LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מחלוקת עם אחרונים - המשך: הרב כתב לי שאני צריך להחליף רב ולצערי לא הבנתי. תפילין בחול המועד-נהוג בבתי כנסת רבים בחוצה לארץ וגם בארץ יש גדולי דור חרדים שפסקו להניח בצנעה וכך גם עם שש שעות יש הרבה שנוהגים שלש שעות ושעה. מלבד זאת הרב שלי שימש ומשמש תלמידי חכמים ובכלל מה צריך לעשות תלמיד חכם המשמש תלמידי חכמים ומעיין בכל דברי חכמינו הראשונים והאחרונים ויש לו ראיות חזקות לדעה אחת? ובפרט אם מוצא חכמים נוספים הנוהגים כך?
תשובה: לא יתכן שכל אחד יחדש הלכות מעצמו בנושאים בהם כבר הוכרעה ההלכה. המנהג של שש שעות התפשט ברוב הציבור ומי שמשפחתו נוהגת כך וגם הוא נהג כך אינו רשאי לשנות ממנהגו. אכן מי שנהג כמשפחתו שעה או שלוש רשאי להמשיך במנהגו. וכן לעניין תפילין בחוה"מ. בארץ הוכרעה ההלכה שאין מניחים תפילין בחוה"מ. לדעה זו אסור להניח תפילין בחוה"מ. מי שרוצה להניח בצנעה ללא ברכה ועל תנאי שאינו מתכון לראות בהם אות יתכן שמותר לו אולם מי שמורה כך הלכה לאחרים בגלל שהוא סבור שהאמת רק אתו וכולם טועים הוא הטועה.
שאלה: מה המקור לכתיבת?: מה המקור לכתיבת או ב"ה בראש כל מכתב? האם הראשונים היו כותבים כך? האם זה נכון, שהסיבה שהתחילו לכתוב במקום ב"ה, כי דף שכתוב בו ב"ה צריך גניזה?
תשובה: הסיבה שמציינים שם ה' בראש מכתב הוא בבחינת: "שויתי ה' לנגדי תמיד", ו"בכל דרכיך דעהו", ושיהיה שם שמים שגור על פיו. הראשונים היו כותבים דברים אחרים אך באותה משמעות כגון: בינ"ו (בשם ה' נעשה ונצליח). ביביע אומר חלק ד' מביא בשם הרבה גדולי ישראל שאין בראשי תיבות ב"ה או שום קדושה ואינם צריכים גניזה. ובשו"ת הר צבי נשאל לגבי מחיקה של הלוח בכיתה, אם מותר למחוק ב"ה שבראש הלוח,וכתב שמצד הדין אין בכך בעיה, אך אולי מצד הידור וחינוך הילדים ראוי להשאירו. וכתב בשו"ת אגרות משה שאם במכתב יש דברים אסורים כגון: דברי ליצנות ולשון הרע עדיף שלא יכתב כלל ב"ה. בספר גנזי הקודש בפרק ז' סיכם את הדברים : "הרוצה להזכיר שם השם באיגרת שלומים יכתוב באחד מהאופנים הבאים : ד', השם, הקב"ה,, בעזה"ש, איה"ש, בה"ש, השי"ת. שכל אלו האופנים אינם טעונים גניזה ומותר לזורקם. לכן: לכתחילה (מי שרוצה להחמיר - כי רוב הפוסקים מקילים) אין לכתוב באופנים הבאים : אלוקים, קל, ה', ב"ה, בעז"ה, אי"ה וכן אותיות א' ש' צ'  עבר וכתב - אינו טעון גניזה. הרב רואי מרגלית. האם חובה לכתוב בכל דף? דין כתיבת בדפי אינטרנט וכיצד נוהגים בפועל. הזכרת שם ה', ברמז בלבד! האם חובה לגנוז דף עם?
שאלה: פירות ברשות הרבים: כאשר ישנה גינה פרטית עם עצי פרי, וישנם ענפים ופירות העוברים את הגדר ונכנסים לתוך רשה"ר, מה דינם של פירות אלו? האם מותר לקטוף אותם בלי רשות הבעלים? האם הם חייבים בתרו"מ או פטורים כפירות של הפקר?
תשובה: נראה לי שיש איסור גזל בפירות, ואם מקבלים רשות מבעל הבית לקטוף את הפירות צריך להפריש תרומות ומעשרות. לגבי גזל ראה תשובת אגרות משה חו"מ סי' מג שהקובע הוא עיקרו של עץ, וכיוון שהעץ עומד בגינה פרטית הרי שבעל הגינה הוא גם בעל הפירות. ולגבי תרומות ומעשרות ראה מעשרות פ"ג מ"י שלעניין מעשרות הולכים אחר הגזע מפני שחיות הפירות נובע מעיקרו של עץ. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: תרומות ומעשרות מהעץ בגינה: יש לי בחצר עץ תאנה. האם כשאני קוטף תאנה מהעץ זה נחשב אכילת עראי, או שהחצר מחשיבה את האכילה כהכנסה לביתו.
תשובה: בחצר ובגינה, כל זמן שלא הכניסו את הפירות לבית מותר לאכול אכילת ארעי ללא הפרשת תרומות ומעשרות. אך זה מותנה בכך שיאכלו רק פרי אחד בלבד, אם אוכל שני פירות חייב להפריש תרומות ומעשרות. הרב עזריאל במאמר "תרומות ומעשרות בפירות ההדר בגינה ובבית" (אמונת עתיך 8 עמ' 20, ס' התורה והארץ ח"ד עמ' 202), מסביר שאפשר להקל רק בפרי אחד שמקובל לאכול אותו בפעם אחת. למשל באבטיח אין להקל גם בחצר וחייב להפריש לפני האכילה. קישורית למאמרים הנ"ל. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן סדר הפרשת תרומות ומעשרות - כיצד?
שאלה: יש תולעים בדובדבנים משומרים?: מה מצב התולעים בדובדבנים משומרים בצנצנות זכוכית? בחלק מהדובדבנים ישנו חור. בדקתי אחד מהם ופתחתיו אך לא גילית בעיני תולעת וכו.
תשובה: מהבירור שערכתי מתברר שבדרך כלל אין חרקים בדובדבנים. בדובדבנים מאד בשלים, ייתכנו חרקים של זבוב הפירות, אך בדרך כלל בשימורים אין משתמשים בפירות מאד בשלים. ע"כ אין צורך לבדוק ולחפש חרקים. כמובן שאם רואים נקב אשר גורם לחשד שמא יש פרי יש לפתוח את הפרי ואם אין רואים מותר לאוכלו. ב ובברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: בית חדש בבין המצרים - המשך: ראיתי תשובה לגבי מעבר לבית חדש ב- 3 השבועות. האם יש הבדל בין דירה בבנין דירות לבית צמוד קרקע פרטי? האם בגלל שיש בישוב מחסור בדירות להשכרה יהיה מותר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "העברת דירה בבין המצרים"
תשובה: הסיבה שאסור לעבור לדירה חדשה היא בגלל ברכת שהחיינו - שנוהגים שלא לברכה בשלושת השבועות. אך הגר"א מיקל בזה ואומר שמותר לברך שהחיינו בשלושת השבועות. ואחרונים אחרים מקילים לברך שהחיינו רק בשבתות של שלושת השבועות. לכן יש לחלק : אם אין לאדם מקום אחר לגור בו יהיה לו מותר לעבור לשם אף בשלושת השבועות אך ישתדל שלא לעבור לדירה חדשה בתשעת הימים. ואם יש לו מקום אחר לגור בו ורוצה לעבור לדירה החדשה רק לשם הרווחה - יחכה עד לאחר תשעה באב.
שאלה: מותר לקדש בנוסח אחר מהמקובל? : רבנים רבים אמרו לי, שאסור באיסור חמור לארס אישה בנוסח "הרי את לי לאישה בזה כדת משה וישראל" או בכל נוסח אחר פרט לנוסח "הרי את מקודשת לי בזה כדת משה וישראל". רציתי לשאול, למה? הרי בשולחן ערוך זה לא מופיע!
תשובה: בספר הנישואין כהלכתם א' פרק ז' כתב: נוסח הקידושין שנתקבל בכל תפוצות ישראל הוא: "הרי את מקודשת לי בטבעת זו כדת משה וישראל". אין לשנות כלל מנוסח זה המקובל, כי כל שינוי בביטוי המילים, וכן חסרון או תוספת מילים, וכל שכן ניסוח אחר לגמרי-מעורר ספקות על קיום הקידושין (שם בהערותיו מרחיב על תוספת או השמטת מילים). הרב רואי מרגלית.
שאלה: הכשר רבנות - לכתחילה או בדיעבד?: האם הכשר של רבנות על מוצר הוא לכתחילה, או שיש להעדיף מוצר זהה עם "כשרות מהודרת" (בד"ץ)? האם יש הבדל בין מוצרים שונים (בשרי חלבי)? האם מוצר שיש בו חלב עכו"ם, תמיד יציינו זאת על האריזה? לפני זמן מה שמעתי (אם אינני טועה) מהרב יעקב סבג שיש רבנויות עם מחסור בכח אדם, ולכן הכשרות שם אינה מספיק טובה. אם הדבר נכון, כיצד ניתן לברר על אילו רבנויות לא ניתן לסמוך?
תשובה: אין הבדל מהותי בין הכשרויות. לא בכל מוצר יש עדיפות להכשר שונה משל הרבנות. הרבנות מכשירה לפי כללי ההלכה שבשו"ע אלא שיש מוצרים בהם גוף אחר מחמיר יותר. מי שרוצה להחמיר מן הראוי שילמד את הנושא ויחליט אם להחמיר בכלל. לא עם הארץ חסיד ולא כל אחד חייב להדר בכל חומרא. אמנם באופן כללי רצוי שאדם יהדר במצוות, אולם גם בהידור יש כללים מתי להדר ואיך להדר. עיקר ההידורים מתבטאים במוצרי בשר. אולם כל פרט טעון ידיעה. יש נוהגים להדר גם בחלב מתוצרת חוץ (חלב נוכרים). הדבר מצויין על המוצר. אינני ניזון משמועות ועד כמה שידוע לי אם אי אפשר להכשיר בגלל מחסור בכוח אדם מורידים את ההכשר בכלל ולא מכשילים את הציבור בדברים אסורים. עוד בנושא זה.
שאלה: השתתפות עם גוי: יהודי (יר"ש) שפרנסתו דחוקה ובזה תלוי מטה לחמו ונזדמן לו ללוות ולקנות עסק שחייב לפי חוק להיות פתוח בשבת (סניף דואר), ורוצה להשתתף עם גוי ע"פ כל התנאים בשו"ע רמ"ה ואחרונים, האם יכול לכתוב בשטר השותפות שהגוי רק שותף בהכנסות אך לא בהוצאות קרי שיקבל את כל רווחי השבת ושעות שלפניו ולאחריו, אך אם יפול העסק השותף היהודי מוכן לקחת את החוב על עצמו באופן שלא יגוש הנושה בהגוי, דכך יקל על היהודי למצא שותף ללא קושי?
תשובה: נראה שבשעת הדחק יש להקל כהצעתך ומכל מקום לכתחילה מן הראוי לקבל מהגוי ת כל שהוא עבור חלקו בשותפות.
שאלה: תכלת בציצית: רוב חכמי ישראל לא הולכים עם תכלת, האם זה שיקול לא ללכת עם תכלת? מתי יש ללכת אחרי רוב? האם הרבנים שלא הולכים עם תכלת זה אומר שהם מתנגדים או שהם "מחוסרי דעה"?
תשובה: היות והלכה זו חדשה יחסית ולא נכנסה עדיין למודעות אי אפשר להסיק מכך שמי שלא לובש תכלת בירר והגיע למסקנה שאסור ללכת עם תכלת אלא רב זה מוגדר כ "מחוסר דיעה" בעניין זה. לכן אף על פי שיש רבנים שביררו את עניין התכלת והגיעו למסקנה שלא צריך ללכת עם תכלת, בכלל לא בטוח שהם הרוב. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד שליט"א. לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: הקשבה לגדול הדור: האם יש לילך תמיד אחרי גדולי הדור או ניתן גם לילך אחרי רבי אף שהוא קטן יותר?
תשובה: עליך ללכת אחרי רבך בהנחה שהוא קשור לגדולי הדור שלו, כמובן מתוך שיש לך אימון מלא ברבך הן בתורתו והן ביראת שמים שלו.
שאלה: זימון בחדר אוכל: כיצד יש לזמן, אם בכלל, בחדרי אוכל של ישיבות וכד, בהם כל אחד נכנס ויוצא בזמן אחר? והאם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים?
תשובה: אם כל אחד בא לאכול בזמן אחר ללא קשר לאחרים הדבר דומה לכל מסעדה מסחרית שאין בה חובת זימון. אך כמדומני שבישיבות יש זמן אחד לכולם והבחורים מעדיפים לאכול עם חבריהם ולכן הם חייבים בזימון.
שאלה: קניה ממחללי שבת: האם מותר לאכול דברים סגורים מחנות שפותחת בשבת?
תשובה: עקרונית אם המוצר כשר מותר לאוכלו. אולם הבעיה היא עצם קניית המוצר. חנות כזו מתפרנסת על חשבונם של שומרי שבת. הצדק מחייב לא לגרום לקיפוחם של שומרי השבת ולהעדיף קנייה אצלם על פני אלו המוכרים את שבתם בכסף ומקפחים את פרנסתם של שומרי השבת.
שאלה: מי מזגן בשבת: האם יש בעיה של השקיה במים שיוצאים מהמזגן בשבת על אדמה?
תשובה: לא. ההשקיה נעשית מאליה ללא כל התערבות אנושית.
שאלה: צניעות בנות בבית: אני בן 16. האחיות שלי ואמי מורתי מתלבשות לא צנוע בבית, כגון לבישת מכנסים מאוד קצרים, ורציתי לדעת האם זה מותר? האם מותר לי לראות אותן כך? האם אני צריך לנהל מאבק נגד זה או שפשוט לשמור טוב טוב על העיניים כשאני בבית?
תשובה: צניעות היא תכונת אופי ישראלית שבה אדם מעריך את הרוח ולא את הגוף. כך טופחה תרבות ערכית, מוסרית אידיאלית ואידיאליסטית. לצערנו אופנות זרות של תת-תרבות חודרות גם לבתינו ולבנותינו והופכות את סולם הערכים התרבותי והמוסרי שלהן. התוצאות הן הרסניות לכל ערכי החיים - טיפוח הגוף על חשבון הרוח, משיכת תשומת לב לגוף במקום לאישיות, הדבר מגביר את האלימות בחברה ומערער את יציבות המשפחה. העבר נא מסר זה בעדינות ובמאור פנים לבנות משפחתך. הסבר להן שיעריכו אותן ויכבדו אותן יותר אם תתלבשנה בכבוד כבנות תרבות ולא כבנות חברה פרימיטיבית. אל תכעס עליהן, הן קרבנות של אוירה סוחפת שהן נגררות אחריה. חזק את חוט שדרתן שלא תיסחפנה, שתזקופנה את קומתן ושתהיינה לראש ולא לזנב. תוכל להשפיע עליהן רק אם תכבד את הוריך תסייע במידת יכולתך בבית ותהיה בן ואח למופת! עם זאת אינך יכול לברך, להתפלל, ללמוד ולומר דבר שבקדושה בנוכחותן כאשר הן אינן לבושות כראוי. אל תעיר להן, אלא בכל פעם שתצטרך לעשות דבר שבקדושה תיאלץ ללכת לחדר אחר, או לפחות להסב את פניך לכיוון אחר. אם יעריכו אותך, יתחשבו בך ויתלבשו אחרת. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: נכדים יכולים לומר קדיש?: אם מישהו חס וחלילה נפטר ואין לו קרוב שיגיד עליו קדיש ויש לו רק נכדים, האם הם אמורים להגיד עליו קדיש?
תשובה: עיין בספרי באהלה של תורה ח"א סי' לא, שאם ההורים מסכימים עדיף שהנכדים שהם הצאצאים הישירים של הסב יאמרו עליו קדיש. ומותר להורים להסכים וכך ראוי שיעשו כי שומר מצוה לא ידע דבר רע.
שאלה: מותר לבן לתבוע את אביו?: האם מותר לבן שאביו צריך לשלם לו מזונות ואינו משלם, לתבוע את אביו?
תשובה: מותר לבן לתבוע את אביו לשלם מזונות, כמובן שהכל בדרך ארץ ובעדינות ללא שום עלבונות או ביזיונות, ח"ו.
שאלה: כשרות בעת ארוח בבית אחר: אני מקפידה מאוד על הכשר בשר ועוף "בית יוסף". רציתי לשאול מה קורה כשמתארחים בבית בו לא מחמירים בנושא, ואוכלים הכשר רבנות רגילה. האם מותר לי לאכול את הבשר או העוף? או שמא עלי להחמיר ולאכול רק את ההכשר הספציפי אותו אני רגילה לאכול בבית?
תשובה: בענין הכשר של עוף אין משמעות בהכשר בית יוסף וכל ההכשרים טובים בתנאי שיהיו לכל הפחות הכשרים מהודרים (כשר למהדרין). כמובן, ברבנויות גדולות ומוכרות. ולכן אפשר לאכול גם מהכשר רבנות רגילה אם ההכשר הוא כשר למהדרין. בענין בשר ראוי לאכול רק חלק על פי מה שנהגת, ולכן במקום שאין חלק (על פי הבית יוסף) לא לאכול בשר ולהסתפק בעוף.
שאלה: הנאה ממלאכת שבת של גוי: אני עובדת במעבדה. בין העובדים יש בחור שאינו יהודי, והיה עלינו לבצע עבודה משותפת להפקת חומר כלשהו. כדי לחסוך זמן הוא התחיל את העבודה כך שיצא לו לעבוד גם בשבת על העניין. (מובן שלא על פי בקשתי או ידיעתי מראש). האם אוכל להשתמש בחומר שהוא הפיק?
תשובה: במקרה דידן יש את כל הסיבות להתיר: לא נעשה בפרהסיא, לא בבית ישראל, לא ע"פ ציווי ישראל, לא היה מחויב שיעשה את זה בשבת, מלאכה שאינה במחובר, לא עשה בדווקא בשביל ישראל ולא ניכר שזה בשביל ישראל, ההנאה ממעשיו היא לאחר שבת. (ע"פ שו"ע או"ח סימנים רמד, רמה, רנב, רעו, שכה העוסקים במלאכת הגוי). הרב רואי מרגלית. לתשובה בנושא "הנאה ממלאכת שבת של יהודי".
שאלה: שהחיינו על בית חדש: למה לא מברכים שהחיינו על בית חדש?
תשובה: כתב השו"ע באו"ח סימן רכג סעיף ג': בנה בית חדש או קנה כלים חדשים, אפילו היה לו כיוצא באלו תחילה, או קנה וחזר וקנה, מברך על כל פעם שהחיינו. וכתבו כף החיים והבן איש חי: עכשיו נהגו שלא לברך שהחיינו על הבית, אלא עושים לו חינוך בסעודה להודות לה'. וילבשו בגד בתוך הסעודה ויברכו שהחיינו, משום שחוששים לדעת הרשב"א שכתב שלא נהגו לברך, וכ"ש אם קנה בהקפה שיעשה כנ"ל (וה"ה למי שקנה בית בזמננו עם משכנתא). הרב רואי מרגלית
שאלה: כשרות משטרת ישראל: אני עובד במשטרת ישראל. האם אני יכול לסמוך על כך שהם מכינים אוכל כשר?
תשובה: למשטרת ישראל יש מערך הכשרים עצמאי. פירוש הדבר הוא שרמת הכשרות משתנה בכל איזור על פי שיקול דעתו וסמכויותיו של הרב המקומי (המשטרתי). ניתן לברר את רמת הכשר איזור התחנה שלך עם רב התחנה.
שאלה: לחמניות מזונות: מה קובע את ברכת הלחמניה, האם יש כמות סוכר מינימלית שיש לשים בק"ג בצק ע"מ שהלחמניות יהיו מספיק מתוקות, או שזה ענין של טעם (ואם כך האם זה יכול להשתנות מאדם לאדם)? האם בצק שנילוש במי פירות או בחלב ברכתו מזונות? ואם כן האם צריך שאלה יהיו כל הנוזלים או שניתן להוסיף כמות מסוימת של מים?
תשובה: יש דעות שונות בענין המתיקות בלחמניה המשנה את הברכה מ"המוציא" ל"מזונות". דעת השו"ע אפילו במעט מתיקות אם היא מורגשת ברכתה מזונות. לדעת הרמ"א (לאשכנזים) רק מתיקות רבה עד שלא מקובל בתוך סעודה כלחם. וקנה המידה הוא מה שמקובל על רוב בני אדם. בצק שנילוש במי פירות או בחלב אפילו אם יש בו גם תוספת מים (אפילו אם יש בו כשליש מכמות הנוזלים מים) ברכתו מזונות. לתשובת הרב רואי מרגלית שליט"א.
שאלה: תפילה באוטובוס: אני אם ל 3 ילדים קטנים, הזמן היחיד שבו אני יכולה להתפלל בשקט הוא בדרכי לעבודה בבוקר - באוטובוס. האם זה מותר? האם זה רצוי? מאחר ואין לי מספיק זמן להתפלל את כל התפילה אשמח לדעת מהם הקטעים שעדיף להתפלל תחילה. כמו- כן האם עלי לעמוד בקטעים שצריך לעמוד בהם, ומה לגבי תפילת י"ח?
תשובה: בעקרון מותר להתפלל באוטובוס, אך זאת רק בשעת הדחק כמו שהשעה עוברת ועלולים להפסיד את התפילה. אמנם עדיף להתפלל תפילה קצרה בבית (בתפילת שחרית: יוצר, קריאת שמע ועמידה בלבד, במנחה- עמידה בלבד) ואז אפשר להשלים את השאר באוטובוס. אך אם מאיזו סיבה אי אפשר להתפלל בבית אפיו תפילה קצרה מותר להתפלל באוטובוס. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד שליט"א.
שאלה: מחנאות בבני עקיבא: האם מותר לצאת למחנאות בבני עקיבא? אני יודע שיש שם הרבה בעיות צניעות ולעומת זאת יש את קום והתהלך בארץ אז מה אני צריך לעשות?
תשובה: איני מכירך אישית ולכן איני יכול לענות לך תשובה מפורטת. באופן כללי ידוע לי שנעשה מאמץ גדול לשמור על גדרי הצניעות. עם זאת יש מי שרמתו האישית שונה והמאמץ הנעשה אינו מספק אותו, ייתכן שהמחנה לא מתאים לו. כנראה שבכלל תנועה מעורבת אינה מתאימה לו. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: תרומת איברים והורמונים: מהם הקריטריונים המדויקים להוצאת איבר או הורמון להשתלה (מוות וודאי, התורם עדיין חי, המוח הקטן מת וכו.)? ישנם הורמונים שניתן (או היה ניתן בעבר) לקחת רק מאדם מת, כגון הורמון גדילה, וחשוב לי לדעת מה ניתן לעשות במצב כזה.
תשובה: יש לקבוע קודם כל את המוות בצורה ודאית. הרבנות הראשית קבעה קריטריונים ברורים לקביעת המוות ואם פועלים על פיהם ניתן ליטול אבר או הורמון להשתלה
שאלה: להסכים להרס מאחזים למען הדמוקרטיה?: מדינתנו מובססת על עקרון הדמוקרטיה שבעצם אומר שאנו מתאגדים ביחד לקבוצה אחת ומסכימים לקבל את החלטות הממשלה כיון שרק ע"י כך אפשר לקיים מדינה שהיא הכלי הטוב ביותר לבניית הארץ. כשקמות קבוצות שאינן רוצות לקבל את החוק כגון סרוב לשרת בשטחים או להתנגד לפינוי ישובים הן גודעות את הענף שאנו יושבים עליו. האם אנו לא פותחים פתח למצב שאף מה שישנו בידנו לא ישאר? שהרי כך יציבות המדינה תתערער ותיווצר ח"ו סכנה לכלל ישראל.
תשובה: העקרון המרכזי של הדמוקטיה הוא שאין כפיה על היחיד לעשות בניגוד למצפונו וזכותו שכל יחיד וכל קבוצה להאבק על דעותיה ולנסות בכל הדרכים הדמוקרטיות להשפיע על הממשלה. זה מה שעושים אנשי ארץ ישראל השלמה. באמריקה יש קבוצות שנאבקות על דעותיהם המנוגדות לממשלה בדרכים חריפות פי כמה ואין זה פוגע בדמוקרטיה אלא מחזק אותה. אני מניח שאתה מסכים שאם הממשלה תחליט שחיילים חייבים לציית לפקודות גם אם הם מנוגדות לתורה כגון חילול שבת או מאכלות אסורות או איסורי צניעות אין לציית לפקודות האלה. אם כן מה ההיתר לעבור על איסור כה חמור של מסירת ארץ ישראל לנוכרים אויבי ישראל? כל מעשה שפוגע באחיזתנו בארץ ישראל הוא איסור נורא שאין לעשותו. דעת מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל. עוד בנושא זה. האם סירוב פקודה פוגע בדמוקרטיה? מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: הליכה על דשא בשבת: האם מותר ללכת על דשא בשבת? האם יש הבדל בין דשא רטוב לדשא יבש?
תשובה: כתבו השמירת שבת כהלכתה והילקוט יוסף שמותר ללכת ע"ג דשא בשבת וכן מותר לפרוס עליו שמיכה ולשבת עליה. ואין הבדל אם הדשא רטוב או יבש (הערת הילקו"י), ואם עשבי הדשא גבוהים ילך לאט ולא מהר (הערת השש"כ). הרב רואי מרגלית.
שאלה: לצאת למחנה בני עקיבא?: הרב ענה בשו"ת זה לגבי יציאה למחנה בני עקיבא. אני אישית משתדל לא לרקוד ריקוד מעורב לא להרבות שיחה עם האישה ולהתרחק מאוד מבנות, האם כדאי לי לצאת למחנה?
תשובה: עד כמה שידוע לי אין ריקודים מעורבים במחנות ואין צורך לדבר עם בנות. עם זאת עליך להחליט אם בכל זאת אוירת המחנה אינה מתאימה לך. רק מי שמכירך אישית יוכל לעזור לך. עוד בנושא זה.
שאלה: מכנסי שרוואל לבנות: הרב התיר לבישת שרוואל בעת רכיבה על אופניים מחוץ לישוב. האם ההיתר תופס גם לגבי הליכה בטיול?
תשובה: גם בטיול במקום שאין אנשים מותר ללבוש שרוואל. עוד בנושא זה. תשובת הרב אליעזר מלמד. האם השסע מותר? מהי הדרכת התורה בנושא זה?
שאלה: ריבית על תשלומים שנפסקו בבי"ד: האם בריבית ובהצמדה הנפסקים על-ידי בתי-הדין לעבודה בתביעות להלנת שכר או פיצויי פיטורין יש בעייה הלכתית הקשורה לאיסור ריבית או נשך?
תשובה: כן, זהו אבק ריבית שאסור מדרבנן משום שהקנס הוא פונקציה של זמן וגם ריבית היא כזו. אילו הקנס לא היה צמוד לזמן ולגובה החוב לא היה כאן אפילו אבק ריבית וכך אני נוהג בביה"ד לדיני ממונות בר"ג.
שאלה: והדרת פני זקן: האם אדם מקיים מצוות עשה של קימה בפני זקן, כאשר הזקן לא עובר בד אמות אלא רחוק יותר (למרות שאין חובה בכך)?
תשובה: גם לפני ד' אמות יש ערך מסוים לקימה אולם עיקר המצווה מתקיימת בתוך ד"א.
שאלה: הוספת "ולכפרת פשע" בשנה מעוברת: בתפילת מוסף של ר"ח מובא בסידורים כי בשנה מעוברת מוסיפים "ולכפרת פשע" בקטע של "חדש עלינו את החדש הזה.". מתי מתחילה ומתי מסתיימת השנה המעוברת לעניין זה? האם במקרה של שנה זו מתחילים להוסיף "ולכפרת פשע" מר"ח ניסן תשס"ב או מר"ח חשוון תשס"ג? האם מסיימים בר"ח אדר ב תשס"ג או בר"ח אלול תשס"ג?
תשובה: הסיבה להוספה היא שב"יהי רצון" מופיעים 12 לשונות בקשה ובשנת העבור אנו מוסיפים "ולכפרת פשע" כנגד החודש הנוסף. ונחלקו האחרונים באלו חודשים מוסיפים "ולכפרת פשע": כף החיים בסימן תכג הזכיר 3 מנהגים בזה: א. חודש העבור בלבד. ב. כל השנה (חשון-אלול). ג. מתחילת השנה עד חודש העבור (חשון-אדר ב'). והמשנה ברורה בסימן תכג כתב שכל מקום ינהג כמנהגו. אבל המנהג הרווח הוא, לפי הספרדים כל השנה, ולפי האשכנזים מתחילת השנה עד חודש העבור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: זמן רצוי לאמירת תהילים: אני נוהגת לומר תהילים כל יום. רציתי לדעת כמה דברים: מה הזמן הרצוי במהלך היום לאמירת תהילים? עד מתי אפשר לומר תהילים לאותו היום?
תשובה: עפ"י המקובלים עדיף לקרוא מקרא ביום ותורה שבע"פ בלילה, אולם אין חיוב בדבר לאנשים רגילים. מה גם שמי שנפשו חושקת ללמוד או להתפלל מקרא בלילה זוהי מצוותו באותה שעה ואל לו לדחותה לזמן אחר. היום נחשב מערב עד ערב. לתשובת הרב אליעזר מלמד
שאלה: ברכת לחמניה מתוקה ופיצה: במאפיות רבות מוכרים לחמניות בייגלס שנראים בדיוק כמו לחמניות רגילות, אך כתוב עליהם ברכתו מזונות. 1. מה מיוחד בתהליך היצור שלהן, שגורם לברכת מזונות? 2. האם יש מצב שבו גם על לחמניה כזו יהיה צריך ליטול ידיים? (לאשכנזים ולספרדים). 3. מה צריך לברך על פיצה, והאם צריך לברר בפיצריה ממה עשוי הבצק או שאין חילוק?
תשובה: לחמניה מתוקה: לפי השו"ע בסימן קס"ח אם הבצק נילוש במי פירות, סוכר, שמן וכדו' אם מורגש טעמם אפילו אם הם מעטים מברך במ"מ. ולפי הרמ"א רק אם יש רוב מי פירות וכו' ביחס למים (מ"ב: שע"י זה מורגש טעמם הרבה מאוד עד שיהיו הם העיקר וטעם העיסה טפל) מברך במ"מ. כמובן שאם קובע סעודה עליהם (320 גרם), בכל מקרה נוטל ידים ומברך המוציא וברכת המזון לכולי עלמא. יוצא כיום שאם כתוב על לחמניה שברכתה במ"מ זה ודאי לספרדים, אך לאשכנזים פעמים שברכתה המוציא. אותו רעיון קיים בפיצה שתלוי בהרכבו של הבצק ובטעמו ע"פ המחלוקת הנ"ל. המציאות כיום בפיצה, שאין טעם ניכר בבצק אף שיש רסק עגבניות על הבצק אא"כ נבלע (ובד"כ לא נבלע). יש לציין עוד שקביעות סעודה בפיצה הוא כשני "משולשים" ואם אכל כמות כזו, יברך המוציא. גם בלחמניה וגם בפיצה כאשר יש ספק והמקרה גבולי, עדיף לאוכלם בתוך סעודת לחם. הרב רואי מרגלית לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א.
שאלה: הכנסת מת לבית כנסת: יש דבר שמציק לי והוא הכנסת מת לתוך בית הכנסת. אני מדי פעם רואה הלוויה של תלמידי חכמים שמכניסים את גופותיהם לבית הכנסת, הרי בית כנסת הוא מן בית מקדש קטן וכן יש בו קדושה יתרה מסתם בית אחר, לא? הרי על בית המקדש נאמר שלא יבוא שם אדם שנגע במת.
תשובה: כולנו טמאי מתים היום ובכל זאת אנו נכנסים לביכנ"ס. קדושת ביכנ"ס אומנם דומה לקדשות המקדש אולם לא בכל דבר. לעניין טהרה אין לביהכנ"ס שום דמיון למקדש. כבודו של ת"ח מחייב יחס מכובד יותר לכן מכניסים את מיטתו לביהכ"נ.איננו פוגעים בכך בקדושת ביהכ"נ, אדרבה אנו מעלים בכך גם את יוקרתביהכנ"ס בעינינו.
שאלה: לבישת שרוואל - המשך: בהמשך לשאלתי הקודמת בענין לבישת שרוואל בטיול אבקש לקבל הבהרה בנוגע לתשובת הרב. האם הדבר נכון ליציאה משותפת של בנים ובנות או טיול משפחות? גם אם נניח שיצאה קבוצה של בנות בלי שאיש יראה, ובמהלך הטיול יחלפו על פני קבוצת מטיילים אחרת, האם אין סכנה של מראית עין היכולה להביא לסחף בנושא זה?
תשובה: בטיול של בנות בלבד איני רואה כל מניעה שהן תלכנה אם שרוואל. אך יש להדגיש שאין ללכת בו אלא בטיול בלבד. כמובן לא מדובר בטיול בעיר.
שאלה: מעבר דירה וסיוד בתשעת הימים: האם ניתן לעבור דירה (בשכירות) לדירה מרווחת ונאה יותר בתשעת הימים (אך לא בשבוע שחל בו תשעה באב)? החוזה כבר נחתם, המעבר הוא לרגל התרחבות צפויה של המשפחה. האם ניתן לסייד את הדירה הקודמת (זו דרישת החוזה, לסייד לפני החזרת הדירה לבעליה) בתוך תשעת הימים (אך לא בשבוע שחל בו תשעה באב)?
תשובה: אין לעבור לדירה חדשה החל מר"ח אב שממעטין בו בשמחה. אם אי אפשר לסייד לפני ר"ח או אחרי תשעה באב, מותר לסייד במקרה מיוחד זה בתשעת הימים כי אין כוונת שמחה אלא מילוי תנאי שהשוכר התחייב בו
שאלה: מלגת כולל לאדם עובד: האם יש היתר לקבלת מלגה ע"י לומדי תורה בכוללים? האם ההיתר שייך גם עבור אדם העובד לפרנסתו ורוצה ללמוד חצי יום בכולל? מדובר במקרה שכספי המלגה נחוצים לפרנסה.
תשובה: הדבר תלוי בכוונת הלומד אם הוא לומד לשם קבלת מלגה יש בזה צד איסור. כדברי הרמב"ם בהלכות ת"ת פ"ג הל' י'. ואולם אם הוא נאלץ לקבל מלגה כדי ללמוד תורה והוא לומד לשם התורה כדי שאור התורה ודבר ד' יאיר בעולם נראה לי שאין בזה איסור אלא מצוה והדברים האלו מסורים ללב. ואם אדם יכול ללמוד מבלי לקבל מלגה זה כמובן הדבר הטוב ביותר. לתשובת הרב אליעזר מלמד. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: חיסון בשבת: האם מותר לחסן בשבת אדם שטיפל בחולה שלא היה מחוסן, והחולה נפטר ממחלתו?
תשובה: אם לדעת הרופאים הדבר דחוף ואם נדחה את החיסון למוצ"ש יש חשש סביר שהאדם יודבק במחלה מותר לחסנו גם בשבת.
שאלה: צניעות בנות בבית - המשך: על התשובה שהרב ענה לי בעניין צניעות בנות בבית, אבל יש לי עדיין כמה בעיות. הסיבה שאחיותי מתלבשות לא בצניעות בבית, זה לא כדי להראות את הגוף או משהו כזה, אלא מכיון שזה יותר נוח להן ללכת ככה ביום קיץ חם (הגדולה ביניהן עולה לכיתה ו ). אני לא בטוח שההסבר שהרב הביא מתאים להן. האם הרב יכול להביא להן הסבר יותר מתאים למה אסור להתלבש בצניעות משום נוחות? האם משורת הדין הן צריכות להתלבש בצניעות? האם מותר לי לראות אותן ככה?
תשובה: נוחיות היא עניין יחסי. מי שערך הצניעות יקר בעיניו נוח לו יותר כשהוא לבוש. לאחר נוח יותר הלבוש הפרוץ. מילדות קטנות אין לדרוש את כל מלוא הדרישות אך צריך לחנכן מילדות שלבוש צנוע הוא יפה ולבוש פרוץ הוא מכוער ולפחות שלא תיגררנה אחרי אופנת הרחוב אלא תשתדלנה להתלבש באופן שונה, לפי יכולתן. אין איסור אמירת דבר שבקדושה ליד ילדות קטנות, אם כי הגיל הקובע ללא ברור.
שאלה: ברכה על לחוח: איזו ברכה מברכים על לחוח?
תשובה: על לחוח יש מספר ספקות מהי ברכתו, יש הנוהגים לברך מזונות יש המצריכים המוציא ויש שאפילו אמרו לברך שהכל. לכן לדעתי עדיף ליטול ידים כדין וברכת המוציא על לחם ודאי ולאחר מכן לאכול את הלחוח. אולם מי שלא יכול לעשות כן ינהג כמנהג התימנים המברכים מזונות, למרות שהדבר צ"ע מדוע שלא יברכו עליו ברכת המוציא שהרי המחבת בו מבשלים את הלחוח הוא ללא שמן, אבל המנהג במקום המסופק הוא כלל גדול בהלכה. בכל מקרה מי שאוכל לחוח בפנ"ע צריך להזהר שלא לקבוע עליו סעודה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: אסור לא ליהנות מסעודת מצווה?: נאמר "כל שאינו נהנה מסעודת מצוה כמנודה לשמים". על אילו סעודות מצווה נאמר כלל זה? ומה שיעור האכילה המינימלי הנדרש?
תשובה: התו"ס בפסחים קיד ציין בהקשר זה את סעודת המילה וסעודת נישואין של בת ת"ח לת"ח או בת כהן לכהן (ודוקא שהם בני אדם מהוגנים. ספר המנהגים). אבל יכול להיות שהזכירם כדוגמא ויש עוד נוספים. בכל מקרה ההתיחסות היא לאדם שבאופן עקרוני אידיאלי לא מוכן להשתתף בסעודות מצוה, אבל לא לאדם שאין לו תיאבון, או שהזמינו אותו כרגע והוא לא יכול להשתתף כי יש לו עניינים אחרים, ולכן נראה לי שהשיעור הוא מינימלי כגון: לאכול מנה אחרונה או לשתות משהו עמהם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שימוש באוכל כמשחק לילדים: האם מותר להשתמש באוכל על מנת ליצור משחקי ילדים? למשל גרעיני תירס, אורז או אפונה כדי לעשות רעשנים. איטריות בשביל לצבוע ולהכין שרשרת וכולי.
תשובה: יש לדון כאן משני עניינים: בל תשחית ובזיון אוכלים. בל תשחית- כתב הרמב"ם שרק דרך השחתה עובר בבל תשחית. ובספר החינוך מצוה תקכט כתב שאסור לעשות סתם הפסד כגון: לשרוף או לקרוע כלי לבטלה. בזיון אוכלים- צריך שני תנאים להיתר: א. לצורך האדם או שימושו. ב.דרך בני אדם להשתמש בו כך. לכן כתב הרמב"ם, שאסור ליטול ידיו ביין, אבל מותר לזלפו על הרצפה לריח. ולכן במקרה שלפנינו, אם עושים זאת לחינוך הילדים, או הנאתם, או העסקתם מותר. הרב רואי מרגלית.