LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שריקה בפה בשבת: האם מותר לשרוק בפה בשבת?
תשובה: ח אסרו להשמיע קול דווקא בכלי, בפה או ביד אין בזה שום איסור בשבת, אבל אין זה מכובד שאדם יקרא לחבירו באמצעות שריקה.
שאלה: חיוב השארת מזוזות בדירה קודמת: אדם שעובר דירה האם מחויב להשאיר את המזוזות בבית הקודם?
תשובה: יש דין פשוט שלא להוציא מזוזה מבית, אבל כותב הריטב"א, ומובא בשו"ת הנצי"ב שאם זקוק למזוזות בבית החדש לא מחויב להשאיר בחינם את המזוזות בבית הקודם. לכן אם מוציאם על מנת לקובעם בביתו החדש מותר.
שאלה: לגור בארץ מול לגור בחו"ל ולקיים מצוות: שמעתי אומרים שהזכות של מי שגר בא"י, אפילו שאינו שומר תורה ומצוות, יותר טוב ממי שגר בחו"ל. האם יש לזה התיחסות הילכתית שקובעת מי יותר טוב לעם ישראל? אני רוצה לציין שאין ברצוני לקנטר אלא לברר את הדברים בצורה יותר טובה.
תשובה: שאלה זו מורכבת מאוד, וקשה לענות עליה תשובה חד משמעית. למשל, ידוע שהנשמות שונות, ופעמים שיש אנשים ששורש נשמתם קשור למצווה מסוימת, ובקיומה הם מגיעים למעלות גדולות למרות שבשאר המצוות אינם מקפידים. וכך יכול להיות לגבי מצוות ישוב הארץ. וכמו כן, אדם העוסק בהצלת נפשות מישראל, כמו מי שמתגייס לצה"ל ליחידות קרביות, הרי הוא כמי שמציל עולם מלא, ופעמים שמעלתו גדולה ממי שמקיים את שאר המצוות אבל לא זכה להציל נפשות מישראל. ולכן אי אפשר לענות תשובה חד משמעית לשאלה זו. אולם השיקול העיקרי הוא לטווח ארוך. אם בחו"ל יש חשש שהילדים יתבוללו בין הגויים, אזי למרות שהאב שומר מצוות, מצבו של מי שאינו שומר מצוות בארץ טוב יותר, מפני שיש יותר סיכוי שילדיו יראו עצמם כבני העם היהודי, ואף ישמרו חלק מהמצוות, כמו שרוב רובם של החילוניים שומרים מצוות רבות, ובעז"ה במשך הזמן ישמרו את כל המצוות. וזאת לדעת, שגם מבין המשפחות הדתיות שבחו"ל, ישנם ילדים רבים המתבוללים, ולכן קשה לקבוע עמדה ברורה. מכל מקום ברור שהטוב ביותר שכולם יעלו לארץ ויקיימו את המצווה ששקולה כנגד המצוות, כמבואר בספרי.
שאלה: תנור שבושל בו כבד: ברצוני לשאול גבי כבד שנצלה בתנור ובטעות חלק מהכבד נפל מהרשת ונוגע בתחתית שבו מים וציר. האם כל החתיכה מפעפעת ונאסר כל החתיכה או שיש להסתפק רק בקליפה? שאלתי היא גם מצד לחשוש לדם שפירש מהאי גיסא להאי גיסא וגם מדין בישול שלכאורא אוסר גם מה שמחוץ לרוטב. והשאלה היא גם למחבר וגם לרמ"א.
תשובה: החתיכה שנמצאת בתוך הציר נאסרת, עם קליפה מעליה. דין זה הוא גם לדעת המחבר וגם לדעת הרמ"א (סימן ע"ג). הנגזר מכך - כשמניחים את הכבד להפשרה, צריך להפשירו בכלי פתוח או על גבי רשת, על מנת שלא יווצר מצב שהכבד ישהה שיעור מעת לעת (24 שעות) ויהיה לו דין כבוש כמבושל.
שאלה: לימוד פנימיות בישיבות: ללימוד בסיסי של הקבלה יש יכולת עצומה לקרב ליהדות אפילו יהודים שרחוקים מתורה ומצוות. איני מבין את התנגדות הממסד הדתי ללימוד הקבלה. ישנם כיום מספר גופים (כמו המרכז ללימוד קבלה) אשר עוסקים בהפצת הקבלה. מדוע הממסד הדתי לא מצטרף ומלמד בישיבות לפחות עקרונות יסוד בקבלה?
תשובה: תורת הקבלה היא תורת הסוד ואין לגלות סודות למי שאינו ראוי, על כן מקודם צריך לעלות במעלות התורה והמצוות ורק אח"כ יכול אדם להיכנס לעולם הפנימי של התורה. נכון שיש בתורת הקבלה כח גדול אבל אדרבה- דווקא בגלל זה אין למסור אותה למי שאינו ראוי. לקרב רחוקים צריך ע"י הרוח הגדולה של האמונה אבל לא לעסוק בסודות ממש, כך הודרכנו ע"י רבותינו.
שאלה: ניפוי קמח רגיל: שמעתי שקמח טרי עד שלושה ימים לאחר טחינתו - אין צורך לנפות. האם זה נכון והאם ניתן לשמור קמח כזה במקפיא למשך זמן רב ולא לנפותו?
תשובה: אכן קמח טרי תוך שלושה ימים לטחינתו מותר לסמוך על כך שלא הספיקו להתפתח בו תנאים להתפתחות תולעים ואין צורך לנפותו. וברור שמועילה הקפאה, שהרי במקפיא וודאי שלא יכולים להתפתח תולעים, ויהיה מותר להשתמש בו גם לאחר זמן רב. לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א. בעניין קמח מלא: לתשובת רבני מכון התורה והארץ. לתשובת הרה"ג יוסף דהאן שליט"א.
שאלה: חציצה בטבילה: 1. מדוע יש דין חציצה ברטיה (יו"ד קצ"ח סע י ) והרי כל מי שיש לו מכה אינו מקפיד על כך (והוי דומיא דצבע)? 2.האם במיעוט המקפיד לאחר שלנתה יש להחזירה לבית הטבילה?
תשובה: 1.רטיה כרוכה מעל לעור. סתם בני אדם מקפידים על רטיה. הם נאלצים לכרוך אותה רק בגלל פצע. אולם הם שמחים להיפטר ממנה בהקדם האפשרי. לעומתה, צבע אינו חציצה רק אם הוא בלוע בתוך העור ואין בו ממשות, או שאינו מקפיד עליו, כגון סופר, שוחט, צבע וכדו' 2.מיעוט המקפיד חוצץ מעיקר הדין (אם כי לא מדאורייתא) ולכן יש לחזור ולטבול.
שאלה: ג לטין ב"חמצוצים": ממתקים הנקראים "חמצוצים" ומיובאים מספרד ויש עליהם הכשר של הרב יעקב יוסף אויערבך ושל ועד הכשרות העולמית - האם אפשר לסמוך על כשרותם? ברכיבים כתוב שיש בזה ג'לטין - מה דינו?
תשובה: ה"חמצוצים" אינם מאושרים על ידי הרבנות הראשית לישראל. הג'לטין הנמצא בהם הוא ג'לטין טהור, שאינו מאושר על ידי הרבנות כלל ועיקר.
שאלה: גילוח במשחה: האם מותר להשתמש במשחה להסרת שיער (דפילטור) לשם גילוח, כמו שהיו משתמשים פעם במשעי. לצורך הסרת השיער יש להמתין עם המשחה על הפנים במשל כמה דקות ולאחר מכן "מגלחים" עם מקלון (כמו של ארטיק). הגילוח יוצא חלק מאד כבתער.
תשובה: מותר מפני שהאיסור הוא רק בסכין. להיפך, יותר טוב להסיר את השיער על ידי משחה ומקל מאשר מכונות גילוח, שיש מחמירים בהן.
שאלה: כסף של נפטר: חבר שלי מתנדב בז"קא. לפני הרבה זמן הוא נקרא למקרה של אדם שנפטר בתוך ביתו, והתגלה לאחר מספר ימים ע"י השכנים, כשהוא שוכב במיטתו. לאחר שהורידו את הגופה מהבית, חברי התחיל לנקות את המיטה שהגופה הייתה עליה. מתחת למזרון הוא מצא חבילה עם שטרות כסף. הוא הכניס את החבילה לכיסו במחשבה שאח"כ יחשוב מה לעשות. היה שם סכום של 5000 ש"ח. חברי עשה בירורים, והסתבר שהנפטר גר לבד ואין לו משפחה. עד היום לא השתמש בכסף, כי רצה לשאול שאלת רב ורק עכשיו פנה אלי וביקש שאשאל בשבילו. האם מותר לו לקחת לעצמו את הכסף?
תשובה: אף שבינתיים לא נמצאו יורשים, כי מדובר היה באדם ערירי, אין לך אדם בישראל שאין לו יורשים, לכן אסור לך לזכות בכסף לעצמך במתנה, אבל מותר לך להשתמש בו על מנת שברגע שימצאו היורשים תחזיר להם את מלוא הסכום, כי מעות להוצאה ניתנו ואינך חייב לשמור דווקא את המעות האלה. ולכן הטוב ביותר, שכבר היום תכתוב שיק על הסך שמצאת בבית אותו נפטר, ותניח אותו בצד עד תבורר המציאות.
שאלה: קופות צדקה: בכל בתי הכנסת ישנם קופות צדקה. מתפלל או כל אדם ששם את הכספו בקופות הצדקה מבין שזה מיועד לצדקה. עד כמה שאני מכיר, במס בתי כנסת (ואין בשאלתי זו שום כוונה לקטרג) בכסף הזה משתמשים לכל מיני שימושים, שלאו דווקא אפשר להגדירם כצדקה (לדוגמא "משתמשים בהם לסעודה שלישית" וכ"ו). האם מותר להשתמש בכספים אלו למטרה אחרת מלבד צדקה?
תשובה: הכל תלוי בהגדרה של הקופה. קופת בית כנסת מיועדת לצורכי בית הכנסת, ויש בזה צורכי מצווה, אם כי לא צדקה לעניים. וקופה שמיועדת לצדקה לעניים, חייבים לתת את כספה לעניים. אם בבית הכנסת שלכם הדבר לא מוגדר, יש צורך לכתוב על הקופה או ליידע את הקהל במטרותיה של הקופה.
שאלה: דיווח למס הכנסה: לכבוד הרב לפני כחודש סיימתי קורס של סופרי סת"ם של משרד העבודה. שאלתי היא האם וכיצד עליי לנהוג בנושא של דיווח למס הכנסה. 1. האם לפתוח תיק? 2. ואם לפתוח, מאיזה סכום לדווח למס ההכנסה? 3. כיצד ההלכה מתייחסת לכל הנושא של מס ההכנסה? ב ו
תשובה: כיון שדינא שמלכותא - דינא, גם בארץ ישראל לרוב הפוסקים, ומדובר בתקנה הקשורה לממונות, ואינה בניגוד לדיני תורה הרי שזה בסמכותם, ועל אדם ישר להקפיד על חוקי המדינה, ולברר מאיזה סכום עליו לדווח, וינהג על פי מה שקבוע בחוק.
שאלה: הטרחת רב לשם לימוד תורה: עד איזה גבול מותר להטריח רב בשאלות, בעונג שבת למשל, או בנתינת שיעורי תורה (לחץ להעביר שיעור במקום מסוים בארץ)?
תשובה: וודאי רב שהוזמן להעביר עונג שבת וכיו"ב, מתפקידו לענות לשאלות, וזכותם וחובתם של התלמידים לשאול ולשאול עד שתבורר אצלם ההלכה או האמונה. כך נראה באופן כללי.
שאלה: שימוש במלאכת שבת: אני גר בישוב מעלה חבר בהר חברון. בזמן האחרון יש לנו בעיה חמורה של מים לישוב ואני רואה שבשבת המכלית של הצבא ממלאת מים לתוך המיכל הגדול של הישוב. בצמידות לישוב יש בסיס של חיילים וגם הם משתמשים באותו מיכל וכשנגמרים להם המים המיכלית מגיעה (גם בשבת) וממלאת את המיכל שבישוב. אני בררתי את הנושא מעט ואני יודע שהם באמת עושים מאמץ גדול כדי למלא את המיכל עד כמעט הסוף לפני כניסת שבת אבל מסתבר שעדיין אין מספיק בשביל כל השבת. שאלתי על כן: האם בזה שאני פותח מים בשבת אני בעצם מזמין את החילול שבת וכן האם מותר לי אחרי שהמיכלית מילאה בשבת את המיכל לשתות מהמים שבברז?
תשובה: אם לא מדובר בפיקוח נפש, אזי כל אדם בתור פרט צריך לדאוג למשפחתו למים שיספיקו לשבת ולא יהנה ממים שהובאו בשבת, אף שהובאו בהיתר, כגון: לצורך פעילות מבצעית של צה"ל, משום שיש חשש של 'מרבה בשיעורין' היינו שימלאו יותר מהנדרש לצורך הצבא על מנת לספק גם לצורך האזרחים, וכן אם שימוש בעוקב המים לפני שהתרוקן גורם לסיומו המהיר ויצטרכו בשל כך לחלל שבת ולהביא מים אז אסור לו גם מראש להשתמש במים שבעוקב, אלא, כאמור ימלא לעצמו דליים עם מים ביום ששי לצורך משפחתו.
שאלה: שיטת הרמ"א בבישול אחר בישול בנוזלים: לשיטת הרמ"א מותר לבשל בשבת נוזל מבושל שהתקרר, רק אם נותרה בו קצת חמימות. מה הגדר חום של החמימות זו (כמה מעלות)? האם מותר לקחת מרק קר לגמרי, לחמם אותו בהיתר (למשל בשמש), ואז כשיש בו חמימות - לשים אותו על האש?
תשובה: א) כל זמן שעדיין אפשר לאכול אותו כמאכל חם, מותר לחזור ולהרתיחו למנהג הרמ"א. למשל, מרק שמתקרר לגמרי אינו טעים, אבל כשנותרה בו עוד חמימות - אפשר לאוכלו, וזה החום שמאפשר להרתיחו שוב. ב) ברור שאסור לחמם מרק קר בשני שלבים. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א.
שאלה: מחיצה בין הרוקדים בחתונה: אחד מחברי הטובים מתחתן והוא מבחינה עקרונית אינו מסכים שתהיה מחיצה בין הבנים והבנות הרוקדים, האם מותר להשתתף בריקודים שבחתונתו או אסור?
תשובה: מצד הדין, אין איסור להשתתף בריקוד כאשר הבנים רוקדים בנפרד. אלא שכיום נהגו בכל המשפחות התורניות להקפיד על מחיצה בין הרוקדים, וממילא כשיש מחיצה הבנות רוקדות יותר בחופשיות. ואחר שהתרגלו לרקוד ביותר חופשיות, ממילא המחיצה נחוצה יותר, ויש להקפיד על כך. אמנם בדיעבד כאשר לא אירגנו מחיצה, מי שיודע שהדבר לא יגרום לו הרהורים לא טובים, רשאי לרקוד. כל זה כאשר זה שאין מחיצה הוא מחוסר מודעות, אזי כשאפשר יש לילך לקולא ולשמח חתן וכלה. אבל אם החבר מודע לכך שהדבר חשוב מבחינה תורנית, ואע"פ כן מתעקש שלא תהיה מחיצה, המלצתי שגם אתה תתעקש ולא תשתתף בריקודים. כמו שלו יש עקרונות גם ליהדות יש עקרונות של צניעות, וכנגד עקשות יש להתעקש. זו המלצה, והרוצה להקל כאמור יש לו על מה לסמוך. ריקודים מעורבים בבר-מצווה מאת הרב יעקב אריאל.
שאלה: אכלתי, והתברר שתעודת הכשרות הוסרה: לפני חודש הלכתי לאכול ב BURGER KING, ביקשתי לראות את התעודת כשרות, וזה היה ר. היום הלכתי שוב לאכול שמה ובהתחלה לא שאלתי אם יש תעודת כשרות (טעות חמורה שלי) ובסוף התברר שאין תעודת כשרות? מה אני צריך לעשות בשביל לקבל כפרה?
תשובה: ראשית תקבל על עצמך לבדוק תמיד את תעודת הכשרות ולא לאכול במקום שאין לו תעודת כשרות בתוקף. שנית, ראוי שתתרום לצדקה כשיעור מה שאכלת שם. ואחר התשובה, תהיה שמח שזכית לתקן עצמך, ומעתה תדע עוד יותר טוב כיצד לנהוג.
שאלה: שיטת הרמ"א בבישול אחר בישול בנוזלים: לשיטת הרמ"א מותר לבשל בשבת נוזל מבושל שהתקרר, רק אם נותרה בו קצת חמימות. מה הגדר חום של החמימות זו (כמה מעלות)? האם מותר לקחת מרק קר לגמרי, לחמם אותו בהיתר (למשל בשמש), ואז כשיש בו חמימות - לשים אותו על האש?
תשובה: הרמ"א מדבר לגבי היתר החזרה על גבי כירה גרופה וקטומה באופן המותר כפי שמבואר בס' רנג' ומיקל וסובר שאף שאינו חם כדי יד סולדת מותר להחזירו ובלבד שיהא חם קצת, היינו יותר מהטמפרטורה שבאותו חדר (לדוגמא: בקיץ שיש 30 מעלות אז צריך להיות קצת יותר מ-30 מעלות אף שפחות מיד סולדת, שזה 45 מעלות סלזיוס). לחמם מרק קר בשמש מותר כי לא גזרו על כך, אבל לתת אותו לאחר שהתחמם קצת, כנ"ל על גבי כירה גרופה או פלטה חשמלית, אסור כי לעניין שבת אנרגיית חום של שמש לא נחשבת וכאילו הוא קר, ולכן וודאי שאסור לתת אותו לחימום על גבי אנרגייה שבידי אדם, אש או חשמל. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: מעלית שבת: האם השימוש במעלית שבת מותר? ומה במקרה ניתן לתכנת אותה לעבוד בשעות מסויימות ובקומות מסויימות.
תשובה: להפעיל מעלית בשבת ברור שאסור, אולם לגבי מעליות הפועלות באופן אוטומאטי, נחלקו האחרונים. בספר שמירת שבת כהלכתה (כג, מט) כתב על פי הרב אוירבאך שמותר להשתמש במעליות אלו, ובתנאי שלא ילחץ על שום כפתור ולא יעמוד ליד הדלת בשעה שהיא עומדת להיסגר. אולם לדעת הרב הלפרין (מחבר ספר מעליות בשבת) עצם כניסתו של האדם למעלית גורמת להפעלת מערכות חשמליות, ולכן אסור להשתמש במעליות אלו בשבת, ורק בשעת הדחק ניתן להתיר לעלות במעליות אלו ולא לרדת, משום שבירידה האדם נעשה שותף ביצירת חשמל על ידי מערכת הבלימה של המעלית המסתייעת במשקל גופו להפקת חשמל.
שאלה: בגד חדש בשלושת השבועות: אני איני נוהגת לברך שהחיינו על כל בגד שאני לובשת, וכפי שהבנתי מדיברי הרב הבעיה היא בברכת שהחיינו. במידה ואני לא מברכת שהחיינו על בגד, מותר לי ללבוש אותו?
תשובה: צריך לברך על כל בגד חדש שיש שמחה מסוימת בלבישתו "שהחיינו". ולכן אל תלבשי כעת את הבגד, ואחר תשעה באב תלבשי אותו ותברכי "שהחיינו". על ידי שתודי לה', הנאתך מבגדייך תהיה שלמה ואמיתית יותר. דין בגד חדש בספירת העומר.
שאלה: עיתון חדש של ערוץ 7: למה ערוץ שבע מקים עיתון חדש שעלול לסכן את קיומו של מקור ראשון?
תשובה: הא לך דברים שנאמרו על ידי מובילי ערוץ שבע, שחלקם אני יודע באופן אישי, וחלקם שמעתי, ונאמנים עלי דברי מנהלי ערוץ שבע. א) מגמתו של ערוץ שבע מאז ומתמיד היתה להגיע לציבור רחב ככל האפשר, ועם זאת להעביר את מסריו של הציבור הלאומי הדתי והמסורתי בלא פחד ומורא. בפועל העיתונים הקיימים, הצופה ומקור ראשון, אינם מגיעים אף לעשרה אחוז מהציבור הקרוב לעמדותיו. לכן חשוב להקים עוד עיתון בתפוצה מירבית, כדי להעביר את המסרים של ערוץ שבע לציבור רחב ככל האפשר, ועל ידי כך להמשיך ולחזק את כלל הציבור הדתי, כדי שיוכל להוביל אחריו את כלל הציבור לערכי התורה, העם וישוב הארץ. הפתרון לכך, עיתון שיופץ בחינם במאה עד מאה וחמישים אלף עותקים. מציאות של עיתון כזה גם תיתן כח השפעה חזק יותר לציבור הדתי, כפי שערוץ שבע נעשה כלי תקשורת בעל השפעה, ובזכותו אף נתחוללו שינויים מסוימים בכלי התקשורת האחרים, כדוגמת העדפת שירים עבריים, מזרחיים וחסידיים. ואף הורגש צורך רב יותר לשתף אנשים דתיים ולאומיים במערכת השידור "הממלכתית". ב) עם זאת אין בכוונת ערוץ שבע לגרום ח"ו לסגירת עיתונים אחרים, אלא להפך כוונתו מלכתחילה היתה לעודד את קוראי העיתון החדש לרכוש מנוי על הצופה ומקור ראשון, כדי לחזק את העיתונים החשובים הללו, ולהרחיב את ידיעותיו בתחומים שבהם העיתונים הללו עוסקים. וכך היו בידי הציבור הלאומי והדתי שני סוגי עיתונים, האחד בעל היקף קטן יותר בכמותו אבל מאידך רחב מאוד בתפוצתו, והשני רחב יותר בכמותו ובמגוון הנושאים שבו, אבל קטן יותר בתפוצתו. כאשר העיתון רב התפוצה משמש ראש גשר למשיכת הציבור הרחב אל העיתונים הארוכים יותר, ומראה להם כי יש תקשורת טובה, איכותית ומעניינת לציבור הדתי, וכדאי להימנות על קוראיה, וחשוב לתמוך בה. ג) יש להעריך את מנכ"ל "מקור ראשון" שנטל על עצמו את מימונו של העיתון, ואע"פ כן אין הדבר מצדיק פגיעה בהקמת עיתון שיוכל להעביר מסרים טובים לציבור רחב. יש לציין כי בשנתיים האחרונות נעשו נסיונות רבים לשיתוף פעולה בצורות שונות בין "ערוץ שבע" ל"מקור ראשון", כשתמיד ערוץ שבע היה מוכן לתרום יותר לשותפות, מתוך הערכה לתרומתו הכספית של מייקל כריש למקור ראשון, וכדי להפוך את "מקור ראשון" לעיתון נפוץ יותר. אולם כל הנסיונות עלו בתוהו מפני שגם אחר שסוכמו דברים, הם הופרו על ידי מייקל כריש. עם כל הכבוד והזכויות של מייקל כריש, אין זה מקנה לו זכות וטו על הפעילות בציבור הדתי והלאומי במערכת התקשורת הכתובה. יתכן שלו היה מבין זאת מראש, ולא היה סבור שהכל חייבים לעזור לו, היה מגיע מזמן לשיתוף פעולה פורה עם ערוץ שבע, לטובת כלל הציבור.
שאלה: צום תשעה באב לאישה הרה: אשתי בעיצומו של החודש השמיני להריונה, והתעוררה השאלה לגבי צום תשעה באב הקרב בשבוע הבא. עפ"י המלצת הרופא המטפל שלה, הצום מסוכן ללידה מוקדמת שאינה רצויה. האם קיים בתשעה באב המושג של אכילה ושתיה לשיעורים (כמו ביום כיפור)?
תשובה: הכלל הוא שאין אכילה לשיעורים בתשעה באב, כי רק ביום הכיפורים, שיש עונש כרת על אכילה כשיעור, כשאפשר מוטב לאכול פחות מכשיעור. אמנם אם אין הכרח לאכול בתשעה באב בבת אחת, ישנו הידור באכילה לשיעורים. למשל, מי שאוכל פחות פחות מכשיעור בתשעה באב, יכול עדיין לומר "עננו" בתפילה, כי אכילה של פחות מכשיעור אינה נחשב לשוברת את הצום. לפיכך, מצד הדין אם הרופא אמין, והוא חושש ללידה מוקדמת, בתשעה באב מותר לאכול כרגיל. ואם תרצה להדר, תאכל ותשתה פחות פחות מכשיעור. לתשובת הרב יעקב אריאל. לתשובת הרב גדעון וייצמן. לתשובת הרב דב ליאור. דין הצומות הקלים. מה תעשה יולדת שאכלה ביום כיפור בטעות?
שאלה: גילוח במוצאי תשעה באב: האם השנה, כאשר חל תשעה באב ביום חמישי, מותר להתגלח כבר במוצאי תשעה באב (חמישי בלילה) אף על פי שמתכנן להתגלח שוב בערב שבת?
תשובה: תספורת מותרת. אולם גילוח, מאחר ואנשים מתגלחים כל יום, כדי שהפנים יהיו מגולחות למשעי לכבוד שבת, אין להתגלח ביום חמישי אלא רק ביום ששי.
שאלה: הליכה לקולנוע: מה בעצם הבעייתיות בהליכה לקולנוע, אם זה סרט שאין בעיות ב"גוף הסרט" עצמו?
תשובה: מכיון שהשואלת היא אישה לא התיחסתי לביטול תורה. אם כי גם אישה מחויבת לשמור על רמתה הרוחנית וגם עליה חל איסור "ולא תתורו אחרי לבבכם ואחרי עיניכם". אם הסרט חינוכי אין אמנם בעיה לכאורה בעצם ההליכה לקולנוע. אלא שיש תוספות נלוות לסרט עצמו, פרסומות וכדו' ואלו כידוע בדרך כלל אינן צנועות. כמו כן יש בעיה בהימצאות בסביבה שרמתה התרבותית ירודה ונקיי הדעת נמנעים מלהימצא בסביבה כזאת. ח ראו בכך מושב ליצים. יש אפוא לשקול כל מקרה לגופו. לתשובת הרב אליעזר מלמד ולהרחבה בנושא זה. ללכת לסרט עם בן - הרב זלמן ברוך מלמד.
שאלה: אמירת תהילים בלילה: האם מותר להגיד תהילים בלילה, במיוחד בתקופה שלנו ששמעתי שיש צורך להגיד תהילים כמה שיותר וכל הזמן?
תשובה: מותר ואף מצווה. אמנם לגבי לימוד תנ"ך בלילה יש חילוקי מנהגים, האשכנזים לא נהגו להבדיל בין היום ללילה, והספרדים הנוהגים כמקובלים מעדיפים ללמוד תורה שבע"פ בלילה ולא תורה שבכתב. אבל תהלים כתפילה מותר ואף מצווה. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: בישול בשר וחלב במיקרוגל: במקום בו אני עובד יש מיקרוגל. כל העובדים רשאים להשתמש בו, כאשר חלק מהעובדים אינם דתיים, ולא מקפידים על הכשרות (בשר וחלב למשל). האם אני רשאי לחמם במיקרוגל מוצרים כשהם בתוך כלי סגור?
תשובה: אם הכלי סגור מותר. ואם תרצה להדר, תעביר סמרטוט על דפנות המיקרו גל, כדי לנקות את שאריות הרוטב שאולי נדבקו לדפנות. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א לתשובת הרב דב ליאור שליט"א
שאלה: הבאת ילדים לעולם: אני ובעלי מתלבטים בנושא זה, דעתי תפורט להלן, רצינו לדעת מהי דעת הרב בנושא: ברור שהבאת יותר ילדים כרוכה ביותר הוצאות, והשאלה מה העיקר: נוחיות כלכלית או הבאת יותר ילדים בדרך כלל במשפחות התורניות רואים את העיקר בהבאת ילדים ובמשפחות פחות תורניות חילוניות ונוחיות כלכלית אני חושבת שזה קודם כל דבר אינדבידואלי כי זה תלוי ביכולת של כל אדם, לא רק כלכלית אלא גם בזמן ובכח שיש לו להשקיע בילד ולכן אין מספר שווה לכולם. אבל הכיוון הוא לדעתי למצוא את האיזון הנכון ולא להגזים לשום צד, התורה לא מנחה אותנו לחיות בדוחק ולהתעלם מצורכי העולם הזה כי אנחנו לא רק רוח אלא גם גוף ולכן לא צריך לשאוף להביא הרבה ילדים שיחיו בדוחק אך עם זה גם אין המטרה "אכול ונשתה כי מחר נמות" אלא יש לנו תפקיד בעולם הזה וחלק ממנו זה להיות שותפים לה ע"י הבאת ילדים לעולם.
תשובה: אכן התורה לא ציותה אותנו להיות עניים. מאידך, הבאת ילדים לעולם אינה כרוכה בהכרח בעניות. הדבר תלוי בסולם העדיפויות של ההוצאות המשפחתיות. ומקובלנו מאן דיהיב חיי יהיב מזוני. לכן יש להתיעץ עם רב בשאלה זו כי ראייתו אוביקטיבית יותר.
שאלה: ביטוח משלים: ידיד ניסה לשכנע אותי לרכוש ביטוח רפואי באמצעות חברת ביטוח. זה קצת מקשה ולא ראיתי צורך. מה מידת החיוב אם בכלל? האם יהיה מותר להשתמש בכספי מעשר לצורך זה? ואם רכישת הביטוח בא על חשבון הגדלת המינוס בבנק האם זה מהוה שיקול?
תשובה: עליך לשקול את התועלת מול ההוצאה. אם לא תעשה ביטוח אתה עלול לעמוד מול הוצאות גדולות ח"ו אם יקרה לך משהו ותיאלץ להוציא הוצאה גדולה בבת אחת. מאידך, אם אינך חושש לכך, או שאתה מוכן לשאת בתוצאות ובהוצאות, אינך חייב לעשות ביטוח. זו לא שאלה הלכתית אלא שאלה של כדאיות כלכלית. ואם יש סבירות שתזדקק לכך אכן חובתך למשפחתך מחייבת לעשות זאת. אין להשתמש בכספי מעשר לצורכי ביטוח. משיכת יתר יש בה איסור ריבית. היא מותרת רק למטרות כלכליות הנושאות רווחים ולא לכיסוי הוצאות משפחתיות.
שאלה: מחיקת אות ראשונה משם השם: התחלתי לכתוב אות י משם השם בלא שום כוונה לקדשה, האם מותר לי למוחקה ולכותבה מחדש לשם קדושת השם?
תשובה: מותר, הואיל ועדיין אין שם שם השם, ולא כוונתה לקדשה. ועיין בתשובת הרב מאזוז, המובאת בספר יריעות שלמה ו, 13.
שאלה: פסוקים בהולכת ספר התורה: אם לפני שסיימתי "ובא לציון" החזן סיים והתחיל לומר קדיש ואח"כ להוליך את ס"ת לארון, האם עלי להצטרף לעניית קדיש ואח"כ לומר את הפסוקים שאומרים בעת הולכת הס"ת, ורק אח"כ להמשיך לומר "ובא לציון"?
תשובה: לקדיש אתה צריך להפסיק, ואחר סיום הקדיש תעמוד לכבוד הס"ת, אבל תמשיך לומר "ובא לציון", מפני שמעלת אמירתו גדולה, וחובה לאומרו, מה שאין כן הפסוקים שאומרים בעת ההולכה אין אלא מנהג כדי שלא לעמוד בבטלה. וכן חזן שלא הספיק לומר את הפסוקים הללו (מפני שלא היה לו סידור) ורואה שהקהל כבר לאומרם, ימשיך הלאה, ולא יעכב את הציבור כדי שיסיים לומר את אותם הפסוקים.
שאלה: למה אסור בשבת לעשות מלאכה?: מה מוגדר עבודה בשבת? מדוע אסור לנסוע בשבת בעוד שללכת ברגל (דבר המצריך השקעת אנרגיה רבה יותר) מותר?
תשובה: השפה העברית מבחינה בין "מלאכה" לביו "עבודה". עבודה היא טירחה. מלאכה היא מעשה אומנות אשר מושקעת בו מחשבה. זוהי "מלאכת מחשבת", אע"פ שאין בה טירחה. בשבת התורה אסרה כל "מלאכה". גם ה' לא "טרח" ששה ימים, אלא הפסיק בשבת את פעילותו הרצונית לברוא את העולם. אף אנו מצווים לשבות בשבת מכל פעילות שיש בה מלאכת מחשבת. הנעת מכונית נחשבת למלאכת מחשבת של הבערה ומלאכות נוספות שבהן אנו משתמשים כל ימות השבוע צורך ישובו של עולם, לכן היא אסורה בשבת, למרות שאין בה טירחה. בעוד שהליכה רגלית אין בה שום מלאכת מחשבת ולכן היא מותרת.
שאלה: הטיות הגוף בקדושה ובקדיש: האם יש מקור הלכתי להטיות הגוף השונות שנוהג חלק מהציבור באמירת קדיש ובקדושה?
תשובה: בקדיש אין מקור להטיות. בקדושה, יש מקור להצמדת הרגליים (שו"ע קכה, ב). וכן להתרוממות בעת הקדושה, ברמ"א שם, ובמשנה ברורה ח', ומקורו במדרש תנחומא. גם בנפש החיים, באחת ההערות באר המשמעות של מנהג התרוממות.
שאלה: שימוש בכוחות רוחניים לרפואה: יש לי קרובת משפחה, שהלכה לאדם חילוני, שמרפא בעיות נפשיות, לא בהכרח רציניות, ע"י כחות מיסטיים. ע"פ מה שהבנתי הוא עושה כל מיני טיפולים, שלטענתו, מחברים את הנשמה לגוף. הוא אומר לחשים מיסטיים וקורא למלאכים (למלאך מיכאל), ומצייר ספיראלות על הגוף. הוא גם לוקח כ-250 ש"ח לטיפול. כמו כן הוא מקיים סדנאות ללימוד הגישה שלו ומשתתפים בהם בעיקר חסידיו המובהקים. כפי שהזכרתי מדובר באדם חילוני, אך ישנם דברים שהוא טוען שהוא לקח מהיהדות. וכן הוא מפרש דברים מהתורה ע"פ שיטתו (למשל תפילין לטענתו זה לעשות צורה של ספיראלה על היד). קרובת המשפחה שלי היא דתיה, אך היא מאוד נמשכה לאותו אדם שטיפל בה כמה פעמים ואף החלה ללכת לסדנאותיו. שאלתי לרב היא: כיצד יש לפעול ע"מ להרחיק אותה מאותו אדם? האם יש בסיס לטענתו כי ע"י החיבור בין הנשמה לגוף מגיעים אל השלמות?
תשובה: אדם דתי שומר מצוות שזקוק ליעוץ רוחני או נפשי ואינו יודע למי לפנות, עליו לשאול רב תלמיד חכם מובהק שידריך אותו למי לפנות ליעוץ נפשי או רוחני. אין לפנות לאנשים בלתי מוסמכים שאולי עושים דברים שמנוגדים להלכה, זה אסור ומזיק. ואף אם אינם עושים דברים מנוגדים להלכה מי יודע אם הם מועילים או מזיקים לטווח הרחוק.
שאלה: אמירת קדיש לבן במקום אביו: האם מותר לבן לומר קדיש במקום אביו, כשאביו לעיתים לא מתפלל במניין?
תשובה: אם האבא מבקש ממנו זאת, או מוחל על כבודו ומסכים מותר וזה מועיל לעילוי נשמת הנפטר, בפרט שאף הבן הוא קרוב משפחה של הנפטר (נכד) וזה יותר טוב מלשכור אדם זר.
שאלה: לבישת בגדים מכובסים בתשעת הימים: האם בימינו ניתן להקל בלבישת בגדים מכובסים בתשעת הימים, כאשר זה דבר שגרתי ולא מעורר שמחה מיוחדת? ומה הדין לגבי קטנים?
תשובה: ח אסרו כביסה בימים אלו משום שבנקיון יש שמחה לעקרת הבית, אף שהיום אין הדבר כרוך בטירחה מיוחדת. ויש פתרון ללבישת בגדים מכובסים ונקיים ע"י שילבש אותם איזה זמן לפני ר"ח וכבר לא יחשבו נקיים מהארון. ויש לזכור שימים אלו הם ימי אבילות על חורבן המקדש, וכדאי הוא בית אלוקינו להתאבל עליו שבוע אחד בשנה. אמנם בבגדים תחתונים (לבנים) אפשר להקל כי אין בלבישתם שמחה שאסורה. ולגבי קטנים מגיל חינוך יש להקפיד עליהם, אא"כ מדובר בילדים קטנים מאד שמלכלכים בגדיהם כל שעה שלגביהם ניתן להקל. לתשובה המתייחסת להקלות בבגדי עבודה.
שאלה: עוברות ומינקות בט  באב: אשה שצריכה להניק כל שעתיים, מה דינה לגבי צום ט באב? ומה הדין במעוברת?
תשובה: צום תשעה באב חמור משלושת הצומות האחרים וגם מעוברות ומינקות צריכות להתאמץ ולצום בו, אלא שבכל זאת הוא קל מיום הכיפורים בכך שמי שמוגדר כחולה שמזיקה לו התענית, מותר לו לשתות או גם לאכול לפי צרכו, ולא בשיעורים כמו יום הכיפורים, כי במקום חולי לא גזרו רבנן. במיניקה - צריכה להתחיל את הצום, אלא שאחרי הנקה ראשונה או כשרואה שהחלב מתחיל להתמעט תשתה על מנת שלא יפסק החלב לתינוק. במעוברת - צריכה להתאמץ לצום אף אם הדבר כרוך בכך שתצטרך לשכב במיטה כל היום, אלא אם כן רואה שעומדת להתעלף ח"ו שאז מותר לה לשתות וגם לאכול במידת הצורך. וכנ"ל. לגבי שאר חולה אם אומר שצריך שומעים לו משום שלב יודע מרת נפשו, אף אם זה בניגוד לרופא שאומר שלא צריך.
שאלה: מנהגי אבילות ביום י  באב: מהם מנהגי האבילות שיש לנהוג, לאחר החורבן, בי באב?
תשובה: לפי מרן השו"ע תספורת וכביסה מותרים מיד בצאת הצום, ורק בשר ויין אין לאכול כל יום עשירי, זאת לא מדיני אבילות אלא להביע צער על ביטול הקרבנות והנסכים, ונהגו גם בעשירי של אב משום שרובו של היכל בו נשרף, וכדברי ר' יוחנן בגמ' (תענית כט.). לדעת הרמ"א יש להחמיר גם בתספורת וכיבוס ורחיצה, אך רק עד חצות של יום עשירי (לרבות בשר ויין), בשנה שי' באב חל ביום ששי מותר כבר מהבוקר לכבס, ומי שצריך לצאת לדרך, לנסיעה ארוכה יכול כבר מהלילה. מנהג הספרדים
שאלה: הרצל ומשיח בן יוסף: בעבר קראתי באתרים שונים על הרצל "חוזה המדינה". לאחרונה נאמר לי ע"י בחור ישיבה שהרב קוק זצ"ל אמר שהרצל הוא משיח בן יוסף והתעורר וכוח בנינו. השאלה שלי האם זה נכון? למה הוא אמר את זה ובאיזה ספר זה כתוב?
תשובה: בספר קול התור שכתב תלמיד הגר"א משמו, כתוב שכל מי שפועל למען קבוץ גלויות וישוב ארץ ישראל וכו' יש בו נצוץ מנשמת משיח בן יוסף. עיין במאמר המספד בירושלים שכתב מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק זצ"ל. המאמר נמצא בספר מאמרי הראי"ה חלק א' עמוד 94, עיין שם ותבין כוונת הדברים.