א. מגרדת היא כלי שמלאכתו לאיסור, מפני שמשמשים בה לגרד ירקות, וגירוד ירקות אסור בשבת משום טוחן. אבל בביצים אין בעיה של טוחן, מפני שאינם גידולי קרקע, ולכן מותר להשתמש במגרדת לגירוד ביצים. ב. מסננת היא כלי שאסור להשתמש בו בשבת, מפני שהוא מיוחד לברירה. מאותה סיבה אסור להשתמש בשבת בכף מחוררת בשביל להוציא אוכל מתוך רוטב ללא הרוטב.
שאלה: שופט עם בן מאומץ: כידוע,אחד מהקריטריונים בכדי למנות שופט הוא שיהיה לשופט ילדים. השאלה: האם ילדים מאומצים נחשבים כילדים וניתן יהיה למנות אותו שופט או שלא?
תשובה: הלכה זו נאמרה רק לגבי דיין הדן דיני נפשות, ולא לגבי דיין הדן בדיני ממונות. לכן שאלה זו לא רלוונטית לזמננו.
שאלה: חולצה - ה  הוא המלך: האם מותר להכנס לשרותים עם חולצה שכתוב בה "ה הוא המלך" (חולצות שחולקו בגוש-קטיף)
תשובה: מכיוון שלא מודפס שם השם המפורש, מותר.
שאלה: שירה מעורבת: ראיתי כתוב שעדיף להמנע משירה כקבוצה של כמה בנים ובנות ביחד. כידוע לרב בסניפי בנ"ע לפני צאת השבת יושבים ושרים שירי סעודה שלישית כולם ביחד (כמובן יש מרחק בין הבנים לבנות) והגיעו חבורה של כמה אנשים שהחליטו לשים מחיצות ולהעביר את השירה לנפרדת, עכשיו זה יוצר המון וויכוחים וכו. וייש אנשים שחושבים שזה גם כן מרחיק אנשים מבנ"ע, רציתי לבקש מהרב שיענה לי בפירוט מה ההלכות לגבי זה והאם יש מקום להתיר ולשיר ביחד, ומה הרב חושב שעלינו לעשות במקרה המסויים הזה?
תשובה: בשרידי אש סי' ח מרחיב את הדבור בנושא נחיצותה של תנועת נוער בתנאים מסוימים, ובהם הוא התיר לתנועת נוער לשיר שירי קודש ביחד על סמך תשובה של ה"אבני חפץ". בתנאים האמורים בתשובה הצורך בפעילות הוא לכתחילה ניתן ליישם את פסיקתו בתנאים דומים גם בארץ. אולם רק ת"ח מקומי הנושא באחריות לעתיד הנוער במקום והמכיר את תנאי המקום והאלטרנטיבות יוכל לעשות זאת.
שאלה: הפניית הגוף בקידוש לבנה: האם בקידוש לבנה הגוף צריך להיות מופנה לכיוון הלבנה או לכיוון ירושלים?
תשובה: לכיוון ירושלים. צריך למנוע חשד שאדם מתכוון ללבנה עצמה.
שאלה: תוקף ביטול המצווה הציבורית של ישוב הארץ: שמעתי טיעון שעל חייל לסרב למלא את פקודת הגירוש לא מן הצד ההלכתי נטו, אלא מן הצד המוסרי ולאמר "איני יכול", הטענה שנשמעה היתה שמכיוון שמצוות ישוב ארץ ישראל בהידור היא מצווה ציבורית של החלת הריבונות ע"י המדינה ולכן ברגע שהסמכות השלטונית מחליטה לסגת מחלק מסוים מארץ ישראל מימלא מתבטלת הריבונות המדינית ולכן מתבטלת המצווה הציבורית. ז"א שברגע שהתקבלה ההחלטה הממשלתית אין איסור הלכתי נטו לחייל לשתף פעולה עם ההחלטה.
תשובה: א. מצות ישוב ארץ ישראל היא גם מצוה צבורית וגם מצוה אישית על כל אחד מישראל. כלומר יש מצוה על כל ישראל לשלוט על כל ארץ ישראל. ויש מצוה על כל יחיד לשבת בארץ ישראל גם אם אין ארץ ישראל תחת שלטון יהודי כמו שהיה לפני קום המדינה. וכל קניין פרטי של קרקע בארץ ישראל הוא מצוה. וכל מסירה של קרקע לנכרי היא עבירה על לאו של תורה "לא תחנם" לא תתן להם חניה. ב. מצוה צבורית מוטלת על הכלל והיא מתקיימת על ידי הכלל המוצאים לפועל את המצוה הם השלטון וכל השותפים בפועל בקיומה. מצות כיבוש ארץ ישראל אינה מוטלת רק על השלטון אלא על הכלל כולו והחלטת השלטון לכבוש את הארץ אינה עדיין קיום המצוה אלא כאשר היא מתבצעת בפועל על ידי הצבא וכל המשתתפים בכיבוש. ואז כלל ישראל מקיים את המצוה על ידי שליחיו והם כל המשתתפים בפועל וכל אחד מהמשתתפים חייב לעשות את חלקו והוא מקיים בזה את המצוה. ואם הוא ישתמט הוא מבטל מצוה המוטלת עליו. וכן לאידך גיסא אם ח"ו מחליט השלטון לעבור על איסור תורה ולמסור חלק מארץ ישראל לנוכרים. גם הממשלה וגם כל מי שמוציא לפועל את החלטתה הוא עובר איסור תורה. כי האיסור הוא על כל ישראל ומי מישראל שמשתתף בפועל עובר בלאו זה. ומי שלא מונע זאת אם הוא יכול למנוע גם עובר באיסור ומי שאין בידו למנוע הרי הוא אנוס. ג. ואם הממשלה מחליטה לעקור יהודים מביתם ולמסור את המקום לנוכרים הרי יש כאן גם צד האיסור האישי כי כשם שיש על כל אחד מצוה לשבת בארץ כך יש על כל אחד מישראל איסור תורה למכור או לתת קרקע בארץ לנוכרי. ועל כן בעקירת הישובים נעשית גם העבירה של מסירת הקרקע בלי קשר למסירת השלטון. ד. הדברים כל כך פשוטים עד שתמהני על השאלה.
שאלה: תפילה בשבת לפני יארצייט: האם ישנו דין מנהג המחייב לגשת בשבת שלפני היארצייט לפני העמוד לפחות לשתי תפילות? ובאם כן האם חובה לתת רשות לבעל יארצייט שאינו מקובל על רוב הציבור בתפילתו?
תשובה: יש מנהג שאדם שיש לו יארצייט בשבוע הבא, ניגש לעבור לפני התיבה לפחות באחת מתפילות השבת שלפני היארצייט. זהו רק מנהג, ולכן אם הציבור אינו מרוצה מבעל התפילה הזה, לא צריך לתת לו לעבור לפני התיבה. והגבאי צריך להיות תקיף בנושאים אלו ולדאוג לטובת הציבור.
שאלה: תחליף חלב עם קזאין מפורק: התינוק שלי רגיש לחלב ומקבל לפי המלצת רופא תחליף בשם "נוטרמיגן" המבוסס על קזאין (חלבון החלב) מפורק האם זה נחשב חלבי?
תשובה: אם זו אבקה שמוסיפים לה מים, הרי זה חלבי.