LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מאכל שנפטר בסתם דעת: אני לומד לפי הספר הנפלא והמקיף "וזאת הברכה". בפרק ז, בפסקת "דין הביאו לפניו מאכל חדש - לבני ספרד" (עמוד 69) כתוב: "אכן לדעת המחבר כל שהביא לפניו מאכלים אחרים הם נפטרו בסתם דעת - כאילו התנה בפירוש שיאכל גם מכל מה שיביאו לו". מתוך קריאה מעמיקה של הפרק הזה אני מבין שהציור הבא אפשרי לבני ספרד: הבעל אוכל במבה (בירך שהכל - לפי הספר). פתאום באה אשתו ואומרת לו שיאכל את הבשר במקרר. הוא משיב לה שהוא אוהב במבה באותה מידה, אבל היא מתעקשת. הוא הולך למקרר ולוקח את הבשר ואוכל ללא ברכה נוספת. לאחר מכן הוא נגש לברז מים במטבח (חדר אחר) ושותה שוב ללא ברכה. לסיום הוא החליט לשתות יין. אשתו מזגה לו (האם יש הבדל אם הוא מזג לעצמו?), הוא ברך, אך התברר שזה פטל. מיד הוא קם למקרר ולקח יין ושתה בלי לחזור ולברך. האם הבנתי נכון? שאלתי לפי הבנה שהוא לא נוהג לשתות יין, רק בקידוש של שבת, וכן אנחנו מעדות המזרח (תימנים שאמים)הולכים לפי השו"ע. אשמח, אם הרב יוכל לכוון אותי למקור התשובה.
תשובה: אם הבעל לא רצה לאכול בשר רק אחרי שידול של אשתו אכל, הוא צריך לברך. רק אם הוא התכווין לאכול מה שיציעו לו ואשתו הציעה בשר או דגים וקודם לכן בירך על ביצה וידע שיאכל עוד, הוא פטור. ואם התכוין לאכילה ולא לשתיה ושתה משקה שלא היה לפניו צריך לברך, ורק אם שתה מים שפעמים אדם שותה מחמת צמא שבא בעקבות האכילה נפטר מלברך. ואם שתה פטל במחשבה שזה יין אם היה היין מונח לפניו יכול לשתות בלי ברכה, אך אם נצרך להביא ממקום אחר צריך לברך.
שאלה: ירקות ועופות מוקפצים בשבת: בשנים האחרונות חדרו למטבחי ארצנו מתכונים מן המזרח הרחוק. במתכונים אלה רווחת שיטת הטיגון המכונה "הקפצה" אשר כשמה כן היא: מקפיצים ירקות או בשר בשמן רותח לזמן קצר. מדובר למעשה בסוג של מאכל בן דרוסאי, חלקו מבושל וחלקו נא. אלא שבשונה ממאכל בן דורסאי כאן הבישול החלקי הוא לכתחילה ומהווה את ייחודו של המתכון. מכיוון שבהנחת מאכלים על הפלטה בשבת עצמה יש צורך להקפיד כי המאכל יהיה מבושל כל צרכו, שאלתי היא האם ירקות מוקפצים נחשבים מבושלים כל צרכם מכיוון שלעניין המתכון הספציפי הם מבושלים באופן אופטימלי, או שבכל זאת הירקות מבושלים באופן אובייקטיבי רק חלקית, ועל כן אסור יהיה לחמם בשבת תבשילים אלה. שאלות משנה שאודה לרב אם יוכל להתייחס להן: 1. האם דעת רוב בני אדם היא שתקבע כאן או דעתו האישית של האדם? (במקרה, הראשון יש אי וודאות מעשית מכיוון שלא ברור כמה אנשים ובאיזה אזורים משתמשים במתכונים אלה מכיוון שמדובר באופנה בהתהוות). 2. האם דעתו של אדם בני אדם על התבשיל הספציפי היא שתקבע את גדר "מבושל כל צרכו", או דעת בני אדם ביחס לירקות הנ"ל בכלל התבשילים? (שהרי דרישת הבישול בירק "מוקפץ" שונה מדרישת הבישול של ירק בתבשיל מסורתי - ובמטבחינו שני סוגי התבשילים נוהגים במקביל).
תשובה: לענ"ד מאכל זה אינו שונה ממאכל בן דרוסאי. ומכיון שאסור לחמם בשבת מאכל שאינו מבושל כל צרכו גם מאכל זה בכלל.
שאלה: נפילת אפיים לפי מנהגי בבל: בהמשך לתשובה היפה שכתב הרב לגבי נפילת אפים באתי לחזק את מנהג בבל שהוזכר כאן לפי מה שכתב רבי יעקב רקח בשולחן לחם הפנים על מנהגי לוב בנפילת אפים סימן תקפ"א ו : ".אמנם נראה ליישב המנהגים אלו כפי מה שכתב הריב"ש סימן תי"ב, והביאו גם כן מור"ם בדרכי משה סימן קל"א, דנפילת אפים היא רשות ולכך תלויה במנהג. יעויין שם. ומאחר שכן, כיוון שכך נהגו במקום הזה, היכא דנהוג נהוג ואין לבטלו. וכדמוכח נמי מהרב מטה יהודה סימן זה בכיוצא בזה. והביאו גם הרב המגיה בשלמי צבור דף ש"ד עמוד ג ". "והביאו גם כן הרב קמח סלת דף קמ"ג עמוד ג, וזה לשונו. וזה תמיד שלא לשנות מהמנהגים כלל וכלל, שכיון שנתקנו ימים מקדם על ידי רבנים וגאונים, וכל המשנה ידו על התחתונה, ואינו אלא טועה ונקרא פורץ גדר, דגל מנהג ומנהג יש לו שורש וצינור למעלה, יעויין שם. ומאחר שכן, מי אשר יערב אל לבו לבטל מנהג זה שנתקן מימות עולם, והיו שם רבנים גדולים ולא מיחו בידם, ומה גם לפי מה שכתב הריב"ש כי נפילת אפים רשות ותלויה במנהג".
תשובה: ויישר כוח על הציטוטים מהגדולים המחזקים את מנהגי ישראל. זכות שמירת מסורת אבות תעמוד לך ולב"ב אכי"ר.
שאלה: הארי פוטר ספר צנוע?: אני קורא את הסדרה "הארי פוטר" שמתאר את מסלול חייו של נער קוסם מתבגר, אני עומד בפני קריאת הספר השביעי, כאשר אני מניח שיהיו בו נושאים שבינו לבינה. האם אין לקרוא את הספר כלל או שניתן "לדלג" כמה שורות כל פעם שנתקלים בדבר כזה?
תשובה: אל תקרא כלל.
שאלה: על מה התווכחו הדיינים?: לאחר שחקרו את העדים והם נמצאו כשרים, איך יכולה להיות מציאות של בית דין שמתווכח והדיינים חלוקים בדעותיהם, אפשר להתווכח על העדים, אבל לאחר שמקבלים את עדותם, על מה נשאר להתווכח שצריך הכרעה של רוב?
תשובה: א. עדים מעידים מה הייתה המציאות אבל עדיין יכולים הדיינים לחלוק מה הדין ההלכתי במציאות זאת. כגון: עדים שמעידים שעשו קניין מסירה בבהמה דקה על מנת לקנותה, עדיין יש מח' בהלכה האם קניין זה מועיל או לאו (חושן משפט סימן קצ"ז סעיף א). ב. עדים מעידים מה הייתה המציאות, אך עדיין יש צורך לתת תוכן ופרשנות למציאות. כגון: עדים שראו שראובן נתן לשמעון מעות, אין אנו יודעים אם נתן לו מעות אלו בהלוואה או במתנה (שבועות לד. חושן משפט סימן עט סעיף ד). והדיינים צריכים לברר זאת. הרב יהודה אודסר
שאלה: התמודדות עם בעל מכה: לאחרונה חברי נפתח בפני וסיפר לי שאחותו נשואה לבעל מכה. בעלה חוזר בתשובה כביכול (לא משתייך לזרם ספציפי), לאחר החתונה הבעל התחיל להעלם מהבית ולפעמים גם נמנע מלישון בבית. כאשר אשתו הייתה בוכה על כך היה מכה אותה. כיום אין לדעת מתי הוא בא הביתה ואפילו שבתות הוא לא תמיד מגיע. ההורים כמובן מעוניינים בהגשת תלונה אך המסכנה לא מסכימה. יש לציין שההורים שלה מפרנסים אותם למרות שקשה להם כלכלית וזאת משום שבתם דורשת מהם בבכי שיתנו לה כסף, למיטב הבנתי משום שהבעל המכה לוקח חלק מהכסף. מה עושים?
תשובה: לפי התיאור שאתה מתאר אין טעם למשיך בנישואים אלו. וטוב להזדרז ולמצוא את הדרך איך לשכנע את האשה לבקש גט מבעלה ולעשות זאת בחכמה פן הבעל יסרב.
שאלה: כיעור יתר: יש לי חבר שמאז שנולד, הוא סובל מבעיה של כיעור יתר, ניסינו בכל כך הרבה דרכים לפתור את כיעורו ולהגיע למינימום של יופי, אך ללא הצלחה. מיותר לציין כי הדבר מפריע לו הרבה בחיים, וכן במציאת שידוכים. מה יש לעשות?
תשובה: בנוגע לפיתרון חיצוני אני מניח שבדקתם את האפשרויות. בכל אופן תנסו מידי פעם למשל כל שלשה חודשים שוב לבדוק באינטרנט או אצל רופאים האם יש חידושים בתחום. מעבר לכך יש לראות זאת כמום כמו שאר המומים. יש לחזק את המידות שנוגעות לענין השמחה בחלקו וביטחון בה'. בנוגע לשידוכין הדרך הסבירה היא שהוא ישתדך גם עם מי שיש איזה שהוא מום. אם יהיה סיעתא דשמיא מיוחדת יזכה לאישה שאין בה מום. אולם הרבה פעמים אישה עם מום חיצוני היא אישה עם יופי פנימי ומתוקנת הרבה יותר ממי שחושבת עצמה כיפה מבחוץ. יש אפשרות להפוך את החיסרון לבניה פנימית. זה נכון גם אצל האיש ובודאי גם אצל האישה.
שאלה: הפרעה לשכנים בשבת: אנו מתגוררים בשכנות לבתו של רב גדול ומפורסם. מדי שבת מגיעים אליה כל הנכדים ומיום שישי בערב עד השעות הקטנות של הלילה ובשבת משעות הבוקר עד תום השבת, משחקים במרפסת כדורגל, כדורסל, צווחים ורבים כשההורים נמצאים בתוך הבית. בשבתות חמות במיוחד הם משתכשכים בבריכה שהיא פותחת להם, רבים וצועקים. מכיוון שמדובר בכ-14 ילדים, הרעש הופך להיות נוראי ובלתי נסבל והוא הורס את מנוחת השבת לדתיים ולחילוניים שמתגוררים בבנין. כל פניותנו המנומסות להפחית את הרעש בשבת נתקלות בתגובות חצופות של הילדים כמו "סבתא אומרת שמותר לעשות מה שאנחנו רוצים". אנו לא מצליחים להבין כיצד משפחה שומרת הלכה מפריעה במפגיע לכל הסביבה. אנו נמנעים מלהזעיק משטרה בשלב זה רוב השכנים שומרי שבת במקום. האם אין איסור בהלכה לפגוע במנוחת שבת של הסביבה, ומה עלינו לעשות בנידון?
תשובה: אני מסכים שצריך להתחשב בשכנים ולא לפגוע במנוחתם בשבת. ואתם רשאים לבקש משכנתכם למנוע מהנכדים מלהרעיש בשעות המנוחה. מאידך הייתי מייעץ לכם סתם עיצה טובה לעשות מאמץ להתרגל לרעש של הילדים ולא להיות תמיד במאבק איתם ואפשר להגיע לכך שהרעש לא מפריע. אמנם אתם צודקים שהשכנה צריכה מצידה למנוע את הרעש. אך מבחינתכם כדאי לכם לשנות את הגישה ולראות את הרעש הזה כאילו הוא טבעי ולהתרגל אליו. כך אני מיעץ להרבה אנשים הסובלים מהרעש של הילדים השכנים.
שאלה: הרב קוק לא רצה סדר מוסר?: רציתי לשאול את הרב מדוע בישיבות ההולכות עפ"י דרכו של הרב קוק לא קבעו זמן ר היום לעשיית חשבון נפש כדרך שכל בעלי המוסר אמרו? אני יודע שכל אדם שונה מחברו לכן כל אחד והחשבון נפש שלו לפי מדרגתו וכוחו אבל מדוע אין הכוונה כללית וסיוע כיצד לעשות את חשבון הנפש, כמו שלימוד האמונה הוא חשוב והישיבות מדריכות סדר מסוים של לימוד לתלמידים כך גם המוסר וחשבון הנפש. בנוסף חשבון הנפש הוא שיפור מעשי של מידות התלמיד ולא כמו האמונה שמפתחת אידיאלים בנפש התלמיד אך לרוב נשארת בשמיים והקיום המעשי לעיתים נשאר זנוח?
תשובה: בישיבות המוסר יש סדר למוד של מוסר. ובישיבות החסידיות לא לומדים מוסר אלא לומדים חסידות. ובישיבות על פי דרכו של מרן הרב לומדים אמונה ובכללה כלולים גם מוסר וגם חסידות. לומדים מסילת ישרים שיש בו הדרכה למדות טובות ולעבודת ד' ביראה ובאהבה ובשמחה. בישיבת מרכז הרב וענפיה אין משגיח. כי מצפים מכל תלמיד שיהיה המשגיח של עצמו ויעשה תמיד את חשבון הנפש הראוי לו. ויבחר לו את ספרי האמונה המוסר והחסידות המתאימים לו באותו הזמן.
שאלה: צילום מסמכים בעבודה: אני סטודנטית, ולקראת מבחנים אני צריכה לצלם מאמרים. לבעלי בעבודה יש מכונת צילום והמנהלת של המוסד שבו הוא עובד אמרה לו במפורש שהוא יכול לצלם מה שהוא רוצה. בעלי רוצה לצלם לי חומר ללימודים ולעזור לי, אך איני מרגישה בנוח עם זה. האם הרגשתי מיותרת ואין לי כל סיבה להרגיש לא בנוח אם אמרו לו במפורש שמותר, או שמא זה אכן אסור והרגשתי במקום?
תשובה: אם נאמר לו במפורש שהוא יכול לצלם כל מה שהוא רוצה הרי שמותר לו לצלם, ואם עדיין יש לכם נקיפות מצפון אתם יכולים לשאול במפורש את האחראית על כך.
שאלה: אבי לא אומר קדיש על אמי: אמי נפטרה לפני 9 חודשים ורק אחי אומר עליה קדיש יום יום, אבא שלי לא עושה זאת ( כואב לי לציין אבל אבא שלי ממש לא אהב את אמא שלי ואפילו שנא אותה), פעם אחת אמרתי לו שגם יאמר עליה קדיש והוא אמר לי שאין עליו חובה כזאת האם זה נכון? (עליי לציין שאנחנו ספרדים)
תשובה: אביך צודק. נוהגים שהבן אומר קדיש על אימו. רק כשאין מי שיאמר קדיש אז הבעל יאמר. במקרה שלך מספיק שאחיך אומר קדיש. מן השמים תנוחמו.
שאלה: תביעת דיין בבית הדין הרבני: האם והיכן ניתן לתבוע דיין בבה"ד הרבני, דיין שהתחייב התחייבויות. כאשר בפועל התברר למפרע כי לא התכוון לקיימם?
תשובה: בכל עניין ותלונה על דיין וסדרי הדין, ניתן לפנות למנכ"ל בתי הדין הרבניים הרב אליהו בן דהן שליט"א, או במכתב לנשיא בית הדין הגדול לערעורים הראשון לציון הרב שלמה עמאר שליט"א. במידה והנך רוצה לתבוע אדם שמכהן כדיין ללא קשר לדיון, אתה יכול לתבעו בבית הדין, וידונו אותו בהרכב אחר (לא זה שהוא שותף בו) או בעיר אחרת. הרב יהודה אודסר.
שאלה: חברה כשיקול בבחירת מקום מגורים: אנו גרים בשכירות בשכונה דתית קרוב ל-5 שנים. הגיע הרגע שבו החלטנו לרכוש דירה. מצבנו הכלכלי מוגבל ואת המשכנתא ניקח בכוחות עצמנו ככה שאין לנו הרבה אפשרויות תמרון בנושא רכישת דירה ברחבי ירושלים. אנו מתלבטים רבות בנושא. כרגע השכונה הנוכחית היא בסמוך להורים של האישה שמהווים כוח עזר גדול מאד (ב"ה) ולא נכנסים לחיים. היתרון המשמעותי הנוסף בשכונה הינו סמיכות לבתי כנסת, מוסדות חינוך טובים וכו. אולם מצד שני: איננו נמנים עם חברי הזרם הדתי בשכונה. מדובר בחברי קהילה חרדית מצד אחד ובחברי ישיבה דתית לאומית מסויימת מצד שני ואף אחד מהם, אינו שש להתחבר איתנו. מה שאומר שחיי החברה שלנו באזור- קצת מוגבלים, מצד שני, הדילמה היא לגור בשכונה דתית אחרת ומרוחקת בירושלים אשר בה מתהווה חברה צעירה ותורנית, מה דעת הרב בנושא?
תשובה: במקום שתמצאו מסגרת קהילתית תורנית איכותית, שתוכלו להיות מעורים בה ולפתח חיי תורה ומוסדות חינוך טובים לילדים, זה המקום שעליכם לבחור.
שאלה: נטיעת אילנות בירושלים: האם יש איסור לנטוע אילנות בירושלים, אילנות נוי ו או פירות, ואם כן מדוע?
תשובה: בימינו שאין טומאה וטהרה לא נוהג כלל דין זה, ואם יש מקום להחמיר זה רק בעיר העתיקה. עיין עיר הקודש והמקדש ח"ג עמ' קסט. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: תפילת בית העלמין: אני יודע שיש נוסח לתפילה שאומרים ברגע שנמצאים בבית עלמין, לאחר שלא ביקרתי במקום חודש. מה היא הברכה הזו, מה הנוסח שלה ואיפה אני יכול למצוא אותה? והאם זה תקף רק לגבי אותו בית עלמין או שאם הייתי בבית עלמין אחר בתקופה פחותה מחודש אינני צריך לקרוא אותה?
תשובה: אדם שלא ראה קברי ישראל תוך 30 יום יברך "ברוך אתה ה' אלקינו מלך העום אשר יצר אתכם בדין וזן וכלכל אתכם בדין והמית אתכם בדין ויודע מספר כלכם בדי ועתיד להחזיר ולהחיותכם בדין ברוך אתה ה' מחיה המתים." ואח"כ אומר מהמילים "אתה גיבור" ועד "להחיות מתים" שבברכת מחיה המתים מתפילת העמידה. את הברכה יש לברך כשנכנסים סמוך לקבר ולא אם נשארים מחוץ לבית העלמין או רואים את בית העלמין מרחוק. אבל אם ראה את הקברות מרחוק ובפחות מ-30 יום נכנס לבית העלמין (גם אם זה בית עלמין אחר) אין לברך כיון שלא עברו עליו 30 יום ללא ראיית קברי ישראל. בהרבה מבתי העלמין ברכה זו כתובה בכניסה לתועלת הנכנסים.
שאלה: גילויי חיבה אצל זוג צעיר: בננו התחתן לפני כחודשיים. בביקורם אצלנו הם נוהגים להפגין גילויי חיבה הדדיים כגון ליטוף ושילוב ידיים. אותנו זה מביך. האם זה מותר מצד גדרי הצניעות ואם לאו האם מותר להעיר להם בדיסקרטיות?
תשובה: אם זה מביך אותכם סימן שזה אסור. בהלכה יש איסור לעשות מעשי חיבה שגורמים לאחרים להרהר. לכן כפי שכתבת תוכל להאיר להם בדרך שהדברים ישמעו. בהצלחה.
שאלה: דין תאנה ננסית: קניתי צמח הנקרא תאנה ננסית, זהו מין שיח שגדל בעציץ ומצמיח פירות הנראים כמו תאנה רגילה. האם צמח זה נחשב כשיח או כעץ, ומה דינו לעניין ערלה?
תשובה: תאנה ננסית היא כעץ לעניין ערלה, שביעית, תרו"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חמי במצב של גסיסה: אני עומדת ללדת כל רגע וחמי במצב של "גסיסה" לצערנו והרופאים אומרים שזה ענין של שעות, ימים מועטים. במקרה שהוא ימות: א. האם מותר לי לקחת את בעלי ללידה שלי למרות שזה יהיה בזמן ישיבת שבעה? ב. מה דין הברית בקשר לבעלי אימו ואחיו בזמן שבעה?
תשובה: אם בשבת היית לוקחת אותו משום פיקוח נפש ומשום שזה מרגיע אותך, אז מותר לו גם בשבעה ללוותך. אולם אם יש מישהי אחרת שיכולה ללות אותך עדיף. במקרה של ברית מילה לאבי הבן מותר לו לצאת לברית. אולם לפי האשכנזים בנוגע לסעודה יש להחמיר ולעשות אותה בבית האבלים או ממש ליד. בנוגע לאימא כלומר הסבתא היא לא קמה משבעה לצורך הברית. בנוגע לדוד מותר לו לצאת רק אם הוא סנדק. שנשמע בשורות טובות.
שאלה: קצירת העומר בעסק גדול: מדוע קצירת העומר הייתה נעשית במוצאי יום טוב של פסח בעסק גדול?
תשובה: המשנה (מנחות פרק י משנה ג) מסבירה שאת העומר היו עושים ברעש גדול בגלל הבייתוסים. הבייתוסים שלא האמינו בדברי רבותינו סברו שאת העומר יש לקצור ביום ראשון שנאמר: "ממחרת השבת" אבל חכמים לימדונו שכוונת הפסוק שממחרת יום טוב של פסח קוצרים את העומר גם אם הוא לא חל ביום ראשון בשבוע וכדי להראות שזו ההלכה ולא כדברי הבייתוסים היו קוצרים את העומר במוצאי חג ראשון של פסח.
שאלה: ברכה על פחזנית: האם על פחזנית (ציפוי דק של בצק יחסית חסר-טעם, והרוב בפנים קצפת מתוקה) - מברכים מזונות או שהכל, וכן מה יהיה הדין לעניין ברכה אחרונה?
תשובה: בחתונות מגישים לפעמים כבד בפחזנית, העיקר הוא הכבד וכיון שלא רוצים לתת אותו כך אז שמים אותן בפחזנית לנוי, וברכתו שהכל. וכך הדין לגבי פחזנית קצפת. כמו אדם שקונה גלידה בגביע, העיקר הוא הגלידה שברכתה שהכל ורק שאי אפשר להחזיק אותה ביד. במקרה כזה הולכים אחר העיקר שפוטר את הטפל. זה לא כמו עוגת פירות שיש שכבת של בצק ושכבה של פירות, שהיות והבצק הוא אחד המרכיבים למרות שמבחינה כמותית הוא מועט, בגלל חשיבותו של הבצק מברכים מזונות ופוטרים את הפירות. אבל בגלידה הגביע הוא רק לרפד ולהחזיק את זה.
שאלה: חטא שמונע תחיית המתים: האם יש חטא שעליו אין האדם יקום בתחיית המתים, ואם כן במידה והאדם לא זכאי, האם יכולים לכפר לפדות את חטאו לאחר מותו וכך יקום בתחיית המתים?
תשובה: במסכת סנהדרין בפרק "חלק" נאמר כי מי שכפר בתחיית המתים לא יזכה לתחיית המתים. וכן נאמר על מלווה בריבית שלא יזכה לתחיית המתים. ברור שתשובה יכולה לכפר הכל ואז יזכה הנפטר ששב לפני מותו לטובה הראויה לצדיקים. אמנם ישנם צדיקים גדולים שבזכותם אפשר לכפר על קרוביהם גם אחרי מותם, כך נאמר על אברהם אבינו ע"ה שהביא תיקון לתרח, ועל רבי מאיר בעל הנס שתיקן את נשמת אחר. ואעפ"י שאנחנו קטנים מאוד, גם במעשינו יש כוח לתקן את נשמות המתים ע"י ריבוי תפילה צדקה ומעשים טובים.
שאלה: סחורה בפירות שביעית : פירות שיזרעו בסוף שישית ויקטפו בשביעית לסומכים על שיטת הר"ש ודעימיה יהיו קדושים בקדושת שביעית. כיצד יהיה ניתן לעשות בהם סחורה? השאלה במקרה והם לא יהיו אוצר בית דין. וכיצד פוטר הצרכן את בעית המסייע לדבר עברה?
תשובה: אם אין דרך של אוצר ב"ד, אי אפשר לעשות אם הפירות הללו דבר אלא להניחם לאנשים שיבוא ויקחו מזון מעט, שאיננו מסחרי. כל דרך אחרת אסורה, ולדעתי הצרכן עובר במסייע לידי עוברי עברה, ובייחוד שזה נעשה בעבור הצרכן שיקנה את הסחורה כרגיל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ברכה אחרונה לגלידה: כיצד יש לנהוג באוכל דבר שרוב העולם אוכלים לאט מחמת הקור כגון גלידה, אך הוא אוכל בשופי בכדי אכילת פרס. האם יברך עליו ברכה אחרונה, ובאם תלוי הדבר בהבדל מנהגים האם ראוי שיוציא הנוהג כאשכנז את חברו הנוהג כמנהגי ספרדים חובת ברכה אחרונה כדי לצאת ידי הספק?
תשובה: זה תלוי בצורת האכילה. אם אכל את הגלידה בכמות ובזמן של אוכל רגיל, אי אפשר לומר שזה לא דרך אכילה. כך גם הדין לגבי השותה כוס חם במהירות, יברך ברכה אחרונה.
שאלה: התרת כלי פורצלן לאחר שנים: קיבלתי שלושה ארגזים של סטים מפורצלן שנארזו לפני מספר שנים ולא השתמשו בהם, ככל הידוע לי מברור שערכתי בעל הכלים לא שמר כשרות אבל לא אכל טרף בבית, יש אפשרות שהשתמשו בבשר וחלב בצלחות אלו לסירוגין אני מעריך שהאופנה של בשר וחלב ביחד לא הייתה קיימת, הסט יקר עד מאוד האם יש שיטות שמקלות להגעיל את הכלים ולא להשליכם לזבל מאחר ועברו עליהם שנים מספר ללא שימוש?
תשובה: לצערי אינני רואה אפשרות להתיר כלי פורצלן שדינם כדין חרס גמור.
שאלה: תינוקות בניחום אבלים: האם יש בעיה הלכתית בהבאת תינוקות לניחום אבלים?
תשובה: אין בכך בעיה הלכתית, אך עדיף שלא להביא תינוקות לבית האבל כדי שהתינוקות לא יגרמו לאבל להסיח דעתו מן האבילות.
שאלה: לקיחת כספי מעשר בגין נזק של הישיבה: אני לומד בישיבה בניו יורק, ולכן אני מקבל ויזה של סטונדט. ככזה, עלי להיות רשום חוקית בישיבה. בטעות, הישיבה שכחה לרשום שאני לומד בישיבה, הגם שלמדתי שם במשך כל השנה. לאחר מקרה זה, כשיצאתי מארה"ב לארץ וחזרתי, ביטלו לי את הויזה (וגם את הויזה הרגילה שהיתה לי), ושלחו אותי חזרה לארץ. שילמתי בעצמי לעורך דין, כדי שיערוך מכתב לקונסוליה וכו. וגם שילמתי מחדש לקונסוליה עבור ויזה חדשה (ויזה רגילה אני עדיין לא יכול לעשות, ואצטרך בעתיד לשלם גם על זה). וכן, עלי לשלם כעת על כרטיס נסיעה חדש. הכל בגלל טעות של הישיבה שהיא בעצמה מודה בזה. ובכל זאת, לא נעים לי ללכת ולתבוע מהישיבה את הכסף הנ"ל, ששילמתי בגין הנזק שנגרם בעטיים. האם אכן הם חייבים לשלם לי ע"פ דין, ועל פי מה מחשבים זאת, והאם הם חייבים לשלם לי גם על הנזק על השם הטוב שהיה לי עד עכשיו בקונסוליה, ומעתה ואילך אצטרך כל פעם להוכיח את נקיון כפי, ואיך אפשר לשער את הסכום של הנזק הזה? אני עובד בעבודות מזדמנות. בדרך כלל אני נוהג לתת מעשר לצדקה ממש, ועוד מעשר אחד (לת חומש), שאני מתנה מראש שאוכל להשתמש בו גם לשאר הצרכים הקדושים (כגון קניית ספרי קודש, ובעתיד - שכר לימוד לבנים, וכו ), ולא רק לצדקה ממש. ומכיון שלא נעים לי לבקש מהישיבה את הכסף, הייתי רוצה לדעת אם מותר לי לקחת מהכסף של המעשר את הסכום שהם חייבים לי, כך שלא אצטרך גם להודיע להם על זה, ובאם כן האם ישנו הבדל בין לקיחת הכסף מהמעשר הראשון (המוקדש כולו לצדקה ממש), או שאפשר לקחת רק מהמעשר השני, שבלאו הכי אני משתמש בו גם לצרכים אחרים? אשמח לתשובה מפורטת של הרב.
תשובה: לפי דעתי לא פשוט שהישיבה חייבת על הנזקים שנגרמו לך. יתכן שזה מוגדר כגרמי. אולם גם אם מוגדר כגרמי  כמו מה שהוזכר לך ואני אבוא אחריך  יתכן שכאן כיון שהיה בשוגג ולא ברור הפשיעה יתכן שפטורים. והענין יכול להשתנות לפי הטענות. אולם לפנים משורת הדין ובדיני שמים הישיבה צריכה לפצות על הנזקים הישירים. ויתכן שהישיבה מוגדרת כציבור ולגבי ציבור יש דעות שחייבים מדינא לשלם גם בחיוב שהוא לפנים משורת הדין. בכל אופן לגבי השאלה האם אתה יכול לקזז מחיוב הצדקה שאתה רגיל לתת עובר מטרה זו. אתה יכול לקזז רק בחומש  כלומר שעשירית השניה  בחלק המעשר הבסיסי אין אתה יכול לקזז. השומא היא רק בנזקים הברורים ולא בנוגע לפגיעה בשם הטוב.
שאלה: רצון שכלי לפי היהדות: האם לפי הפסיכולוגיה היהודית יש כזה דבר רצון שכלי, ומה ההבדל בינו לבין ההבנה השכלית?
תשובה: עיין אורות הקודש למרן הרב קוק חלק ב, הוא מדבר על רצון שכלי לעומת רצון עיור, כוח הרצוון מניע את החיים בעוד שההבנה היא ספקולטיבית ופאסיבית, עיין שם.
שאלה: חסר משהו בקשר.: אני בחורה מאוד רצינית היודעת מה היא רוצה מעצמה לגבי החיים והעתיד. היה לי חבר רציני במשך תקופה ארוכה מאוד. מצד אחד היה לנו מאוד טוב ביחד. הוא בחור איכותי ומיוחד מאוד והקשר היה רציני ביותר. מנגד, היו מספר בעיות: הראשונה היא כי לא הרגשתי שהבחור רציני מספיק לגבי העתיד, שזהו דבר החשוב לי מאוד מאוד. שנית, הורי לא אהבו אותו והדבר הקשה עליי מאוד. הפסקתי לצאת איתו למרות קושי רב בגלל שלא רציתי למשוך את הנושא אם זה לא יוביל לחתונה ומתוך נחישות להבטיח את עתידי כיאות. התחלתי לצאת עם מישהו אחר, הבחור הזה אף הוא איכותי מאוד בחור רציני ו"ילד טוב" למופת. עם הבחור הזה אני רואה עתיד בטוח כמו שחשבתי ודמיינתי במשך שנים. והורי אוהבים אותו מאוד. הבעיה שלי היא שהבחור הקודם על אף חסרונותיו חסר לי מאוד ואני מרגישה כי היה לי איתו משהו שלא יהיה לי עם הרבה אחרים אם בכלל. מנגד קשה לי לראות עתיד בטוח רציני וללא חרטות איתו דבר החשוב לי מאוד. ועם הבחור השני הכל יפה ובטוח ומתאים אבל חסר קצת. אני מרגישה כי שני הקשרים יביאו עימם סימני שאלה רבים. מה לעשות? יש לציין כי שני הקשרים רציניים ומובילים לאותו המקום.
תשובה: אדם צריך לשלוט על רגשותיו ולכוון אותם ולא להסתבך. עליך להחליט בין שתי האפשרויות ולאחר ההחלטה להיות שלמה איתה. ולעבוד על עצמך לבנות את הקשר שהחלטת עליו בצורה הטובה ביותר, ולשכוח את מה שהיה בעבר. מדבריך נראה שהבחור השני עדיף וזו גם דעת הוריך ויש להניח שהם בעלי נסיון ויש משקל לדעתם.
שאלה: הבדלים בחופה ובשבע ברכות לגרוש: רציתי לשאול מהם השינויים, באם ישנם, בחופה, ובמעמד שבע ברכות בחופה ובשבוע שאחריו, בנישואי גרוש (בלי ילדים) לרווקה?
תשובה: מנהגי החופה זהים לחתונה של בחור ובתולה וכן כל מנהגי השמחה שבנישואין. הוא הדין לחדר יחוד (לאשכנזים) וסעודות שבע-הברכות (הנישואין כהלכתם עמ' תקסד). הרב אברהם וסרמן
שאלה: מוצקי חלב נוכרי: קניתי מוצר שכתוב ברכיבים שלו שהוא מכיל מוצקי חלב נוכרי. האם מותר לאוכל ממנו, גם אם אני לא מקפידה על אבקת חלב נוכרי, ומה ההבדל בין זה לאבקת חלב נוכרי?
תשובה: צריך הכשר על זה, זה בעיה של חלב נוכרי, שלא כמו אבקת חלב נכרי. גם מי שלא מקפיד על אבקת חלב נכרי, צריך להקפיד על חלב נכרי.
שאלה: ברכת האורח באירועים: האם צריך לברך "ברכת האורח" באירועים כגון: חתונות, בר מצוה וכו'?
תשובה: בדורות אחרונים לא נהגו, אבל מנהג הספרדים כן לברך.
שאלה: לעילוי נשמת ותיקון חצות: האם מותר לפני כל מצווה להגיד שהמצווה היא לעילוי נשמת הנפטר ת, והאם זה מותר לכל אדם (גם אדם שאין לו קשר משפחתי או אישי עם הנפטר ת)? הבנתי שבתיקון חצות קוראים רק את תיקון רחל בלי תיקון לאה, רציתי לדעת עם זה נכון, ועם כן למה יש את תיקון לאה?
תשובה: אין בעיה לומר לפני כל מצוה לעילוי נשמת ומותר גם לאדם שאינו בן משפחה לעשות כן. ולגבי תיקון חצות אינני יודע מנין הבנת זאת בתיקון חצות אומרים גם תיקון לאה וגם תיקון רחל, אלא שיש ימים שאומרים רק אחד מהם ויש ימים שאין אומרים תיקון חצות כלל.
שאלה: ערלה בעצים בתוך שקיות: ראיתי עצים במשתלה של ערבים שמגדלים אותם בתוך שקית שיש בה 5-6 חורים של 1 ס"מ כל אחד וברוב העצים אפילו השורשים יוצאים דרך החורים. העץ (בתוך השקית) יושב ממש על האדמה (אין להם פלריג בכל המשתלה). אבל ראיתי שלפעמים ליופי או לסדר חלק מהעצים הם מכניסים ומוצאים (עם השקית) לאדניות (ואז כמדומני זה נחשב כהפסק לגבי ערלה). אבל הרוב כמו שתיארתי. אם בעל המשתלה אומר לי שהעץ הזה בן X שנים האם אני יכול להחשיב את מניין השנים האלה לערלה? אני קניתי עץ אגס שהוא אמר שהוא בן 5 ומנגו בן שנתיים ושתלתי שאני שומר על גוש יפה בטו באב השנה. יש לציין שהערבי הזה משיח לפי תומו כי סיפר לי איזה עץ מורכב עם מה. והוא לא יודע שיש עם זה בעיה לכן הוא היה אמיתי (או כך נראה לי). יש לציין שהעצים עברו במכוניתי בנסיעה של כחצי שעה.
תשובה: א. אין לסמוך על בעל משתלה יהודי ובודאי לא נכרי שפיהם דיבר שוא. ב. אם יש העברות במשתלה הרי שאין ללכת אחר הרוב מכיוון שהספק במקום הקביעות עצמו והוא ספק שקול, ובאיסור דאורייתא של ערלה אין להקל. ג. אגס ברובם המוחלט הם מורכבים. ד. העברה במכונית איננה מנתקת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אתר של נומרולוגיה: לאח שלי יש אתר באינטרנט העוסק בנומרולוגיה וספורט. מהאתר הזה הוא מתפרנס כרגע. האם ניתן להפיץ את כתובת האתר בין חברים, פרסום האתר יגרום לו רווחים גדולים יותר.
תשובה: אם אין באתר תכנים אסורים בצפייה, ודאי שמותר וזו אף מצוה לסייע לאחיך בפרנסתו. הרב יעקב כהן.
שאלה: ביקור בת נכה לאחר קייטנה: נוער היישוב עושה קייטנה לילדים נכים בקיץ. הקיטנה הינה מעורבת, ולכן יוצא שהמדריכים מכירים גם את הבנות הנכות. האם יש בעיה לקפוץ לבנים לבקר לאחר הקייטנה את אחת הבנות הנכות כדי לשמח אותה וללא קשר מיוחד?
תשובה: אם הביקור לא כולל מגע, אין בעיה.
שאלה: אוצר בי"ד או היתר מכירה: שמעתי שרבנים שונים בציבורנו מעדיפים אוצר בי"ד על היתר מכירה. ולא הבנתי זאת, משום שאע"פ שאוצר בי"ד מקורו בתוספתא (רפ"ח דשביעית, - הובאה ברמב"ן ויקרא כה,ז), מ"מ הדרך שבה מבצעים את זה היא ע"י הערמה גדולה, וגובים על הפירות מחיר כמעט רגיל. בנוסף, בעה"ב הוא שליח בי"ד (מה שלא נזכר בתוספתא) והוא סוחר את הפועלים. ברוב המקרים, בי"ד אף משלם לו על מלאכות הנעשות לאוקמי אילנא - אע"פ שזהו אינטרס של החלקאי, ולא של הציבור (בתוספתא הציבור משלם רק על הקטיף). ועוד קולות נוספות. לעומת זאת, היתר מכירה - אף שיש בו דוחק מסויים, מ"מ איסור שמור ונעבד שנוי במחלוקות ראשונים (וא"כ הוא ספיקא דרבנן), וכאן הייתה מכירה והארץ שייכת לגוי (וא"כ הוא ספק ספיקא באיסור דרבנן), ועוד שאיורים אלו הם קנסות, שאין לקנוס אדם שנהג עפ"י דעת א מהפוס שנדחתה מהלכה (כ"מ במ"ב ר"ס שיח), כ"ש כאן שכך מורים רבותיו?
תשובה: עיין בחוות בנימין ח"ג סי' צח בו הגר"ש ישראלי זצ"ל מסביר את כל שאלותיך ושם מוכח שב"ד גם משלם על פעולות של אוקמי וכן פעולות קודם הקטיף. ברור שזאת היא הדרך הנכונה לתלמידי הרב קוק זצ"ל והרב ישראלי זצ"ל ללכת בה. יש להעיר שגם הרב צבי יהודה זצ"ל כתב שיש הידור כשרות באוצרות בית דין. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מנחה לפני סעודת שבת: האם אפשר להתפלל תפילת מנחה בשבת לפני הסעודה השניה, כאשר מה שאוכלים לפני מנחה לא כולל פת, וסעודת השבת תערך רק אחר מנחה?
תשובה: לכתחילה אין לעשות כך, כיון שאת סעודת הבוקר יש לאכול עד חצות, ללא קשר לתפילת מנחה.