LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קעקוע בכדי להסתיר צלקת: האם מותר לעשות קעקוע במקרה הבא: לחבר שלי צלקת בראש שמכערת אותו הוא רוצה לעשות קעקוע כדי לטשטש את הצלקת. הקעקוע שהוא יעשה זה בצורת נקודות כדי שיראו כמו שיער. האם זה מותר?
תשובה: השתלת פיגמנטים של דמוי שיער בקרקפת על מנת לכסות צלקת מותר משום כבוד הבריות על מנת לעשותו כדרך הבריאה ועדיף לעשות זאת על ידי אינו יהודי. הרחבת תשובה : כתובת קעקע אסורה מהתורה כאשר נעשים שני פעולות של צריבה ומילוי בצבע ואם עשה פעולה אחת מותר לצורך המדובר או לצורך איפור קבוע כמו גבות לנשים. ובנוסף ההיתר מסתמך על כמה ספיקות בענייני כתובת קעקע א.הכתובת המדוברת אינה לעולם. ב.אין כתיבת אותיות. ג. אינו לשם ע"ז (כך פסק הרשל"צ הגר"ע יוסף טהרת הבית ח"ג עמ כט, הגר"ד ליאור הגר"י יעקב אריאל הרב, שו"ת ברכת חיים, הרב נבצאל בספר 'והיה העולם')
שאלה: שאלות על ספר שמות: לרב אשמח אם כבד הרב יוכל לענות לי על מספר שאלות שלא הבנתי גם אחרי עיון במפרשים: 1.כאשר ה מתאר למשה את הסבל של עמ"י הוא אומר למשה "ראה ראיתי" מדוע יש כפילות בפועל? 2.מדוע לא כתוב במפורש בתחילת פרק ג בספר שמות לאיזה ארץ ה יביא את עמ"י הוא רק אומר לארץ זבת חלב וכו מדוע אין ה אומר את שמה של הארץ? 3.מדוע יש חזרה על תיאור הסבל של עמ"י במצרים,ה בפרק ג פסוק ז מתאר למשה על הסבל ושלושה פסוקים אחרי לפני שהוא ממנה את משה לשליחות ה חוזר שוב פעם על הסבל,מדוע יש חזרה? 4.כאשר ה מדבר עם משה בפרק ג הוא אומר למשה אני ארד ואציל את בנ"י ממצרים איך זה בא לידי ביטוי הרי ה שלח את משה ואהרון שיוציאו את עמ"י מממצרים? על העזרה.
תשובה: לשואל שאלה 1 - על שאלה זו השיב בעל "אזנים לתורה" (שמות ג, ז) שמדובר כאן על שתי ראיות: אחת   ראה את האמור בברית בין הבתרים "ועבדום וענו אתם". והשניה   "ראיתי בעני עמי בארץ מצרים"   לדעת אם העינוי במצרים הוא לפי גזרתי אז. ע"כ. שאלה 2 - לפי הנצי"ב, אדרבה, האיזכור "אל מקום הכנעני", שבא שם, בא להזכיר לבני ישראל, שאמנם כעת הכנעני יושב שם, אך אין זו ארצו, אלא רק מקומו הזמני. מובן שדברי השבח הנוספים המובאים שם "ארץ זבת חלב ודבש." באים להאיר את עיניהם של ישראל בנוגע לצפוי להם בארצם, לעומת מצבם במצרים. מן הראוי לציין שכשהכתוב בא לציין מהיכן עולים בני ישראל (ממצרים), נאמר "מן הארץ ההיא", בלי ציון שמה. שאלה 3   שאלה זו שואל הרמב"ן (שמות ג, ט), וכה דבריו: "הנה צעקת בני ישראל באה אלי - אע"פ שאמר (בפסוק ז) ואת צעקתם שמעתי, חזר ואמר כי באה אלי, והנה הגיע צעקתם אל כסא כבודי". אור החיים הק' מבאר באופן אחר. לדבריו החזרה על הדברים באה לציין שבעוד ה' מדבר עם משה, באה צעקת בני ישראל מחדש, והצעקה נשמעת לפני ה'. וראה גם דברי הנצי"ב בביאורו "העמק דבר". שאלה 4 - אצטט מן הפסוקים שבהמשך הפרק, מהם עולה, שכוונת ה' באמרו "וארד להצילו מיד מצרים ולהעלתו מן הארץ ההוא.", אינה, שלא יגאלו ישראל בסיוע של שום שליח. וכך מפורש שם בהמשך: "ועתה לכה ואשלחך אל פרעה והוצא את עמי בני ישראל ממצרים. וזה לך האות כי אנכי שלחתיך בהוציאך את העם ממצרים". יחד עם זאת, נכון הדבר, כי ברגע המכריע של גאולת ישראל ממצרים פעל הקב"ה בעצמו, וכדברי בעל ההגדה: "ויוצאנו ה' ממצרים   לא על ידי מלאך ולא על ידי שרף ולא על ידי שליח, אלא הקב"ה בכבודו ובעצמו.". נאמנה
שאלה: חרק שנפל לתבשיל חמין: רצינו לקבל דווקא את דעת הרב אריאל ראינו שנפל חרק בגודל מלימטר לסיר גדול של חמין בשבת ולא מצאנו אותו. הכל נאסר מדין בריה? אני ספרדי
תשובה: יש מתירים ביטול בריה ברוב של תתקצט.
שאלה: האם יש צורך להוסיף בתפילה ל המדינה "הנאמנים"?: הרב, האם בתפילה ל המדינה יש להוסיף "ראשיה, שריה ויועציה הנאמנים" או אין צורך במילה נאמנים?
תשובה: אני נוהג להוסיף "לעשות רצונך בלבב שלם".
שאלה: טיול במצרים: כבוד הרב רציתי לדעת אם מותר לטוס לטיול במצרים לתקופה קצרה (פחות משבועיים) למטרה לימודית בעיקר (ללמוד על העתיקות וההסטוריה שם)? הטיסה הינה באופן פרטי ולא כחלק מקבוצה. אולי עם עוד חבר אחד או שניים אבל לא יותר.
תשובה: האם הדבר אינו מסוכן?
שאלה: המילים "זהב" ו "כסף" בתורה: מדוע בתורה לפעמים זהב קודם לכסף, כמו במלאכת המשכן "זהב וכסף ונחשת" ולפעמים כסף קודם לזהב, כמו בפרשת עקב "לא תחמד כסף וזהב עליהם ולקחת לך"?
תשובה: לשואל חיפשתי מענה לשאלתך בדברי המפרשים, וכיון שלא מצאתי, אם יורשה לי, אציע הסבר אפשרי. דומה שבמסגרת הנדבות למשכן, הכתוב בא להדגיש, שישראל נדבו אף מזהבם ולא רק מכספם ונחושתם. לעומת זאת כשהכתוב בא להזהיר מפני חמדת ממון. כאן יש להדגיש כי אפילו כסף אין לחמוד, למרות מעמדו הפחות לעומת הזהב. מובן שיש לבדוק כל מקום לגופו ולנסות למצוא מה בא הכתוב ללמדנו. נאמנה רפאל
שאלה: קולנוע פתוח בשבת: כעיקרון, האם מותר לי לבקר בבית קולנוע העובד בשבת? כוונתי בימי חול. האם אני יכולה לקחת אדם שומר מצוות לסרט כשאני יודעת בוודאות שמוקרנים סרטים בשבת? ודבר נוסף בבקשה, לגבי כיבוד, בבית הקולנוע כל החטיפים כשרים, אבל כאמור הם פתוחים בשבת, מה הדין?מותר לאכול או רצוי שלא? וב
תשובה: ראשית, צריך לוודא שבסרט עליו מדובר אין שום בעיה של צניעות וכד'. כמו כן, יש לשקול את העניין החינוכי ללכת לבית קולנוע ולתת לגיטימציה לכל מה שמקרינים שם. מבחינת השבת, ביום חול אין איסור ללכת למקום שפתוח בשבת. אם יש חלופה אחרת עדיף ללכת למקום שומר שבת ולחזק בזה את השבת ושומריה. לגבי הכשרות, דברים סגורים אין בהם חשש אולם פופקרן וכד' לא כדאי לקנות במקום שאין בו תעודת כשרות. אבל כאמירה חינוכית נראה שאין לקנות שום דבר ממקום שאין לו תעודת כשרות ובמיוחד שייתכן שיהיו אנשים שיראו אותך קונה שם ויחשבו שהמקום כשר ויקנו גם דברים שאינם כשרים.
שאלה: חגים וזמנים: ברצוני לשאול מדוע חג הסוכות הוא 7 ימים ואילו פסח הוא 6 ימים? הכוונה, סוכות ערב חג ראשון מתחיל ביום ראשון, לצורך העניין והחג השני יחול אותו דבר: ערב חג ביום ראשון ואילו פסח, קצר ביום אחד. מדוע זאת? זה לא אמור להיות 7 ימים בשני החגים? אודה לתשובה
תשובה: גם סוכות וגם פסח נמשכים שבעה ימים. היום האחרון של פסח הוא חג ואילו היום האחרון של סוכות הוא הושענה רבה. היום השמיני הוא חג בפני עצמו.
שאלה: לצרף ילד לזימון: האם אשכנזי 1 וספרדי 1 יכולים לצרף ילד ספרדי מעל גיל 9 לזימון, ומה הדין אם הילד הוא ילדו של האשכנזי?
תשובה: לדעת השו"ע (קצט,י) מצרפים ילד מגיל 9. לדעת הרמ"א השלושה צריכים להיות בני מצווה. המנהגים הולכים כשיש הבדל בין העדות לפי בעל הבית או בעל הסעודה שאם הוא ספרדי נוהגים בביתו כמנהגיו וכן להפך. האמת וה אהבו
שאלה: עסקת פלאפונים ביני לבין אחי: אני ואחי הקטן(17) עשינו הסכם בע"פ בידיעת ההורים החלפת טלפון סלולרי ביננו-אני נתתי את הטלפון שלי לו והפוך. האם מותר, לאחר כמה זמן לאחי לבקש את הטלפון בחזרה? אני טוען שנעשה הסכם בע"פ שתתוקפו כמו בכתב והעסקה התבצע כדין. לטענת אחי-לא היו עדים העיסקה לא בוצעה על שטר לכן היא תקפה ולא כדין. מה ההלכה לגבי זה?
תשובה: אין צורך בעדים או בשטר כדי לבצע קניין ממוני, אלא מספיק לעשות קניין בחפץ עצמו, כמובן שדרוש רצון של שני הצדדים, נבון לעשות קניין בפני עדים או שטר, כיוון שכל עוד אין את אחד מהם, אחד מהצדדים יכול להכחיש את הנעשה. אך אין לדבר השלכות על עצם חלות הקניין. לכן אין חסרון בזה שלא היו עדים או שטר, ואם ההחלפה נעשתה כדי שכל אחד יקנה את המכשיר של אחיו, כל אחד זכה במכשיר שניתן לו. הנך כותב שהדבר נעשה בידיעת ההורים, אם הם ששלמו עבור קניית המכשירים בעבר, ולא כוונו לתת לכם אותם במתנה, הדבר תלוי גם בדעתם בעת ההסכמה להחלפה: האם לקניין או לאפשרות שתהא נוחה לשניכם אך לא דבר מחייב שאין לחזור ממנו בעתיד? הרב מרדכי גרוס
שאלה: סימון בעיפרון בתוך ספר התורה: הקדמה: אני רב בקהילה קטנה בחו"ל, היחיד שקורא עברית, ואמון על כל מה שקשור לדת וזהות יהודית בקהילה. הבעיה: אין באפשרותי להכין את הקריאה בתורה, במקרה הטוב אני מספיק לעבור לפני שבת על הפרשה כך שאיני שוגה בהגיית המילים. השאלה: האם אוכל לסמן בעפרון בתוך הספר את חלק מהטעמים? החלופה היא קריאה שרירותית ללא קשר לטעמים.
תשובה: בשו"ת בצל החכמה (או"ח קכט) מכשיר ס"ת כזה בדיעבד. לכן נראה, שרק בשעת הדחק כשאין בררה אחרת תעשה זאת אך לא בקביעות.
שאלה: ביקור בבית קברות בערב ראש השנה: האם מותר בערב ראש השנה לבקר בבית הקברות? האם זאת מצווה כלשהי? האם יש עדיפות בזמן זה או אחר?
תשובה: הרמ"א (אורח חיים תקפא, ד) כותב שנהגו לילך על הקברים בערב ראש השנה ולהרבות בתחינות. ויש לתת קודם לכן מעות לצדקה. אצל הספרדים נהגו ללכת ברב ראש חודש אלול לבית הקברות אולם יש שנהגו גם בערב ראש השנה (גשר החיים כט, ד וילקוט יוסף מועדים, הלכות ערב ראש השנה). זו לא מצווה אלא מנהג מאחר ובמקום מנוחת הצדיקים התפילה שלו תתקבל (משנה ברורה).
שאלה: המרת בית כנסת אורטודוקסי לקונסרבטיבי בקנדה: מטעמי חסכון, שני בתי הכנסיות בעירי רוצים להתחבר (במבנה הפיסי בלבד), לשם כך הוצע לחצות את זה האורטודוקסי לשניים על ידי בניית קיר מפריד על מנת שישמש כבית כנסת לחברים הקונסרבטיבים. אשמח למקורות בנושא.
תשובה: ביכנ"ס הוא מקום קדוש ואין לחלל את קדושתו ע"י הפיכת חלקו למקום פולחן קונסרבטיבי.
שאלה: ציצית יותר מהודרת: איזה ציצית יותר מהודרים: ציצית עם חור אחד, ציצית עם 2 חורים או שיטת חב"ד?
תשובה: כל אחד צריך לנהוג על פי מנהג אבותיו.
שאלה: שאלות על השיעור "לשון הקודש": שאלתי היא בעקבות מאמרו של הרב ארי יצחק שבט "לשון הקודש" שפורסם באתר: אחד הרמי"ם בישיבה שאני לומד בה אמר לי בשם אחד מגדולי ישראל שלפי ההלכה יש להקפיד על דקדוק לשוני(היכר בין האות ח לאות- כ לא דגושה וכו.)כשמתפללים. האם זה נכון? 2.אם התחלתי להקפיד על זה אני מחוייב לכך או שאפשר במקרים מסוימים להתפלל בלשון שאני רגיל בה? 3.אם אני נמצא במקום שלא מקפידים על כך,זה יחשב יוהרא אם אקפיד להתפלל בדיקדוק(במקרה שאני ש"ץ או משהו כזה)?
תשובה: 1. מלכתחילה צריכים, במיוחד בקריאת שמע להקפיד לומר עי"ן, תי"ו וכו' כמו התימנים. 2. ברם, אם אתה רגיל להתפלל בצורה אחרת, פוסק הרב חיים דוד הלוי ואחרים, שכדי לא להתבלבל בתפילה, עדיף להמשיך להתפלל כפי שאתה רגיל, כי העיקר בתפילה הוא הכוונה. 3. במקום שאין מקפידים לדייק, עדיף לחשוש ליוהרא, ואכן להתפלל בהברה אחרת בשקט, ולא בקולי קולות. יתירה מזאת, אם אתה גר ביישוב או לומד בישיבה איפה שכמעט כולם מתפללים בהברה מסוימת, זאת נחשבת ל"מנהג המקום", ויש לשנות את מנהגך ולנהוג באותו מקום כמו כולם, הן לקולא והן לחומרא, וזה נחשב "מקום שנהגו וכו'". באהבת ישראל, הרב ארי שבט
שאלה: דיני כוס שני ולש בשבת: רציתי לשאול שלוש שאלות: 1. האם כוס שהעבירו אליה מים רותחים נחשבת לאחר ריקונה שוב פעם ככלי שני אם יערו לתוכה שוב מים או שמא משום שדפנותיה מאוד חמות אז היא לא תיחשב ככזו אלא ככלי ראשון וכו? 2. כיצד ניתן לדמות היום את דברי הגמרא והשו"ע בדיני לש. השו"ע מחלק בין קלי, שתיתא וחרדל. למה זה נחשב כיום? ושאלה ספציפית לגבי טחינה, האם מה היא נחשבת (אסור מהתורה או מחכמים)? 3. אדם שעשה מלאכה שהיה יכול לעשותה באופן אחר, למשל לש בחוזק כשהיה יכול ללוש ברכות, האם יש מקום להקל במקרים מסוימים שכן יהיה אפשר לאכול את המאכל בשבת בשל העובדה הזאת?
תשובה: 1 הכוס הוא כלי שני. כלי ראשון נחשב רק שהוא על האש או שהוסר מהאש בלבד. 2-3. בלילה עבה אסורה בלילה רכה מותרת, וטחינה מותר להכין בשבת. מלאכת לש היא מלאכה שיש בה קושי בהבנה וזה הכלל המוביל.
שאלה: צרעת הראש בימינו: מה המקור לכך שאין היום דיני צרעת? נכון אמנם שיש רעותא בחזקת הכהנים, אך הרי האיסור לקצוץ בהרתו נוהג גם אם שום כהן לא ראה את הנגע (רמב"ם טומאת צרעת י, א). ולא ידוע לי על שום מקור שמבטל עקרונית את דיני צרעת בימינו. ובספר מנחת אשר (לר אשר וייס, פרשת תזריע) התייחס בכובד ראש לשאלה דומה ולא העלה כלל סברה זו שזה לא נוהג היום. הוא כתב להקל משום שאינו מתכוון, אך זה תמוה לכאורה שהרי הגמרא בפרק ר אליעזר דמילה הוצרכה ללימוד מיוחד להתיר מילה בצרעת, ומוכח שזה שאינו מתכוון זה לא סברה להתיר. ובאמת זה פסיק רישא. ואכמ"ל השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: כתב בס' החינוך (מצוה קסט): ונוהגין דיני צרעת בזכרים ונקבות, בכל זמן שיהיו לנו כהנים בקיאין רואין אותם, כן נראה מדברי הרמב"ם זכרונו לברכה. ואף על פי שאי אפשר להביא קרבן עכשיו, לכשיבנה בית המקדש ויהיה אפשר להביא קרבן בטהרתו מצרעתו יביא קרבן. וכל מי שנצטרע ולא התנהג על פי התורה הכתובה במצורע, אלא שלקח הדבר בדרך מקרה ולא חש לבוא אל הכהן ולהראותה לו, ביטל עשה זה. ומן הדומה שיהיה ענשו שתדבק בו הצרעת לעולם, ולטובים ייטיב השם וירפא. יוצא, שהיום שאין לנו כהנים בקיאין שרואים אין לנו צרעת.
שאלה: אכילת דג בבית מלון בחו"ל: אני נמצאת בחו ל. האם מותר לי לבקש במלון - לא כשר- שיעטפו לי דג פורל ללא תבלינים בנייר כסף וישימו בתנור שלהם או טוסטר אובן ויביאו לי בלי שיפתחו את נייר הכסף? על עזרתם
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה' אפיית דג ע"י גוי בתנור שלו. כדי להתיר על פי כל הדעות אכילת דג שנאפה בתנור של גוי יש לעשות את הדברים הבאים: א) יחממו את התנור בחום גבוה לפני האפיה. ב) לעטוף את הדג בשתי עטיפות  ג) יהודי יפעיל את התנור ויכניס את הדג לתנור. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לשנות את התפילה לאחר האירוסין: לכבוד הרב. כבר שנים רבות שבכל יום אני מתפללת על אחיותיי ועליי לזיווג בתפילה. ב"ה אחותי התארסה בשבוע שעבר ואני נמצאת בקשר רציני. מה הזמן הנכון להפסיק להתפלל? אחרי וורט? אירוסים או רק אחרי החתונה? וירבו בשורות טובות
תשובה: מתי להפסיק זה תלוי בהרגשתך. אולם את יכולה להחליף את התפילה על אחותך שתצליח בזיווגה ושיעלה יפה. ותתפללי עלייך שאם הוא המיועד להיות בעלך הכל ילך בקלות ובשמחה. שיהיו לכם הרבה שמחות,
שאלה: נטילת ידיים לאחר שינת צהריים: האם צריך ליטול ידיים כשקמים משנת צהריים? והאם צריך לברך או שנוטלים ומברכים רק בבוקר?
תשובה: כשקמים משנה בצהריים יש ליטול ידיים שלוש פעמים לסירוגין אבל בלי ברכה.
שאלה: מנחה קצרה על חשבון זמן עבודה: לכבוד הרב במקום העבודה שלי מרשים לעובדים להתפלל מנחה, וישנם כמה מנינים קבועים (בצומות מביאים ספר-תורה, ונראה שהכל בהסכמת הנהלת החברה). בחלק מהמנינים מתפללים מנחה-קצרה, ובמנינים בודדים עושים חזרת הש"ץ שלמה. אחד המנינים למנחה-קצרה הוא סמוך למשרד שלי, ואילו המנינים עם חזרה שלמה הם במקומות מרוחקים יחסית (קצת הליכה, ולעלות כמה קומות וכו ). האם ע"פ ההלכה עדיף לי להתפלל במנין הקצר כדי לחסוך ב"ביטול מלאכת בעל הבית" או שעדיף להתפלל במנין הארוך? גילוי נאות: בדרך כלל אני מתפלל במנין ארוך, אבל הרבה פעמים כבר קרה לי שהתעצלתי ללכת למקום בו יש מנין ארוך, והתפללתי עם ציבור שעושה מנחה-קצרה.
תשובה: אם מקום העבודה מתיר אין שום בעיה להתפלל תפילה באורך מלא, ואין צורך לחפש מניין קצר.
שאלה: מעשר ראשון בהפרשה מראש: לרב לפי הפרשה מראש זו, איך מפרישים מעשר ראשון (כיום אני משתדל לתת את המעשר ראשון ללוי)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סדר הפרשת תרומות ומעשרות מראש"
תשובה: וברכת ד' במקרה כזה כדאי לעשות הסכם עם לוי וכך בשעה שאתה שאוכלים חל שם מעשר ראשון וניתן אוטומטית ללוי, ללא צורך בנתינה ביד. שבת בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: בעיות עם החמה : ערב טוב, אני נשואה ב"ה כבר 5 שנים. בכל התקופה, עוד בתחילת הדרך, החמה התייחסה בחוסר כבוד אך כל פעם סלחתי לה מחדש. אך הפעם היא עברה גבול מסויים שנפגעתי ממנו מאוד אפילו עד רמה של השפלה. איני יודעת מה לעשות, מכיון שמצד אחד יש את הרגש שלי ואת חוסר הכבוד מצידה, אך מצד שני יש את בעלי שהוא הבן שלה והילדים. מה לעשות? מראש כבוד הרב
תשובה: לתקופה הקרובה להתרחק קצת. לא להיות בקרבתה הרבה פעמים אלא רק את ההכרח. כל זאת עד שקצת תתפייסי ותצליחי להעביר על מידותיך. אם מדובר על דבר קבוע ואי יכולת לספוג עלבונות, כדאי להתייעץ על כך. בכל אופן, הדבר הכי חשוב שהנושא הזה לא יצור מרחק בינך לבין בעלך.
שאלה: שרוול ארוך גם בקיץ: לרב אני בן ואני נוהג זה זמן רב ללכת עם חולצה ארוכה גם בקיץ, כי הבנתי שיש עניין לנהוג כך למי שלומד תורה. השאלה היא עד כמה הדבר הכרחי כי הדבר מקשה עלי בחום, ומה בכלל העניין לעשות כן גם בזמן לימוד תורה ולא רק בזמן התפילה? ב מראש!
תשובה: כל תוספת צניעות יש בכך מעלה. הענין הוא שהצניעות היא צורה של נתינת כבוד לדבר שאנו נוהגים בו צניעות. אדם שבא צנוע ומכוסה ללמוד תורה הוא עושה מעשה שמקרין ציור של ענווה ואי הבלטה יחסית לאור של התורה. אדם מצמצם את הנוכחות של הגוף שלו על ידי צניעות בכדי לפנות מקום לאור של התורה שמתגלה בלימוד. אם חם לך ואתה רוצה לשנות נוהג זה עליך ללכת לרב שיעשה לך התרת נדר על נוהג טוב זה.
שאלה: מאכלי בשר וחלב שבושלו בתנור ללא הכשרה: לכבוד הרב האם מותר לאכול מאכלי בשר או חלב שבושלו בתנור בו משתמשים הן לבשר והן לחלב (בנפרד) אך לא מכשירים אותו בין בישול לבישול? ב מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר מבשלים תבשיל חלבי בתנור שבישלו בו באותו יום תבשיל בשרי - התבשיל החלבי נאסר ויש להכשיר את התנור.(וכן הפוך) הרב חגי בר גיורא
שאלה: לצאת מהעירוב עם דיסקית וכומתה: האם מותר לצאת בשבת לתפילה ביישוב סמוך מחוץ לעירוב עם דסקית וכומתה והאם יש תועלת בחיבור הכומתה לכותפת בסיכה? ב מראש
תשובה: עם דיסקית מותר הן בנעל והן בצואר (משיב מלחמה ב, סה ראה עוד הלכה כסדרה ד עמ' 65). נשיאת כומתה מחוץ לעירוב, כיון שרוב החיילים לא מחברים הכומתה בסיכה, ועוד שהכומתה פריט לבוש לעצמו ומה יעזור חיבור בסיכה? לכן אינה בטלה לבגד ואסור לכולם. אך מותר לצאת עם כומתה על הראש (הלכה כסדרה ד, עמ' 63)
שאלה: לצאת מהעירוב עם נשק על מנת להתפלל: האם ניתן לצאת עם נשק מחוץ לעירוב כדי להתפלל במנין?
תשובה: תפילה בצבא חשיבותה רבה, במיוחד בשבת שהשממון גדול ביותר. אך אין היתר לצאת בשבת עם נשק מחוץ לעירוב גם על מנת לקיים מצווה כמו תפילה במניין. לדעת רוב הפוסקים נשק אינו תכשיט, כדעת חכמים (שבת סג,א). ראה הלכה כסדרה חלק ד פרק ג, כב (עמ' 64)
שאלה: שימוש בשבת בסטיק לייט: דתי בחדר עם עוד קצין חילוני, האם יכול לפתוח סטיק לייט בלילה כדי למנוע מהחילוני להדליק אור?
תשובה: אין אומרים חטא כדי שיזכה חברך. איסור הסטיק לייט, הגר"ד ליאור סובר שאיסורו מדרבנן. לדעת הגר"מ אליהו זצ"ל איסורו משום מתקן כלי ומכה בפטיש מדאורייתא. לצורך פעילות מבצעית פוסקים להתיר אבל לא לצורך למנוע איסור של חייל אחר, אף אם האיסור מדאורייתא בהדלקת מנורה עם חוט להט.
שאלה: תרומות ומעשרות מכל לקיטה בעץ: האם מפרישים תרומות ומעשרות מכל לקיטה מהעץ?
תשובה: וברכת ד' יש להפריש כל קטיף, אלא א"כ לא אוכלים עד הקטיף הבא ואז אפשר להפריש משני קטיפים ביחד, אבל באופן כללי כל קטיף מחייב הפרשה. שבת בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תרומות ומעשרות ללוי: האם כיום נותנים מעשר ראשון ללוי?
תשובה: וברכת ד' הרמב"ם והשו"ע פסקו שיש לתת ללוי, על כן יש לתת ללוי. מי שלא נותן ללוי גוזל את שבט הלויים, ומי התיר לגזול את שבט לוי?! שבת בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תרומות ומעשרות לעניים: האם צריך לתת כיום מעשר עני לעניים?
תשובה: יש לתת מעשר עני לעניים, השנה היא שנת מעשר שני ולא נוהג בה מעשר עני, אבל אי"ה בשנת תשע"ד יחזרו ויתנו לעניים מעשרותיהם. שבת בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תרומות ומעשרות בפירות הדר: האם בפירות הדר הולכים אחר לקיטה או אחר חנטה?
תשובה: וברכת ד' לרוב הדעות, וכך נוהגים, מפרישים לפי שעת החנטה. אבל יש מחמירים להפריש שניים בגלל הספק. שבת בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תפילה לפני הנץ שמא ירדם: האם לחיילים שחזרו ממסע ארוך בשעה 5:15 מותר להתפלל בשעה זו אע"פ שזה לפני הנץ מחשש שלא יוכלו להחזיק מעמד ערים?
תשובה: תפילה בצבא חשיבותה כפולה ומכופלת, היא מחברת את החייל לאורח החיים הדתי ולאבינו שבשמיים. חיילים יש להם דין פועלים שמותר להם להתפלל לפני הנץ, ולכן שעה לפני הנץ זהו זמן טלית ותפילין ומותר להם להתפלל. בשאלתך החשיבות להתפלל לפני הנץ היא גדולה יותר שמא יפסידו תפילה במניין ואף תפילה בכלל. ולכן מותר להתפלל לפני הנץ.
שאלה: ברך על המחיה במקום ברכת המזון: האם מי שברך על המחיה לאחר אכילת פת יצא ידי חובתו או שצריך לברך ברכת המזון?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה קיים דיון הלכתי האם ברכת המזון מוציאה ידי חובה ברכת על המחיה (עיין בשולחן ערוך אורח חיים סימן ר"ח סעיף י"ז). בכף החיים(קפ"ז, א') מביא מחלוקת לגבי שאלתך. תחילה מביא את הדעות המקובלות שלא יצא. ואחר כך מביא דעה שיצא. לכן כאשר אכל כדי שביעה שברכתו מהתורה - הוא פוסק שיש לאכול שוב ולברך המוציא וברכת המזון ולכוון להוציא את האכילה הראשונה או לשמוע ברכת המזון מאדם אחר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מלאווח שטוגן על ידי גויה: גויה שטגנה מלאווח והיהודי הדליק את האש, האם מותר באכילה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, למאפה, מספיק שיהודי ידליק את האש. לתבשיל, לפי אשכנזים מספיק שיהודי ידליק את האש ולפי ספרדים היהודי צריך לשים את הסיר על האש כי צריך להשתתף בבישול. בפשטות, למלאווח יש דין מאפה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לאכול רוגלך שספק חלבי: אדם שקנה רוגלך מבית מאפה (מאפה נאמן) ואינו יודע אם הוא פרווה או חלבי, האם מותר לו לאכול אותו בתוך 6 שעות מאכילת בשר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, תחילה יש לברר האם הרוגלך בעצמו לא חלבי כי אולי שמו חמאה בבצק. אם הרוגלך לא חלבי אלא אפו אותו בתנור ותבניות חלביות רק אם נשאר גבינה על התבנית והיא נתנה טעם ברוגלך אין לאכלו אחר בשר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לקחת כומתה במקום זו שאבדה לי: האם מותר לחייל לקחת ממחלקת השבת אבדה של התחנה המרכזית כומתה במקום כומתה שאבדה?
תשובה: בבירור שקיימתי בירושלים לא נותנים כומתות שאבדו. ציוד צבאי שלא נלקח מוחזר לאחר כמה חודשים לצה"ל. לעצם שאלתך מותר לקחת כומתה.
שאלה: דיני יום כיפור למינקת: מה דין מינקת ביוה"כ? האם ובאיזה מצב ניתן להקל בכ"ז? כיצד ניתן להקל ומה השיעורים?
תשובה: בעקרון, מינקת חייבת לצום כל היום כמו כולם. אם יש בעיות מיוחדות יש לדון בכל מקרה לגופו.
שאלה: קופות גמל ללא היתר עיסקא: קופות גמל, חובות, האם צריך היתר עיסקא ואם אין היתר עיסקא מה יש לעשות עם הכסף?
תשובה: צריך היתר עיסקא. אני מניח שאם מדובר בחברות גדולות יש היתר עיסקא כללי לחברה.
שאלה: צניעות בחוף נפרד מגיל שלוש: בחוף הנפרד בהרצליה לא מכניסים ילדות מעל לגיל 3 ביום גברים ופטרו אותי בתשובה שזה איפשהו בגמרא שאסור, מבלי לצטט לי את הכתוב או לספר לי איפה בגמרא זה כתוב ומדוע. שאלתי היא, האם זה אכן בגמרא, היכן ומדוע?
תשובה: יש מחלוקת בפוסקים על כך. יש באמת דעה שאומרת שדיני צניעות חל על ילדה מגיל 3. יש דעות מקילות יותר וסוברות שתלוי בגידול האברים של הילדה. ואנו אומרים הגיל הרגיל לענין בריכה הוא גיל חמש  שש.
שאלה: עיתון שנדפס בו שם ה : מצאתי עיתון שכתבו בו שם ה המפורש (4 האותיות), האם חובה עלי לפרסם זאת בקרב חבריי ולהודיע להם שחייבים לגנוז את העיתון או שאין לי חובה להודיע זאת לרבים ורק אני אגנוז אותו? האם יש צד קולא בכלל לא לגנוז את העיתון בגלל שלא התכוונו לכתוב שם ה קדוש אלא ייתכן שסתם כתבו שם זה? ב מראש!
תשובה: מאחר והיום נותנים למחזור, זה לא נתקדש (שם ה' שנתקדש זה שם ה' שנכתב, לדוגמא, בתפילין ומזוזות). יש להיזהר לא לבזות ולזרוק לאשפה אלא יש למסור למחזור.
שאלה: בלי נדר בווידוי על עבירה: האם כשאני אומר ווידוי על עבירה שעשיתי צריך לומר בלי נדר שמא אחזור על העבירה שנית?
תשובה: הוידוי הוא על העבר ולא על העתיד. ורק אם מוסיפים תפילה והתחייבות על העתיד צריך לומר שאני רוצה לא שלוב לזה החטא ומבקש מד' שיעזור לי בזה.
שאלה: אבטחה על רכוש בשבת: האם ניתן לעבוד בעבודת אבטחה בשמירה על כספות בעלות ערך רב? ההגעה היא ללא חילול שבת והשמירה מתבצעת עם נשק.
תשובה: לשמור בשבת זו אינה מלאכה שאסורה. לשאת נשק במקום שיש צורך מבחינה ביטחונית (גם שלא יבואו לגנוב), אין בעיה של מוקצה. אמנם יש לדאוג שהטלטול של הנשק יהיה במקום עם עירוב. אם מדובר בנשק קטן והוא רוצה להימנע מטלטול, אפשר להרכיב את האקדח על החגורה מיום שישי. כשאדם מטלטל בגופו ולא עם הידיים זה מותר, כל איסור הטלטול הוא דווקא בידיים. אם יש צורך לטלטל את הנשק ביד, כגון: שחוזר הביתה וצריך להניחו בארון, מותר. אם אין צורך עדיף לא לטלטל. אם הוא נכנס לבית הכנסת, יסתיר את הנשק מתחת לחולצה או ישים מטפחת וכד' בכדי שהוא יהיה מכוסה.
שאלה: להתפלל בשביל אדם אחר: הרב, ראיתי שחברה שלי מתפללת 3 תפילות ביום ושאלתי אותה למה היא מתפללת שלוש אם היא חייבת רק 1? היא ענתה לי שהיא מתפללת תפילה 1 בשביל עצמה אבל את 2 התפילות האחרות היא כאילו מקדישה לבנות בכיתה שלה שלא מתפללות שזה יחשב להן כאילו הן התפללו תפילה 1. זה באמת תקף מבחינה הלכתית? כאילו זה באמת יחשב להן כאילו הן התפללו?
תשובה: לא שייך להתפלל בשביל מישהו. בציבור מצינו ששליח ציבור מוציא את האנשים שאינם יודעים להתפלל, אך באופן פרטי לא שייך להתפלל בשביל מישהו אחר. ניתן להתפלל על מישהו, אך לא בשביל מישהו.
שאלה: שמירת מצוות בבית חילוני: אני חזרתי בתשובה אבל לצערי המשפחה שלי חילונית ורציתי לשאול ואולי גם לקבל עצה. 1.ההורים שלי לא נוטלים ידיים והם נוגעים בעכבר ובמקלדת,שאלתי היא האם אני צריך לנטול ידיים מתי שאני נוגע בעכבר ומקלדת 2.המשפחה שלי חילונית,אבל טבלתי בשבילם את הכלים, מה עושים עם כלים טבולים אבל שאוכלים בהם בשר וחלב?האם אפשר להשתמש בהם? 3.האם זה ר לחמם אוכל כשר לי או להורים שלי במיקרוגל שיש בו ערבוב של בשר וחלב באמצעות קופסאת פלסטיק סגורה? 4.אני ממש בתחילת הדרך ורציתי לשאול האם אוכל לקבל עצה כיצד לנהוג עם בני הבית כדי לא להגיע למחלוקות וכיצד ולהחזירם בתשובה בצורה איטית? (ההורים שלי לא מתנגדים לחזרה בתשובה שלי).
תשובה: ב"ה לך. מאוד התרגשתי לקרוא את מכתבך, ולראות את התהליך הנפלא שאתה עובר, ברצינות ובנעם זוכה להתקדם קדימה עוד ועוד. אברך אותך שתזכה לשוב בתשובה שלמה, ושכל המשפחה יבואו איתך וכך כל השאלות לא תהיינה קיימות, ותזכה לעבדו בלבב שלם ובשמחה. ברשותך אעבור על השאלות אחת לאחת בעזרת ה'. 1. כואב שההורים שלך לא נוטלים ידיים, אם הם היו יודעים ומבינים את המשמעות של נטילת הידיים, וכמה היא משפיעה, ודאי היו נוטלים, אך אתה בודאי כבר מכיר, שלא תמיד קל לאנשים לשנות מהרגלים של שנים. בכל אופן לפי ההלכה אם הם לא נוטלים ידיים, לא צריך ליטול ידיים בכל מה שהם נוגעים, ואתה יכול להמשיך כרגיל. כמובן שטוב שבהזדמנות תדבר איתם על חשיבות הנטילה (אם תרצה מקורות אשמח לכוון אותך) ולראות אם זה שייך להם ואם הם מוכנים. 2.כל הכבוד על טבילת הכלים, זה מאוד מאוד חשוב. כלי שלא טבלו אותו אסור להשתמש בו. לגבי בשר וחלב, הדבר יותר מורכב. חשוב מאוד לשמור, חשוב מאוד לדבר איתם על חשיבות העניין, ואפילו לא לא על השינוי שלהם אלא על הבעיה שיש לך עם הדבר, כמה זה בעיה בשבילך, כמה אתה סובל מכך וכמה חשוב לתקן את הדבר. במצב שלך, שאתה בבית איתם ואתה לא יכול אחרת, יש דברים שתוכל להקל. לדוגמא, לסמוך על הפוסקים שכלי זכוכית לא בולעים, וכמובן בכלים שמשתמשים בהם רק בקר. חשוב מאוד לבדוק שהסירים לא מתערבבים ושהם מוגדרים כל אחד לדבר שלו, בשרי או חלבי. לגבי הסכו"ם אפשר חד פעמי רק בשבילך, או להגעיל אותם בסיר עם מים רותחים וסבון אחר שהם נקיים או בקומקום חשמלי באותו האופן. 3. אם הכיסוי מוחלט שלא נכנסים ויוצאים אדים, אפשר להקל, אם לא קשה כדאי בשני כיסויים כגון בשקית. 4. זכית ברוך ה' שההורים שלך לא מתנגדים, וחשוב להודות להם ולה' על כך. חשוב מאוד לשמוח בדברים הטובים בהם, ולעת להכיר טובה על כל הדברים הטובים שהם עושים לך ובשבילך. חשוב למעט בדרישות, ולדרוש רק דברים שממש חייבים. בדברים אחרים, לבטא את הקושי שלך, לא מתוך דרישה מהם להשתנות, אלא כביטוי לקושי. וכמובן המון המון סבלנות ותפילות לה'. סליחה שאני מקצר, אשמח להיות בקשר ולעזור עוד בכל מה שאוכל. בברכת הצלחה רבה, עלה והצלח הרב יצחק גרינבלט.