LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: עירוב שבת בחו"ל: מלון בחו"ל שנמצא במרחק של כ- 2.5 ק"מ מבית חב"ד - האם מותר ללכת את המרחק הזה (כולו בתוך העיר) ע"מ לזכות בתפילה במניין וארוחה חמה וכשרה? (בעיר אין עירוב ויש כביש ראשי שצריך לחצותו ע"פ גשר). האם יש פתרון הלכתי למקרה זה?
תשובה: מותר ללכת אולם אם אין עירוב אין לטלטל שום חפץ מהמלון לבית חב"ד. את יכולה לשים בבית חב"ד ביום שישי את הדברים שנראה לך שתצטרכי בשבת.
שאלה: קומקום חשמלי לבשר וחלב: האם אפשר להשתמש במים שרתחו בקומקום חשמלי גם לצורך בישול בשר או תבשילים אחרים (כדי לזרז את זמן הבישול) וגם להשתמש מאותו קומקום להכנת קפה עם חלב?
תשובה: מותר. לא נראה לחוש לאדים שעולים למעלה ונכנסים לכלי.
שאלה: בת מצווה בשלושת השבועות: האם אפשר לערוך שבת בת מצווה בשלושת השבועות למשפחה? ואם כן, בע"ה מתוכננת מצגת, האם מותר לשים ברקע שיר שקט או שעדיף לערוך את המצגת בלי שיר?
תשובה: בשבת אין בעיה ועושים הכל כרגיל, ובמוצאי שבת מותר לשיר אך בלי ליווי של כלי נגינה.
שאלה: ביביסיטר על בת קטנה: האם מותר לי לגעת בבת שמתחת לגיל חינוך? ויותר מזה, אם אני בייבי סיטר, האם מותר לי לקלח בת שמתחת לגיל חינוך?
תשובה: לגעת בה   לכתחילה לא, אם הוא צריך להרים אותה וכדומה - אפשר. לקלח   ודאי שלא, לא ראוי.
שאלה: נסיעה בטרמפים לבת: אף פעם לא נסעתי בטרמפים, תמיד האמנתי שלנסוע בטרמפים זה לא צנוע, זה לא מכובד לבת ישראל, ושזה ממש מסוכן. ב"ה תמיד עמדתי על דעתי גם במצבי לחץ. הבעיה היא שעכשיו אני אמורה לנסוע לשומרון, ואומנם יש לי דרך איך להגיע לשם אוטובוסים אבל יהיה לי יותר קל לנסוע בטרמפים. הבעיה היא שההורים לא יודעים וגם רב האולפנה לא מרשה. מותר לי לנסוע, אם כן ואם לא, למה? וגם שמעתי שבכלל אסור לנסוע בטרמפים.
תשובה: אם ההורים או המורים לא מרשים לך - אז לא לנסוע בטרמפים אפילו אם זה יותר מהר, וזה גם יותר בטוח מכל הבחינות.
שאלה: מים ברוכים: רציתי לדעת בבקשה מה קורה אם אני מברכת שהכל על בקבוק מים של 1.5 ליטר או אפילו בקבוק קטן יותר, ואין אני יודעת מראש כמה אני מתכוונת לשתות. א. האם דינם של המים שנותרו בבקבוק הם "מים ברוכים"? ב. האם כשאני רוצה לשתות שוב מבקבוק זה עליי לברך מחדש? ג. ואם כן, אז אחרי כמה זמן?
תשובה: השותה מים אפילו בכמות קטנה צריך לברך "שהכל" לפני השתיה, ואפילו על טיפה מברכים. ו אחת פוטרים את כל מה שישתה אחר-כך, אם ידע מראש שירצה לשתות, ולא ברך ברכה אחרונה בינתיים. לדוגמה: שתיתי מים וברכתי "שהכל" על בקבוק גדול, והיום יום חם ואני יודע שאשתה עוד בעוד כמה דק'. אני לא צריך לברך שוב כשארצה לשתות, אם לא ברכתי ברכה אחרונה. אולם אם שתיתי כוס גדולה ונרגע הצימאון, ורק אחרי כמה דקות שוב הרגשתי שאני צמא, אני צריך לברך שוב ברכה ראשונה, אפילו אם לא ברכתי ברכה אחרונה. הרב אלחנן לוין
שאלה: כוס של פרקים - כשר לנטילה?: ישנו כוס המורכב ממספר טבעות בגודל שונה, כאשר לכל טבעת יש צד אחד יותר צר מהצד השני. הטבעות האלו מורכבים אחד על השני, כך שניתן להקטין את הכוס ( לסגור אותו) או להגדיל אותו ( לפתוח אותו לשימוש). לכל טבעת בפני עצמו יש רק נפח פנימי קטן מאוד. האם כוס כזאת כשרה לנטילת ידיים עבור. 1). נט"י בבוקר 2).לסעודה 3).לתפילה?
תשובה: אם אין דליפה החוצה כשממלאים את הכוס אין בעיה להשתמש בה לנטילת ידים.
שאלה: ריקוד בחתונה בשנת אבל: מה הדין ביחס למי שהוא תוך י"ב חודש על הוריו לענין לרקוד בחתונת בניו. אצל האשכנזים יש אוסרים ויש מתירים, כגון: נטעי גבריאל, מה הדין לפי הספרדים?
תשובה: הורים הנמצאים בשנת אבל מותר להם להשתתף בנישואי בניהם גם לאחר החופה באופן שיעזרו מעט להגיש כיבוד לאורחים, אבל בריקודים צריכים להימנע אלא אם כן יש צער גדול לחתן ולכלה שאז ירקדו עימהם מעט.
שאלה: שהחיינו על נקטרינה לבנה וצהובה: האם עלי לברך ברכות שהחיינו נפרדות באכילת נקטרינה צהובה, נקטרינה לבנה, אפרסק לבן ואפרסק צהוב?
תשובה: כל פרי שנחשב בעיני הבריות כשני מינים   מברכים פעמיים כי יש פה שני שמחות נפרדות. לגבי הנקטרינה   יש לבדוק אם היא מכלאיים ואז לא ראוי לברך אבל אם זה כבר מין זרע חדש ולא מורכב אפשר לברך.
שאלה: עורך טקס זבד הבת: האם עורך הטקס חייב להיות כהן?
תשובה: אין בהלכה טקס של זבד הבת אלא נהוג לציין את השמחה בהולדת הבת ואת ההודיה לה' על הלידה והחיים שנוצרו. לכן אין לזבד הבת טקס מסויים ואין הלכות כיצד לקיימו ואין צורך בכהן.
שאלה: כיבוד הורים ובחירת עדה: א. לגבי קידושים בבית הוריי. אני חזרתי בתשובה, ואבי אינו אדם מאמין או שומר מצוות. אני מבקש ממנו להעביר את הקידוש ולברך בסעודות השבת כאשר אני מגיע לעתים לא קרובות) לבית ההורים. האם במטרה שהברכות יעשו בכוונה, ולא יעשו טעויות שונות בברכות ובחילול שבת בשוגג, עדיף היה שאני אברך, אף אם זה כרוך בכך שאמנע את הכבוד מאבי מול המשפחה (לרוב מציעים לי להעביר את כל הברכות, אולם אני מתעקש לתת זאת לאבי)? ב. אם ברצוני לבחור את העדה אליה אשתייך מבחינת מנהגים, האם אני יכול? האם אני יכול לבצע התרת נדרים לשם כך? אני יודע מה הן המצוות שמשפחתי נהגה, אולם היה זה בבית הסבים של סביי. האם אני מחויב בהן? מהי המידה שעומדת לי הזכות להתיר את מנהגיהם, או שאני לא מחויב במנהגי אבותיי בכלל?
תשובה: א. כבד את אביך בקידוש אך תמלמל גם אתה בעצמך בלחש את הברכות כדין. ב. מנהג עדה שלמה מחייב את כל הצאצאים. מנהג משפחתי או מקומי לא מחייב את מי שלא נהג בו.
שאלה: עבודה בחנות שהוסרה ממנה הכשרות: אני עובדת בחנות של אוכל שבדרך כלל כשרה אבל אחרי פסח הורידה הרבנות את הכשרות ולא החזירה כי הביאו חמץ לפני צאת הפסח. החנות מתנהלת באותה הצורה וכל הדברים מגיעים ארוזים ואינם שייכים למכשירים של המקום. האם עליי להפסיק לעבוד שם בגלל הכשרות?
תשובה: אם את מוכרת רק מוצרים כשרים אינך צריכה להפסיד את מקום עבודתך, מכיוון שהסרת ההשגחה היא מפני שהבעלים אינו מתנהל כראוי אבל זה לא צריך לפגוע בעובדת, שאין כאן סיוע לדבר עבירה מצידה.
שאלה: ריקודגלים בירושלים : רציתי לדעת מה הרב חושב על הריקודגלים שמתקיים בירושלים, האם יש בעיה של הפרדה או כל בעיה אחרת?
תשובה: אני מניח שהמארגנים משתדלים שהכל מתנהל על פי ההלכה בצניעות הראויה.
שאלה: בהמשך לשאלתי - בשר שנתעלם מן העין: שאלתי בנוגע לחילוני שיביא איתו בשר לאירוע ונעניתי שבשר חייב כל הזמן זיהוי כגון אריזה מוכרת. האם פירוש הדבר שיש איסור לקנות לאירוע בשר טרי מקצב (או עכ"פ שאדם חילוני ישגיח על בשר טרי שנקנה כנ"ל)?
תשובה: אם הבשר יהיה מזוהה, כגון: ע"י אריזה סגורה היטב ומזוהה, מותר.
שאלה: קבלת תשובה כנדר: האם מי שחוזר בתשובה ומקבל על עצמו איזה עניין לתשובה ולאחר מכן הוא נכשל באותה עבירה האם הוא נחשב כמי שהפר נדר, כלומר, האם קבלת התשובה על עצמו נחשבת לו כנדר? והאם יש הבדל אם זה קורה בשוגג או במזיד?
תשובה: אתה הרי חייב ממילא במצוות גם לפני קבלתך ולכן זה נקרא "נדרי זירוזין". כמו אדם שנדר להניח כל יום תפילין, שזה לא ממש נדר והוא לא חייב קרבן שבועת ביטוי, ויש דעה בהלכה שזה לא נקרא בכלל נדר ורק התירו לו לנדור כדי לזרז את עצמו. אם עברת בשוגג - מה אתה יכול לעשות?! אין בזה בעיה.
שאלה: כסף מקופת תרומות להשתתפות במופע צדקה: אנו זוג נשוי, שומרי מסורת (ללא כיפה) מעוניינים לדעת, האם ניתן לקחת כסף מקופת תרומות להשתתפות במופע צדקה, שאנו נהנים ממנו, למען בית חולים לוינשטיין ברעננה, רשום בהזמנה שההכנסות קודש לתרומה, סביר להניח שיש להם הוצאות. והאם ניתן לתרום מקופת צדקה להקמת אגף בבית החולים? (אנו לא מעשרין מעשר)
תשובה: הדבר תלוי בכוונת הלב. אם כוונתכם להשתתף באירוע בעיקר לשם הצדקה אלא שאגב כך אתם גם נהנים מהמופע אתם יכולים להחשיב זאת כצדקה. אך אם הכוונה הפוכה, עיקר מטרתכם היא המופע אלא שאגב כך אתם מרוצים מכך שההכנסות מיועדות לצדקה, אינכם יכולים להחשיב זאת כצדקה. אם אתם מתלבטים עשו פשרה, חצי על חשובנכם וחצי על חשבון הצדקה.
שאלה: פעולה לחילונים שעלולה לגרום לנגיעה: אני צריכה להעביר פעולה במועצה המקומית על אחריות. מצאתי משחק שנקרא דפיקות, עומדים במעגל שמים ידים ואז דופקים על הריצפה או השולחן וצריך להעביר מכיון לכיון. בכל אופן, במקום שבו אני צריכה להעביר יש גם בנים. המשחק לא מחייב נגיעה בכלל, אפשר לשחק ולשמור לא לגעת, אבל הם לא דתים ולכן יכול להיות שיעשו דברים וינגעו אחד בשני כי זה רגיל אצלם או שסתם כדי ל"העביר צחוקים". אני מפחדת שאני מכשילה אותם למרות שהם לא שומרים בכלל נגיעה. האם אפשר לשחק?
תשובה: אם המשחק לא מכריח נגיעה, מותר לך להעביר פעולה כזו.
שאלה: שהחיינו על רישיון נהיגה : האם צריך לברך שהחיינו על הוצאת רישיון, ואם כן מתי, אחרי שעובר טסט או אחרי שמקבל את הטופס או אחרי שלושה חודשים של מלווה (שאז מקבלים את הרישיון עצמו הכרטיס)?
תשובה: לא מברכים שהחיינו על כאלה דברים. העיקר שתיסע בזהירות.
שאלה: ציצית בתוך המכנסיים: אם ברצוני לא ללכת עם הציציות גלויות, היכן אני צריך לשים אותם, בתוך המכנסיים?
תשובה: מי שהולך עם ציציות בפנים שם אותם בתוך המכנסיים. ונראה שעדיף שלא יגעו במקומות הצנועים.
שאלה: עשית קרח בשבת: האם מותר להשתמש בקרח בשבת שנעשה על ידי מכונת קרח? כמובן שהמכונה עובדת רצוף מלפני השבת.
תשובה: מותר להשתמש.
שאלה: גזרות   פרעות ת"ח ות"ט: האם נכון שפרעות אלו נגרמו בגלל שלמרות שבקהילות היו גדולי תורה עצומים, אבל דברו בתפילה. ולכן גם נכתב משברך מיוחד למי שלא מדבר בתפילתו? מה המקור לסיפור זה.
תשובה: כך אכן מספרים, שהתוספות יום טוב תיקן בשל כך את המי שברך. אנחנו לא נמצאים בדור ההוא ואיננו יכולים לדעת מה היה לפני 400 שנה אבל הם כותבים לנו שכך היה, אז כנראה שכך אכן היתה האוירה באותו דור.
שאלה: מכירת ויטמנים חמץ דרך האינטרנט: לפני הפסח מכרנו דרך האינטרנט ויטמינים שמצויין עליהם כי מכילים שעורה. יש לי תחושה לא נוחה לגבי זה, האם לאחר הפסח מותרים באכילה?
תשובה: אם קנו את החמץ בחזרה מהנכרי - אפשר להסתמך על המכירה.
שאלה: תכשיטי קבלה: נמכרים היום תכשיטי קבלה, לדוגמא תליון עשוי מחמש מתכות וחרוטים עליו ע"ב שמות, האם יכול לשמש כסגולה לשמירה והצלחה? אותה שאלה על "כוס הישועות "המפורסם
תשובה: קבלה היא חכמה עמוקה ולא תכשיטים. אין תכשיט כזה ואין בו שום סגולה או תועלת. אל תתפתה לרודפי בצע המנצלים תמימות של אנשים להתעשרות קלה.
שאלה: פגיעה בספר מושאל: ישנם אנשים שמשאירים את הגמרות שלהם בביהכ"נ, ואנשים אחרים משתמשים בהן. השתמשתי פעם בגמ כזו (מהדורת שוטנשטיין), וטפטפה לי טיפת נזלת על הספר. האם צריך לשלם על כזה דבר? לשים בתאו של הבעלים כסף בעילום שם?
תשובה: ראשית, שימוש בספר ללא ידיעת הבעלים הוא בעייתי (עיין או"ח סי' יד ברמ"א ובמשנ"ב). מפורסם ההיתר של בעל ערוך השולחן שמותר להשתמש לצורך עיון קצר. מכל מקום, הנזק כפי שתיארת נחשב כפשיעה וחייב לשלם. אמנם ייתכן ואין שיעור ממוני לנזק מעין זה והדבר צריך שומה. לדוגמה: כתם בספר חדש יכול להוריד את המחיר של הספר אמנם במכירת ספר משומש אותו כתם לא ישנה את המחיר. במידה ואפשר להעריך את הנזק בכסף, אפשר לשלם דרך מישהו ובתנאי שהכסף בוודאות יגיע לידי בעל הספר. הרב ינון זמיר
שאלה: דעת גדולי ישראל על הרב צבי יהודה: הייתי בישיבה חרדית ושמעתי דברים קשים נגד הרב צבי יהודה. הטענה העיקרית ששמעתי היא שאף אחד לא הסמיך אותו. כלומר אף אחד לא נתן לו לגיטימציה - כלומר הוא לא נכנס למגרש כלל. לדוג הראי"ה היה רב שגדולי אותו הדור נתנו לו לגיטימציה אך בו בזמן חלקו עליו אך לרצי"ה לא נתנו כלל לגיטמציה. הנהגתו נבעה מכך שקבוצת "מזרוחניקים" (כלשונם) המליכה אותו לרב - ולא זאת גישת היהדות בקשר לקביעת מי אלו גדולי הדור שמנהיגים. כיוון שכך, הרב הוציא את עצמו משושלת תושב"ע ואין להקשיב לו כלל. טענה נוספת ששמעתי הייתה כי הרצי"ה היה אומר שמדי צה"ל וטנקים והממשלה הכופרנית הם קודש - ומאיפה לו הדברים הללו, שהרי לא מצינו כאלו שמרו כאלו דברים על כופרים במשך הדורות? אודה לרב אם יוכל לתת לי רשימה של גדולי הדור הקודם אשר כן הכירו ברצי"ה אך למרות זאת חלקו עליו. כמו כן אודה אם הרב יוכל לענות לי באמת מה המקור של הדברים שהרצי"ה אמר.
תשובה: הם חולקים על שיטתו של הראי"ה קוק וממשיך דרכו הרצי"ה, והם מסתמכים על איזו טענה פורמלית שאינני יודע אם היא נכונה או לא. בקיצור אלו סתם דברים באויר. לגבי כך שרבנים לא דיברו אף פעם על מדים וצבא כך, זה משום שלא היתה אז מדינה וצבא יהודי, הטענה בכלל לא שייכת כי לא היה דבר כזה שנקרא צבא ישראל. בקיצור זו התנגדות לציונות, לשיבת עם ישראל לארץ ישראל, וממשיכים בכך את חטא המרגלים. בגלל שיש אנשים שלא שומרים תורה ומצוות הם רוצים לשלול את כל השיבה של עם ישראל לארצו ולאסור את הקמת המדינה. הדבר הזה הוא לא דבר חדש, הם ממשיכים את הרעה הזאת, וזה לא תימה שעם ישראל סובל כל כך. אם כל הציבור החרדי לפני 70-80 שנה היה מתעורר ועולה בהמוניו ארצה אז כל המצב במדינה היה אחרת. אז הם עמדו מן הצד, ועכשיו ממשיכים לקטר! הרב צבי-יהודה הוא ממשיך דרכו של הרב זצ"ל, הרב קוק, בכל הנוגע לשיבת עם ישראל לארצו, תהליך הגאולה, חינוך לאמונה בעמקות והרחבה. גדלות בתורה לא נמדדת אם יש לאדם סמיכה או שאין לו סמיכה. השאלה מה הוא פעל ומיהם התלמידים, ומהי התזה שהוא מייצג.
שאלה: פירות ערלה לבעלי חיים: האם פירות ערלה מותר לתת לבעלי חיים או שיש שצורך לזורקם לשורפם?
תשובה: פירות ערלה הם איסורי הנאה ואין להאכילם גם לבהמה. יש לשורפם או לקברם. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הזמנה לחתונה: 1. האם זו הלכה ממש שנכתוב "למינינם" ליד התאריך הלועזי בהזמנה לחתונה? אני פשוט מעדיפה לא לכתוב אם לא חייבים. 2, אנו מדפסים גם הזמנות בלועזית, אפשר בחלק של הלועזי רק לכתוב תאריך לועזי או שיש צורך לכתוב גם העברי? (כמובן שבעברית זה יהיה התאריך העברי) על הזמן ושבת
תשובה: כמובן עדיף לא לכתוב כלל תאריך לועזי. ובחלק הלועזי אם את סבורה שאי אפשר בלי התאריך הלועזי תכתבי רק את היום בחודש והחודש בלבד ללא הזכרת השנה.
שאלה: הפרשת חלה ונטילת ידיים: 1. האם מצוות הפרשת חלה חלה רק ביום שישי או שאפשר לעשות זאת גם בחמישי בערב? אני מתכוונת לכל התהליך של ההפרשה-הדלקת נר לצדיק קריאה בתהילים וכו. 2. בתי בת 3 חודשים האם כשהיא קמה בבוקר עלי לטול לה ידיים?
תשובה: א. אפשר לעשות את סר הפרשת חלה בכל עת ובכל יום. ב. מן הדין אין חובה ליטול ידים לילד קטן אך טוב וראוי לעשות כן, ובכך הילד יגדל בקדושה ובטהרה.
שאלה: תיפוף בשבת - הבהרה: קראתי בתשובה באתר זה שהרב מתיר לתופף בשבת על שולחנות על סמך פסיקת ערוך השולחן. האיסור לתופף נובע מהחשש שמא יתקן כלי שיר (בדומה למחיאת כפיים). 1. בסימן של"ח - ערוך השולחן אוסר מחיאת כפיים והקשה בחפצים ולא מתיר אותה בשום פנים ואופן. 2. בשימן של"ט - למיטב זכרוני, הוא מדבר שם על טיפוח וריקוד ולאחר שמביא את הצדדים לאסור הוא מזכיר את ההבדל בין ריקוד של אז לריקוד של ימינו. ועכשיו השאלות: 1. מדוע לפיכך לא התיר ערוך השולחן את מחיאת הכפיים (בסימן של"ח)? הרי גם מחיאת כפיים אסורים מטעם אותה גזירה? 2. אני מניח לעצמי שבדורו של השו"ע והרמ"א צורת הריקוד היתה יותר קרובה לימינו אנו מאשר לתקופת התלמוד ואעפ"י כן ראו השו"ע והרמ"א לאסור. ואיך יתיר זאת ערוך השולחן? 3. גם אם בימינו אנו אין חשש לתיקון כלי שיר, הרי ידועים דברי הרמב"ם בהלכות ממרים - שאין בי"ד יכול לבטל גזירה של בי"ד דין קודמו ואפילו בטל טעם - לא בטלה תקנה. אשמח אם הרב יתיחס לכל הנוקדות שהעלתי ומחילה אם הארכתי מידי.
תשובה: כל המצב של תיקון כלי שיר הוא לפי תנאי החיים של פעם ואילו לפי תנאי החיים של ימינו אין איסור. צריך לבדוק אם יש סתירה. כל הדין של בית דין שאינו יכול לבטל דברי בית דין קודם, אמור אם מדובר על אותה מציאות כמו היום. ערוך השולחן אומר שהמציאות של ימינו השתנתה ולא הייתה בעבר וח לא דיברו עליה ולא אסרו במציאות כמו של ימינו.
שאלה: מכירת כלים לגוי: איך עושים את מכירת הכלים לגוי במקום טבילה? משום שיש לי הרבה כלים. למי מותר לעשות מבני הבית ואיך עושים, איזה מלים להגיד?
תשובה: עושים זאת לפעמים כי יש בעיה לטבול את בכלי, כגון: בכלי חשמל שעלולים להתקלקל במים. כלים כאלו נותנים לגוי במתנה ואחר כך הוא משאיל אותו לנו, וכך הכלי פטור מטבילה כל עוד הוא שייך לגוי. צריך להסביר לגוי שזה נעשה לצורך דתי ונותנים לו איזו מתנה כדי שיסכים, כמו שעושים במכירת חמץ. לא שמעתי שמוכרים את הכלי לגוי אלא נוהגים לתת לו במתנה. אפשרות נוספת היא ע"י פירוק של הכלי באופן שמצריך אומן להרכיבו ואח"כ לתת ליהודי להרכיבו ואז נחשב שהיהודי בנה את הכלי והוא פטור מטבילה. במכשירי חשמל לא כדאי לעשות את זה כי אולי לא יצליחו להרכיב בדיוק את הכלי שוב או שתיווצר דליפה וכדומה, ולכן עדיף לתיתו במתנה לגוי מוכר.
שאלה: הנחת תפלין בשבת: תפלין זו מצווה מאוד חשובה, מדוע לא מניחים תפלין בשבת? הספקות- 1. אם אני לא טועה יש פסוק או חלק מפסוק בו כתוב " עבדו ביראה וגילו ברעדה". קראתי מסיפורי מעשיות של רבי נחמן צדיק יסוד עולם נחל נובע מקור חכמה זצוק"ל במעשה ממלך שגזר שמד. לאחר הסיפור קראתי מעט בפירושים שהפירוש לפסוק הנ"ל מופיע שם (זה קשור למעשה), עבדו- זה ציצית, ביראה- זה תפלין, וגילו ברעדה- רעדה הנ"ל (בסיפור מבינים איזו רעדה), אז בטח היראה בעבודת ד יתברך באה בזכות מצוות התפלין, תמיד צריך לעבוד את ד יתברך ביראה, ובמיוחד בשבת לעניות דעתי. 2.תפילין זו בטח מצווה מאוד גדולה, תפלין בגימטרי ה זה כמו תפילה, רק האות ה במילה "תפילה" והאות "ן" במילה "תפלין". עדין לא בדיוק הצלחתי לקשר מה זה אומר שהאות "ן" פי 10 מהאות "ה", אבל בוודאי יש איזשהו קשר. 3. בקריאת שמע מוזכרת מצוות תפלין, בוודאי שיש לה חשיבות גדולה, "והיו לטטפת בין עיניך". 4. אומרים (כמובן לא סתם אנשים, רבנים וכו בלי נדר) שהאות "ת" במילה "שבת" היא תפלין, יכול להיות שזה אומר שכדי להגיע לאור העולם הבא (שכן השבת היא מעין עולם הבא) צריך לקים את מצוות הנחת התפלין, לא? חשבתי על זה הרבה, והרי זו בטח מצוה גדולה שמקשר את האדם לבוראו, ובכן מדוע לא שמים תפילין בשבת קודש? הכל בלי נדר, וסליחה על הטרחה ועל העומס,
תשובה: אכן, תפילין היא מצוה מאוד חשובה, ולא רק בגלל כל הסיבות שהזכרת. מצוות תפילין היא מצווה שמי שלא מקיים אותה נקרא בלשון ח "פושע ישראל", וזו מצוה הנקראת "אות", כלומר: סימן, כפי שכתוב בתורה: "וקשרתם לאות על ידך", שזהו סימן לקשר שבין עם ישראל לבורא עולם. ומסיבה זו אין מניחים תפילין בשבת וחג, מפני ששבת היא "אות" כמו שנאמר: "ביני ובין בני ישראל אות היא לעולם", וגם חג הוא "אות" כפי שכתוב בתורה. ואם היו מניחים תפילין בשבת וחג, זה היה נראה כאילו ה"אות" בשבת ובחג אינו מספיק חזק ולכן צריך גם תפילין שהם "אות". לכן אמרה התורה שלא מניחים תפילין בשבת וחג, שמספיק בכל יום "אות" אחד חזק. ובגלל שלא מניחים תפילין בשבת וחג, הם נעשים מוקצה ואסור לטלטלם. בנוסף, רציתי להדגיש את חשיבות ההפרדה בין מדרש לבין הלכה. כל מה שכתבת לעיל בשאלתך הוא נכון ויפה, אולם יש להדגיש שכמה שהבנתנו היא גדולה ואנו זוכים לראות את היופי ופלא שבתורה, אנחנו עדיין לא מבינים כלום. אנחנו מבינים רק חלק קטן מטעמי המצוות, ולכן גם אם נראה לנו לפי הטעמים של המצווה שזו מצוה גדולה וחשובה מאוד מאוד מול מצווה אחרת, רק בורא עולם יודע באמת מה ערך כל מצוה, ולכן אנחנו פועלים לפי כללי ההלכה שברוב המקרים הם לא פועלים לפי טעמי המצוה, אלא לפי כללים שמסר לנו בורא עולם ללא טעם וסיבה. כמובן, שמעלת מי שמקיים את המצוות לא בגלל הבנת הטעם שבהן אלא מפני שזהו רצון ה', גדולה מאוד ממי שמקיים את המצוות רק בגלל שהוא מבין אותם. ועל זה אמר ר' נחמן מברסלב שצריך ללכת בתמימות ובאמונה פשוטה, לא רק בחיינו בעולם אלא גם בקיום המצוות. מותר וצריך להעמיק וללמוד את טעמי המצוות, אבל לא לפי הבנתו בטעמים אלו אנו פועלים ועושים, אלא אנו מקיימים אותן בגלל רצון ה'. הרב אלחנן לוין
שאלה: היתר אכילה לפני התפילה: כידוע יש הלכה שאסור באופן כללי לאכול לפני תפילת שחרית. אבל אבי לימד אותי, וכך סבא שלי לימד אותו, שאם אומרים את ברכות השחר ואז את "מזמור שיר חנוכת." אפשר אח"כ, בגלל שאומרים שם: "מה בצע בדמי." שזה מראה שאני לא מחשיב את האוכל שלי לפני שאני עומד לפני רבש"ע. אבל לא מצאתי מקור לזה. האם כבוד הרב שמע על מנהג זה או על מקורו?
תשובה: לכתחילה אין לאכול עד לאחר תפילת שמונה עשרה אבל מי שקשה לו להתפלל, או שמסיבות בריאותיות צריך לאכול, יכול לאכול לפני התפילה ועדיף לומר קודם את ברכות השחר. הרב נבנצל כותב בהערות שלו על המשנה ברורה (סימן פט, סעיף ג) שבמקרים אלו נהגו מרן הרב קוק והרב שלמה זלמן אוירבך לומר את הפסוק "מה בצע בדמי". וכנראה שהיו משתדלים לומר פסוק זה בגלל דברי רבי יוסי ברבי חנינא בשם רבי אליעזר בן יעקב (ברכות דל י, ב): "מאי דכתיב: לא תאכלו על הדם - לא תאכלו קודם שתתפללו על דמכם".
שאלה: מי פה ללא כשרות: האם מותר להשתמש במי פה ללא כשרות, כאשר על-פי ההוראות עליי לשטוף איתם את הפה ולירוק, ולאחר מכן לא לשטוף את הפה במים?
תשובה: אם יש לך הוראה רפואית לשטוף במי פה מיוחדים בגלל בעיה רפואית מותר לך.
שאלה: מחלוקת באכילת תותים: לאחרונה ישנה מחלוקת בין בנו של הרב מרדכי אליהו, לרב הראשי שלמה עמר, האם אפשר לאכול תותים בגלל החרקים שיש בהם. שאלתי היא, מה עושים במצב כזה שיש מחלוקת בין שני רבנים כל כך חשובים אוכלים או לא?
תשובה: אם אין לך רב מובהק הולכים לפי הרב הראשון לציון שהוא ראש הרבנים.
שאלה: מנגל ביום טוב: ידוע שהרבה רבנים התירו לעשות על האש במנגל בחג. ורציתי לשאול, מדוע אין בעיה של כיבוי שלא לצורך האוכל בנפנוף, אף שמטרתו להבעיר אבל כתוצאה ממנו נכבים המון גחלים וקיסמים קטנים? האם זה משום אינו מתכווין דלא ניחא ליה באיסור דרבנן?
תשובה: הרא"ש מתיר לכבות לצורך אוכל נפש ביו"ט כשאין דרך אחרת. כיוון שדרכו בכך אין בעיה. הרי גם בצליית כבד יש את אותה בעיה, שוודאי ע"י הטפטוף של הדם נכבים קצת גחלים, אך מכיוון שזה דרך הצלייה אין בכך בעייה.
שאלה: דיבור בשעת הסעודה: האם מותר בימינו לדבר בשעת הסעודה (מפני הטעם שאין מסיבים היום או מטעם אחר)?
תשובה: בשעה שאדם ממש אוכל ולועס   ראוי שלא ידבר, אבל ביני וביני   אפשר לדבר.
שאלה: חרקים בשומשום ובסושי: איך בודקים שומשום שחור - אם בכלל? אורז מיוחד לסושי- צריך בדיקה?
תשובה: שומשום מלא, יש לבדוק שאין בו קורים או הרבה אבקה בשקית. לאחר מכן פותחים את השקית ומפזרים על שולחן לבן או צלחת לבנה, ובודקים בין הגרגירים אם מצויים שם חרקים או זחלים, ובייחוד אם הם דבוקים זה בזה. במקרה והגרגירים נפרדים זה מזה, ואין הידבקויות אפשר להשתמש בשומשום. כך יש לעשות לכל הכמות הנדרשת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: להתפלל בלי נס: כשאני צריך למשהו, האם צריך לבקש להתפלל שהדבר יהיה מה כמה שפחות באופן ניסי?
תשובה: נכון, כך יש לבקש, כי לפעמים יש קפידא על עשיית נס.
שאלה: תספורת בראש חודש סיוון : האם מותר להסתפר בראש חודש סיוון או שעדיף להסתפר בערב החג?
תשובה: המנהג המקובל כיום הוא שמל"ג בעומר לאשכנזים או ל"ד בעומר לספרדים מותר להסתפר. יש נוהגים להתחיל את מנהגי הספירה בראש חודש אייר ולשיטתם אין להסתפר עד ג' בסיוון. למנהג האר"י אין להסתפר עד ערב שבועות.
שאלה: לימוד חוק לישראל בשבעה: אני נמצא באבל על אחי שנפטר. אני נוהג כל יום לקרוא חוק לישראל. האם מותר לי לקרוא בזמן השבעה בחוק לישראל?
תשובה: אבל אסור ללמוד תורה למעט בדברים שאינם משמחים ולכן אין לאבל ללמוד חוק לישראל (גשר החיים פרק כא הלכה ה סעיף ג וילקוט יוסף סימן כב סעיף ט).
שאלה: פניה לערכאות כשהחייב בורח ומתחמק מחובות: אנחנו עסק המוכר לכל הארץ ורוב לקוחותינו חילוניים. יש לקוחות שמתחמקים מת באופן שיטתי ומתוחכם ולאחר שקיבלו את הסחורה נעלמים וקשה למצוא אותם. פתיחת תיק בבית המשפט וגם, להבדיל, בבית הדין לממונות מצריכה מסירת הזמנה לדין. אנו פועלים עם חברת איתור שעולה הרבה כסף לאיתור ומסירת ההזמנה לדין. אם אנחנו מצליחים לאתר ולמסור לו פעם אחת את ההזמנה לדין תורה והוא לא יבוא, אזי כדי לאתר אותו שוב במקום חדש ולמסור לו שוב את ההזמנה לבית המשפט יצריך אותנו בהשקעה גדולה ומאמצים רבים נוספים שכבר לא יהיו כדאיים לנו כלכלית. האם לסוג כזה של חייבים או מתחמקים אחרים, שברור לנו שבלא סיבה הם אינם משלמים הסיבה היחידה היא שהם רוצים להתחמק מת מותר לי לכתחילה לפנות לבית משפט שבאמצעותם ובאמצעות חברת האיתור נפתח בהליך שיוביל לגביית הת? אולי יש אפשרות לאחר פסק הדין בבית המשפט לתת לחייב הזה אפשרות לתבוע אותנו חזרה אם הוא רוצה בבית דין רבני ואנו נתחייב בפניו שאנו נופיע ונדון שוב בתביעה המקורית. כך הוא אם ירצה יתחייב להופיע בבית הדין אם יחשוב שהדין עימו.
תשובה: במקרה כשלכם, כשאין דרך אחרת להציל את ממונכם, הנכם רשאים לפנות לערכאות.
שאלה: מעשר למיכשור רפואי: אחי חולה בטרשת נפוצה, היום הוא המצב שהוא גורר את רגלו ונעזר במקל הליכה. יש מכשיר אלקטרוני שיכול לעזור לו ולהקל מאוד ואף להוריד את הצורך בשימוש במקל, זה עולה 15,000 אני רוצה לפנות לאנשים שיתרמו לגיוס הכסף, האם אני יכולה לומר שהתרומה תחשב כמעשר כספים?
תשובה: ודאי שכן, שהרי יש בזה מצוה גדולה של גמילות חסד.
שאלה: לא בירכתי על טבילת כלים: לא ידעתי אם לברך או לא על טבילת כפיות ואולר ולכן לא בירכתי, האם זה נחשב שזה טבול או שאני צריך לטבול אותו שוב פעם?
תשובה: ברכה אינה מעכבת באף מצוה, חוץ ממצוה שהיא עצמה הברכה. כלומר: אם הנחת תפילין בלא ברכה, אינך צריך להניח אותן שוב. ואם הן עדיין עליך, תמשמש בהם ותברך. אותו הדבר לגבי ציצית. וכן מי שנטל לולב והתכוון לצאת ידי חובת מצוות לולב, אפילו כשלא בירך- יצא ידי חובתו. אולם במצוות שהן במהותן ברכה, כגון: קידוש, הבדלה וברכת המזון, מי שלא בירך לא יצא ידי חובתו. (מקורות: שו"ע או"ח סי' ח סע' י, פסת"ש אות כא) הרב אלחנן לוין
שאלה: תבניות לאופה לחם: אופה לחם הוא כלי האופה לחם, לש בצק וגם מבשל ריבה. כל הפעולות הנ"ל מתבצעות בתוך תבנית האפיה המצופה טפלון. עד כה השתמשנו בתבנית רק לצורך אפיית לחם שלא כוללים חלב אבקת חלב. אך יש הרבה מרשמים שכוללים את זה והם מאפשרים להשביח את הטעם. האם עלינו לרכוש תבנית נוספת "חלבית" רק לצורך זה או שנצא לידי חובה בכך שנשתמש רק בתבנית אחת לצורך כל הפעולות (בלי שהתבנית תהפך לחלבית)?
תשובה: אסור להכין לחם חלבי בכדי שלא יתבלבלו ויבואו לאוכלו עם חלב ואם הכינו אין לאכול אותו. רק לחם שניכר בצורתו שהוא שונה מותר להכין (במאפיות משנים את צורת הבורקס והמאפים החלביים מהמאפים הפרווה והבשריים מסיבה זו). באופה לחם יוצא הלחם בצורתו הרגילה ולכן אין לאפות כלל במוצרים חלביים.
שאלה: נהיגה לנשים: הרב נשאל בכסליו לגבי רשיון נהיגה לנשים. והרב ענה שאין איסור כלל, וציטוט: "אני מתפלא בכלל על השאלה". בנוסף הרב נשאל מה דעת הרב עובדיה יוסף. ברצוני לשאול את הרב. בספר הבית היהודי הלכות צניעות דף רחצ (הספר בהסכמת הרב עובדיה יוסף שליט"א) מובא גודל העון של נהיגה לנשים ומה טעם שזה נאסר. גם מקורות מופעים למטה. רציתי לשאול, האם דעת הרב עובדיה לא נחשבת חלילה וזה ממש מותר למהדרין לאישה להוציא רישיון?
תשובה: דעתו של הרב עובדיה יוסף ודאי נחשבת מאוד בעיני ואין הרב צריך את חשיבותי כלל. אמנם זה שהרב נתן הסכמה לספר אינו מראה שבהכרח מסכים עם כל מה שכתוב שם, שכן הרב נותן הסכמה למחבר שהוא בר הכי להוציא ספרים וכו' אך אין הוא עובר על כל הכתוב בספר. ואמנם לא ראיתי את מה שכתב בבית היהודי ולאחר שנשאלתי ראיתי שאמנם שם כתב לאסור בדרך של אפשר וכדו', אך אני בדעתי נשאר שאין איסור בזה כלל.
שאלה: האם מותר לתרום את הגוף למדע לאחר המוות: האם מותר לתרום את הגוף למדע לאחר המוות? ראיתי כמה אנשים שאמרו שמותר וכמה אמרו שאסור בגלל כל מיני מצוות. אז רציתי לשאול, איך נפסקה ההלכה ולמה דווקא ככה.
תשובה: אסור לתרום את הגוף למדע. על פי תורת ישראל, על פי החכמה הפנימית והנגלית, יש חובת קבורה   כיוון שגוף שימוש כנרתיק לנשמה קדושה ולכן חובה לנהוג בו כבוד גם לאחר שהנשמה נסתלקה ממנו.
שאלה: פטירת רבי שמעון בר יוחאי: האם ל"ג בעומר זהו יום פטירתו של הרשב"י?
תשובה: כן. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il