LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: איך להרגיש יותר קרובה לה'?: אני כרגע בתהליכי התחזקות וחשבון נפש שלי עם עצמי. וכל זה התחיל מאז שנפרדתי מהחבר שהיה לי. הוא היה דתי. אני מרגישה לעיתים עלייה רוחנית ולעיתים גם ירידה וקשה לי להתכוון לעיתים בתפילה אל הקב"ה. כמו"כ אני מרגישה לעיתים קרובה יותר אל הקב"ה ולעיתים קצת פחות. נורא חשוב לי להשתפר ולהיות טובה יותר כלפי הזולת ולתקן את עצמי. מה אני יכולה עוד לעשות כדי שאוכל להרגיש קרובה יותר לקב"ה?
תשובה: טוב שאת מתחזקת. כל מצוה וכל מעשה טוב מקרב אותך אל רבש"ע על כן ככל שתרבי במעשים טובים כך מתקרבת. לא צריך להצטער יותר מדי על ירידות זה טבע האדם אלא להשתדל מהר לעלות יותר ממה שהיה קודם הירידה.
שאלה: פרגולה כסוכה: יש לי מקום לבניית סוכה והוא מתחת לפרגולה שהיא קבועה ויש רווחים בין עץ לעץ בצורה שאפשר לשים עליהם סכך. האם אני יכול לעשות זאת? האם זאת סוכה כשרה?
תשובה: אם הרווחים גדולים יותר מהעצים, תמלא אותם בסכך כשר, והסוכה כשרה. אם הרווחים אינם גדולים יותר, תרים חלק מהעצים הקבועים בפרגולה, ואח"כ תחזירם בלא מסמרים לשם סוכה, וכך עם הסכך הנוסף הם יהיו הרוב, והסוכה תהיה כשרה. עוד בנושא זה מאת הרב. לתשובת הרב יעקב אריאל. לתשובת הרב דוד חי הכהן. דין פרגולה מבטון.
שאלה: טיול בחול המועד בארץ ישראל: בעקבות קבלת דברי הרב על טיול בחול המועד סוכות. לא שמעתי ולא קראתי על בעייתיות לטייל בארץ ישראל. ברור הוא שאף אחד לא מנסה לבטל מרוח החג, אבל מכאן ועד לתת פרשנות כזו עם רוח ההלכה זה קצת רחוק, מה גם שזו פינה של הלכה יומית, מה שהרב אומר כאן זה משהו בסגנון של רוח ההלכה, שבמקרה הזה לא נראה לי כ"כ עומד בקנה המציאות, של משפחות שחלק מהחופש הממשי והרוחני שלהם זה לצאת לטייל בא"י. לעניות דעתי, החופש הרוחני לא מסתכם בהימצאות בבית המדרש.
תשובה: מותר לטייל בחג אך חייבים לאכול בסוכה. כי כל טיול שנעשה בגלל החג אינו פוטר ממצוות סוכה. כך פסקו הרבה פוסקים של דורינו. המטיילים בחג אינם בגדר של הולכי דרכים שפטורים מסוכה. הולכי דרכים הם אלו שהולכים לא בגלל החג אלא היו צריכים ללכת גם אילו לא היה החג והם פטורים מישיבה בסוכה. מה שלא ראוי לעשות הוא ללכת למסעות מעייפים שמשכיחים את קדושת החג. שכל תוכן החג הלא הוא להוסיף יראת ד' ואהבת ד'.
שאלה: הלל על מדינה חילונית: איך זה יכול להיות שאנו אומרים הלל ביום העצמאות, הרי קמה מדינה חילונית?
תשובה: קיום המדינה הוא קיום מצוות עשה של ישוב הארץ, כפי שהגדירה הרמב"ן, שהארץ תהיה בידינו ולא ביד אומה אחרת. וגם חילונים מחויבים בקיום מצוות, וכל מצווה שחילוני עושה יקרה וחביבה. ובמיוחד מצווה שאמרו עליה חכמים שהיא שקולה כנגד כל המצוות. מה עוד שדתיים ומסורתיים רבים השתתפו במצווה זו. בנוסף לכך, בהקמת המדינה היתה הצלה לחיי יהודים. שנים ספורות לפני כן עברנו את השואה הנוראה, ולא היה בידי העם היהודי שום דרך להתגונן. מאז הקמת המדינה יש בידי העם היהודי דרכים להגן על עצמו, וגם על זה צריך להודות לה'.
שאלה: האם כל יין מתאים לקידוש: שמתי לב שיש בקבוקי יין שמצויין עליהן שהם מתאימים לקידוש ויש כאלו שלא. לכן שאלתי היא מה הם הקריטריונים העושים יין כמתאים לקידוש או כפי שפעם נאמר לי שכל יין מתאים לכך.
תשובה: ישנה מחלוקת כמה מים אפשר לערב ביין ועדיין ישאר דינו כיין. על פי הגמרא מספיק שהיין יהיה אחד חלקי שבע מהתערובת, ויש רבים מהאחרונים שסוברים שכיום היינות חלשים יותר, ורק כאשר הרוב יין, דינו כיין. וכן נוהגים ספרדים וחלק מהאשכנזים. כל יינות כרמל מזרחי רובם יין וכשרים לכל הדעות. והיו ינות של הבד"ץ של העדה החרדית שהיה בהם פחות ממחצית יין, ולא היו כשרים כיין וממילא לקידוש לפי הרבה פוסקים אחרונים. (אינני יודע אם הם שינו את עמדתם מאז). לגבי שאר היקבים, בדרך כלל כאשר הרבנות הראשית או רבנות רגילה נותנת כשרות, יש בהם רוב יין והם כשרים לקידוש לכל הדעות. אבל היינות של הבדצי"ם השונים, לא ברור מה עמדת הפוסקים שלהם, ולכן יש כאלה שמציינים שהיין כשר לקידוש, היינו לכל הפוסקים ולא רק לפי הסוברים שמספיק ששביעית מהתערובת תהיה יין. אליעזר מלמד
שאלה: השתתפות בחתונה בליל היארצייט: מי שיש לו יום זיכרון לאביו האם רשאי להשתתף בסעודת נישואין בלילה? האם יש בזה איזה מנהג קבוע מאחר וראיתי שנחלקו בזה האחרונים?
תשובה: אכן נחלקו בכך הפוסקים וניתן לסמוך על המקילים במקום שיש חשש שבעל השמחה ייפגע.
שאלה: למה החרדים לא אוכלים רבנות?: האם יש בעיה לאכול מוצרים עם הכשר של הרבנות?
תשובה: המושג "לסמוך על כשרות" למעשה מתייחס ל2 רמות: 1. האם אני סומך על הגוף המפקח שיעשה את תפקידו כראוי ובנאמנות? 2. גם אם אכן יעשה את תפקידו כראוי, האם רמת הכשרות של המוצר או בית האוכל אכן עומד בסטנדרטים של מהדרין או כשרות רגילה? גורם ההשגחה למעשה אמור "להתערב" ב3 שלבים הכרוכים בהנפקת המוצר המוגמר : 1. מקור המוצר - דהיינו לוודא שרכיבי המוצר מגיעים ממקור כשר או כשר למהדרין לפי העניין. 2. תהליך הייצור - גם אם הרכיבים כשרים, עדיין יש לוודא כי אין "בישול עכו"ם", ערבוב בשר וחלב וכו' העשוי לאסור את המוצר. 3. אריזה ושיווק - גם אם המוצר עבר את כל השלבים דלעיל בהצלחה, עדיין עשויה להתעורר בעיה שהמוצר ישווק מחוץ לבית האוכל שלא באריזה נכונה (פרווה במקום חלבי או בשרי לדוגמא או שיש זיוף של המוצר ע"י אריזות מזוייפות וכו'. דבר זה ניתן לשליטה ע"י תעודות משלוח חתומות וכו'. כיום יש לרבנות הראשית לישראל קובץ נהלי כשרות ארציים ואחידים אשר אמור להיות מיושם ע"י נותני הכשרות המקומיים. ישנם רבנויות אשר מצליחות ליישם את הנהלים כמעט במלואם וישן רבנויות שמתקשות בכך והדבר מורכב ואין כאן המקום להאריך. רבנויות אשר הוכיחו את עצמן במהלך השנים קנו שם טוב של אמינות ויש כיום ציבור גדול שסומך עליהם. גם כאן עדיין יש להבחין בין כשרות למהדרין (שימוש במוצרים שאין לגביהם מחלוקת הלכתית) לבין רמת כשרות רגילה. ידוע לנו שיש ציבור גדול (מכל המגזרים) הסומכים על כשרויות של רבנויות ברמת כשרות למהדרין. אין ספק כי תמיד יש מקום לשפר ולשכלל את עניין הכשרות, כל רבנות לפי יכולתה. הציבור הרחב יוכל לחזק את מערך הכשרות הממלכתי ע"י שיהיה יותר מעורה ואכפתי בנושא.
שאלה: מחצלת עם חוטי ברזל: האם מותר להשתמש במחצלת העשויה קנים כסכך לסוכה? יש לי סכך בו הקנים מחוברים בחוטי ברזל וקלועים זה לזה. אם הברזל פוסל את הסכך? האם אפשר לשים על חצי מהסכך עלי דקל ובחצי השני את המחצלת או שהמחצלת פוסלת את כל הסוכה?
תשובה: לדעת חלק מהפוסקים חוטי הברזל פסולים גם להעמיד את הסכך וכך נוהגים לכתחילה. לא כל הסוכה פסולה עקב כך אלא רק החלק המסוכך בקנים, לפיכך אין לשבת תחתיו. החלק המסוכך כהלכה כשר בתנאי שיש לחלק זה שלוש דפנות כדין.
שאלה: סוכה תחת פרגולה: האם מותר להקים סוכה מושלמת כולל סכך מתחת לפרגולה מעץ כאשר הלייסטים המקרים את הפרגולה מונחים באופן אלכסוני והרווחים ביניהם שווים לרוחב הלייסט? בגלל ההתקנה האלכסונית צילתה של הפרגולה מרובה מחמתה.
תשובה: עיין בספרי באהלה של תורה ח"ב סי' פה. יחסי הצל והחמה לא נמדדים לפי כמות הצל אלא לפי רוחב הקרשים. לתשובת הרב דוד חי הכהן. דין פרגולה מבטון.
שאלה: שותפות בעסק עם אנשים המחללים שבת : נשאלתי ע"י אדם המתקרב לדת ורצונו לשמור שבת, אך יש לו בעיה. הוא הקים עסק (השכרת כלי שיט) והכניס לעסק שותפים נוספים. (סה"כ 4 שותפים). הוא הביע את רצונו שהעסק לא יעבוד בשבת. אך השותפים האחרים התנגדו לכך. מה ניתן לעשות? צריך להוסיף שמבחינתו כרגע לא יוכל לצאת לגמרי מהשותפות, מאחר והוא מפרנס יחידי, ועלול להשאר ללא מקור פרנסה. עוד אוסיף שמבחינה טכנית קשה להפריד את הרווח הנכנס ביום שבת משאר ימי השבוע.
תשובה: ראשית עליו לוותר על הרווח שניכנס בשבת ולהוסיף סעיף בהסכם השותפות שהוא שותף בשאר ימי השבוע ואינו שותף בשבת. היות והרב ישראל רוזן ממכון צומת עסק בנושא זה בהרחבה כדאי לפנות אליו לקבלת יעוץ.
שאלה: גודל דפנות הסוכה: רציתי לדעת מה צריך להיות הגודל של דפנות הסוכה (מה האורך והרוחב של כל דופן)?
תשובה: גודל סוכה מינימלי הוא שבעה טפחים על שבעה טפחים בגובה עשרה טפחים (ראוי להחמיר שכל טפח עשרה סנטימטרים). הרב רואי מרגלית.
שאלה: תושב חו"ל בישראל ביו"ט שני: האם תושב חו"ל המגיע לישראל לתקופת החגים צריך לחגוג יו"ט שני גלויות?
תשובה: אם הוא תייר וכוונתו לחזור לחו"ל עליו לנהוג בצינעה יום טוב שני.
שאלה: פגיעה בפרנסה של ידידים: יש לי חברה שמוכרת בביתה בגדים לדתיים. מאחר והמצב הכספי שלנו לא טוב החלטנו אני ובעלי כתוספת להכנסה שאמכור בגדים. האם מותר לי למכור בגדים לדתיים מאחר והביקוש גדול יותר? או שזה נחשב שאני פוגעת לה בפרנסה?
תשובה: אם חברתך מתפרנסת בריוח מותר לך לפתוח עסק מתחרה. אך אם פרנסתה מצומצמת אסור לך. אולי תתמקדי בנושא ייחודי כגון מידות גדולות וכדו' וכך לא תפגעי בחברתך.
שאלה: כתיבה אשורית: הרמ"א ביו"ד סי רפ"ד, סע ב מביא בשם י"א שאין לכתוב דברי חול בכתב אשורית. רציתי לדעת מה גדר האיסור, הרי כיום הרבה מן הדברים כתובים בכתב אשורית, הן עיתונות, הן ספרי לימוד וכיוצ"ב?
תשובה: אכן היו מגדולי ישראל שנהגו קדושה בכתיבה האשורית, שבה נכתבת התורה, והשתדלו שלא לכתוב בלשון הקודש דברים של חול (רבנו ירוחם נתיב ב' יט, ע"ב  רמ"א יו"ד רפד, ב  פ"ת רפג, ג בשם הרדב"ז). ויש אומרים שזו הסיבה שבקהילות רבות נהגו לשנות הכתיבה של האותיות עד שנראות ככתב אחר מהכתב האשורי, כדי שיוכלו להשתמש בו בדברי חול. ולשם כך נתחבר כתב רש"י, שאותיותיו מקבילות לאותיות העבריות, אלא שצורת כתיבתו שונה (רבנו ירוחם שם, מהר"ם אלשקר ע"ד). ולגבי כתב הדפוס שלנו, יש שרצו להחמיר ולהחשיבו ככתב אשורי, מפני שאותיותיו דומות לכתב אשורי (גיליון מהרש"א יו"ד רפ"ד). אבל למעשה אין דין אותיות הדפוס ככתב אשורי. וזאת מפני שישנם מספר הבדלים משמעותיים בין צורת האותיות שבספר התורה לאותיות הדפוס, עד שאם יכתבו בספר תורה אותיות כצורת אותיות הדפוס - הספר יהיה פסול. לפיכך מותר לכתחילה להשתמש כיום באותיות הדפוס לצורך חול, וכן נוהגים. ולגבי קריאת עיתון או ספר חול בשירותים, יש שרצו לאסור מפני הקדושה שבאותיות הדומות לכתב אשורי. אבל דעת רוב הפוסקים שאין בזה איסור, וכן נהג רבי יעקב עמדין בעצמו לקרוא בשירותים ספרי פילוסופיה שמודפסים בעברית (שאלת יעבץ ח"א י'  ציץ אליעזר טו, ז). אמנם צריך להיזהר שלא לקנח צואה בנייר שמודפסות עליו אותיות עבריות, שהואיל והן דומות לכתב אשורי, יש להימנע מלהשתמש בהם בשימוש של גנאי. ורק כאשר אין שום ברירה, מפני כבוד הבריות, אפשר להקל לקנח בזה.
שאלה: משגיח פרטי באולם שמחות: האם אפשר לסמוך על המשגיחים היום באולמות הארועים. או שאין לסמוך עליהם? האם עלי להזמין "משגיח פרטי" לארוע שלי?
תשובה: רצוי להפגש אם המשגיח ולהתרשם ממנו. ועל פי זה להחליט אם צריך משגיח נוסף או די במשגיח הקיים.
שאלה: קשר תפילין הראה לעניו?: בני עומד לפני בר מצוה. ברצוני להוסיף להזמנה שאנו מדפיסים את הכותרת הבאה: "קשר תפילין הראה לענו תמונת ה לנגד עיניו". למרות כל החיפושים לא הצלחתי למצוא את מקור המשפט ואת משמעותו. האם תוכלו לעזור לי?
תשובה: מקור הציטוט הוא מ"שיר הכבוד", הנאמר לפי נוסח בני עדות אשכנז בסוף תפילת שחרית של שבת. הפייטן כתב שורה זו לא על פי פסוק מסוים אלא על פי המדרש המספר שהקב"ה הראה למשה קשר של תפילין כשבקש ממנו "הראני נא את כבודך". עניו - זהו משה רבינו. מזל טוב.
שאלה: מכירת בגדים בחול המועד: אני עוסקת במכירת בגדים, ומבקשת לדעת האם מותר לי בחול המועד לקנות סחורה ולערוך ערבי מכירה בחול המועד סוכות?
תשובה: אין לעשות מסחר בחול המועד, להוציא הזדמנות בלתי חוזרת.
שאלה: דפנות סוכה מבד פסולות?: למדתי בהלכה שהדפנות מהבד פסולות. אבי אמר לי שבונים סוכה רק עם יריעות בד. אז מה עלי לעשות?
תשובה: בסוכה שיש לה דפנות העשויות מבד צריך למתוח אבעה חוטים חזקים (רצוי חוטי ברזל) לרוחב הדפנות. צריך למתוח את החוטים במרחק עשרים סנטימטר זה מזה עד גובה מטר מהריצפה. צריך להקפיד שהמרחק בין חוט לחוט לא יעלה על עשרים ושלוש סנטימטר. אם אפשר לחבר את הבד לחוטים שהוא לא יתנופף ברוח אלא ישאר יציב במקומו זה עוד יותר טוב. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: נחיתה בחו"ל ביום טוב שני: אני תושב ישראל שומר מצוות. בצאת החג (שבשנה זו הוא גם צאת השבת) בשעת לילה אני טס לחו"ל ואמור לנחות ביום ראשון בצהריים (נסיעה לעסקים עם אנשי עסקים גויים). אני לא חובש כיפה בניכר ואין בי סימנים חיצוניים אחרים המיחדים את היותי יהודי. מה הדין לגבי? האם אני נחשב מחלל חג?
תשובה: בהגיעך למקום בו יש יהודים עליך לנהוג בפרהסיא יום טוב שני כמותם (גם אם אינך נראה כיהודי, זו חובתך האישית). הפתרון הוא להמתין בנמל התעופה עד צאת הכוכבים (שדות התעופה נמצאים מחוץ לערים ולכן אין צורך לשמור שם יו"ט שני).
שאלה: מזוזה עם דבק: האם ניתן לקבוע מזוזה במשקוף הדלת באמצעות דבק דו-צדדי?
תשובה: מותר להדביק מזוזה עם דבק ולא חייבים דווקא מסמרים.
שאלה: למה כל כך מתפללים לחיות?: למה להתפלל על אריכות ימים? האם המטרה של תפילות יום הכיפורים הן כדי כדי לחיות עוד כמה שנים או שיש סיבה עמוקה יותר שבגללה יש לשוב בתשובה? יגיד אדם: "ה ממית ומחיה. אני מוסר עצמי לה, אם יחליט להרגני- יהרוג! למה כ"כ מתפללים על חיים? הרי אם ה קבע שמישהו ימות אז הוא ימות. למה כ"כ צריך להתפלל לחיות? פשוט היה צריך להתפלל שנתעלה ונתקדש ונהיה צדיקים. וזהו! מה יעשה אדם שלא מרגיש כ"כ חשיבות בחיים, כלומר הוא לא כ"כ מפחד למות. אלא הוא אומר לעצמו "אני אהיה צדיק" אם ה יגדע את החיים- מה אוכל לעשות?
תשובה: בשאלתך שני חלקים. א. מטרת התפילה הינה לרומם את האדם ועל כן כשהאדם מתפלל הוא מוציא אל הפועל את הקשר שיש בינו ובן אבינו שבשמים. אכן כשבא אדם הראשון לפני הקב"ה ואמר לו שום דבר לא צומח ענה לו הקב"ה שאם יתפלל על הגשם יצמח הכל "מלמד שהתנה הקב"ה את קידומו של עולם במעשיו של האדם" ללמדנו שיש בתפילתו של האדם את הכח לשנות את המציאות כולה. לכן כיוון שרוצה הקב"ה בחייהם של בריותיו ואין הוא חפץ במיתתם יש ענין בחיים עצמם כדי להופיע בהם את הקב"ה דרך מעשינו. ב. זה שאדם לא מפחד בחייו זה בריא. אדם צריך להיות זהיר ולא פחדן ואם לפחד אז לפחד מלחטוא. אדם כזה צריך להיות מאושר בחיו כי טוב לו ויש לו את כל הזמן שעולם לעבוד את קונו, ויהיה צדיק במעשיו, ואם יקחהו הקב"ה קודם זמנו יאמר "ה' נתן וה' לקח - יהי שם ה' מבורך". עוד בנושא זה. הרב משה אליה.
שאלה: קריאת הארי פוטר: האם מותר לקרוא ספרי "הארי פוטר" ואם לא למה?
תשובה: אם השאלה היא מצד השימוש בקסמים אין בעיה בקריאת הספר, כי ברור לכולם שהוא ספר דמיוני ואין בו שמץ אמת או איזה שהוא חשש שיחשבו שיש כוחות נוספים שפועלים במציאות. חוץ מזה לא נראה לי שיש בעיה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חובה לתת לאבי כסף שאולי שייך לו? : מה הדין בכסף שהוא ספק שלי ספק של אבי? האם אני חייב לוותר מדין כיבוד אב ואם?
תשובה: מצות כבוד אב ואם אינה מחייבת הוצאה כספית של הבן. לכן הדיון בספק ממון זה שבינך לבין אביך הוא ספק ממון רגיל והמוציא מחברו עליו הראיה.
שאלה: שירים משיר השירים: האם מותר לעשות פסוקים משיר השירים כשיר זמר? ישנו שיר חסידי המשלב פסוקים משיר השירים, האם מותר לשמעו, וכוונת הגמרא היא שאסור לעשות משיר השירים לעג או שאסור ובאמת כל זמר אסור לעשות משיר השירים?
תשובה: כוונת הגמרא היא שאסור להפוך את שיר השירים לשיר אהבה של חול, אך כשהכוונה לאהבת ה' השיר מותר. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: הראי"ה וצבא: ראיתי שהרב קוק כותב באגרת תת"י שאפילו ממלחמת מצווה משוחררים בני הישיבות, (הרב נויגרשל מביא זאת בתור אחד מטיעוניו) גם שמעתי שיש בהבנת אגרת זו מחלוקת אבל לי ההתנגדות של הרב קוק נראת ברורה איך אפשר להסביר את אותה אגרת אחרת? (אע"פ שהאגרת נכתבה לגבי מלחמות אנגליה בגוף האגרת הרב קוק מדבר במפורש לגבי מלחמת מצווה) ועוד שאלה, כבוד הרב ודאי יודע את הרמב"ם בסוף הלכות שמיטה ויובל שמי שתורתו אומנותו פטור מצבא כלומר בני ישיבות פטורים. איך מסתדר רמב"ם מפורש זה עם הבנתנו ברמב"ם (לא ראיתי שזה כתוב במפורש) שגם ת"ח חייבים בשירות צבאי?
תשובה: על שאלתך כבר השיב מו"ר הרב צבי יהודה זצ"ל בספר לנתיבות ישראל במאמר "למצות הארץ" בהערות שם. ומי לנו מוסמך יותר לפרש את דברי "הרב" אביו יותר ממנו ע"ש ותמצא את מבוקשך. ולשאלה השניה ברמב"ם אין התיחסות למלחמת מצווה ואי אפשר ללמוד מדבריו האם תלמידי חכמים פטורים משרות בצבא או חייבים.
שאלה: הליגטימיות של ישיבות תיכוניות: איזה ביסוס יש לשיטת "הישיבות התיכוניות" שרווחת בציבור שלנו בתור דבר נורמלי ורגיל? במשך שנים היו אבותינו בגולה לומדים אך ורק תורה. האם שיבת ציון היא שגרמה לכך? לא היה זה מן הראוי שבארץ הקדושה נמשיך ללמוד רק תורה? גם הרב קוק כותב שמישיבה שלומדים בה לימודי חול לא יוצאים גדולים בתורה! החרדים עולים עלינו בלימוד התורה בכמה דרגות מכיוון שבישיבות שלהם הבחורים לומדים רק תורה! איך אפשר להתחיל ללמוד בגיל 18 בלי בסיס בשנים הקודמות?! מה גם שאדם מחויב בלימוד תורה מגיל 13 לא 18. האם לא כדאי שהרבנים הציונים יובילו שינוי מהפכני בציבור שלנו ובראשו עידוד פתיחת ישיבות קטנות (בנתיים יש 4)?
תשובה: הגאון מוילנא אמר מי שחסר לו יד אחת בחכמות העולם חסרות לו עשר ידות בחכמת התורה. הגאון מוילנא למד בעצמו את כל שאר החכמות. אלא שצריך לדעת לשמור על מינון נכון ביחס הלימוד בין הקודש לבין החול ואני מצדד לצמצם את לימודי החול בישיבות התכוניות ולהרבות בלימודי הקודש. והעיקר שהכל יהיה לשם שמים. תלמידים שלמדו שישיבות תכוניות וממשיכים ללמוד בישיבות גבוהות נעשים גדולי תורה ולימודי החול שלמדו מסייעים להם בלימוד התורה והם לא נופלים מתלמידי חכמים שלא למדו לימודי חול אלא עולים עליהם כך אומר הגאון מוילנא. ויעידו על כך גם תלמידי חכמים שהלכו אחר הישיבה התכונית לישיבות חרדיות שלימודי החול שלמדו מסיעים להם בלימוד התורה אכן כאמור מקודם יש לצמצם את למודי החול בישיבות התכוניות ולהרבות בלימודי הקודש. ואם לומדים במינון נכון והקודש הוא העיקר אזי יש מקום גם למקצת לימודי חול. לשיעורו של הרב בנושא לחץ כאן. לתשובת הרב יעקב אריאל. עוד בנושא מהרב אליעזר מלמד.
שאלה: מלאכת אומן בחול המועד: ידוע לי שמדרבנן נאסר לעשות בחול המועד מלאכת אומן אף על פי שהיא לצורך החג, ארצה לדעת מה היא ההגדרה למלאכת אומן?
תשובה: מלאכת אומן היא מלאכה של בעל מקצוע. כגון תפירה של תופרת מקצועית או של מי שיודעת לתפור ברמה מקצועית. מלאכת הדיוט היא מלאכה של מי שאינו בעל מקצוע כגון מי שיודע רק להכליב ולא לתפור תפירה מקצועית.
שאלה: מאבטח בשבת: האם מותר לעבוד בחברת אבטחה בשבת?
תשובה: אם המקום זקוק לאבטחה כגון בית כנסת, מלון וכדו' יש לאבטח אותו גם בשבת. אם כלולות בשעות האבטחה גם שעות בימי החול מותר אף ליטול על כך שכר. אין לאבטח מקום שבגלל חילול שבת יש צורך לאבטח אותו בשבת כגון מגרש כדורגל וכדו'. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: אני מפחדת על אחי שבצבא: אח שלי בצבא ואני מפחדת שיקרה לו משהו. אין משהו שאני אוכל לעשות???
תשובה: את לא צריכה לפחד כי הקב"ה שומר על ישראל ועל החיילים והוא שומר גם על אחיך. את גם יכולה לומר בכל יום פרק תהילים על כל החיילים והתפילה שלך בטח תוסיף עוד זכויות.
שאלה: שינה בסוכה כשהיא רחוקה: אני גר בבנין רב קומות בדירה בקומה גבוהה ללא מרפסת. הסוכה שלי למטה בחנייה כך שיש לי טרחה גדולה לישון בסוכה. האם אני פטור מהשינה מדין מצטער? בנוסף האם אני חייב לרדת לסוכה על כל סנדוויץ או חתיכת עוגה שאני אוכל?
תשובה: מצטער פטור רק אם הוא מצטער מהסוכה עצמה ולא בגלל הדרך אליה. יש לתכנן את האכילה במשך היום כך שמאכלים העשויים מדגן ייאכלו בשעות מסוימות בסוכה ואילו ביתר שעות היום אפשר לאכול פירות, ירקותי בשר ודגים המותרים גם מחוץ לסוכה.
שאלה: ציור ופיסול מותר?: מי שיש לו כשרון לצייר האם מותר לצייר בנושאי דת כמו צדיקים ואתרים קדושים? מה משמעות "אל תעשה לך כל פסל ותמונה"?
תשובה: אם ה' חנן אדם בכשרון מסוים עליו לטפחו למטרות ערכיות. אמנות הציור היא אומנות חיובית ורצויה בתנאי שתשמור על כללי האתיקה: לא אלימות, לא עבודה זרה ולא עירום. רק תבליט או פסל של דמות אדם אסורים, ציור של אדם או של כל יצור אחר מותר חוץ משמש וירח מלאים (אפשר לצייר שמש בשקיעה או בזריחה או כשענן מכסה את חלקה וכדו').
שאלה: שנה עברית: רציתי לדעת כמה ימים יש בשנה עברית? לפי חישוב שלי יש 355 יום (7 חודשים 30,ו5 חודשים 29) ולפי הלועזי 365. אם זה נכון, ואני בטוח שזה נכון (אפילו ספרתי - ובלוח השנה רשום), איך יכול להיות ש ר קורבנות אומרים פיטום הקטורת. 365 כמנין ימי השנה. משהו פה לא הגיוני. אבקש תשובה גם למה זה רשום שם 365 ואיפה יש הוכחות ל355-יום.(אפשרות לסתור את הסידור)?
תשובה: לא דייקת בשאלתך כיון שאנו אומרים "כמנין ימות החמה" (ולא השנה) ואכן בשנת חמה יש 365 ימים אלא שלוח השנה העברי הולך גם ע"פ הירח ולכן מנין הימים לא קבוע ויש שנים שהוא תואם לימות החמה ויש שנים שלא. כל זאת בקצרה ויש עוד דברים שמשפיעים על הלוח וזהו סוד העיבור. הרב רואי מרגלית.
שאלה: צריבת תוכנה שלא הייתי קונה: האם מותר לצרוב תוכנה שברור לי שלא הייתי קונה אותה לעולם?
תשובה: בצריבה יש שתי בעיות: א. מזיק. ב. גניבה. אומנם אם לא היית קונה את התוכנה אינך גורם לחברה נזק בצריבה, אולם עדיין נותרה בעיית הגניבה. אתה נוטל דבר בלי רשות בעליו ובנושא זה יש דיון הלכתי רחב (עיין תחומין).
שאלה: שעור נטילת ידיים לאכילת מזונות: איך ניתן לדעת האם צריך ליטול ידים על מאכל שברכתו מזונות? ידוע לי שאם אוכלים 240 ג צריך ליטול ידיים, אך האם מדובר על כל מאכל שברכתו מזונות? (עוגה, פתיתים, פשטידה)? איך ניתן לדעת את משקל המאכל (אם אין אפשרות לשקול)?
תשובה: א. לא מדובר על כל מאכל אלא מאכלים שנאפים ויש להם חשיבות כלחם לדוגמא: אם קובע סעודה על בסקויט, בורקס, לחמניות מתוקות, יטול ידיים ויברך המוציא וברכת המזון. ומצד שני אם אוכל סופגניה, אטריות או אורז לעולם יברך בורא מיני מזונות. ב. כיון שיש מחלוקת אם מודדים את השיעור בגרם או בנפח, עדיף לאכול פחות מכמות של עוגה שיכולה למלא כוס רגילה, ואז יברך בורא מיני מזונות, או מעל 240 ואז ודאי נחשב קביעות סעודה (ההבדל בד"כ בין הנפח למשקל קיים אם בעוגה יש הרבה חורים וכיסי אויר). הרב רואי מרגלית.
שאלה: תפקיד הלווים בבית המקדש: מה היה תפקיד הלווים בזמן בית המקדש? והאם היום יש להם תפקיד מיוחד, או שיש עניין ללמוד תפקידם לעתיד לבא, בע"ה?
תשובה: תפקיד הלוים בכלליות בנוסף על שירתם בבית המקדש היה תחזוקה שוטפת, שמירה ועזרה לכהנים. אך היום לא נותר מזה כלום כמובן, חוץ מדברים שוליים כגון: ליטול ידיים לכהנים לפני עלותם לדוכן (מנהג האשכנזים). ודאי שיש ענין ללמוד בהלכות הרמב"ם לדעת את עבודתו ובזה גם מעורר אצלו את רגש הכמיהה לחידוש העבודה בבית המקדש כשיגיע היום שנזכה לראות כהנים בעבודתם ולויים בשירם וזמרם, וישראל במעמדם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: טוב ורע - שחור ולבן?: בעולם יש טוב ורע. השאלה שלי אם כל מעשה שאני עושה הוא או טוב או רע ואין אמצע? יש מה שנקרא "דבר היתר", או שכל דבר נכנס לגדר של "מצווה" או "עבירה"?
תשובה: יש דברים שהם כשלעצמם לא מצוה ולא עבירה כגון לאכול או לטייל או שאר צרכי הגוף. ובדברים אלו אם אדם עושה אותם לשם שמים הם מצטרפים למצוות ואם אינו עושה לשם שמים יש בזה חסרון שכן אמרו חכמים כל מעשיך יהיו לשם שמים.
שאלה: קהלת בסוכות: מדוע נהוג לקרוא את מגילת קהלת בחג הסוכות?
תשובה: בעל מנורת המאור הביא טעם, שבסוכות היה מעמד ההקהל ובו היו אומרים לעם דברי מוסר וכיבושין, וזה מהותו של ספר קהלת ומתאים לאומרו בזמן זה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תפילת שליח ציבור בשחרית ומוסף: בראש השנה אנו נוהגים כי שליח הציבור בתפילת שחרית ממשיך בתפילה עד הכנסת ספר תורה אילו שליח הציבור בתפילת מוסף עולה לעמוד בתפילת "הינני". אחד המתפללים טען כי, המזמור "אשרי יושבי ביתך" שייך לתפילת מוסף ולכן על שליח הציבור בתפילת מוסף לכלול בתפלתו את המזמור "אשרי יושבי ביתך" ומה שאנו נוהגים עם שליח הציבור של תפילת שחרית אינו נכון מעיקר הדין ולכן יש לשנותו. ברצוננו לברר כיצד יש לנהוג מעיקר הדין.
תשובה: מכיון שאין לחזן באשרי תפקיד של הוצאת הציבור ידי חובה אין נפקא מינה מי אומר את הפסוק הפותח והמסיים. את זאת יכול לעשות גם מי שאינו חזן. בהגדרה מדויקת תפילת שחרית הסתיימה עם הוצאת ספר התורה.
שאלה: קידוש החודש - אימתי?: למה היום לא מקדשים את חודש כמו בימי המקדש? במה זה תלוי?
תשובה: אין לנו בי"ד של סמוכים איש מפי איש עד משה רבינו.
שאלה: גוי בסוכה??: שמעתי שאסור לגוי להיות בסוכה כי הסוכה היא זכר לענני הכבוד. מה הדין של עובד זר שמטפל באדם נכה?
תשובה: אין בהלכה איסור להכניס גוי לסוכה. אולי היה מנהג כזה, אך לצורך חולה מותר.
שאלה: גרפולוגיה - עבודה זרה?: ידוע שעיסוק באסטרולוגיה, קריאה בכף היד, בקפה וכו ושאר חיזויי עתידות נחשבים כמעשי אוב ועבודה זרה. האם גרפולוגיה, כלומר ניתוח אופי האדם ולא חיזוי העתיד נחשב כעבודה זרה? האם יש איסור אחר על כך?
תשובה: אין איסור לעסוק בגרפולוגיה שהיא מדע ככל המדעים אשר בנויים על ניסיון והגיון אנושי. לעומת דברים אחרים שמשתמשים בכוחות מיסטיים שיש בהם טומאה ואיסור.
שאלה: אבלים בחתונת קרובי משפחה: האם אבלים על אב ואם יכולים להשתתף בחתונת קרוב משפחה? האם גם יכולים לאכול ולרקוד? אציין כי מדובר על משפחה מגובשת שחסרונם של האבלים בהחלט יורגש.
תשובה: כבוד ההורים מחייב להימנע משמחות במשך י"ב חדש. משפחה מגובשת מכבדת את הוריה. מותר לאבלים להשתתף רק בחופה עצמה אך לא בסעודה ולא בריקודים. מותר להם לסעוד במקום סמוך לאולם אך לא באולם עצמו. יש מתירים הימצאות באולם ע"י מילוי תפקיד משמעותי, אולם לא לאכול ולא לרקוד.
שאלה: כיסוי ראש לאחר גירושין: עוד שבוע אני מתגרשת והשאלה שלי היא האם אני צריכה לשים כיסוי ראש לאחר הגירושין? סיבת הגירושין שלי נובעת שהבחור שהתחתנתי איתו היה חולה נפש ולא היה ידוע לי לפני הנשואין. אני יודעת שאם אשים כיסוי ראש בעתיד זה יגרום לי לקשיים בעתיד למציאת בין זוג וגם אי נוחות בשבלי.
תשובה: לפי ההלכה מי שהייתה נשואה חייבת בכיסוי ראש. הפתרון שלך הוא פאה נוכרית. גם מי שאוסר זאת - במקרה שלך מתיר.
שאלה: היחס בין ביטחון להשתדלות: מהו היחס הנכון בין ביטחון ב-ה' להשתדלות? עד כמה יש לדאוג לסגור חלונות בבית מחשש גנבים וכד'? האם נורמה ציבורית היא מדד רלוונטי?
תשובה: אין בזה כללים וכל אדם צריך לשקול בעצמו בכל מקרה לגופו. לא צריך לפחד אבל צריך להזהר ולא להכנס לסכנות ללא צורך. כשיש חשש סביר מפני גנבים צריך להזהר כאשר החשש רחוק לא צריך להזהר. הדבר נתון לשיקולו של כל אחד ואחד.
שאלה: גויים בהר הבית: האם מותר לגוי להיכנס להר הבית?
תשובה: מהחיל והלאה אסור לגוי להיכנס.
שאלה: ארון הברית במלחמת מצווה: למה אחרי שהכניסו את ארון הקודש לקודש הקודשים לא השתמשו בו לצורך מלחמה כמו שהיה קודם?
תשובה: היו שני ארונות. אחד היה יוצא למלחמה ואחד נשאר במקדש. בימי עלי הוציאו את הארון מהמקדש ולכן נענשו.
שאלה: זבד הבת: מהו זבד הבת? איזה הלכות קשורות בכך? האם זה מנהג או מצווה?
תשובה: זבד הבת הוא בעצם מעמד הודיה לה' על לידת הבת. ויש נוסח שכתוב בסידורים שנהגו לומר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אשת יפת תואר: בגמרא מסופר שלדוד המלך היו ילדים מאשת יפת תואר. הגמרא גם אומרת שאשת יפת תואר זה "דיברה תורה כנגד יצה"ר". כיצד זה מסתדר עם קדושתו ואצילותו של דוד המלך?
תשובה: צריך לדעת שכל מעשי הצדיקים נעשו על פי החכמה הפנימית ולא בגלל תאוות כשלנו. דוד המלך כותב בספר תהילים "ליבי חלל בקירבי", ואומר המדרש שהוא הרג את ייצר הרע ולכן בליבו היה חלל - כי לא היה לו יצר הרע. אור החיים הקדוש מסביר בפרשת כי-תצא שכל עניין לקיחת אישה במלחמה בתורת "אשת יפת תואר" הוא עניין המוסבר בקבלה בשם "העלאת ניצוצות" - הוצאת הניצוצות הטובים מהגויים. וכן גם שלמה המלך על פי החכמה הפנימית נתכוון לשאת 1000 נשים לא בגלל תאוות חס וחלילה אלא כדי לתקן את כל 1000 בחינות העולם - אלא שהוא לא עשה את זה בזמן המתאים.
שאלה: בישול מרק לתינוק: אני ספרדיה שנשואה לאשכנזי. יש לי תינוק בן 10 חודשים, כיצד אני אמורה לחמם לו את המרק בשבת?
תשובה: השיטה הטובה היא לשים את המרק הקר בכלי (בקבוק של תינוק) ולשים את הבקבוק בספל מים רותחים. הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב דוד חי הכהן.
שאלה: שבעה בחול המועד סוכות: אבי הובא למנוחות בחול המועד סוכות. אני מבקש לדעת כמה ימים אני צריך לשבת שבעה?
תשובה: שבעה ימים החל ממוצאי שמחת תורה, כלומר עד שבת בבוקר (אם כי האבלות בפרהסיא נפסקת עם כניסת השבת) מן השמים תנוחם
שאלה: צניעות בנסיעה: הבנתי שרצוי בטרמפ, שאם זו בת, שתשב מאחור. אך מה לעשות כאשר יש שני בנים ובת (טרמפיסטים), האם שישבו בת ובן מאחור, או עדיף שתשב הבת מקדימה ושני בנים מאחור?
תשובה: יש צדדים לכאן ולכאן אם הישיבה מאחור אינה בצפיפות שתי האפשרויות שוות.