LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חיזוק באמונה אחר השואה האחרונה: אנחנו (כל העם) צריכים חיזוק באמונה אחרי מאורעי השואה שהיו בהם צדיקים וחסידים ולא הועיל להם תורתם ויראתם, ולכאורה בפסוקי התורה משמע כי על ידי עבודת ה ינצלו מכל רע ודוד אמר ודורשי ה לא יחסרו והכול יודעים התשובה שרגילים לתת על זה כי לעולם הבא זה טובה וכדומה, אבל כל זה אינו מתקבל כל כך על לב מי שענין עולם הבא אין ברור בעיניו ולא מצא בתורה מה הוא בבירור ולא נרמז בתורה עוה"ב ולא גן עדן ולא גיהנום, ובאמת שאין זה נוגע לנו לדעת מה יהיה אחר העולם, אבל לענין חיזוק האמונה מחמת ההשמדה הגדולה שהיתה לעינינו היה נכון לתת על זה תשובה מספקת שגם פשוטי העם יבינו קצת.
תשובה: ב"ה ישנן שאלות שהן קשות מאוד, לא בגלל שאין להן תשובות, אלא בגלל שהן נוגעות בנקודות מאוד כואבות לנו ולעם ישראל בכלל. כואב כל כך מה שעם ישראל עבר, ועד היום אנו מלקקים את הפצעים הנוראיים שחבלו בנו. עם ישראל היה יכול להיות אחר לגמרי בלעדי השואה הנוראה. אין סליחה למי שרצה כל כך להשמידנו, והנקמה הגדולה ביותר היא שאנו נצא מהדברים הנוראיים האלו יותר גדולים ויותר חזקים. קושי דורש התמודדות, וכשמתמודדים נכון עם קושי זוכים להתקדם ממנו. חשוב מאוד לדעת שישנם שיקולים אישיים כגון אלו שאתה מזכיר, וישנם שיקולים כלליים, שעם ישראל מתמודד או צריך לעבור. כמובן שהשיקולים הכלליים לא באים לבטל את הקושי והכאב, ואנו הקטנים מנסים רק להבין. הרב צבי יהודה זצ"ל לימד אותנו שהשואה היא בית הקברות לגלות. עם ישראל עבר שלב, והשלב הבא שאליו נכנס הוא שלב של תחילת גאולה, אלא שכדי לנתק את העם מהגלות היה צריך לפקוד זעזוע קשה על העם, וזעזוע זה היה השואה. דברים אלו דורשים אריכות ודורשים העמקה והרחבה, ואני מאוד ממליץ לקרוא על כך שיעורים באתר, ובמקומות נוספים, להגיע לכל הצדדים ולהבין את הדברים לעומקם. מטבע הדברים אי אפשר בתשובה כזו או אחרת לענות על הדברים ולסגור אותם, אלא רק לפתוח, ולכן אקצר. אשמח להיות בקשר ולעזור עוד בכל מה שאוכל, והמשך ללמוד ולהתקדם מתוך קושי השואה לבירור עצמנו, עם ישראל ומקומנו בתוך העם ובתוך התהליך שה' מוביל את עם ישראל ואת העולם. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: נדר ל ה  : כבוד הרב אני מתחזק כבר כמה חודשים לאחרונה קרה לי מקרה אישי שגרם לי לזעוק לשם יתברך ואני מקבל את המקרה באהבה כמו שכתוב " אשרי הגבר אשר תיסרנו יה ומתורתך תלמדנו " אני בהתבודדות כבר שלושה חודשים ולומד תורה במשך כל הזמן הזה, ומרגיש את שכינת השם בקרבתי. מתוך לחץ נפשי עמוק וזעקה גדולה לשם נהגתי בפזיזות ונדרתי נדר לשם מילות הנדר הן : זרעו לעולם יהיה, וכסאו כשמש נגדי. אני מפחד כי כוונתי הייתה טובה ונכונה אך אני בא מבית חילוני ואני שומר שבת כשלושה חודשים לפעמים אני שוגע ומביט בטלוויזיה בשבת ואני מפחד שהנדר שנדרתי יפגע בי. אני אוהב את השם יתברך אהבה גדולה ויראה גדולה ולא יודע מה לעשות.
תשובה: אין לך מה לחשוש הנדר לא יפגע בך. זהו מנהג טוב לנדור נדר לקיים מצוות ולהתחזק ביראת שמים. וכדאי שיהיה לך קשר קבוע עם רב תלמיד חכם גדול בתורה וישר מידות כדי שידריך אותך בעלייתך בקדושה.
שאלה: כשרות לפסח : האם מספיק לפי מנהג אשכנז הכשר "כשר לפסח" בלי שיהיה כתוב במפורש "בלי חשש קיטניות" לדוגמה: מעדן חלב קרלו או קופסת שימורים פיטריות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה על פי הנוהל כאשר לא כתוב לאוכלי קטניות - המוצר אמור להיות ללא חשש קטניות. אולם יתכן שלא כל המפעלים דייקו בכיתוב. קרלו - ללא חשש קטניות. בפטריות מוסיפים חומצת לימון שאפשר להכינה גם מחמץ או קטניות. לכן עדיף שיכתב ללא חשש קטניות. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: קיום מצוות ומידה כנגד מידה: קראתי שכתוב שאם מקיימים מצוות זה הסדר של העולם, ככה אנחנו חיים את החיים שלנו איך שצריך (ה בוראנו והוא יודע את הסדר) והעונש שלא מקיימים זה לא עונש בדיוק אבל זה מצב לא מתוקן של האדם והעונש כביכול שהוא מקבל זה בגלל החוסר סדר שהוא לא הלך לפי מה שצריך. איפה נכנס פה הקטע של מידה כנגד מידה? שאנחנו כן מקבלים עונש בגלל שעשינו משהו לא טוב.
תשובה: : אני לא רואה סתירה בין הנהגה שהקב"ה מנהיג את העולם במידה כנגד מידה עם ההבנה שהבנה העמוקה של מידה כנגד מידה לא כעשייה אחת שגוררת תגובה ממקום אחר. יש להתבונן על המציאות כדבר אחדותי יותר. האחדות מלאת חיים. פגיעה באחדותית במציאות גורמת למיעוט חיות. זו המשמעות של מידה כנגד מידה.
שאלה: כשרות קהילתית: רציתי לדעת האם אפשר לסמוך על תעודת הכשרות הפרטית קהילתית של הפרוייקט אותו מנהל הרב אהרון ליבוביץ בירושלים עיה ק שפועלת על בסיס נאמני כשרות ולא משגיחי כשרות של הרבנות הראשית.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אי אפשר לאשר, לחווה דעה ולתמוך בדבר שנעשה בניגוד לנהלי הכשרות ולא מפוקח על ידי הרבנות. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: איך אפשר לדעת מה לא נמכר במכירת חמץ?: הרב. ידוע שלאחר פסח חברות המזון משווקות מוצרים שכתוב עליהם 'נטחן לאחר הפסח', ואחרי כמה חודשים הם מוציאים לשוק את כל המוצרים שנמכרו במכירת חמץ. למי שרוצה להמיר ולא לקנות מוצרים שנמכרו במכירת חמץ - יש דרך לדעת גם לאחר מכן מה נמכר במכירת חמץ?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן לפי תאריך הייצור המודפס על האריזה. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: תולעים בלחם?: הרב. שמעתי שמועה שלאחר פסח המפעלים של הלחם מתחילים מיד לייצר את הלחמים במכונות שלא עבדו לפחות שבוע, ובמכונות נוצרו המון תולעים בגלל השבוע שהם שבתו, האם צריך לחשוש לכך?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש מאפיות שמקפאות בצקים לפני הפסח ואופות אחר פסח. הם כוללות את הבצקים במכירת חמץ. רובם אופות מקמח מלפני הפסח שגם אותו צריך לכלול במכירת חמץ. הקמח מנופה לפני הלישה. המשגיח צריך לוודא נקיון בית הנפה והצנרת שאחר הנפה לפני הייצור שאחר הפסח. אפשר לברר אצל המשגיח אם וידא את הנ"ל. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: ביקור בבית העלמין: מדוע נהוג לא לעלות לקבר בשנה הראשונה? ידוע לי שהכל מתחיל ונגמר במנהג. אבל מה אומרת על כך ההלכה. מראש. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בית עלמין בשנה ראשונה"
תשובה: אין בזה עניין הלכתי, משום כבוד הנפטר עולים, אי אפשר לומר שאסור ואי אפשר לומר שמותר. הגר"א היה מסתייג מזה. אך זה אינו עניין הלכתי.
שאלה: צביעת דיקט בחול המועד: האם מותר לצבוע דיקט בחול המועד בשביל מדף?
תשובה: מלאכה אסורה בחול המועד והתירו דברים בודדים. צביעה אסור
שאלה: מאכל לח והדלקת נרות שבת: לרב האם אפשר להניח מאכל לח או עם רוטב לפני שהפלטה בשבת נדלקת? כיצד אישה מרוקאית תדליק נרות שבת: עדיף להדליק נרות ואז לברך או קודם לברך.? שהרי כל עדות המזרח נהגו להדליק ולעניין "מברך ועובר לעשייתן" מכסים את העינים ולפי דעת בה"ג האישה מקבלת שבת בהדלקה וזה עדיף מאשר קודם לברך שיש ספק חילול שבת וספק ברכה לבטלה שמה הנר יכבה לא כך.?
תשובה: לא כיון שידוע שהפלטה תדלק זה דומה למי ששם סיר על האש ואח"כ מדליק את האש שעובר גם משום מבשל. כיון שיש בזה מנהגים שונים ולרבני מרוקו יש מסורת מגדולי תורה עצומים יש לברר מה נהגו במרוקו וכך לנהוג.
שאלה: הגדרות אבידה: 1. מה מוגדר יאוש בעלים?מתי כן מתי לו? 2. האם תלוי באיזה מקום נמצאה האבידה, ואיך היא מונחת? 3. וכן מה מוגדר סימנים שינמעו יאוש בעלים? ולכמה זמן מאז המציאה?
תשובה: 1.הגדר של ייאוש הוא כשהמאבד אומר או חושב לעצמו "וי לי לחסרון כיס" כלומר כשהבעלים משלים עם המציאות שהחפץ אבוד ממנו והוא יפסיד את ממונו. (ב"מ כג עא, שו"ע חו"מ רסב, ה). 2.כאשר נראה שהחפץ הונח שם על יד הבעלים ולא נפל אם המקום משתמר לא יגע בו, אם המקום קצת משתמר, לרמב"ם ושו"ע לא יגע בו ולשא"ר ורמ"א אם יש בו סימן ייטול ויכריז. ואם נמצא במקום שאינו משתמר כלל, דינו כאלו מצאו דרך נפילה. מקום נחשב כסימן, אלא אם כן זו אבדה שזזה ממקום למקום מחמת הילוך בני אדם. (ב"מ כה עב, שו"ע חו"מ סימן רס סעיפים ט-י) 3.גדר סימן הוא שינוי הקיים בחפץ שמחמתו יוכל בעל האבדה להוכיח שהוא שלו, בין אם הסימן בגוף החפץ, במידה, במשקל או במקום בו הונח. (שו"ע שם סימן רסב סעיף ג) ישנם שלושה רמות של סימנים: א. סימן מובהק: כגון שיש נקב בצד אות מסוימת. ב. סימן בינוני: כמו המשקל של החפץ. ג. סימן גרוע כמו צבע החפץ שהרבה חפצים מצויים עם זיהוי זה. על פי סימן מובהק או בינוני מחזירים אבדה, כיון שאין הרבה חפצים עם סימנים אלו, לעומת זאת אין משיבים אבדה על פי סימן גרוע ואינו נחשב לסימן טוב. (שו"ע שם סימן רסז סעיף ד ובסמ"ע שם ס"ק ז) 4.כשיש באבדה סימן הבעלים אינם מתייאשים אף לאחר זמן רב. 5.ישנה חובת השבה גם באבדה שאין בה סימן אם היא נמצאה שהמאבד עדין לא שם לב שהוא אבד ממנו.המוצא חייב לשמור אותו עבור הבעלים, כיון שאנו פוסקים כאביי שייאוש שלא מדעת לאו שמיה ייאוש, כלומר כל עוד הבעלים אינו יודע שאבד לו החפץ אין הייאוש חל שהרי לא נתייאש ממנו. ואף על פי שנתייאש לאחר מכן כיון שהמוצא התחייב להשיבו בעת שהרים החפץ, שוב אינו נפטר מהמצווה בייאוש הבעלים. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: טיסת כהנים לפולין: ברצוני לשאול, האם מותר לי כ-כהן לטוס לפולין בידיעה שכמעט בכל פינה אני אמצא עצמי ליד על קבר של יהודי. והאם בכללי רצוי לטוס לשם. יצחק
תשובה: לא בכל פינה יש קבר רק במחנות ההשמדה
שאלה: מלאכת בונה : לפני הפסח קניתי כוסות פלסטיק רב פעמיות ליין שמרכיבים אותם. זאת אומרת החלק העליון של הכוס שכולל רגל של הכוס זאת חתיכה אחת והתחתית זאת חתיכה שניה ועל מנת שתהיה כוס שלימה יש צורך לחבר את שני החלקים. החיבור די קל פשוט מכניסים חלק עליון לתוך התחתון בלי להפעיל כוח ורצוי לומר שלפעמים הם גם התפרקו בגלל שהחיבור די רופף. בעלי שאל לגבי הכוסות ונאמר לו שזוהי מלאכת בונה האם זה נכון?! אשמח לקבל תשובה. חג שמח.
תשובה: אין לחברם בשבת. הואיל וזו הפעם הראשונה שמחברים אותם, יש בכך חשש למלאכת מכה בפטיש.
שאלה: בצל וקרש חיתוך בשרי: חתכנו בצל עם סכין פרוה על קרש חיתוך בשרי, האם הסכין הפכה בשרית
תשובה: לכתחילה נכון להשתמש בקרש פרווה, אמנם בדיעבד הסכין לא נעשתה לבשרית. (דבר חריף א, יג)
שאלה: מה מברכים על עוגיות יין?: מה מברכים על עוגיות יין בפסח?
תשובה: בעוגיות יין יש קמח ולכן מברכים בורא מיני מזונות. אפילו על מעט קמח מברכים מזונות ולא הולכים לפי הרוב כיון שהקמח בא להשביע יש לו חשיבות ואינו בטל, בשונה משניצל מצופה בקמח עם ביצה - מברכים שהכול שהקמח בא להדביק את הביצה.
שאלה: פתיחת קרטון חלב בשבת: לרב שליט"א, האם פתיחת קרטון חלב בשבת נידונת כבקבוק עם סגירה מתכתית (כגון,יין) או כבקבוק עם סגירת פלסטיק (כגון, משקאות קלים)? ישר כח
תשובה: דינו כבקבוק עם סגירה מפלסטיק
שאלה: רב ספרדי או אשכנזי?: בן זוגי ואני מארגנים חתונה ומתלבטים או להזמין לחופה רב ספרדי או אשכנזי. אני אשכנזייה ובן זוגי ספרדי. מה כדאי, והאם זה משנה מבחינת הלכות כלשהן? המון שבוע טוב וחג שמח אלינור
תשובה: אין עדיפות,עדיף לשלב במנגינות. יש הבדלים בנוסח הכתובה, והאם מקיימים חדר ייחוד. וכן הבדל בהקפת הכלה את החתן שלא נהוג אצל הספרדים.
שאלה: שריה לאחר חיתוך העלים: מחילה, והלא אם יחתוך את העלים דק דק כרצון השואל בשאלתו לא יצליח לשטוף את העלים לאחר השרייה שכן כידוע מטרת השרייה בסבון גם בירקות מפוקחים הינה בכדי להוריד את החרקים הדבוקים, ואיך א"כ יעשה זאת לאחר חיתוך העלים דק דק?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ניקוי ירקות עלים"
תשובה: וברכת ד' אם יחתוך דק יוכל לשטוף יותר טוב, יכניס במים ויבחש את העלים הקצוצים. אלא א"כ יש לי איזה חוסר הבנה בשאלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לימוד תורה לצורך התחזקות: כבוד הרב, אני בחור כבן 20 חוזר בתשובה, התחלתי לשים כיפה וציצית, עכשיו אני רוצה לדעת אילו ספרים יש בכדי להתחזק ולחזק את האמונה שלי?
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, לראות את הרצון העז שלך להתקדם, להיות יותר טוב ויותר שלם, וכמובן להיות יותר קרוב לאבינו שבשמים. ידידי, אתה זוכה לעשות המון דברים נפלאים, וזוכה ממש לאוצרות עצומים, ודבר זה מאוד משמח. יחד עם זאת, תמיד יש מקום להמשיך ולהתקדם, להמשיך ולבנות ולהגיע לשיאים חדשים, שיאים שימלאו אותך בשמחה עצומה ובשלמות גדולה. גם השאיפה שלך להתקדם על ידי לימוד נכונה מאוד וחשובה מאוד. לימוד התורה הוא בסיס לכל התקדמות רוחנית, שכן בתורה גם יש את ההדרכה איך להתקדם וגם יש בה את כל העולם הרוחני שאדם נקרא לבנות בעצמו. אדם שבנה בתוכו עולם רוחני הוא אדם גדול יותר, שלם יותר וממילא זוכה בצעד מאוד חשוב בכל הקשר שלו עם ה' יתברך. עולם התורה גדול ועצום, ומלא חידושים נפלאים, מלא המון אוצרות גדולים וחשובים. אלא שהדרכה באיזה ספרים ללמוד לא תמיד פשוטה. כדי להדריך אותך באופן נכון, צריך להכיר אותך באופן אישי יותר, לדעת מה למדת, מה יותר מתאים לך, ומה יקדם אותך בשלב בו אתה נמצא. כיוון שלא קל לכוון בדרך זו, אני מאוד ממליץ למצוא לך מישהו באיזור המגורים שלך שיוכל לעזור לך, וכך על ידי קשר טוב תוכל להמשיך ולהתקדם צעד אחר צעד, בשמחה וברוגע. ויחד עם זה בהמון סיפוק. חזור אלי, ואשמח לעזור לך למצוא מישהו ללמוד איתו, או אפילו מסגרת שבה תוכל להשתלב ולקבל מכך המון. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: כשרות בפסח: כבוד הרב משפחתי מקפידה מאוד על כשרות המוצרים לפסח. קנינו שתייה קלה לחג כאשר על כל הבקבוקים היה רשום "כשר לפסח" אולם על אחד מהם (אשכוליות) לא היה רשום וגיליתי זאת רק לאחר ששתיתי כוס וחצי. מה עליי לעשות? קשה לי מאוד עם רעיון החילול
תשובה: יש להשתדל מכאן ולהבא לבדוק טוב את אישור הכשרות על כל מצרכי אכילה או שתיה וד' יסלח לך על הטעות.
שאלה: חיוב תיקון באמירת שם שמיים לבטלה או ברכה לבטלה: שאלה שעולה אצלי ומאד מטרידה אותי בכל יום. לא מצאתי תשובה מסודרת בפוסקים. ידוע שאחרי אמירת שם שמיים לבטלה חלילה, או אמירת ברכה לבטלה יש לתקן העבירה על ידי השלמה לפסוק מלא ובכל מקרה על ידי אמירת "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד". השאלה: מה הדין לאחר שעבר זמן של תוך כדי דיבור אבל לא היתה הסחת הדעת מהעניין: האם ישנו חיוב לתקן העבירה הן על ידי השלמה לפסוק והן ביחס לתוספת אמירת "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד",או ש"עבר זמנו בטל קורבנו" ואין כלל אפשרות כזו? האם יש הבדל בין תוך כדי דיבור והסיח דעתו לבין תוך כדי דיבור כשלא הסיח דעתו? האם יש הבדל בנושא הין ספרדים לאשכנזים? אשמח לקבל את המקורות לתשובה בנושא.
תשובה: תיקון כמו קרבן על חטא אפשר להביא גם אחרי זמן רב ומובן שעדיף להזדרז. מצאנו בגמ' שתיקן רשב"ג שאישה יכולה להביא קרבן על כמה הפלות שהיו לה ולא הביאה בזמן (בבא בתרא קסו.). לא נראה לי לחלק בין אשכנזים לספרדים.
שאלה: גילוח בערב חג שחל בספירת העומר: הספרדים, נוהגים שלא להתגלח במהלך ימי ספירת העומר וכן מתגלחים לכבוד שבת קודש. לכן, רציתי לשאול מה הדין לגבי ערב חג? כלומר, האם מותר להתגלח גם לכבוד ערב חג, כמו ערב שבת? וחג שמח!
תשובה: בערב החג הדיון הוא אחר. הרוב נוהגים שלא להתגלח בחול המועד כמו שלא מסתפרים. אולם יש פוסקים המתירים להתגלח בחול המועד.
שאלה: הדלקה ביום טוב: האם מותר בחג, להדליק גפרור או סגריה,מפלטה חשמלית חמה?
תשובה: אסור. טעם האיסור הוא משום נולד, שאין ליצור דבר חדש ביום טוב. המשנה ברורה בסימן תקב, ס"ק ד הביא תשובת כתב סופר שאין להדליק גפרור על ידי חום אש, כי יש בזה המצאת דבר חדש. ומה שמותר זה רק להעביר אש משלהבת או גחלת. הרב פיינשנטיין (אגרות משה, יורה דעה, ב, עה) התיר להדליק גפרור מחוט להט של מכשיר חשמלי, משום שזה נחשב אש, וכך פסק בשמירת שבת כהלכתה (פרק יג, ג).
שאלה: כוחו של כוח המחשבה : אני וחברי התווכחנו האם בכוחה של המחשבה לשנות מציאות, אני טענתי שכן והבאתי את רבי נחמן ו "דע שהמחשבה יש לה תוקף גדול, ואם יחזק ויגבר מחשבתו על איזה דבר שבעולם, יוכל לפעול שיהיה כך ואפילו אם יחזק מחשבתו מאד שיהי לו ממון בודאי יהיה לו, וכן בכל דבר, כך שהמחשבה תהיה בביטול כל ההרגשות". (ליקוטי מוהר"ן ח"א, קצ"ג), חברי טען שתורתו של רבי נחמן לא מקובלת על הרבה גדולי דור, וגם לא מקובלת עליו. ולכן הבאתי לו מקור נוסף מרבי חיים שמואלביץ ו יד. ר חיים שמואלביץ שיחות מוסר תשל"ב מאמר כו עמ צא בביאור ענין זה של "מאמין בחולדה ובור" אשר לכאורה אין לו מובן, נראה לומר, שע"י אמונתו בחולדה ובור הריהו נותן בהם כח לקיים את הדיבור היוצא מפיו, ואם יפר את הבטחתו הרי הם נפרעים ממנו. ומיכן אמרו ח "המאמין בהקב"ה על אחת כמה וכמה", שאם מאמין ובוטח בהקב"ה לא כל שכן שכביכול נותן כח בהנהגתו לנהוג עמו כמדת בטחונו ואמונתו. וזהו מה שאמרו ש"אין הגשמים יורדים אלא בשביל בעלי אמנה", כי ע"י בטחונם ואמונתם בהקב"ה שיוריד להם גשמים, הם נותנים כח בבריאה, והגשמים יורדים בשבילם. הבאתי מפה ראיה שבכוחו של האדם ע"י כוחותיו להשפיע על המציאות, ואין שום קשר לאמונתו בבורא עולם. אז חברי המשיך והקשה אז לפי דברי רבי חיים שמואלביץ יוצא שאמונה בעבודה זרה נותנת בה כוח של ממש, והדבר נוגד את ההגיון. השבתי לו שפעם שמעתי דרשה, שבאמת הדבר היה כך, שבכוח מחשבתם ואמונתם נתנו כוח של ממש בעבודה זרה, וככה מובן ומסתבר יותר למה גדולי וענקי הדורות הקודמים חטאו בחטא זה. שאלתי היא כזאת: 1. האם יש מקורות נוספים בדברי רבותינו על כוחה של המחשבה והאמונה? 2. האם יש מקור שבאמת אמונתם של הדורות הקודמים בעבודה זרה נתנה בה כוח של ממש? 3. האם יש מקורות שמנהיגים את האדם לפי אמונתו הפנימית? כך למשל שאם בן אדם יחשוב ויאמין שיהיה עשיר זה ישפיע על המציאות? ואם כן איך זה עומד כנגד מאמרי ח שמזונותיו של אדם נקבעים משמיים.
תשובה: : אין בידי פנאי לחפש בעבורך מקורות. אולם נראה לי שהפלגת בדברך. אין ספק שכוח המחשה וכוח האמונה פועל בעולם. זהו היסוד של כוח הפעולה שיש בתפלה. התפלה מיוסדת על האמונה שפעולת האדם אינה מצתמצמת למה שעושה אלא קודם כל למה שרוצה ומאמין שטוב שיהיה. אולם עיקר כוח הפעולה הוא מכוח מה שאנו מחוברים לקב"ה ומזרימים חיות אלוקית על ידי אמונתו וחיבורנו לקב"ה ודאי שאין כוח בעבודה זרה להחיות. דבר זה לא צריך ראיה ופסוקים רבים אומרים זאת בפשטות "פה להם ולא ידברו וכ'". ומה שמצאנו שיש גם כוחות טומאה בעולם שאולי יש גם דרכים כיצד לגרום שיפעלו על המציאות זהו רעיון שדורש צמצום וגבולות גדולים ובודאי שאין כלל לדמות את היכולת להזרים חיות מכוח אמונה בקב"ה לבין המגע עם הטומאה שאולי גם היא יכולה לגרום להרס המציאות. אנו מאמינים שככל שהעולם הולך ומתבסם ומתעלה אין לכוחות הטומאה כוח והעולם הולך וניזון רק מכוח החיות האלוקית והאמונה בחיות האלוקי. בנוגע לאמירה הפשטנית שאם באמת ארצה להיות עשיר אהיה עשיר. הדברים מורכבים יותר. יש לפעמים מצבים שנגזרת גזירה שגם מאה תפילות לא ישנו אותה. יש שאדם ירצה משהו שהוא מזיק לו שהקב"ה לא יפגע בו גם אם הוא חושב שזה טובתו. יש שאולי יקבל אדם עושר אבל יהיו לכך מחירים יקרים בתחומים אחרים. העיקר לשוב לתמימות בעבודת ה'. העיקר הוא להתקרב לה'. אדם צריך להסתפק במועט והיות שמח בחלקו. אם הקב"ה חפץ יתן לנו חלק גדול. אם הקב"ה יתן לנו חלק בחיים ועושר נשתדל לחלק אותו עם אחרים. אם אדם חפץ בעושר יהפך להיות שותף לקב"ה ויאמר לו אם תתן לי חיים אהיה שותף שלך ואתן חצי לי וחצי לעניים.
שאלה: קראו ללוי שיעלה שלישי: האם שקראו ללוי שיעלה שלישי,האם יעלה?
תשובה: אם מדובר שרק 'הציעו' לו לעלות לתורה יאמר לגבאי שהוא לוי, ומעשים שבכל יום ששואלים פלוני שיעלה לתורה והוא מעיר שהוא כהן או לוי. אולם אם כבר קראו לו לעלות לתורה בשמו אם מדובר ביום שיש רק שלושה קוראים ימחל על כבודו ולא יעלה. אם מדובר בשבת או בחג ימתין ליד הבמה ולא יעלה ויקראו לו למפטיר או לאחרון  הנוסף על שבעת הקוראים הרגילים. לספרדים יש להקל במקום הצורך לא להמתין לסוף הקריאה אלא יקראו לו לרביעי ויאמרו "אע"פ שהוא לוי".  עפ"י שו"ע ומשנה ברורה ועוד סימן קלה סעיף י
שאלה: להחליף נורה שרופה ביום טוב: האם היה מקום להקל ביום טוב להחליף נורה שנשרפה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא. הנורה היא מוקצה ואולי יש גם איסור בונה. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: תפילת הדרך: בעניין דין תפילת הדרך ראיתי שהרדב"ז ובעקבותיו הברכי יוסף ועוד שפוסקים שבמקרה שאדם הולך למספר ימים ולן שלא במקום יישוב אז שלא יברך בשם ומלכות בכל יום ויום. שאלתי היא האם במקום שיש חניון מסודר באמצע הדרך שבו כולם ישנים, או שפשוט יש מקום שבפועל רבים ישנים בו (האם יש הבדל?) האם זה יוגדר כמקום יישוב כל שלמחרת יברכו בשם ומלכות את תפילת דרך או שמא זה עדיין נחשב כדרך. אודה אם הרב יגדיר את המושג דרך.
תשובה: מוגדר כדרך. כל מקום שאינו מקום יישוב שיש שם בתים וגרים שם אנשים מוגדר כדרך.
שאלה: יום העצמאות: לכבוד הרב שליט"א! לקראת חג העצמאות הבא עלינו לטובה,רציתי לשאול את הרב מספר שאלות: א אני משתדל לנהוג לפי פסקי הרב מרדכי אליהו זצ"ל,שכידוע פסק לומר הלל ללא ברכה ביום העצמאות. יחד עם זאת,לאחרונה אני לומד הרבה דברים שמחזקים אצלי את התחושה הפנימית לברך על ההלל. האם מותר לי לברך או שאני חייב לנהוג כמו הרב "שלי" בבחינת "ועשית ככל אשר יורוך"? ב הלל בלי ברכה-לכאורה,הברכה נותנת את כל התוקף ואמירת ההלל ללא ברכה היא מעין אמירת פרקי תהילים בעלמא כמו שאפשר לומר בכל יום אחר,לא? אני יודע שיש חשש של ברכה לבטלה,אבל החשש שההודאה לה ביום כזה גדול לא תהיה מושלמת או תהיה חצי הודאה לא דוחה את החשש של ברכה לבטלה?מה גם שכך הורתה הרבנות הראשית וישנם תלמידי חכמים גדולים שמורים לעשות כן. ג האם האומר הלל ללא ברכה יכול לומר הלל שלם ללא דילוג? ד ידוע שבישיבת "מרכז הרב" נהגו במשך מספר שנים לגמור את ההלל גם בלילה.מדוע הפסיקו לעשות כן? ה מה היה טעמם של ראשי ישיבת "מרכז הרב" הגר"א שפירא זצ"ל והגר"ש ישראלי זצ"ל להורת לומר הלל בלי ברכה?כי לכאורה נראה מוזר שהם פסקו בניגוד לדעת הרצי"ה זצ"ל. ו גילוח ביום העצמאות-למיטב ידיעתי הגר"מ אליהו זצ"ל אסר,אבל הרבה תלמידי חכמים גדולים מתירים,האם ניתן להקל בדבר,במיוחד אם הזקן מציק? ז ברכת שהחיינו-האם אפשר לברך ללא חשש או שעדיף לקנות בגד חדש כדי לצאת ידי חובת כל השיטות? ראיתי הרבה פוסקים שמתירים לברך שהחיינו בספירת העומר על פרי חדש או מלבוש חדש.אם כן,מה הספק פה?על מדינה יהודית לא מברכים שהחיינו?נראה מגוחך שהבגד פוטר את המדינה. אני מתנצל על ריבוי הסעיפים,אבל השתדלתי "לדחוס" את כל שאלותיי בנושא בפעם אחת. לכבוד הרב שליט"א ו
תשובה: א. כיון שתיקון ברכה הוא עניינה של הרבנות הראשית, וכל הרבנים הראשיים הספרדים לא הסכימו לברך, נראה לי שאין זה מן הראוי לשנות. אמנם הברכה איננה מורידה מערך ההלל כי כלל בידינו שברכות לא מעכבות את המצוות, הברכות משכללות והלוואי שנזכה שרבנים ספרדים יפסקו לברך על ההלל כיון שנראה שזוהי עיקר ההלכה באמת. ב. אמירת ההלל אחרי התפילה איננה סתם פרקי תהלים כי גם בראש חודש ובחול המועד פסח ההלל הוא בלי ברכה וזה לא גורע מכוחו. ג. נראה לי שיש לומר הלל שלם בלי דילוג גם אם הוא נאמר בלי ברכה כי גדולת הנסים מחייבת לומר הלל בשלמות. ד. אמירת ההלל בלילה מיוחדת רק לליל פסח בגלל קרבן הפסח שנאכל בלילה אולם בימים אחרים ההלל נאמר רק ביום משום שנאמר ממזרח שמש עד מבואו שזה היום אז מהולל שם ד', ואין הלילה ראוי להלל. ה. הרב שפירא זצ"ל לא פסק לומר הלל בלי ברכה, ורק אמר כי מכיון שיש בזה חילוקי דעות גם לאומרים בלי ברכה יש על מה לסמוך, ואם היו שליחי ציבור בישיבה שבירכו לא גער בהם. ו. אפשר לגלח עפ"י הפסק של הרב ניסים זצ"ל שהתיר. ז. לא נהגנו לברך שהחיינו משום שאין זה חג מהתורה. גם בפורים וחנוכה לא מברכים שהחיינו על היום אלא על הנרות או המגילה, ובזמן הכרזת המדינה שאז הייתה שמחה גדולה, כמו גם אחרי מלחמת ששת הימים בפעם הראשונה שזכינו לחזור לכתל בירכנו שהחיינו, אך איננו מברכים ביום הקבוע מדי שנה.
שאלה: חבית לטבילת כלים : יש לי חבית פלסטיק מלאה במי גשמים שנאגרו בה. כמות המים מספיקה כמובן לטבילת כלים במלואם ללא חוצץ אך אינה גדולה מספיק לטבילה של אדם. קראתי שצריך מינימום כמות של 40 סאה לטבילה של אדם אך לא מצאתי התייחסות לגבי כלים. האם טבילת הכלים במי גשמים אגורים בחבית מוציאה אותי ידי חובה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה גם כלים צריך להטביל ב40 סאה מי גשמים או מעיין(יורה דעה קכ, א). אין להטביל בתוך כלי גם כאשר הוא מכיל 40 סאה כי המים בתוכו נחשבים לשאובים הפסולים לטבילה(יורה דעה רא, לד) הרב חגי בר גיורא
שאלה: מעשר כספים : הרב.רציתי לשאול בשעה טובה נולדה לנו בת ולכבוד הלידה,משפחתנו הביאו לנו קצת כסף,וגם אנחנו מקבלים כל חודש 140שח מקצבת ילדים.השאלה היא האם צריך לעשר מכסף זה? כי הרי זה למטרה מסוימת.כי לפי מה שאני יודע אם זה למטרה מסוימת(כגון סבתא שלי בחתונה הביאה לי כסף למכונת כביסה ולא עשרתי)לא צריך במעשר.אז רציתי לדעת אם זה אותו דין. לרב
תשובה: מעשר כספים אינו חובה וטוב לומר בלי נדר שחובתו לא תהיה מהתורה. ולכן על מתנות, קיצבת ביטוח לאומי לא חייבים לתת מעשר. ואם נותן אשריו וטוב לו.
שאלה: נגיעה בילדה: הרב, האם גם כיום צריך להחמיר בנגיעה בילדה מגיל 3? למשל, אחיינית וכד שמכירים מגיל קטן. איך בכלל אפשר להסביר זאת לילדה, היא הרבה פעמים נותנת חיבוק או מטפסת עלי. האם גם לתת לה כיף אסור? או לצבוט בלחיים? מראש
תשובה: : יש דעות המתירות נגיעה בילדה קטנה עד גיל שש שבע לפי הגידול של אבריה. וכל אחד יבחר את הדרך שמתאימה יותר להנהגתו והתעלותו בקודש ובמידות טובות.
שאלה: איך ללמוד שולחן ערוך - המשך: מדוע הרב לא מקבל את דברי הרב עובדיה יוסף שהשו"ע התקבל על כלל הע"י בא"י, והוסמך ע"י מאתיים רבנים וכו, והוא הביא לכך מקורות רבים. כמו כן האם אין בדל בין אשכנזים לספרדים, שהרי רוב האחרונים שחולקים על השו"ע הם אשכנזיים (ט"ז, ש"ך, גר"א, מ"ב, ערוה"ש ורבים נוספים). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "איך ללמוד שולחן ערוך"
תשובה: יש שני סוגי לימוד, לימוד ישיבתי ולימוד הלכה למעשה. אם בן תורה לומד שו"ע הוא צריך ללמוד את הגמרות, אחר כך את הבית יוסף ואז שו"ע. אם הוא לומד אורח חיים שילמד עם השולחן ערוך גם מג"א וט"ז, אם הוא לומד יו"ד שלימד גם ש"ך וט"ז, אם חושן משפט שילמד שמ"ע וט"ז, וכל זה אחרי שהאדם למד את הגמרות. אדם שילמד רק שו"ע יטעה. באורח חיים אפשר ללמוד עם משנ"ב. אם הוא לומד הלכה למעשה שילמד עם מישהו כי הוא עלול לטעות. הציבור האשכנזי עלה בהתחלה בתור ציבור שלם של תלמידי הגר"א. אין הבדל בין אשכנזים לספרדים, אם יהודי ספרדי נקלע לקהילה אשכנזית הוא ינהג כמוהם אבל אם מגיעה קבוצה גדולה היא לא מתבטלת.
שאלה: עליה לקבר של קרוב משפחה בחודש ניסן לאחר הפסח: רציתי לשאול האם מותר לעלות לבית העלמין בחודש ניסן בימים שלאחר הפסח לקברו של קרוב משפחה. למרות שאין יום השנה שלו חל בחודש ניסן. והאם יש חילוק בין ספרדים לאשכנזים. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בחודש ניסן נהגו לא לעלות לקברים למעט שנה ראשונה שעולים בשבעה ה30 ויום השנה גם בחודש ניסן. מנהג זה מובא : בגשר החיים כט ה, צרור החיים לרב אליהו זצ"ל פיסקה רנד. וזהו מנהג כלל העדות.