LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מעשר כספים- קיזוז הוצאות: אני עובדת במחשב מהבית וגם מדברת בטלפון כחלק מהעבודה. בת הגדולה שלי במעון, הבן בינתיים איתי בבית, בשנה הבאה כנראה יהיה אצל מטפלת או במעון והבת עולה לגן. בעלי, כתוספת להכנסה מעבודתו (כשכיר בחנות דגי נוי) מגדל ומרבה דגי נוי בבית ומוכר אותם. לפני חישוב מעשר אנחנו מורידים מהרווחים על דגים את ההוצאות על ציוד ומזון שלהם, אבל יש גם הוצאות חשמל ומים שאיננו יודעים כמה אנחנו צורכים וכמה צורכים הדגים. כמו כן, האקוואריומים תופסים מקום ואנחנו נאלצים לא לעבור לשכירות בבית קטן וזול יותר. מה הסכומים שניתן לקזז כאן לפני חישוב החיוב במעשר? לגבי העבודה שלי - האם ניתן לקזז הוצאות עבור מטפלת ומעון? - ברור לי שלא הייתי שולחת למעון אם לא הייתי עובדת. מה לגבי גן? נראה לי שכן הייתי שולחת גם אם לא הייתי עובדת, אם המצב הכלכלי היה מאפשר זאת, אך איני בטוחה בדבר.
תשובה: ראשית יש לציין, שלרוב הפוסקים מעשר כספים הוא מנהג ואין לקחת הלוואה לצורך מעשר כספים ובוודאי לא הלוואה עם ריבית, ולכן מי שלא מבזבז את כספו לא צריך לתת מעשר כספים אם יכנס למינוס בבנק. מעשר כספים יש לתת מהרווח נטו ולכן כל הוצאה שלא היית עושה אם לא היית עובדת אפשר לקזז מהרווחים, כמו כן, את ההפרש בין שכירות דירה קטנה לגדולה אפשר לקזז. (זהו הכלל אבל אם קשה לך לחשב יש לגשת לרב באופן אישי). הרב חיים כ"ץ
שאלה: גאולה וחתונה: יש לי שאלה דיי חשובה שאני בטוחה שמעסיקה את מרבית הרווקים בארצנו אני כעת רווקה ואני יודעת שגאולתנו עתידה לבוא בכל יום. האם נוכל להתחתן לאחר הגאולה בע"ה ולהביא לעולם ילדים ולקיים את מצוות פרו ורבו?
תשובה: עולם כמנהגו ינהג ויהיו חתונות. איחולי למציאת בן זוג בקרוב.
שאלה: העברת טבעת נישואין: האם מותר להעביר טבעת נישואין לבת או לחברה?
תשובה: אחרי שאשה קיבלה את הטבעת היא שלה והאשה יכולה לעשות בה כרצונה וגם לתת אותה לאדם אחר.
שאלה: בישול מרק עוף בסיר חלבי: מרק עוף שבושל בסיר נירוסטה חלבי שימים רבים לא בושל בו שום מאכל. מה דין הסיר, ומה דין התבשיל?
תשובה: מאחר ולא בישלו בסיר בימים האחרונים מותר לאכול את המרק אולם הסיר צריך הגעלה.
שאלה: תחביבים לבחור ישיבה: הנני תלמיד ישיבה גבוהה ויש לי מספר תחביבים (קריאה, קצת לימודי חול, ריקוד), מה צריך להיות היחס אליהם, האם אני צריך להפסיק אותם או לא וכו?
תשובה: אם אדם עושה כושר, זה מותר, כבר כתב על זה הרמב"ם בהלכות דעות. אבל לעשות עסק מריקודים, אינני חושב שזה מתאים לבן תורה. אנשים שרחוקים מתורה, יש להם הווי תרבותי כזה. אם אתה עושה ספורט בשביל לשמור על כושר, כדי להיות בריא, תבורך. אך אם זה משום שאתה מעריך את הדברים האלה, לא נראה לי שבן תורה צריך ללכת בכיוון זה.
שאלה: לימוד חכמת הנסתר: רציתי לדעת מה הדעה על לימודי קבלה בדרכו של "בעל הסולם" זצ"ל, ששיבח אותו גם (אחד מיני רבים) מרן הראי"ה קוק זצ"ל, כמובן, במרכז ששומר תורה ומצוות כגון "הסולם" ברמת גן, "האור הגנוז" ליד מירון או "ברכת " בקרית יערים, או כמובן מקומות אחרים המוכרים לכם. אם לא בדרכו, רציתי לדעת האם יש מקום אחר ללימודי תורת הנסתר שידוע שאינו פוגם בתורתנו הקדושה, ומהן ההגבלות, אם ישנן כאלו?
תשובה: לא ידוע לי על מרכז ללימוד קבלה בר"ג שהומלץ ע"י הרב קוק או ת"ח אחר. אין ללמוד קבלה רק לאחר בירור יסודי אצל מבינים אמיתיים בנושא.
שאלה: אורז ממולא בעלי גפן: שמעתי שיעור מרב (הוא תלמיד חכם אבל לא פוסק) שכל העלי גפן ממולאים באורז נגועים בתולעים כולל אלו שיש עליהם כשרות (נראה לי שיש עליהם כשרות של ou), האם הדבר נכון?
תשובה: אם יש כשרות אז כנראה בדקו גם את העלים והאורז מתולעים ומותר לאכול. אם יש בעיה מסויימת יש לפנות לגוף שנותן כשרות ולשאול אותו על כך.
שאלה: אירוסין ונישואים: בנוגע למפגש זוג מאורס לפני החתונה - האם יש היתר הלכתי למפגש ביניהם אחרי האירוסין ולפני הנישואים? מאיפה לומדים? כי שמעתי שיש רבנים שאומרים שזו גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה ולכן התירו, האם זה נכון?
תשובה: בדרך כלל, אדם שמתארס עם מישהי וכותבים תנאים וקובעים חתונה בעוד כמה חודשים, אז מידי פעם הם נפגשים. הם צריכים לדבר על החתונה, על המגורים, מה לקנות ומה לא. מפגש לצורך דברים כאלו וודאי מקובל. צריך להמעיט עד כמה שאפשר, אך וודאי שנפגשים. אני תמיד אומר שהמדיניות צריכה להיות, שאם חתן וכלה החליטו בניהם להקים בית משותף, צריכים להקים את הבית עד כמה שאפשר יותר מהר, אחר שיספיקו להשלים את ההכנות (אולם, ריהוט וכו'- זה לוקח כמה שבועות), אבל לא למשוך חצי שנה, וודאי לא שנה. זה לא בריא לזוג הצעיר למשוך עד לחתונה.
שאלה: נדר בלב הקשור למחשבה: נדרתי נדר בלב שאם אדם מסוים ישאר בחיים עד אירוע משפחתי אפסיק לחשוב על משהו מסוים. סיפרתי לשתי חברותיי בקול רם כי"נדרתי נדר כך וכך." האם אותה אמירה שאמרתי בליבי היא נדר או עצם זה שסיפרתי זאת בקול רם? האם להפסיק לחשוב על משהו - תכונה אנושית, זה משהו שיכול להיכלל כנדר? אותו אדם נפטר מס ימים לאחר האירוע, ואני מלאה ביסוריי מצפון על כך שמידי פעם חומקת אותה מחשבה לראשי ואיני יכולה לשלוט בכך ולקיים את הבטחתי.
תשובה: כעיקרון נדר בלב אין עליו שם נדר, ורק בהוצאת הנדר בשפתים חל עליו שם נדר, וגם כשאמרת לאנשים שנדרת כך וכך, התכוונת לאותו נדר שבלב שכאמור לא חל כלל. לכן לעניות דעתי, אין באמירתך נדר כלל, ואם את עדיין ביסורי מצפון, אז תתני סכום כסף לצדקה לעלוי נשמת אותו נפטר.
שאלה: צילום ספרים לצורך לימודים: האם מותר לצלם מחבר ספר שנלמד בבית הספר (ספרות) לצורך לימודי?
תשובה: לא.
שאלה: אכילת פרי האדמה מופקר שגדל בשביעית: בטיילי השבוע באזור כפר רופין שבעמק בית שאן הגעתי למיקשת אבטיחים. שאלתי איש כפר רופין שפגשתי, אודות המיקשה, והוא אמר שהקטיף בוצע כבר ונשארו רק אבטיחים קטנים שלא ראויים לשיווק ואני יכול לקטוף כמה שאני רוצה (הפקר). מכיון שלא ידעתי את הדינים המשכתי בטיול ללא קטיף. איני יודע אם הגידול נעשה בהיתר מכירה או לא. 1. האם מותר לקטוף אבטיחים מהמקשה ולאוכלם? 2. האם יש הבדל אם נעשה היתר מכירה או לא? 3. אם מותר, האם יש מיגבלה בכמות שאני רשאי לקטוף (כמובן לא למטרות מסחריות)?
תשובה: צריך לברר תחילה האם נעשה היתר מכירה או לא, אם לא נעשה היתר מכירה הרי שאבטיחים אלו אסורים באכילה, אולם אם נעשה היתר מכירה הרי שאין כאן איסור ספיחים. 1. אם מנהל המקשאה אומר שזה הפקר יכולים לקחת את האבטיחים. 2. כבר כתבתי לעיל. 3. כשנעשה היתר מכירה אין הגבלת כמות, שהרי דינם של האבטיחים כשל ירקות נכרים שאין בהם הגבלת כמות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לחתום על נשק בחמ"ל בשבת: הייתי באבט"ש לפני כמה זמן, והנוהל היה שאין מסתובבים עם נשק שלא בזמן השמירות. יש לאפסן את הנשק בארון בחמ"ל בכל ירידה משמירה, אך על מאפסן הנשק חלה החובה לרשום את שמי ואת המספר הסידורי של הנשק. בדיעבד, הנחתי את הנשק על השולחן כדי שאני לא אצטרך להקריא את המספר למי שכותב בשבת אלא שהוא יקרא בעצמו. 1) האם מעשה זה היה נכון? 2) האם "עט שבת" (שנמחק אוטומטית אחרי 48 שעות) שאני אתן למי שכותב בשבת יועיל במקרה זה שאני אגיד לו לכתוב עם העט? - כלומר, האם מותר לי להורות לו בשבת לכתוב עם עט מסוג זה?
תשובה: 1. לעניות דעתי עשית נכון. 2. ודאי שעט שבת יועיל יותר מעט רגיל, ואתה יכול להציע לו לכתוב בעט כזה.
שאלה: רכילות בעבודה: אני עובדת בחברת היי טק בצוות של כ 20 אנשים. מקובל אצלנו להרבות בשיחות אישיות, לדבר איש על רעהו, לרכל וגם מה לעשות לדבר לשה"ר. אני לא מעוניינת להיות חלק מכך, אך אם אני מנסה להמנע מרכילות והשאר-אני מוצאת עצמי נבדלת ולא מתערבבת עם הצוות. לבטיי: 1) גזל- "ביזבוז" זמן עבודה, 2) לשה"ר. מה הרב ממליץ בנושא?
תשובה: אנשים מעריכים מי ששומר על עקרונותיו. אולם זאת בתנאי שלא תטיפי להם. את יכולה לומר בצורה פשוטה שאת לא אוהבת לדבר על אחרים. זה עושה לך הרגשה לא נקייה בנפש. זו גם האמונה הדתית שלך ולכן את נוהגת לפי מה שמתאים לך. את לא חייבת לברוח כשמדברים על אחרים. העיקר שלא תהיה שותפה בחגיגה. בהתחלה יהיה קשה. אולם לאחר זמן יכירו אותך ואף יעריכו אותך על צורת החיים הנקייה והמוסרית שאת שייכת אליה. לאחר זמן את תהיי דגם למי שהוא ירא ה' ומתנהג בקודים מוסריים מיוחדים. זו שליחותך וזהו קידוש ה' שאת יכולה לעשות. חזקי ואימצי.
שאלה: שאלה חשובה הקשורה לעומר: יש לי בעיה כל שנה ושנה בעומר כאשר אני מגדל זקן אני נוהג שלא להתגלח עד ל ג בעומר. אמא שלי קצת מתעצבנת ולוחצת עלי להתגלח. אני מסביר לה שאני שומר עד ל ג בעומר וזה לא עוזר. מה עלי לעשות?
תשובה: עליך להסביר לה את העניין של גידול הזקן. זוהי תקופה של צער ואבל על תלמידי רבי עקיבא שלא נהגו כבוד זה בזה וכדי שנפנים את זה ונכבד את חבירנו ואת הסובב אותנו עלינו בכל שנה להשתתף באבל. תקופת הספירה היא תקופה של התרוממות רוחנית כמו אבותינו שיצאו ממצרים במ"ט שערי טומאה וזכו לקבל את התורה בשבועות, בכל יום הם התרוממו. כך אנחנו מתרוממים בתקופת הספירה ולכן יש חשיבות לשמור על כל מנהגי הספירה. יוצא, שבתקופה זו יש גם התרוממות רוחנית של בין אדם למקום וגם התרוממות של בין אדם לחבירו, ובסוף הימים האלה אנו זוכים לעמוד למרגלות הר סיני בלב אחד כל ישראל ולקבל את התורה בחג השבועות.
שאלה: שאלת המשך גבי "החזרת כדור לחבר": לכבוד הרב אריאל איגרא- כולל דיינות פסגות מדוע, לגבי הכדור שהתפוצץ, הרב כתב שצריך לפייסו לפצותו ואם הוא מעל גיל 13 אף חייב לגמרי בת הרי זה מתה מחמת מלאכתה, שהרי דרכו של כדור שמשחקים בו שסופו להתפוצץ?
תשובה: במקרה שהוצג בשאלה מדובר שבעל הכדור שיחק עם כמה חברים בכדור ואחד מהם פוצץ אותו בטעות, במקרה כזה הוא נחשב מזיק ולא שואל כי הוא מעולם לא שאל את הכדור אלא רק שיחק בו לכן הוא אדם המזיק שחייב באונס ובשוגג. במקרה שאדם שאל כדור מחברו ותוך כדי משחק הכדור התפוצץ נראה שזה לא מחמת מלאכה כיוון שזה לא בלאי רגיל של כדור שמרוב שהוא ישן הוא מתפוצץ אלא תוך כדי שימוש נורמלי בכדור נוצר אונס (הכדור נתקע בעץ זכוכית וכד') שגרם לפיצוץ הכדור וזה נחשב אונס ששואל חייב בו, לכן צריך לברר מה המקרה בדיוק אם המשחק התנהל כרגיל במגרש נורמלי שנוהגים לשחק בו ובכ"ז הוא התפוצץ אז זה מחמת מלאכה, אבל אם היה איזה שינוי במגרש או שבעטו חזק מדי או זרקו למקומות בעייתיים זה אונס וחייב. הרב אריאל איגרא
שאלה: אדם המחובר לקטטר המגיע לתפילה בבית כנסת: האם אדם דתי שהיה מתפלל שנים בבית כנסת, חלה יום אחד ונאלץ להסתובב עם קטטר שתן ומרותק לכסא גלגלים, יכול להכנס לבית הכנסת ואפילו להגיע עד ההיכל ולהתפלל בציבור? כמו כן, מהו דינו של העובד הזר אשר מגיע איתו לבית הכנסת האם מותר לו להכנס ולשבת לידו? וועד בית הכנסת אמר לי שרב מסויים אמר להם שאסור עליו להכנס.
תשובה: בשאלה זו כבר השיב הרב אליעזר וולדינברג בשו"ת ציץ אליעזר ח"ח סימן א' וכתב שם שאדם המחובר לקטטר מותר בכל דבר שבקדושה, טלית ותפילין ותפלה וכ"ש להכנס לבית הכנסת וכדו', וכתב שם שאפ' כיסוי השקית אין צורך אלא ממידת חסידות היא. וכמובן שכל זה שאין ריח רע שיוצא מהקטטר. ועיין גם בספר נשמת אברהם חלק או"ח (סי' ע"ו סק"ט).
שאלה: האם זה נדר? : יש לי שתי שאלות ואני מודה מראש על התשובה. שתיהן בהקשר מנהג טוב 3 פעמים נחשב לנדר. 1.הרהרתי מספר פעמים הרהורים שלא הרגשתי איתם בנוח (בנושא צדקה) וכל פעם שהרהרתי אותם לבסוף תרמתי צדקה, האם זה חל עליי נדר? שכל פעם אם אהרהר הרהור מסוג זה אני אהיה חייב לתרום? אני שואל בהקשר לקיום מנהג טוב 3 פעמים נחשב כנדר - האם זה שנהגתי כך 3 פעמים או יותר במקרה הנ"ל זה מחייב אותי כנדר? 2. במהלך תפילה עבר בראשי היסח דעת ובגלל שלא הרגשתי עם זה בנוח לא ביצעתי אותו לאחר מכן, לדוגמא, תוך כדי תפילה חשבתי על זה שאני אלך אחר כך לעשות קניות אז לא הלכתי לעשות קניות אחר כך בגלל שחשבתי על זה בזמן התפילה או קריאת תהילים. או דוגמא נוספת תוך כדי תפילה חשבתי שאחרי זה אני אלך ללמוד מתמתיקה אז לבסוף לא למדתי בגלל שחשבתי על זה בזמן התפילה. אם נהגתי באופן זה 3 פעמים, האם זה נחשב לי נדר? שמעתה על היסח דעת שיבוא לי בתפילה זה אומר שאני מחויב בנדר לא לבצע אותו לאחר מכן כמו בדוגמאות הנ"ל? כמובן שהרצון הוא להתפלל ללא היסח דעת בכלל! אשמח לתשובה על שתי השאלות, מראש.
תשובה: בשני שאלותיך, כיון שהמחשבה הטובה הייתה רק בלב מבלי להוציא את הדברים בפה, לא חל עליהם שם נדר כלל, וגם אם נהגת כן שלש פעמים משום שחשבת שחל עליהם שם נדר וזה טעות כאמור לכן אינך צריך להמשיך במנהג זה.
שאלה: השקיית עצי הדר: מקובל שעצי הדר צריכים השקייה מרובה. הפירות שכעת על העץ בגינתי הם כבר הפקר. האם מותר להשקות השקיה מרובה כמדי כל שנה (השקיה בצלחות העץ פעם בשבוע)? האם זה תלוי במחלוקת האם מותר לאוקומי פירא או רק לאוקומי אילנא? וייש"כ
תשובה: נראה שאפילו לדעות שאין להתיר אוקמי פירא, בכל אופן להשקות היא מלאכה קלה, והרמב"ם הגדיר שהיא מותרת שלא ימות כל עץ, א"כ אפשר להשקות בכמות הנדרשת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כלי זכוכית מחילוני: קיבלתי קערת זכוכית גדולה שהייתה בשימוש אצל משפחה חילונית. האם עלי להכשיר אותה? (איני יודע אם זה משנה - נראה לי שרוב השימוש של קערה כזו הוא לדברים קרים כסלטים וכדו ). ואם צריך להכשיר, כיצד יש לעשות זאת?
תשובה: אין צורך להגעיל כלי זכוכית משום שכלי זכוכית אינו בולע. ומה גם שבדרך כלל לא מבשלים באש מאכל בקערה כזו וכל בליעתה אם בולעת הוא רק בכלי שני לכן אין צורך להגעיל קערה זו.
שאלה: רוח הקודש: נשאלתי שאלה על ידי תלמידה: אני מרגישה שיש לי כוחות לדעת מה שיקרה, הייתה תאונה וידעתי שהיא תקרה מישהו נפצע וידעתי שזה יקרה. האם יתכנו כוחות כאלו או שיש עם זה בעיה, האם הכוחות של אורי גלר יכולים להיות על פי ההלכה?
תשובה: צריך להפנות אותה לת"ח גדול המבין בנושאים אלה שידריך אותה כיצד לנהוג, בינתיים יש להזהירה שלא תזוח דעתה עליה.
שאלה: יחס לפסקים נגד הציונות: בדרך כלל במחלוקות בין גדולי ישראל אנו אומרים כי שתי הדעות הן דברי אלוקים חיים. האם זהו גם היחס שלנו לפסקים של גדולי ישראל שנגד הציונות (או שבהם אולי אנו אומרים בפרוש שהם טעות)? ומה הפשט בדברי האור החיים ש"על זה עתידים לתן את הדין כל אדוני הארץ גדולי ישראל." (ויקרא כה כה), אם זו דעתם ההלכתית מדוע הם נענשים ואין היא נחשבת דבר אלוקים? ומה יעשו כלל ישראל אם אפילו על גדולי הדור הם לא יכולים לסמוך, שלא תמיד דבריהם הם דברי אלוקים חיים, איך הם ידעו מה רצון ה מהם, ואמנם זו לא היתה דעת כל הגדולים, אך איך הם יכריעו?
תשובה: במחלוקות בנוגע לציונות יש מספר נקודות מחלוקות. חלקם הינם מחלוקות חינוכיות. חלקם מחלוקות הנוגעות להבנת דרך הגאולה של ישראל. כמו שבמחלוקת רבי אליעזר ורבי יהושע, האם גאולה תלויה בתשובה או אינה תלויה בתשובה, אמרינן אלו ואלו דברי אלוקים חיים כך גם במחלוקות שיש בדורנו על דרך הגאולה. למרות שיתכן שנפסקה הלכה כמו אחת מן הדעות ההלכה אינה אומרת שהדעה השניה אינה דברי אלוקים חיים. הדעה שנפסקת להלכה היא הכרעה מבחינת העולם המעשי. אולם בעולם העליון יותר בעולם הרוח שם שתי הדעות עדיין קיימות. גם כשדעה נפסקת להלכה אין כאן שלילת הדעה השניה. וראיתי בדברי האדמו"ר מלובביץ' שכתב שכשיש מחלוקת ונפסקת הלכה אין הכוונה שנפסקת הלכה כמו אחת הדעות אלא ההלכה היא תמיד הכרעה בין שתי הדעות. ההכרעה אינה תמיד באה לידי ביטוי בעולם המעשי אולם היא כוללת את שתי הדעות. בנוגע למחלוקות שנוגעות לשאלות חינוכיות קשה לומר מי צודק יותר. הקב"ה רוצה שיהיה בעולמו גם כוח שבעיקור הינו כוח משמר וגם כוח מחדש ופורץ ומיניה ומיניה ומיניה מתקלס עילאה. האור חיים שמדבר על חטא של גדולים כוונתו חטא במדרגה של גדולים. כמו שאין לנו השגה בחטא דוד מלכנו. אנו רק מבינים שבמדרגה של דוד היה נתבע דוד להתגבר על נקודה שגרמה לו לבוא לחטא כך גם היחס שלנו לגדולים. רק גדלותם היא זו שמגדירה את החסרון במעשיהם כחטא. אנו מאמינים בכך שהקב"ה משגיח על קיום תורה שבעל פה דרך חכמי ישראל. הקב"ה משגיח שתהיה תורה בישראל גם דרך הטעיות של חכמי ישראל. יש דרך של הופעת תורה. דרך הופעת התורה היא שיש גדולים. יש תלמידים הניזונים מהגדולים. יש דרך לברר דברי תורה. גם תלמידים שותפים בהופעת תורה שבעל פה. הם יכולים לשאול ויכולים לחדש. אולם מקומם בהופעת התורה היא מקום של תלמידים. רצון ה' בכל הדורות שהתורה תופיע על ידי גדולי תורה ועל ידי לימוד תורה בהמון.
שאלה: שימוש בפודרה בשבת: ראיתי שהרב כתב שמותר להשתמש פודרה אבקה בשבת. כיום מוסיפים לפודרה חומר נוסף שמעכב את ירדת האבקה מהפנים, בכול אופן, הפודרה לא נשארת המון זמן אלא 4-5 שעות האם מותר להשתמש בפודרה זו בשבת?
תשובה: ההבחנה היא בין פודרה שהיא אבקה לבין פודרה שהיא כעין משחה. האחרונה אסורה משום ממרח.
שאלה: בשמים ונר להבדלה: איך נפטרים מנר ששימש להבדלה ואי אפשר יותר להשתמש בו? וכן איך נפטרים מחתיכות ציפורן ששימשו לבשמים להבדלה ואי אפשר יותר להשתמש בהם?
תשובה: מעיקר הדין מותר לזורקן לאשפה (עיין שמירת שבת כהלכתה פרק מג סעיף מד ובהערה רי"ח). יש מחמירין לשים אותם בשקית (כף החיים סימן רצז אות י"א) הרב בנימין בבמרגר
שאלה: לשיר שירי קודש: עד כמה שאני מבין, שירי קודש (למשל שירי שבת, או שירים מהתפילה כגון "אנעים זמירות") ופסוקים שיש בהם שם השם אין להגיד סתם כך כדרך זמזום לעצמי בשם אדנות. א. האם מותר לשיר לעצמי ולומר "השם" במקום? ב. שירי קודש ללא שם אדנות כלל - האם מותר לשיר לעצמי כאלה שירים?
תשובה: א. כן. ב. כן.
שאלה: טעימות יין: אני בוגר ישיבה ואני עובד ביקב שמרום הגליל ועכשיו יצאתי לקורס טעימות. בקורס מביאים יינות גם לא כשרים וכן ינות שנפתחו על ידי מחללי שבת. א. האם מותר לי לסמוך על הדעה המקלה, שכל הבעיה היא במזיגה, ולכן אפשר לטעום אם היין נמזג ע"י שומר שבת? ב. האם יש חילוק בין יין שמחלל שבת פתח לבין יין של עכו"ם?
תשובה: היות ואינך בולע אלא רק טועם, יהיה מותר לטעום אפילו סתם יינם של גויים. על איסורים אחרים יש דיון, אך לגבי יין נסך זה יותר קל.
שאלה: למה לא לשים תכלת?: ראיתי את תשובת הרב באתר ורציתי לשאול, אם ראיות המעודדים להטיל תכלת מסתברים, למה הרב כתב שאינו שם? ואף אם תאמר שאביו של הרב, הרב זלמן שליט"א וכן מגדולי הדור המובהקים, האם במקרה כזה אין עלינו לחובה לברר לעצמינו ואם יראה שצריך לשים, אז במקום שיש ביטול עשה אין חולקים כבוד לרב, ועל כגון זה דרשו רבותינו "ואדברה בעדותיך נגד מלכים ולא אבוש". ובפרט שיש סוברים שאסור להטיל לבן משום ביטול עשה בידיים.(מובא בתחומין טז, וכן פוסק הרב ליאור שליט"א) וגם הרב אריאל שליט"א לא אוסר אלא סובר שזו מידת חסידות (למרות שהוא עצמו לא שם), ודעת הרב דרורי שליט"א שצריך לשים, וכן כמה עדויות על רבני ערים חשובים ורבנים חברים בבית דין הדול בירושלים שמטילים תכלת בבגדיהם. האם אין פה ספק דאורייתא לחומרא? ואם נאמר סברא שרק איפה שההחמרה בטוח שתועיל, אז אומרים ספק דאורייתא לחומרא, מה מכריחינו לומר חידוש זה? הרי יש חולקים עליו מעיקרא, ונימוקם עמם. (כך כתב הרב דוד חיים הלוי זצ"ל, כמדומני בחלק ו, באזור עמוד ש משהו)ומשמע מסיפור של הרב בורשטיין שליט"א, שגם הרב אויערבאך זצ"ל לא התנגד לדבר. ואולי באמת זה מעיד על התקרבות הגאולה? שבוע טוב לכבוד הרב, וסליחה על אריכות הדברים.
תשובה: קשה לי להאריך עתה בתשובה על כך. רק אכתוב שיש משקל חשוב מאוד לדבריהם של זקני הרבנים ולמסורת ישראל. ולכן יתכן שיעברו עוד שנים עד אשר צבע התכלת יאושר ויתקבל, ואזי תהיה מצווה גמורה ללובשו. ומי שאינו מניחו עתה בציצית, אמנם אולי מתרשל במצווה לדעת כמה רבנים חשובים, אולם מנגד הוא נשען על מסורת התורה שתלויה בזקני הרבנים, שאכן אינם משנים ממנהגם עד שהדברים אינם מתבררים אצלם בוודאות. וכל זה לגבי דברים שאין בהם הכרח, אבל בדברים שיש הכרח, שכלל שמירת התורה והמצוות תלויים בהם, כמו בענייני חינוך, או שהם צורך גדול לאנשים רבים או פיקוח נפש (כמו ביחס להשתלת איברים), לפעמים אין מנוס ויש להעמיד את הדברים על אמיתתם, על פי אמיתתה של תורה, גם אם חלק מזקני הרבנים מפקפקים בדבר.
שאלה: ספרי פרופ  שפרבר: מה היחס לסיפרי פרופ שפרבר, אשר דנים בדרכי הפסיקה ובספר האחרון שהוציא אף קורא להתרת עליית נשים לתורה וקריאה בה, ואותו אדם הוא גם רבה של ביהכנ"ס "שירה חדשה" בירושלים (ביכנ"ס שנשים עולות וקוראות בתורה, ואף מובילות בחלק מקיטעי התפילה)?
תשובה: כבר לפני זמן, כשפרסם לראשונה את דעתו, כתבתי לו שהוא פורץ פרצה חמורה רי בתי הכנסת והדבר עלול להביא לרפורמה. גם הרפורמים הראשונים כתבו ספרים ובהם הוכיחו מהתלמוד שמותר להתפלל בגרמנית ולהכניס עוגב לבית הכנסת. התוצאה ידועה.
שאלה: חתונה במסגרת קשיחה: אני היום בצבא, במסגרת משמעותית מאוד אך קשיחה. יש לי התלבטות. מצד אחד, אני מרגיש שמתפתח בי רצון לקשר זוגי, אבל מצד שני, אני לא נותן לרצון מקום מכיון שבמסגרת בה אני נמצא אין כל כך גמישות - אם אני אתחתן אזי אני אאלץ לוותר על התפקיד שלי (ואני ממש רוצה להיות בו, עבדתי הרבה בשביל כך) או שאני אאלץ לחיות במנותק מאשתי - חזרה הביתה בסופי שבוע ובתקופות עמוסות יותר אף פחות מכך. בהנחה שגם אם אני חייל מעולה, המצב לא ניתן לשינוי (כי יש לרבנים, במחילה מכבוד הרב, נטייה לומר ש"רק תתחתן ותראה שהצבא מאפשר לך לחיות כמו שאתה רוצה"). ראוי לציין שאני נמצא בסביבה בה יש גם בנות (וגם אזרחיות). בנוסף, והיה והציעו לי מישהי שאני מכיר ויודע שהיא בחורה טובה ממש, ואיך שזה נראה לי זה מתאים מאוד, האם מותר ראוי להתחיל לצאת עכשיו, להכיר ולהחליט מה הכיוון, אך להתחתן רק בעוד כשנה וחצי-שנתיים? אם הרב יכול לתת הדרכה באופן כללי, של מה נכון לעשות עכשיו ומה לא. הרב!
תשובה: אם אין לך נפילות בתחום העריות או הרהורים אסורים אתה עוסק במצווה ופטור מן המצווה. לכן אני ממליץ להתעכב בשנה עד שתוכל יותר להתפנות. אם הנסיונות הולכים וגוברים אזי תתחיל להיפגש ולאחר שיווצר קשר חזק נראה כיצד ליעץ לך כיצד להתנהג. האם להתחתן מיד או להתעכב. תשאל בבוא העת וננסה לענות לפי המצב שתהיה בו.
שאלה: הנחת תפילין לפני התפילה: אני נוהג לומר ברכות השחר וקורבנות בבית, לפני התפילה ובזמן הנותר עד התפילה ללמוד הלכה וכדו. האם ישנה חובה להתעטף בטלית ולהניח תפילין לפני אמירת ברכות השחר והקורבנות?
תשובה: יש בזה מעלה גדולה אבל לא חובה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: דחיית המחזור עקב טיול: האם מותר לאשתי לקחת כדורים לדחיית המחזור כדי שלא נהיה אסורים בזמן הטיול?
תשובה: מותר לקחת כי זה לא מונע הריון ואין בזה סכנה.
שאלה: אבא ובתו שלא מדברים: אני כבר לא זוכרת איך זה התחיל, אבל זה נמשך כבר כמה שנים, אבא שלי ואחותי לא מדברים זה עם זה. נסיתי לדבר עם אחותי, וזה רק הרחיק אותה ממני, היא אלא מוכנה לדבר על הנושא. הדבר גורם צער רב לאימי וקשה לי לראות זאת (אם כי אני נשואה ולא גרה בבית הוריי), מה אפשר לעשות כדי לתקן את הדבר המעוות הזה? (כפי שאני מכירה אתם, אף אחד לא יעשה את הצעד הראשון, אין מצב. וגם אני לא בטוחה שהם רוצים זאת.) אמא שלי לוקחת את זה מאד קשה וזה לא בריא לה, גם היא ניסתה לדבר עם הצדדים ללא הועיל. (גם הסברתי לאחותי שקשה לאמא וכו. אבל שוב, היא מוכנה להקשיב ולדבר על זה).
תשובה: האם ניסית לדבר עם אביך ואם לא אז תנסי לדבר על ליבו שהוא יעשה את הצעד הראשון, ואם גם זה לא אפשרי, איני רואה מה לעשות, רק תעודדי את אימך שזה יכול להיות במשפחות טובות.
שאלה: הנחת מרק על פלטה לפני שבת: האם מותר להניח, מלפני שבת, מרק, על הפלטה אשר מכוונת להידלק בשבת בבוקר לצורך חימום המרק ואכילתו בסעודה של שבת בבוקר? (מקרה זה מתאים לימות החורף, בהם אנו לא אוכלים בערב שבת בביתנו, ומעוניינים לאכול מרק בבוקר שבת) 1.אבקש לציין ששאלתי רב בנושא אשר ענה לי שלדעתו אסור, אך הוא לא זכר מי אומר זאת ומה טעם האיסור. 2.אני נמנה על עדות המזרח והולך בעיקר לפי פסקי הרב עובדיה יוסף. לפיכך, אבקש אם אפשר, לציין את ההלכה לספרדים וכמו כן את מקור ההלכה וטעמה.
תשובה: מוזכר באחרונים שלא לשים דבר רטוב, אפילו מיום שישי והפלטה אמורה להידלק בשבת כדי שהאוכל יתחמם בשבת. אוכל גושי אין בעיה לשים על הפלטה. אלה שפוסקים שאין בישול אחר בישול, אין הבדל בין דבר גושי לדברי נוזלי. אבל מרן המחבר פוסק לחומרה, שדבר נוזלי שהתחמם, יש בישול אחר בישול.
שאלה: להסתכן בשביל לתפוס מחבלים: לאחרונה סיימתי את שירותי הצבאי וחזרתי לישיבה, ובכל זאת ישנו מאורע שהתרחש בתקופת שירותי הצבאי ואני מתלבט האם הייתי צריך לנהוג כפי שנהגתי. מה שקרה זה שהתקבל מידע מהשב"כ שישנו מחבל או שניים חמושים בתוך בית באחד הכפרים, הגענו לשם עם המ"פ (אני הייתי החובש כך שתמיד הייתי צמוד אליו) והכרזנו שייצאו מהבית, בשלב מסוים יצאו מספר אנשים מבני הבית, ומתיחקור שלהם התברר שהמחבלים עדיין בבית. המשכנו להכריז להם שייצאו אך הם לא יצאו כך שהוחלט להרוס את הבית על יושביו. ואכן הגיע D9 (כמו שהיה בהתנתקות) במטרה להחריב את הבית על יושביו (היינו המחבלים הנ"ל) אלא שאז הגיע המח"ט של הגזרה (לא יודע איך הוא צץ שם פתאום) ואמר שכיוון שאי אפשר להרוס את הבית בלי שייהרסו עצי הזית שבחצר לכן אין זה ערכי או מוסרי ולכן הוא אמר לנו להכנס ב"רטוב" ( להכנס בעצמנו). בסופו של דבר תפסו את המחבלים בבית (הם התחבאו בתוך בור שהיה בבית ואכמ"ל). ואף אחד מהחיילים לא נפגע ב"ה. למרות שאף אחד לא נפגע, יש לי נקיפות מצפון האם היה מותר לי להכנס לבית, כי הרי ברור לי שהפקודה של המח"ט הייתה מעוותת ובלתי מוסרית לחלוטין. האם, לדעת הרב, הייתי צריך לסרב לפקודה של המח"ט? כי אולי יש צד לומר שכיוון שכך הצבא התנהל אז צריך להשמע לפקודותיו. אני יודע שזו לא שאלה למעשה וזה סיפור שהיה לי לפני שנה וחצי ובכל זאת חשוב לי שהרב יאמר לי את דעתו (ונפק"מ לעשות תשובה על מצוות ונשמרתם, וגם לידיעת התורה)
תשובה: כמובן, שאם יש לצבא ישראל אמצעים שאינם מסכנים את החיילים (ירי מרחוק או על ידי כלים כבדים או אש תלולת מסלול וכו'') וודאי שצריך לנצל אותם. אך להגיד שזו לגמרי טעות, אינני יכול לומר. יכול להיות שגם אם לכתחילה לא היה צריך לנהוג כך, אתה התנהגת כך בזמן מלחמה, כדי לשמור על המסגרת הצבאית ולא להמרות את פי המח"ט, למרות שזו הייתה פקודה עקומה, ולא צריך להיות לך נקיפות מצפון.
שאלה: קריעת נייר כסף ונצמד בשבת: ראיתי בתשובה, שהרב כותב להתיר קריעת נייר בשבת באופן שמקלקל, האם זה מותר גם כאשר קורעים נייר כסף או נייר נצמד לצורך כיסוי איזו קדרה או תבנית, ואם כן האם יש איזושהי דרך שצריך לעשות באופן שזה יהיה מקלקל? ברוך תהיה רבנו.
תשובה: מותר לקרוע נייר עטיפה בשבת כשהעטיפה מתקלקלת ולא מתכוונים לחתוך אותה בצורה מסוימת או לשימוש חוזר.
שאלה: לבוש צנוע במקום העבודה: אני עובדת במקום חילוני.ואני הדתיה היחידה שם. אני נשואה ועליי להתלבש צנוע וגם לשים כיסוי ראש. ואילו הן מתלבשות איך שבא להן. אני מרגישה כל כך מוזנחת עם הבגדים האלה. כאילו אני לובשת סמרטוטים. ועם הכיסוי ראש אני מרגישה כמו איזה זקנה בת 80. נוסף לכך אני מרגישה גם מצד העובדים יחס משפיל. הם מסתכלים עליי בצורה משונה. אני מרגישה גם שנאה מצדם בגלל שאני דתיה וזה בא לידי ביטוי גם בקידום שלי במקום העבודה. אני עובדת מצויינת ויש לי הרגשה שלא מקדמים אותי בגלל שאני דתיה. אני מבלה הרבה שעות במקום העבודה ומצב זה גורם לי לדכאון והתמרמרות על החיים. מה לעשות?
תשובה: טוב עשית שכתבת על הרגשתך. ואולם אין סיבה שאת תרגישי שלבוש צנוע הוא פחות מרשים מלבוש שאינו צנוע. אם מתלבשים בטעם ויודעים לבחור את הבגדים המתאימים וההולמים נראים טוב גם בלבוש צנוע ואולי אפילו דווקא הלבוש הצנוע יותר מרשים. את לא צריכה להרגיש פחותה מהם אלא דווקא עולה עליהם מפני שאת דתית יש לך ערכים את אמורה להיות יותר הגונה ויותר ישרה ולכן יותר מוערכת מפני המעלות האלה. במקום להרגיש מושפלת את צריכה להרגיש שאת עולה עליהם. ואם אכן כך תרגישי גם הם יסתכלו עליך בהערכה ובכבוד. אכן, אם בכל זאת הם כאלה שמחמת קנאה או או מדות רעות הם מתיחסים אליך לא כראוי הייתי מציע לך לחפש מקום עבודה טוב יותר עם אנשים יותר הגונים.