LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: עובי הסכין: האם לא ניתן להקל מכיוון שעובי הסכין הוא קטן וכיוון שהטעם הוא היתר בשום אינו נעשה נבלה והסכין אינו יכול לתת טעם יותר מגודלו (שאמנם לדעת רש"ל צריך להחמיר על כל אורך הסכין ) וסביר להניח שיש שישים כנגד הסכין (לפחות בסכין דקה)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טיגון במחבת בשרית בסכום חלבי"
תשובה: ניתן להקל במקרה המדובר: א. לדעת הילקוט יוסף כאשר הסכין אינה בת יומא. ב. אם אכן מדובר בהפסד מרובה הרחבה מהו שיעור הבליעה של הדבר החריף: השו"ע כתב שהדבר החריף נאסר רק בכדי נטילה. (2 ס"מ). הרמ"א כתב שלכתחילה נוהגין לאסור את כל הדבר החריף, ובדיעבד נאסר בכדי נטילה בלבד. ש"ך   דיעבד   שכבר נתבשל. (רע"א מחמיר בזה) חתך דבר חריף בסכין שאינה בת יומא (נקיה) האם ניתן לאכול עם הסוג השני: בדעת השו"ע: ילקוט יוסף  מותר לכתחילה. כף החיים   מותר רק בהפסד מרובה. רמ"א: אסור לאכול או לבשל עם המין השני. עבר ובישל: השו"ע כתב אם שגג וחתך צנון בסכין בשרי, ובשלו בקדירה חלבית - צריך ששים כנגד מה שנגע מהסכין בהם. אם חתך את הבצלים דק דק: השו"ע לא חילק בין חתך דק דק לחתך במקום אחד. הרמ"א כתב "ואם חתכן דק דק צריך לשער ששים נגד כל הצנון". ש"ך - דברי הרמ"א הם דוקא כשהצנון קטן מהסכין, או שהסכין לא לפנינו, אך כשהסכין קטן מהצנון והוא לפנינו, פשוט שצריך ששים רק כנגד הסכין ולא יותר.
שאלה: מוזיקה וואקלית בתוך השלושים: רציתי לדעת האם מותר לשמוע מוסיקה ווקאלית(מהפה בלבד) בתוך אבלות השלושים על אחותי.
תשובה: בימי האבלות חל איסור שמיעת מוזיקה בכול צורה שהיא. מן השמיים תנוחמו.
שאלה: מה מזכירים בברכת מעין שלוש במצב מסופק?: הרב. אם אכלתי גם מזונות וגם פרי משבעת המינים- אבל מהמזונות אכלתי שיעור מספיק ומהפרי אכלתי פחות מכזית, מה אני צריך להזכיר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכת מעין שלוש כששכח לברך על אחד הסוגים שאכל"
תשובה: לשואל, אם ברור שאכלת פחות מכשיעור - אין להזכיר את הסוג הנוסף. אם זהו ספק, כגון שאינך יודע בבירור כמה אכלת, או שהכמות ידועה ויש ספק הלכתי אם זהו שיעור 'כזית' - כדאי להזכיר (שמירת שבת כהלכתה, פנ"ד הערה עא  יחווה דעת ח"ו סי' יד: רשאי להוסיף). ביחווה דעת שם הזכיר כגבול תחתון שיעור כשליש ביצה, שהוא לדעתו שיעור כזית לדעת הרמב"ם (ברמב"ם לא הוגדר שיעור כזית בפירוש, אך יש ראיה ממנו שהוא לכל היותר שליש ביצה, ולא כדעת תוספות שהוא כחצי ביצה). אך סידרת מאמרים בשנים האחרונות הראתה שגודל 'כזית' האמור בח הוא כגודל זית שלנו, ויש לכך ראיות רבות ומשכנעות. לעניות דעתי יש להתייחס לכך לפחות כאל ספק (וכפי שכתב בספר 'וזאת הברכה' עמ' 346), ונמצא שהאוכל כגודל זית שלנו צריך לכלול אותו על סוג אחר (וגם אם אין מאכל אחר - רצוי לאכול עוד ולהגיע לשיעור כזית ודאי).
שאלה: ביטוח תאונות אישיות לפי החפץ חיים: ראיתי בספר של הרב נבנצל שלפי דעת החפץ חיים אסור לעשות ביטוח חיים (והילקוט יוסף חולק). אם אני נצמד לשיטה המחמירה של החפץ חיים האם מותר לעשות ביטוח תאונות אישיות כאשר חלק מהביטוח זה גם ביטוח חיים? האם החפץ חיים אמר זאת רק על ביטוח חיים או גם על ביטוח מחלות קשות ו או ביטוח השתלות?
תשובה: הרב משה פיינשטין התיר לעשות ביטוח חיים וכך נוהג רוב העולם התורני
שאלה: נטילת ידיים שוב בעלות השחר: מי שכבר לפני עלות השחר נטל ידיו,האם יכול להקל לא ליטול שוב שיגיע עלות השחר כי סובל מפצעים בידיו על סמך הגמרא ביומא כב- אמר רבי יוחנן אם נטל ידיו בלילה לצורך הרמת הדשן בעלות השחר אין צריך לקדש ידיו שוב, ופסק זאת הרמב"ם בהלכות ביאת מקדש ה, ט?
תשובה: יש לדון האם יש להשוות דיני קידוש ידים ורגלים לנטילת ידים שחרית. עיין מה שכתב בזה דמשק אליעזר על באור הגר"א ד טו, ושפת אמת על הגמ' ביומא שדייק ברש"י וברמב"ם שזהו רק כשקידש ידיו ורגליו סמוך לעלות השחר. גם ראיתי שציינו לספר נפש חיה שדן בזה ואינו תחת ידי.
שאלה: כהן שנוגע ברכב של מת: האם אסור לכהן ליגוע ברכב שמצוי בו מת, כי כל האותו דינו כקבר סתום? או שזה תלוי אם החלון פתוח?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרכב העשוי מברזל מאהיל על המת ולכן הוא טמא ומטמא את הנוגע בו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: דיני קריאת תהילים: יש לי מספר שאלות בנושא קריאת תהילים. 1. נהגתי לקרוא תהילים לאחר אזכרות של אנשים מסויימים וייתכן שבאחת האזכרות שכחתי לקרוא. לפני מספר חודשים עשיתי התרת נדרים על מנהג זה, האם זה מתיר לי גם עבור הפעם ששכחתי לקרוא או שבגלל שזה היה לפני התרת הנדר עלי להשלים את הפעם ששכחתי? 2. אני נוהגת לקרוא מספר פרקי תהילים ביום בלי נדר ומקפידה לקרוא אותם לפני השקיעה כי הבנתי שעדיף לקרוא תהילים לפני השקיעה. האם זה נחשב מנהג טוב שהוא נדר או שאני יכולה גם לקרוא לפעמים בערב במקום בבוקר? 3. האם יש בעיה לקרוא תהילים שיש טעם או ריח רע בפה? מראש!
תשובה: 1.התרת נדרים פטרה אותך ממה שלא קראת בזמן האזכרות. 2. מנהג טוב לפני השקיעה אבל אם אינך מספיקה אפשר גם אחרי. 3. כדאי לשטוף את הפה לפני קריאת תהלים או תפילה וברכות, שנאמר "יימלא פי תהלתך".
שאלה: עציץ מתוק בשבת: האם מותר להחזיק עציץ מתוק בשבת?
תשובה: אינו שונה מכל מאכל שמותר.
שאלה: טעם הדלקת נרות שבת: מה משמעות הדלקת נרות שבת? למה צריך להדליק נרות חוץ מהסיבה שזאת ההלכה? מה עומד מאוחרי זה?
תשובה: בסידור עולת הראי"ה כתב הרב קוק זצ"ל שהטעם הוא לאכול עם בני המשפחה לאור הנרות ולשמוח בישיבה עם בני המשפחה בנחת ובשמחה שיש בזה כבוד השבת. עת רצון לתפילת האשה בהדלקת נרות
שאלה: ברכה על אנרג י: רציתי לדעת מה מברכים על חטיף אנרגיה שנקרא "אנרג י" קראתי חלק מהשאלות והתשובות שלך באתר אך לא הבנתי אם אדמה או מזונות. כי אני לא יודע עם הקמח בא להדביק את השקדים והאגוזים וכל השאר. אם הרב ליאור לא יכול לענות בבקשה שיענו לי על פי דעתו. :)
תשובה: חטיף אנרג'י מכיל מרכיב מזונות אשר נועד להשביע ולא לדבק ולכן ברכתו מזונות.
שאלה: אמירת עלינו לשבח באמצע התפילה: אני בתפילתי בשחרית נמצא בסוף אשרי לפני ובא לציון והציבור נמצאים בעלינו לשבח. כיצד עלי לנהוג, האם לומר עלינו עם הציבור או להמשיך בתפילתי? אם אפשר נא ציין את מקור ההלכה
תשובה: נראה שנכון להמשיך בתפילה. המקור לאמירה עם הציבור הוא מהמגן אברהם סי' סה ס"ק ג שכתב בשם התניא שיש לומר עם הציבור תהלה לדוד שכן הוא דרך ארץ, ובמחצית השקל שם הוסיף שהוא הדין לעלינו לשבח. והטעם "דרך ארץ הוא" נראה שאם עסוק בתפילתו לא שייך טעם זה, וכן מצאתי שכתב בספר אבני ישפה (לרב פיינהנדלר) בשם הגר"ש דבליצקי שליט"א, ואמנם שם הביא שהגרב"צ אבא שאול זצ"ל חלק לעניין מי שרגיל להתפלל נוסח אשכנז ונמצא במקום שהנוסח הוא ספרד, וכתב שיאמר פעמיים - גם עם הציבור וגם לפי נוסחו, אך יתכן מאוד שבמקרה ששאלת יודה, הואיל ונמצא באמצע סדרא דקדושה, שעדיף לומר ברצף כסדר.
שאלה: יהודי שמת על קידוש ה - המשך: ראיתי ששאלו מה שאני שואל, אך התשובה לא היתה ברורה. הרי הרמב"ם כותב שדווקא מי שמוסר נפשו, משמע בידיעה. ואיך אפשר ללמוד מכך על אדם שנהרג תוך כדי חילול שבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "יהודי שמת על קידוש ה'"
תשובה: : כדאי לקרוא את איגרת קידוש ה'. שם בסופה כותב הרמב"ם: "וג"כ אינו ראוי להרחיק מחללי שבתות ולמאוס אותם אלא מקרבם ומזרזם לעשיית המצות וכבר פירשו ר שהפושע אם פשע ברצונו כשיבא לבית הכנסת להתפלל מקבלין אותו ואין נוהגין בו מנהג בזיון וסמכו על זה מדברי שלמה ע"ה (משלי ו' ל') אל יבוזו לגנב כי יגנוב למלא וגו', אל יבוזו לפושעי ישראל שהן באין בסתר לגנוב מצות. ומיום שגלינו מארצנו לא פסק ממנו שמד כי מנעורינו גדלנו כאב ומבטן אמנו הנחנו ובכל התלמוד אומר שמדא דעביד ובטיל. השם יבטלהו מעלינו ויקיים בימינו מה שנאמר (ירמיה נ' כ') בימים ההם ובעת ההיא נאם ה' יבוקש את עון ישראל ואיננו ואת חטאת יהודה ולא תמצאונה כי אסלח לאשר אשאיר, וכן יהי רצון אמן. נשלם מאמר קדוש השם"
שאלה: יולדת צריכה שימור?: זכור לי לשון בגמרא שיש כמה סוגי אנשים שצריכים שמירה, ואחד מהם הוא יולדת (נדמה לי שהשאר הם: חתן, כלה, אבל ל"ע, וחולה). מה משמעות הדברים באופן מעשי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להישאר לבד אחרי לידה"
תשובה: לא משאירים יולדת לבד
שאלה: כניסת כהן לבית קברות: שאלני כהן, האם צריך לחשוש לדעת משפטי-עוזיאל,ח"ו, סימן קלא, שמאריך ומבסס שאסור מהתורה לכהן להיכנס לבית קברות גם אם רחוק מאוד מקבר? האם חולקים עליו?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נוהגים שבבית קברות מסדרים אזורים מותרים לכהונים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: נטילת תרופות לחולה: כבוד הרב אני חולה במחלת מעיים דלקתית כרונית (קוליטיס). אני נוטל תרופות באופן יומיומי כחלק מהטיפול במחלה. כשאני לא נוטל תרופות מתחילים כאבי בטן ודימומים שיכולים להגיע לרמה של התקף חמור (כאב בדרגה גבוהה מאוד שיכולה להצריך פינוי לבית החולים) מה הדינים לגבי לעניין צומות, שבת ושאר דינים הנוגעים לחולה ורלוונטיים אליי? בברכת המשך שבוע טוב
תשובה: מותר לך לקחת בשבת ובצומות. לגבי יום הכיפורים תתייעץ בסמוך לצום.
שאלה: האם הכיור הוא מכלי המקדש?: האם נכון שהכיור לא נחשב מכלי המקדש,כי הרמב"ם בספר המצוות לא מזכיר אותו כאשר הוא מונה את כלי המקדש, ולכן בפרשת נשא לא כתוב מי נשא את הכיור כי באמת זר יכול לשאת אותו?
תשובה: לשואל, הרמב"ם בהלכות בית הבחירה (פ"א ה"ו ופ"ג הי"ח) מזכיר את הכיור בין כלי השרת. ובלשון הספרי פרשת נשא פיסקא י: "ולקח הכהן מים קדושים, אין קדושים אלא שקידשו בכלי, ואלו הם? אלו מי כיור". בספר המצוות (מצוות עשה כ) לא הזכיר אותו, כי הזכיר את המנורה והשולחן והמזבח כדוגמאות בלבד, כפי שציין במפורש: "וזולתם". לשאלתך על נשיאת הכיור במסעות בני ישראל במדבר אצרף קטע מספר 'הכיור' הנמצא בהכנה במכון המקדש: התורה מתארת בפירוט (במדבר פרקים ג-ד) את הובלת כלי המשכן במסעות בני ישראל במדבר, החל מאריזת הכלים בעטיפות מיוחדות, וכלה בנשיאתם על ידי הלויים. ככלל, המשכן עצמו נישא בעגלות, באחריות בני גרשון ומררי, ואילו כלי השרת   הארון השולחן המנורה ושני המזבחות   נישאו על ידי בני קהת. הכיור לא מוזכר כלל בכל הפרשה, והדבר אומר דרשני! האבן עזרא (הפירוש הארוך, שמות לה,טז) כותב: "הנה אין לכיור ולכנו בדים, אולי על העגלות היו נשואים". סברה זו מחשיבה את הכיור כחלק מחצר המשכן, ולא ככלי שרת. לעומתו כותב הרמב"ן (שמות לח,כא): "ולא הזכיר בכאן  בפרשת פקודי, בפירוט מה שנעשה מנחושת התנופה  הכיור וכנו. ויתכן  טעם נוסף להשמטתו  שלא היה בפקודת איתמר  הממונה על בני גרשון ומררי, שמשתמשים בעגלות, במדבר ד,כח-לג, ופרשת פקודי עוסקת במה שנתון לפקודת איתמר, שמות לח,כא, כי יכנס בכלל מה שאמר הכתוב (במדבר ג,לא): 'ומשמרתם  של בני קהת  הארון והשלחן והמנורה והמזבחות וכלי הקדש אשר ישרתו בהם', כי בכיור וכנו ישרתו למזבח, והנה איננו בחשבון הפרשה הזו". לדעתו הכיור נישא על ידי בני קהת, כשאר כלי השרת. יש להעיר על דברי הרמב"ן, ש"כלי הקודש אשר ישרתו בהם" לא נישאו בפני עצמם, שהרי על השלחן והמנורה ושני המזבחות נאמר, בכל אחד מהם, שנשיאת כליו היתה יחד אתו (עיין במדבר ד' פסוקים ז, ט, יב, יד). אם כן, נראה שכוונת הרמב"ן לומר שהכיור נישא יחד עם המזבח החיצון, ככתוב (פס' יד שם): "ונתנו עליו את כל כליו אשר ישרתו עליו בהם, את המחתות את המזלגות ואת היעים ואת המזרקות, כל כלי המזבח, ופרשו עליו כסוי עור תחש ושמו בדיו". וחיזוק לדבריו, שיש כאן כלל ופרט וכלל, ומסתבר לרבות כעין הפרט את כל יתר כלי המזבח. אלא שיש לתמוה, שלכאורה הכיור הוא הכלי החשוב מכולם, ולמה הושמט? גם בפסוקים אחרים המזכירים את "כל כלי המזבח" הכיור וכנו אינו כלול בהגדרה זו (שמות כז,ג, לח,ג).
שאלה: מותר למכור טבעת נישואין?: אינני עונדת את טבעת הנישואין עמה קודשתי מאחר והיא לא הייתה לטעמי לאחר מספר שנים והחלפתי אותה באחרת. שאלתי היא האם אני יכולה למכור את הטבעת שעמה קודשתי (שגם ככה שוכבת במגירה ללא שימוש) או שעליי לשמור אותה מבחינה הלכתית? אודה לתשובה,
תשובה: אין בעיה הלכתית למכור טבעת נישואין.
שאלה: תביעה על עגמת נפש: כמובן רק אחרי שלא בא לבי"ד, מותר לתבוע בבית משפט לתביעות קטנות על עגמת נפש? דהיינו האם ישנו פיצוי כזה בהלכה? מדובר על קניית מוצר פגום, ובעל העסק מסנן ומטרטר אותי.
תשובה: בדבר עוגמת נפש יש הרבה דקויות וחילוקי דינים, (וגם בבתי המשפט שאינם דנים על פי דין תורה הדבר מאוד מורכב ומופשט ואין בו כללים קבועים ובכל מקרה דנים לגופו של ענין) לכן- בית הדין שיתן רשות לתבוע בבית משפט הוא גם יקבל את ההחלטה בדבר עוגמת הנפש שהזכרת, האם היא ראויה לפיצוי או לא.
שאלה: מנה חמה בשבת וקומקום על פלטה : האם מותר בשבת להניח קומקום מים קרים על גבי כלי שמונח על הפלטה? האם מותר לערות מים חמים בשבת על מנה חמה?
תשובה: א) אסור. ב) אסור לערות מים חמים לתוך מנה חמה, הן מתוך כלי ראשון והן מתוך כלי שני. בהרחבות יבואר שברוב "המנות החמות" ישנה בעיה של מלאכת "לש" בתהליך ההכנה. על כן ככלל יש להימנע מהכנת מנה חמה בשבת, ו"מי שטרח בערב שבת   יאכל בשבת". יישר כח על הזהירות בשמירת השבת! הרחבות. א) האיסור להניח קומקום על גבי כלי העומד על הפלטה: אחת מל"ט המלאכות האסורות בשבת היא מלאכת בישול, ובכללה בישול מים קרים. כמו כן, במקום שבו המים עלולים להגיע לידי בישול   חכמים אסרו להניחם אפילו לזמן קצר, שמא האדם ישכחם שם והם יבואו לידי בישול (שולחן ערוך סימן שיח סעיף יד). על כן, כיוון שהמים יכולים להגיע למצב של "בישול" גם כאשר הקומקום לא מונח ישירות על גבי הפלטה   יש איסור להניחם שם אפילו לזמן קצר. ב) האיסור לערות מים חמים לתוך מנה חמה. להלכה נפסק (שם, סעיף ט) שעירוי מתוך כלי ראשון מבשל. על כן אסור לערות מכלי ראשון לתוך מנה חמה שבתוכה ישנם רכיבים שונים שמעולם לא בושלו. וכן פעמים רבות ישנם שם אטריות שבבישולם ישנו איסור "בישול אחר אפייה" (האסור לדעת הרמ"א, ויש אומרים שאסור אף לדעת מרן השו"ע). כמו כן אסור לערות על המנה מכלי שני, כיוון שלדעת המשנה-ברורה (שם, ס"ק מב) יש להחשיב חלק מרכיבי המנה כקלי בישול המתבשלים אף על ידי כלי שני. ג) הכנת מנה חמה בשבת. כאשר רוצים להכין מנה חמה בשבת יש ליזהר משתי מלאכות: מלאכת מבשל ומלאכת לש. ונפרט: 1. כיצד נמנע מ"מלאכת מבשל"? תכולת המנה החמה תינתן לתוך מים חמים הנמצאים בכלי שלישי  דהיינו: לערות מים ממיחם מים לתוך כלי, מתוך כלי זה לערות את המים לתוך כלי אחר-ורק לתוך אותו ה"כלי האחר" ניתן להכניס את תכולת המנה החמה. 2. כיצד נמנע מ"מלאכת לש"? הדבר תלוי בסוג המנה החמה: א) אם מדובר על מנה נוזלית כמו מרק   אין שום סייגים מצד מלאכת לש אלא רק מצד מלאכת מבשל. ב) אם מדובר שהמנה תהפוך לעיסה רכה : יש צורך לעשות שינוי בדרך ההכנה ולתת את התכולה לתוך המים   דבר שנעשה כבר בלאו הכי כיוון שנותן את התכולה לתוך ה"כלי השלישי" כדי להימנע מ"מלאכת מבשל". כמו כן לאשכנזים יש צורך לבחוש בשינוי, דהיינו לבחוש בקווים ישרים "שתי וערב" במקום לערבב בעיגול כדרך העולם. ג) כאשר המנה הופכת לבלילה עבה   למעשה אין היתר להכינה בשבת. בפועל, כיוון שפעמים רבות קשה מאוד להגדיר האם המנה החמה מוגדרת כבלילה "עבה" או כ"רכה"   יש להימנע מלהכינה בשבת. הרב עודד מילר כולל הלכה ישיבת בית אל
שאלה: בעניין פליטת כלים וטעימת קפילא וגוי מסיח לפי תומו: 1) האם ספרדים יכולים לסמוך על טעימת קפילא(נחתום - אופה גוי מומחה) וגוי מסיח לפי תומו? 2) האם לדעת הרב הואיל ובימינו מוכח שהסירים העשויים מנירוסטה אינם פולטים טעם כלל. בשר שנתבשל בכלי נירוסטה חלבי או בכלי נירוסטה שלכאורה לפי הכללים הפשוטים טרף בן יומו, יהיה מותר? 3)שמעתי שהרב שלח מכתב בעניין הנ"ל שאין פליטה בסירים לרבנים האם רבנים הסכימו עם הרב? והאם אפשר לדעת מי הם?
תשובה: 1) הספרדים יכולים לסמוך על טעימת גוי או על משיח לפי תומו, אמנם הרמ"א מחמיר בזה, אבל לספרדים אין בעיה. 2) נירוסטה היא כמו זכוכית שלפי שיטת המחבר לא בולעת, ויהיה מותר אפילו באותו יום להשתמש. 3) הרבנים לא השיבו לי בעניין הזה.
שאלה: בעניין אכילת חלב אחרי תבשיל בשרי: מרן השו"ע יו"ד סי פט סעיף ג כתב שמותר לאכול גבינה אחרי תבשיל בשרי האם כך היא הלכה לדינא לספרדים?
תשובה: למעשה לא נוהגים לאכול גבינה אחרי תבשיל בשרי גם הספרדים.
שאלה: השינויים בדעות כשיבוא אליהו- המשך: הרב על תשובתך. ענית לי על שאלה חשובה שהתחבטתי בה. אך יש מחלוקות שאינם דווקא הלכה למעשה. כלומר יש מחלוקות שהם רק בעולם המחשבה בלא השפעה לעולם המעשה. לדוג כל מיני מחלוקות בקבלה. או עשרת הספירות שהאר"י חידש ואחרים לא. וכו. אשמח שהרב יתקן אותי אם אני טועה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "השינויים בדעות כשיבוא אליהו"
תשובה: : גם בעולם המחשבה יש מקום לראות כל דבר במבט כללי יותר שלא נכנס לפרטים. המחלוקת נמצאת רק בדרך הישום של הערך הרוחני המופשט בעולם המושגים הקרוב אלינו יותר. תמיד יש עולם עליון יותר מהעולם שבו אנו נמצאים. לכל עולם שיש בו מחלוקת יש עולם עליון יותר ששם המחלוקת אינה מצויה ושם שורה
שאלה: בעל תשובה שלא קשה לו: לרב! הזהר מדבר בין היתר על מדורי גן עדן. מדור רביעי צדיקים, חמישי בעלי תשובה, ושישי חסידים "במקום שבעלי תשובה עומדים צדיקים גמורים אינם עומדים", הבעל תשובה יצא מתוך הקליפה שעטפה אותו, יודע כמה לפעמים היצר הרע יכול לתת הנאה לאותו הרגע ובכל זאת הוא מוותר עליו למרות שעד עכשיו הוא גידל אותו, בכדי לעסוק בתורה ובעבודת השם. יש לו יותר צער כי הוא מרגיש יותר "הפסד" כביכול אך השאלה שלי, אם אני חזרתי בתשובה, ותמיד הייתי ילדה של בית ושמורה ובלי חבר חס ו וגם הצניעות שלקחתי עליי לא הייתה לי קשה כי ממילא לא אהבתי איך שיושבים עליי המכנסיים, פשוט כל המצוות התאימו לי בדיוק. האם זה אומר שאיני נחשבת לבעלת תשובה, מכיוון שהייתי תמיד שמורה ולכן העול מצוות שקיבלתי עליי בעצם לא מהווה עליי שום עול, הוא אינו מכביד עליי בדרך כלשהי. זה אומר שבמידה ובע"ה אזכה לקיים את המצוות בצורה הטובה ביותר (לא ברמה חסידית), אזכה למדור רביעי ולא לחמישי? לרב!
תשובה: לך. זכית לעבור תהליך גדול, תהליך של חזרה בתשובה, ואין דבר בעולם שיכול להשתוות לתהליך הנפלא שזכית לעבור אותו, ושאני מקווה שאת עוד נוטלת בו חלק. כתוב בספרים הקדושים שאין שמחה לקדוש ברוך הוא כמו בן שהיה רחוק והתקרב. ולכן חשוב לדעת שהזכות שלך עצומה. גם אם לא היו לך קשיים מיוחדים, גם אם התהליך שלך היה יותר פשוט, זהו תהליך גדול וחשוב. גם אם בפועל לא עשית שינויים גדולים כל כך, וגם אם למעשה נח לך בשינויים שגם לפני כן הדברים השונים לא התאימו לך, יש שינוי מאוד משמעותי בכל החזרה בתשובה והוא שינוי הלב, שינוי הפנימיות. החזרה בתשובה המרכזית ביותר היא המהפך הפנימי שיש באדם, שזוכה לשנות את החשיבה, שזוכה לשנות את הלב ואת המרץ. החוזר בתשובה זוכה בדרך כלל שהמרץ שלו רב יותר, שהדחיפה שלו גדולה יותר לקדושה ולהתעלות. זכות גדולה יש לך, ואף אם במדור זה או אחר תהיי בגן עדן, מדורים שאנו הקטנים לא מבינים בהם, את תזכי בעזרת ה' לחיים טובים, חיים של התעלות, חיים של התחדשות בכל הקשר עם ה', ותזכי להמון ברכה והצלחה. אני מאמין בך, מאמין שתזכי ותצליחי, המשיכי להתעלות, והשקיעי את כל הכוחות שלך להתעלות הזו שלך. כדאי שתשקיעי את הלימוד שלך בדברים שמקדמים אותך, בדברים שמעלים אותך. שתהיה לך המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: תרופה מלבלב של חזיר: התרופה - creon 10 000 מכיל פנקראטין המופק מרקמת לבלב של חזיר נמגודל לצורכי אכילה. כמו בתכשירים משווקים אחרים המכילים פנקראטין ממקור חזיר למרות שהסיכון להעברת גורם מזהם לבני אדם מופחת על ידי בדיקות ואינאקטיבציה של וירוסים מסוימים, קיים סיכון תיאורטי להעברת מחלה ויראלית וכו. האם ניתן לקחת תרופה זו מבחינת כשרות? אין תרופה מקבילה כשרה! מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אם מדובר בתרופה (לא תוסף תזונה) שרופא (רגיל) מחייב לקחת וקיים ניסיון שהתרופה מועילה - יש לקחת גם בלי כשרות. עדיף שהחומר הפעיל יהיה בתוך קפסולה (כגון מתאית), שלא יהיה לו מגע עם הפה. בעזרת ה' יתקיים פירוש המכילתא (שמות ט"ו) :"כל המחלה אשר שמתי במצרים לא אשים עליך  הא אם אשים  כי אני ה  רפאך, דברי רבי יהושע". הרב חגי בר גיורא
שאלה: התבוננות באלבום בשבת: בישיבה בה אני לומד הסביר הרב שלכתוביות הקטנות שמופיעות מתחת לתמונות בעיתונים אלבומים יש דין של שטרי הדיוטות (ע"פ מ"ב סימן שז) ולכן יהיה אסור להסתכל באותן כתוביות. נראה לי אבסורדי שמותר לי להסתכל בתמונות באלבום החתונה שלי אך אסור לי לקרוא בכתובית המצורפת מי מצולם בתמונה. האם אכן הדבר כך?
תשובה: לשואל, בכיתוב התמונות שבעיתונים מסתבר להקל, משום שהטעם המרכזי לאיסור קריאה ב"שטרי הדיוטות" הוא שמא ימחקו את הכתב, וטעם זה לא שייך בדברי דפוס ובוודאי לא בעיתון, שמי שמוצא בו טעות אינו מתקן אותה. לעומת זאת האלבום הביתי שרשמתם בו פרטים שונים לצד התמונות מתאים לכאורה למה שגזרו חכמים שלא לקרוא רשימות שונות מחשש שתגלה טעות או פרט הזקוק לעדכון וימחקו אותו, ולכן יש להימנע. וראה על כך בילקוט יוסף סי' שז סעיפים יח-יט, תשובת הרב מאיר מאזוז שליט"א ב'אור תורה' תש"ן סי' יג, ובמאמרו של הרב איתם הנקין 'קריאת דברי דפוס בשבת בימינו' ב'מלילות' ג (תש"ע), עמ' 61 הערה 46. אמנם יתכן לומר שהחשש למחיקה הוא רק בקריאה ברשימות חדשות או מתעדכנות באופן תדיר, ולכן באלבום תמונות שכבר מוכר לכם ואין חשש שיעדכנו פרטים כעת תוך כדי הקריאה מותר לעיין בו. ומצאתי בספר 'פניני הוראה' (עמ' 82) בשם הרב יהושע נויבירט זצ"ל שלכתחילה יש להימנע מכך אבל אין למחות ביד המיקל, משום שבאלבום אין חשש מחיקה.
שאלה: שינוי שם לתינוקת: נולדה לי בת לפני כשלושה וחצי חודשים, קראתי לה דניאל. נכון, זה שם זכרי, פשוט בזמן ההריון, כל פעם שהשם הזה היה עולה בראשי הוא תמיד עלה כדניאל ולא כדניאלה. אני ובעלי היינו שלמים עם הבחירה ובעלי שלם איתה גם עכשיו. לאחרונה קראתי הרבה מידע על הנושא ברשת ונכנס ספק לליבי האם עשיתי בחירה נכונה ואולי עלי לשנות את שמה לדניאלה? אנא עזרו לי, מה יהיה הדבר הנכון לעשות?
תשובה: טוב שתוסיפי אות ה' לשמה, ואפשר שבעלך יעלה לתורה ביום שבת ויברכו אותה בשם החדש. לא טוב לקרוא לבת בשם זכר כי חלילה זה יכול להזיק לה בהמשך.
שאלה: חתימה על כרטיס בלבבי: הרב מה דעת הרב על כרטיס בלבבי מבחינה הלכתית? האם ניתן לסמוך עליהם ולחתום? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תרומת איברים"
תשובה: אם נהיה סמוכים ובטוחים שעם הכרטיס הזה פועלים רק על הוראות של מורי הוראה יהיה אפשר לחתום, אבל קשה לי לענות בצורה חד משמעית.
שאלה: חזרה בתשובה על גניבת דעת: לרב לפני כ20 שנה בזמן לימודי באוניברסיטה למדתי בקורס שהייתי צריכה להגיש בו תרגיל בכל שבוע. התרגילים היו קשים ביותר. בקשתי את עזרתה של חברתי -בתחילה היא עזרה לי אולם בהמשך הציעה שהיא תכין את התרגיל במקומי. התרגיל היה ללא ציון אך היתה חובת הגשת תרגילים על מנת לגשת למבחן. את המבחן עשיתי כמובן בעצמי. הציון בקורס ניתן על סמך המבחן אך כדי לגשת למבחן היה צורך להכין מספר מסוים של תרגילים שאת חלקם הכנתי לבד וחלקם חברתי הכינה בשמי. מפאת הזמן שעבר אני לא זוכרת מה היה הרוב. עתה אני רוצה לחזור בתשובה אולם יש לי שני חששות : 1. החשש העיקרי הוא שאם אספר זאת למרצה בקורס והוא יראה שמדובר בשומרת מצוות (המרצה לא) הדבר עלול לגרום לחילול השם וזה עוד יוסיף חטא על פשע. 2. הזמן הרב שעבר מאז. איך מתקנים?
תשובה: אין צורך לספר כי זה לא משמעותי לציון שקיבלת, אבל אם את עוסקת באותו מקצוע התשובה תהיה ע"י שתלמדי ותשנני את החומר כראוי, כי מטרת התרגילים היתה להעמיק את הידע שלך ואם את משננת את מגיעה לאותה מטרה, וד' יסלח לך.
שאלה: טישו משומש - מוקצה?: 1.טישו שקינחתי איתו את האף, האם הוא מוקצה? 2.אם אני בבית הכנסת מה לעשות איתו, מותר לשים בכיס ואז לזרוק אותו כשאני יהיה ליד פח? 3.אם אני באמצע הלילה מותר לי לשים בשולחן או משהו כזה בבוקר לשים בפח? 4.מותר לי לקחת שקית ולשים בה את כל הטישו ואחרי זה לטלטל אותה? ושבוע טוב
תשובה: טישו שלא ניתן עוד להשתמש בו הוא מוקצה אולם מותר לטלטלו על מנת להשליכו לפח משום דין גרף של רעי. לכן לכתחילה יש להשליכו מיד ולא להניחו בכיס או על השולחן על מנת להשליכו מאוחר יותר אולם במקום צורך כגון בלילה אינך צריך לקום במיוחד אלא אפשר להניחו על השידה ולמחרת להשליכו.
שאלה: הפרדת הכלים : ושבוע מבורך. ברשותך יש לי 3 שאלות אשמח אם תענה: 1.האם כלים חלבים ובשריים שהיו באותו כיור ונגעו אחד בשני והתלכלכו בשאריות של השני.צריכים הכשרה? 2.האם הפלסטיק החלק העליון של המזלג יש חשיבות מבחינת הכשר או שרק את מה שמכניסים לפה צריך כשר? לדוגמא עם הפלסטיק של מזלג חלבי נגע בבשרי? 3.האם חייב כלים מיוחדים לפרווה? או אפשר עוגה פרווה לאכול בצלחת בשרית? מראש
תשובה: 1. א. הכלים צריכים רק שטיפה היטב מהשאריות. אך אם היה מגע של מים רותחים מהברז בבשר שעל צלחת חלבית או ההיפך אז הכלי צריך הכשר. ב. הנהגה נכונה היא שיהיו שני כיורים. אם אין, אז יש להקפיד שהכלים לא ישהו בכיור כלל אלא יהיו מונחים מחוצה לו ובעת הצורך ישטפו כל סוג בפני עצמו. 2. במקרה של ידית הפלסטיק של המזלג שנגעה בבשרי אין שום בעיה. רק במגע חם יש בעיה בחלק בו אוכלים. אך באופן כללי יש להרחיק לגמרי את כלי החלבי מבשרי. 3. טוב שיהיו כלים נפרדים לפרווה אך אין בכך חיוב. אפשר לאכול עוגה פרווה בצלחת בשרית. הרב אלישיב קפקה כולל הלכה ישיבת בית אל
שאלה: חשש לשעטנז במעיל: קניתי מקסטרו מעיל צמר שהרכיבים שלו הם: 53 צמר, 33 פוליאסטר, 6 ניילון, 5 אקריליק, 3 ויסקוזה. שאלתי את שירות הלקוחות של קסטרו אם יש חשש לשעטנז והם ענו לי "קסטרו מקפידים לא לערבב צמר ופשתן, יחד עם זאת אין בידנו תעודת הכשר" האם יש חשש לשעטנז במעיל?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כל בגד מחויט (לעומת סריג 100  צמר) שבמרכיבים שלו כלול צמר או פשתים יש ולבדקו מחשש שעטנז. הרב חגי בר גיורא
שאלה: יחסי עובד מעביד: אשמח לקבל תשובה על שאלתי זו: מה מותר לעובד בשעת העבודה לגבי שימוש בנכסי המעסיק? מה הדין במקרים אלה- כשמדובר בזמן פנוי בשעת העבודה, בשימוש באינטרנט לצרכים פרטים, בצילום דפים, שליחת פקס או שיחות טלפון.או ללכת לסידורים כשאין לחץ בעבודה, להתפלל או לקרא תהילים. אם מדובר במעסיק פרטי אז ברור שאפשר לשאול את רשותו ולפי זה לנהוג. האם על כל דבר צריך לשאול? גם אם מדובר בניר ממו קטן או בסיכת משרד וכדומה. מה קורה כשמדובר במקום עבודה ציבורי שבו גם המנהל הוא שכיר ואין מעסיק מוגדר לאדם ספציפי שניתן לשאול? האם יש למנהל השכיר סמכויות לאסור או להתיר להשתמש בחפצי המשרד לצרכים פרטיים? מה קורה כשמגיעים למקום עבודה ויש נורמות לגבי שימוש בחפצי העסק לשימוש פרטי. - האם יש הבדל אם מדובר בעניין פעוט או בעניין יקר יותר? (כמו לקחת דף או סיכת משרד או שיחת טלפון. לעומת צילום של קובץ דפים לצרכים פרטיים או הדפסת חומר פרטי במדפסת? אשמח לקבל תשובה ואם אפשר גם מראי מקום לגבי שו"ת או מקור לתשובה בעניין זה. אסתר כהן
תשובה: א. כיון שהעסקת עובד היא על דעת הזכויות המגיעות לו על פי חוק, יש לברר כמה זמן הפסקה מגיע לעובד על פי החוק וכך ביחס לזכויות אחרות. ב. מותר לעובד לעשות סידורים אישיים ולהשתמש במכשירי העבודה לצרכים אישיים לפי הסכמת המעביד, לכן עדיף לשאול את המעביד האם וכמה הוא מאפשר לעובדים לנהוג כן. במקום שאי אפשר לשאול אותו, או שהדבר כרוך באי נעימות, אפשר להתיר לעסוק בעניינים אישיים ולהשתמש במכשירי העבודה כפי מה שעובדים מרגישים בנוח לעשות מול המעביד והוא אינו מעיר להם, כיון שזה מורה על כך שהוא מסכים לדבר. ג. מקובל שיש למנהל שכיר סמכות לאפשר לעובדים תחתיו להשתמש בציוד המעסיק או לעשות סידורים אישיים בזמן העבודה. ולכן כל עוד לא נאמר שאין לו סמכויות לנושאים אלו, מותר לנהוג על פי ההגדרות שלו. אמנם במקום שאין פיקוח ישיר של בעל העסק יש לחלק בין דברים שעלותם זניחה ומקובלים במקומות עבודה רגילים, לבין דברים שיש להם עלות משמעותית ומה שאנשים מרשים לעצמם להשתמש בהם נובע מעבודתם במקום שאין בו פיקוח ישיר (לדוג' הדפסת קבצים שלמים לצורך פרטי). מקורות א. עפ"י שו"ע חו"מ סימן שלא ב. פשוט, וכעין זה בשו"ע חו"מ סימן שנח סעיף י ברמ"א הרב מרדכי גרוס.