LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קבלת שבת בשעת הדחק: לכבוד הרב ליאור, שמעתי פעמים רבות על אנשים שיצאו לדרכם מבעוד מועד לפני שבת ונקלעו למצבים שנתקעו בדרך ומתקרב זמן שבת ונלחצים מאוד מה לעשות. באופן אישי נקלעתי למצב שהמטוס בו הייתי נחת באיחור סמוך לכניסת השבת והגעתי ב"ה למזלי לביתי 5 דקות לאחר זמן הדלקת נרות. כמו כן, לפני שנה בערך הרבה אנשים היו בדרכם לישובי בנימין לכבוד שבת וקרתה תאונת דרכים ואנשים רבים עשו את דרכם ברגל ליישוב אדם ועשו שם את השבת כשהם משליכים את עצמם לצורכי שבת על תושבי היישוב. במצבי לחץ כאלה, לא תמיד ניתן להשיג רב ואני יודע על אנשים שמרוב בהילות חללו את השבת. לכן, אני שואל האם בשעת הדחק כשהברירה שאדם יישאר ללא צורכי שבת או ממש בהמתנה על כביש ראשי, האם ניתן לסמוך על שיטות בהלכה המתירות לעשות מלאכה דאורייתא כגון נסיעה ברכב גם לאחר שקיעה? ואם כן, לכמה זמן אחר שקיעה? אני מדבר על מצב שאין סכנה אבל גם אין נכרי. כמו כן, באיזה אופן יהיה אפשר להסתייע בנכרי במצב זה. אני חושב שתשובה בעניין זה מאוד נחוצה כי מתוך מצוקה וחוסר ידע שמעתי על אנשים יראי שמים שהמשיכו לנסוע אף לאחר שקיעה.
תשובה: אם ההישארות בשטח כרוכה בסיכון, מותר להמשיך בנסיעה ליישוב הקרוב מדין פיקוח נפש. אם מדובר באיזור שאין סכנה, אסור להמשיך בנסיעה לאחר השקיעה אלא אם כן יש נהג גוי.
שאלה: להשתמש במצנם שקיבל סבא: הבן של סבא שלי (דוד שלי) קיבל מצנם מתנה מהמלון שבו סבא שלי עבד מתישהו כשהיה בחיים. את המתנה הוא קיבל זמן מה אחרי שסבי נפטר. אני מניחה שהמתנה הייתה מיועדת לסבא שלי ושאלתי היא - האם מותר להתשתמש במצנם? כלומר, אני מניחה שהמלון ידע על מותו של סבי (לא בטוחה) ובכל זאת דוד שלי לקח את המתנה. במידה ומותר להשתתמש במצנם יש לי עוד שאלה שקשורה אליו - דוד שלי נתן לאבא שלי את המצנם ואבא שלי הביא אותו בשבת כשחזר מנסיעה מאחיו. האם אז מותר להשתמש במצנם?
תשובה: לפי ההלכה, אם המתנה הייתה כיוון שהם חשבו שהסבא חי, ולכן הם רצו לתת לו את המתנה, אתם צריכים להחזיר את המתנה לנותן. במידה והשתמשתם בה ואי אפשר להחזיר אותה, אתם צריכים לשלם למלון את סכום הטוסטר. אם בית המלון יגידו שהם לא רוצים בחזרה, הטוסטר שייך לכל היורשים של הסבא, כל הבנים שלו יחלקו בשווה אלא אם כן מגיעים להסכמה אחרת ביניהם. מתוך מכתבך מבין אני שהדבר מתנהל מתוך הסכמה, כך שהשאלה קיימת רק לגבי עצם המתנה ולא בין האחים, לכן השתדלו להזדרז וליצור קשר עם המלון ולשאול את דעתם וכוונתם לגבי הטוסטר. שיהיה הרב יצחק גרינבלט
שאלה: אבקת חלב נוכרי: האם מותר לאכול דבר שכתוב עליו "לאוכלי אבקת חלב נוכרי"?
תשובה: אבקת חלב נוכרי כשרה מעיקר הדין אלא שיש מהדרין להימנע מאכילתה.
שאלה: לב חזיר - מותר להשתיל?: לאחרונה שמעתי מחבר שאפשר להשתיל לב של חזיר במקום לב האדם. האם מבחינה הלכתית זה מותר, מכוון שזה פיקוח נפש, או שמכוון שהחיה טמאה ואנו יודעים שצריך לשמור על הנפש - דם - אוכל, והלב הוא של חיה טמאה, אין מה לעשות בנידון? אשמח לפסיקה בנושא.
תשובה: לא נראה לי שיש בזה בעיה.
שאלה: צחוק בהבדלה: לכבוד הרב דוד חי הכהן האם יש מקום למנהג לצחוק אחר ברכת הגפן בהבדלה? והאם יש מקור כאשר מגביהים את הספר תורה להצביע עם הזרת?
תשובה: 1.יש שנהגו לצחוק מעט לסימן טוב אך לענ"ד ראוי שלא להפריז כי אין זה מכובד לברכה לצחוק בקולניות. 2. אינני זוכר כרגע על זרת דווקא, אמנם נזכר שרגילים להצביע באצבע הסמוכה לאגודל, והעיקר לראות את אותיות התורה.
שאלה: כשרות של גלולות למניעת הריון: לכבוד הרב, ברצוני לשאול לגבי כשרות של גלולות למניעת הריון מסוג YAZ, האם כשרות? ואם לא אילו גלולות הן אכן כשרות? מראש על התשובה.
תשובה: לא ידוע לי פרטים לגבי כשרות גלולות כאלה, ולא שמענו על שום בעיה לקחת גלולות אלה גם בלי לברר כשרותם.
שאלה: אוכל קנוי וכשר אצל חילונים: האם מותר לאכול עוגיות או כל דבר אחר כשר כאשר חילוני מציע לך ויש אפשרות שהוא קנה את הדברים האלה בשבת?
תשובה: העוגיות לא נאסרו בגלל שהוא קנה אותם בשבת.
שאלה: חומרי הדברה בירקות ללא תולעים: לרב! אמי חוששת מרמת חומרי ההדברה בירקות מגידול מבוקר ללא תולעים. שאלתי, האם קיימת רמה גבוהה יותר של חומרי הדברה בירקות אלו לעומת ירקות מגידול רגיל ולעומת ירקות מגידול אורגני? אם כן, האם אדם מן השורה שאינו בעל ניסיון בבדיקה של תולעים יכול לקנות גידול אורגני ולאכול תוך שהוא סומך על בדיקתו? השאלה מכוונת על כל סוגי הגידול ללא תולעים ובפרט למותג חסלט.
תשובה: א. אין לקנות ירקות עלים אלא מחברות שעומדות תחת פיקוח הלכתי ומאידך גם תחת פיקוח של מעבדות לעניין שאריות חמרי הדברה. כל מי שקונה מחברה שלא עומדת תחת פקוח מעבדה הוא עבריין הלכתי בכך שמסכן את בריאותו, וכבר הדריכו ח "חמירא סכנתא מאיסורא" - חמורה סכנה מאיסור. ב. כל גידול שאינו עומד תחת פקוח מעבדה מוכרת לעניין שאריות חמרי הדברה הוא חשוד בכמויות של ריסוסים. ג. בגידול המפוקח משאריות חמרי הדברה הרי הוא כגידול אורגני, שגם בו יש חומרי ריסוס אלא שהם מותרים. ד. על מנת לבדוק צריך ללמוד את צורת הבדיקה וכמו כן להשקיע הרבה זמן, אולם מי שיודע ומשקיע את זמנו בכך יכול לנקות את רוב הירקות (ברור שכרובית, ברוקולי תירס וכו' אין אפשרות לנקות). ה. "חסלט" עומדת תחת פקוח קפדני הן מבחינת חרקים והן מבחינת שאריות חומרי הדברה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דברים שעוצרים בהם בתפילה: כשאני בתפילה, באיזה קטעים אני עוצר ועונה לקדיש או קדושה ואיזה אני ממשיך?
תשובה: בפסוקי דזימרא יש לענות אמן וכן לענות לקדושה (אך לא "ברוך הוא וברוך שמו")  בברכות ק"ש ובק"ש וכן ב"אלוקי נצור" שבסוף תפילת עמידה יש לענות רק "אמן יהא שמיה רבא" וכן אמן שלאחר "דאמירן בעלמא ואימרו אמן", ובקדושה יש לענות רק "קדוש קדוש קדוש ה' צב-אות מלוא כל הארץ כבודו" (בלי לסיים "לעומתם" וכו') ו"ברוך כבוד ה' ממקומו" (בלי לסיים). בתפילת עמידה אין לענות כלל, אמנם יש לעצור ולשמוע (וכך יוצאים ידי חובה, שכן שומע כעונה) בזמן "קדוש קדוש" ו"ברוך כבוד" וכן בקדיש בזמן "אמן יהא שמיה רבא".
שאלה: ישיבה נפרדת מחיצה בחתונה: מה הדין לגבי ישיבה נפרדת מחיצה: א. בחתונה וכד. ב. באירועים משפחתיים סגורים יותר. מהו עיקר הדין ומה חומרה? האם יש הצדקה לעשות מחיצה באירוע משפחתי (אחים אחיות גיסים גיסות)? מה הדין אם בחתונה צד אחד רוצה מחיצה וצד שני רוצה רק ישיבה נפרדת, האם להתעקש על מחיצה? אם אפשר לפרט מעט את הדעות השונות.
תשובה: בחוג המשפחה אין צורך בהפרדה.
שאלה: להשתתף בחתונה מעורבת: האם יש הלכה האוסרת להשתתף בחתונה מעורבת (קרבה שנייה בני דודים)? להשתתף הכוונה היא כמובן לשבת במקום צדדי, בין בני המשפחה, לאכול ולברוח לאחר החופה.
תשובה: עיקר האיסור הוא בריקודים מעורבים. במקום שיש ריקודים מעורבים אין בררה אלא לעזוב את המקום.
שאלה: תפילת הדרך באמצע נהיגה: אני נוסעת כל בוקר ברכבי ממושב בעמק האלה לעבודה בירושלים - האם עלי להגיד תפילת הדרך כל יום? נאמר לי שאני לא יכולה להגיד אותה לפני הנסיעה וכי אני חייבת לעצור בצד הדרך אחרי שהתרחקתי מהישוב - הרבה פעמים זה גורם לי לא להגיד בכלל, כי אני שוכחת וכי עצירות כאלה הן מסוכנות. (אני פונה לקדוש ברוך הוא במילים שלי וללא שם מפורש). מה הדרך הנכונה לנהוג?
תשובה: כן, יש לבכך כל יום. רבים נוהגים לברך תוך כדי נסיעה. אפשר גם להוסיף את תפילת הדרך בשומע תפילה של שחרית.
שאלה: תרומות ומעשרות בירק שבגינה: כפי שידוע לי, מפרי הגדל בחצר ביתי ואני רוצה לאכול ממנו בחצר (בלי הכנסה לבית) מותר ובתנאי שאני חותך רק חלק מהפרי בעודו על העץ. האם דין זה גם בירק, האם מותר לי לתלוש עלה של חסה או חלקו ולאוכלו בגינה ללא הפרשת תרומות ומעשרות?
תשובה: וברכת ד' רמב"ם הלכות מעשר פרק ד הלכה יח: כסבר הזרועה בחצר מקרסם עלה עלה ואוכלו ואם צירף חייב לעשר וכן כל כיוצא בזה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות מיין של גוי: ראיתי שאם יהודי קונה מגוי ענבי יין ועושה יין הוא צריך להפריש חוץ ממעשר ראשון ומעשר עני בשנים רגילות בשביעית צריך לתת מעשר עני. אם אני קונה ענבים מערבי איך אני יודע לאיזו מטרה גידל אותם, האם ניתן לומר שכיון שהמוסלמים לא עושים יין כוונתו לאכילה וממילא הענבים יהיו פטורים? לגבי זיתים, האם אני צריך להניח שרוב הזיתים לשמן, ועל כן אם קניתי זיתים מערבי דעתו על עשיית השמן ולכן אם אני עושה שמן אני צריך להפריש?
תשובה: ענבים שנקנו מגוי בכל מקרה אין מברכים עליהם, מכיוון שחוששים לדעת התרומה שבדרבנן יש קניין לעכו"ם, וממילא אין חיוב כלל אפילו מדרבנן, ולעניין ברכות יש להחמיר ולא לברך. למרות שלעניין תרומות ומעשרות החיוב הוא גמור מדאורייתא, אין לברך עליו (עיין המעשר והתרומה פ"ג סעי' ט). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ברכות לפני ואחרי הסעודה: בבית הספר שלנו אמרו לנו לעשות עבודה בהלכה ובין היתר הפנו אותי לפה. רציתי לשאול, מהם טעמי תקנות הברכות?
תשובה: אני מצרף לך קישור לשיעור של הרב אליעזר מלמד על ענייני ברכות שיכול לענות על שאלתך. קישור לשיעור של הרב אליעזר מלמד. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: לקחת כסף מהארנק למי שחייב כסף: אם אח שלי שבר לי משהו שעלה לי סכום כסף והוא לא רוצה להחזיר לי, אני יכול לקחת לו מהארנק את הסכום כסף הזה?
תשובה: אסור לך לקחת כסף מהארנק של אחיך אעפ"י שהוא אינו רוצה לשלם לך על הנזק. הטוב ביותר שתפנה לאביכם או לרב הקרוב אליכם ליישור ההדורים בינך ובין אחיך. פרוט: אם אחיך קטן (מתחת גיל מצוות ) - הוא אינו אחראי למעשיו ואינו חייב לך על הנזק ולכן אסור לך לקחת כסף מארנקו אלא יש לפנות לאביך או לרב המקובל עליכם לטפל בנושא במישור החינוכי. גם אם אחיך גדול והוא אחראי למעשיו ויתכן שחייב לך על הנזק מ"מ אסור לך לקחת כסף מארנקו משתי סיבות: א. לא ברור כלל שאחיך חייב לשלם לך על הנזק, למרות שלך ברור שהוא הזיק לך, כיון שלא על כל נזק יש חובת ת ייתכן שאחיך הזיק לך באונס (שבחלק מהמקרים הוא פטור) או שהיה מוגדר כשואל והחפץ ניזוק בעקבות שימוש רגיל בו ('מתה מחמת מלאכה') או שאחיך הזיק בגרמא שפטור מלשלם וכד'. ב. גם אם אחיך אכן חייב לשלם על הנזק עדיין לא ידוע כמה הוא חייב. כל עוד לא שמו את הנזק אינך יכול לקחת מהארנק שלו כשגובה החוב עוד לא ברור. (צריך לברר כמה שווה החפץ השבור  האם הוא חייב לשלם לך סכום של חפץ חדש או רק את ירידת ערך החפץ שנבעה מהנזק ועוד). לכן עליך לפנות לבית דין או לרב מוסמך שיקבעו האם אחיך חייב לך וכמה. לאחר שייעשה הברור בחובת הת על הנזק ובגובה הת יהיה אפשר לדון במקרה שאחיך לא רוצה לשלם האם מותר לך לקחת כסף מהארנק שלו. (יש בזה הרבה חילוקי דינים המבוארים בדין 'עביד אינש דינא לנפשיה' בשו"ע חו"מ סימן ד ובאחרונים). מקורות: א. דעת הש"ך (חו"מ עה עח) היא שכל עוד אין שומא בחפץ א"א לתפוס אותו לגוביינא, בין אם תופס חפץ על חוב ובין אם תופס ממון על חפץ. ואפילו לדעת הרמ"א (שם יד) שמותר לטעון על חפץ שתפס שהוא שלו ואפילו להישבע על כך, כאן יודה הרמ"א שאין כאן חוב מבורר שהרי לא ברור שהנזק מחייב ת וכנ"ל ומשום כך לא יכול התובע לעשות דין לעצמו, ואף אין לו מיגו שיתפוס בלא עדים ויכול לטעון שהחפץ שלו מכיון שאינו יודע בברור שחייב לו. ב. נראה שאף לדעת המהרי"ק (שורש קס"א, נפסק להלכה בשם י"א ברמ"א סימן ד) שהגדיר שתפיסה בלא הכאה לצורך משכון ותביעה אח"כ בב"ד, אינה נכללת בדין עביד איניש דינא לנפשיה אלא בדין תפיסה שגדריו שונים, מ"מ כאן יודה המהרי"ק שא"א לתפוס מהארנק כיון שכל מה שמתיר המהרי"ק הוא כשאין בתפיסה מעשה ב"ד כלומר שהתופס אינו מכה את הנתבע ואינו נכנס לביתו, וכאן הרי צריך לתפוס מארנקו וי"ל שחשיב הדבר ככניסה לבית. וצ"ע בזה. הרב יוסף אברהם אפריון עפ"י הרב ברוך פז שליט"א - ראש הכולל
שאלה: לכסות את התפילין על פי הסוד: האם אפשר בתפילה לפי הספרדים לכסות את התפילין עם הטלית? אני יודע שלפי הסוד זה מה שצריך לעשות אבל האם זה נפסק להלכה ואפשר לנהוג כמו זה?
תשובה: 1. אפשר עפ"י דעת הבן איש חי. 2. לא נפסק להלכה לכסות, אך מי שרוצה יכול לסמוך על דעת הבן איש חי.
שאלה: סעודות שבת לחולי צליאק: רציתי לדעת בקשר לסעודות השבת לחולי צליאק - הרי הלחם שלנו ברכתו שהכל, והרי אחרי קידוש בשבת צריך המוציא או לפחות מזונות (בבוקר). האם אנו פטורים לחלוטין מעניין זה? או אולי אפשר לאכול אורז פריכיות אורז שברכתם שהכל ולצאת ידי חובה? ומה בקשר לסעודה שלשית, שאסור לאכול אחרי שקיעה אם לא נטל ידיו, האם צריך ראוי להחמיר ולא לאכול כלל אחרי השקיעה?
תשובה: חולה כזה אנוס ופטור מאכילת לחם. אם יש מזונות המותרים לו, כגון: דייסת קואקר וכדו', הוא יכול לקיים בהם דין מקום סעודה. אם אין, שישתה כוס יין (או מיץ ענבים) נוסף ליין הקידוש. אורז ברכתו מזונות (ולא שהכל, ברכה אחרונה היא בורא נפשות) אולם הוא אינו מחמישה מיני דגן. סעודה שלישית עליו לסיים לפני השקיעה. רפואה שלמה.
שאלה: לא תתעב גרמני כי גר היית בארצו?: לאחרונה יצא לי לקחת ללב פסוק שקראתי: "לא תתעב מצרי כי גר היית בארצו" וזאת על אף שבמדרשים מובא שהייתה שם שואה רצינית. אסור לנו לתעב אותם בגלל שהם שימשו לנו אכסניה - אזי אנו חייבים בכבוד מינימלי כלפיהם ובטח שלא לתעב אותם או את התוצרת שלהם. האם מכאן אנו זקוקים להסיק כי הוא הדין גם לגרמנים, וכי אולי אסור לנו לתעב אותם ולהחרים מוצרים שלהם. אולי מי שמחרים מוצרים של גרמניה עובר על איסור דאורייתא? הרי גרו יהודים בגרמניה במשך מאות שנים. מה דעת הרב?
תשובה: הפשט של 'לא תתעב' הוא לא להרחיק אותם מלבוא בקהל ישראל אחרי שלושה דורות. אין מצווה לאהוב אותם בגלל שהם שימשו לנו אכסניה. היחס לגרמניה צריך להיות כמו לרוצחים, אולם מי מהם שירצה לבוא להתגייר מותר לקבל אותו בקהל ישראל.
שאלה: דברים שבקדושה לאחר כניסה לשירותים מלוכלכים: אם נכנסתי לשירותים והיה שתן על הרצפה, האם הגדר לתפילה וללימוד תורה הוא שהשתן בתחתית הנעל לא יהיה טופח על מנת להטפיח?
תשובה: גם צריך שלא יהיה ריח רע.
שאלה: לימוד תורה: מספר שאלות לגבי לימוד תורה: א. האם הספר "בינה לעיתים" (סקירה הסטורית-אמונית) נחשב ללימוד תורה? ב. קניתי את הספר "הפילוסופים הגדולים שלנו", שזה ספר שחיבר פרופסור חילוני על סיכום הדעות באמונה של הראשונים בימי הביניים, וכן קניתי תרגום של התורה לעברית בת ימינו גם כן על ידי חילוני- האם הם נחשבים ללימוד תורה?
תשובה: א. אם הלימוד עניינו להיות עזר כרקע ללמוד התורהי יש בזה בחינה של לימוד תורה. אך זה לא ממש לימוד תורה שמברכים עליו ברכת התורה. ב. לא רק שזה לא לימוד תורה אלא יש לבחון אם בכלל ראוי ללמוד בספרים אלו.
שאלה: לידה בבית: אני בתחילת הריון (יש לי ב"ה 4 ילדים מגיל 9 ועד שנתיים). אני שוקלת ללדת בבית מכיוון שקשה לי להתמודד עם הממסד הרפואי. האם יש בעיה הלכתית בלידה בבית? האם ישנה דרך לצרף את הילדים לתהליך?
תשובה: לידה כוללת סיכונים, לכן אסור להסתכן מעבר ללידה עצמה. לידה בבית מחייבת התעייצות עם רופא מומחה שיהיה גם בלידה ויקח אחריות לסיכונים.
שאלה: ברכת המזון בלי כזית: האם צריך לברך ברכת המזון אם פתרתי את האוכל ב"המוציא" על לחם. אבל לא אכלתי כזית לחם ושבעתי משאר האוכל?
תשובה: אם לא אכלת כזית לחם אין לברך ברכת המזון אלא ברכה אחרונה של מה שאכלת כשיעור.
שאלה: חתימה על כרטיס "אדי": 1. הרב אמר לא לחתום על טופס תרומת איברים ("כרטיס אדי"),לאחרונה נהיתה אפשרות להוסיף תנאי בטופס שאיש דת שהמשפחה תבחר יאשר את התרומה ויטפל בזה,האם עכשיו מותר לחתום על כרטיס כזה? הרי זה יכול להציל חיים של אנשים. 2.האם צריך ליטול ידיים על ביסקוויטים שטובלים בתה או בקפה מדין "מאכל שטיבולו במשקה"?
תשובה: 1. השאלה היא אם סעיף זה באמת מיושם בשטח או שהוא רק כתוב על הנייר. אני שמעתי על כל מיני מקרים וקשה לקבוע שזה נשמר. 2. יש דעה כזו במחבר שצריך ליטול ידיים. אולם יש מגדולי הפוסקים שסוברים, שבזמננו הדין של דבר שטיבולו במשקה אינו נוהג, כיוון שאנו בלאוו הכי טמאים, וכך נוהגים כיום למעשה. חוץ מהטבלת הכרפס בליל הסדר, שאז אנו כן נוהגים ליטול ידיים כמו שעשו בזמן שבית המקדש היה קיים.
שאלה: כוס חד פעמית לקידוש: הרב ענה לי לשאלה "ראיתי שנהגו לקחת שתי כוסות חד פעמים, אחד בתוך השני, מתי שמקדשים עם כוס חד פעמי. מה המקור לדין זה? (הציץ אליעזר לא כותב שצריך שתי כוסות)" שהתשובה היא "כנראה שחוששים לדעת האגרות משהף שכוס חד פעמית לא נחשבת ככלי. לעיתים משתמשים בשתי כוסות כששותים שתיה חמה ואז הסיבה היא שהכוס חמה מדי." אבל השאלה שלי היא, עם הם חוששים לדעת האגר"מ איך הוספת עוד כוס חד פעמי מתקן את הכוס חד פעמי לכלי? הרי אפס ועוד אפס שווה אפס?!
תשובה: הסיבה שהאגרות משה סובר שכוס חד פעמית אינה כלי היא משום שמיד לאחר השימוש זורקים אותה. כאשר משתמשים בשתי כוסות, הכוס החיצונית נחשבת ככלי שמשמש את הכוס, ואותה לא יזרקו. מדובר בפטנט, אינני אומר שהוא פותר בוודאות את הבעיה.
שאלה: צער בעלי חיים בדגים: האם יש גם בדגים צער בעלי חיים? האם מותר לאכול לדג אבר מן החי?
תשובה: כמדומני שאין להם עצבים ולכן אין בהם צער בעלי חיים, אולם יש עניין מצד שאדם לא יתנהג באכזריות. אבר מן החי אינו אסור בדגים.
שאלה: הכנה להדחה במוצאי שבת: האם מותר להשרות כלים בכיור בשבת על מנת שההדחה במוצאי שבת במדיח תהיה קלה יותר? האם אין כאן הכנה מקודש לחול?
תשובה: לא כל פעולה שעושים בשבת לצורך מוצאי שבת אסורה מדין הכנה משבת לחול. פעולות שאדם רגיל לעשות כהתנהגות רגילה מבלי לחשוב על התועלת שבפעולה ואין בהן טירחה מיוחדת מותר לעשותן בשבת אעפ"י שמועילות למוצאי שבת. לכן, מותר להחזיר טלית וסידור מבית הכנסת בסוף תפילת שבת, מותר להחזיר דברי מאכל למקרר וכדומה. מותר גם להשרות כלים בכיור בשבת אעפ"י שזה מקל על השטיפה במוצ"ש ששריה זו רק באה למנוע שינוי במצב הקיים. אולם אם כבר נדבקו ויבשו חתיכות אוכל על הכלי אין לשרותו במים כיון שיש כאן פעולה מיוחדת לצורך מוצ"ש.  שמירת שבת כהלכתה פרק יב הלכה ג  פרק כח הלכות פא-פב
שאלה: חיוב הפרשת תרומות ומעשרות בימינו: האם יש חיוב גמור להפריש תרומות ומעשרות בזמננו או שאפשר לסמוך על הירקות והפירות שיש בשוק?
תשובה: תלוי בנותן הכשרות במקום, אם זאת כשרות יעילה ועובדת ומפקחת היטב אפשר לסמוך עליה. אם זו כשרות שמגיע פעם בשבוע או מדי פעם בלבד, אין לסמוך עליה, ויש להפריש שוב בלא ברכה בבית. ובייחוד לעניין מעשר עני. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תפקיד האב בחינוך הבת: האם אפשר להרחיב בנוגע לתפקיד האב בחינוך הבת ועיצוב אישיותה? אילו חויות משותפות לאב ובת אפשר למצוא ע"מ להעמיק הקשר? מדובר ספציפית בבת בגיל 7, אבל השאלה היא גם במישור העקרוני
תשובה: חינוך הבת בגיל שבע דומה לחינוך הבן. יסוד החינוך הוא דוגמא אישית, זה נכון בין כלפי הבן ובין כלפי הבת. יסוד החינוך הוא נתינת גבולות, זה נכון בין כלפי הבן ובין כלפי הבת. יסוד החינוך זה לקבוע את מערכת הערכים וסדרי הקדימויות בחיים, זה נכון בין לגבי הבן ובין לגבי הבת. בוודאי שהערכים שיש ללמד את הבת מיוחדים לבת. יש לחנך לרגישות, חסד, צניעות, מסירות ונעימות. אלו הערכים העיקירים שיש להדגיש לבת. יסוד החינוך הוא גם בהתעניינות במה שקורה לילדינו, זה וודאי שנוגע לבת לא פחות מאשר לבן. החינוך נעשה גם על ידי למידה משותפת, גם כאן בגיל זה אין הבדל משמעותי בין הבת לבן. ודאי שלגבי הבן יש יותר להדגיש את העיקרון של ניצול הזמן, קביעות בלימוד ולימוד מתוך מלחמתה של תורה. לגבי הבת יש ללמד בצורה של תורת אימך, כלומר, תורה יותר עדינה יותר נוגעת וכד'.
שאלה: מלחיה מעל תבשיל: לעתים אני מתבל תבשיל בשרי שמעלה אדים מעל הכיריים במלחיה סגורה עם חורים. האם המלח הופך לבשרי או שמותר למלוח איתו מוצרי חלב?
תשובה: לא נראה לי שצריך לחשוש עד כדי כך כיוון שמדובר בחשש רחוק.
שאלה: שליח ציבור שאינו רצוי לציבור: בבית הכנסת כ-15 או 20 מתפללים. בישוב אין שליח צבור קבוע חזנים מתחלפים בכל תפילה. יש חזן לא רצוי על חלק מהמתפללים, ובינהם לפחות 4 שהוא לא מדבר איתם. הוא רוצה כל הזמן לעלות חזן, וקרה שביום כיפור התש ע עלה בכוח לתיבה וחלק מהצבור קם והלך לבית כנסת אחר ולא חזר עד היום בגללו, מאחר ויש שנאה בנו לבין חלק מהקהל. האם מותר לו להיות חזן? אני מבקש לקבל פסק הלכה.
תשובה: אסור לו לעלות חזן, ואם הוא עולה בכוח אסור לענות אמן אחר ברכותיו.
שאלה: אמירת מודים על ידי שליח ציבור: ישנו מנהג משונה של שליחי ציבור העוברים לפני התיבה לקרוא את רוב תחילת ברכת ההודאה בלחש בזמן שהציבור אומר "מודים דרבנן". לפי מיטב ידיעתי מדובר במנהג עמי ארצות שכן שליח ציבור בעשותו כך לא מוציא את הציבור ידי חובה כפי שהוא אמור לעשות. מה אומרת ההלכה בנושא והאם יש מחלוקת בין פוסקים ובין עדות בעניין?
תשובה: לפני בירור מעמיק של הנושא אשאל שאלה: וכי כשהציבור אומר מודים דרבנן הוא יכול לשמוע את החזן?
שאלה: שתי שאלות על רש"י: קודם כל חובה להגיד כל הכבוד על מה שאתם עושים ומשקיעים את זמנכם במענה לשאלות, שה יתן לכם כוח ובריאות אמן! עכשיו לשאלות. בקשר לרש"י בפרשת וארא, זה לשונו: "ושמי ה לא נודעתי להם" - לא הודעתי אין כתיב כאן אלא לא נודעתי לא נכרתי להם במדת אמתית שלי שעליה נקרא שמי ה נאמן לאמת דברי שהרי הבטחתים ולא קיימתי פסוק ד: "לתת להם את ארץ כנען" - לאברהם בפרשת מילה נאמר אני אל שדי וגו ונתתי לך ולזרעך אחריך את ארץ מגוריך (בראשית יז) ליצחק כי לך ולזרעך אתן את כל הארצות האל והקימותי את השבועה אשר נשבעתי לאברהם (בראשית כו) ואותה שבועה שנשבעתי לאברהם באל שדי אמרתי ליעקב אני אל שדי פרה ורבה וגו (בראשית לה) ואת הארץ אשר וגו הרי שנדרתי להם ולא קיימתי מה זאת אומרת שהוא הבטיח ולא קיים? הרי גם אברהם וגם יצחק וגם יעקב גרו בארץ, אולי הוא מתכון לבני יעקב שירדו מצרימה ולא גרו בארץ? שאלה שניה : בפרשת משפטים (פרק כא פסוק יח-יט) הוא אומר: וכי יריבן אנשים והכה איש את רעהו באבן או באגרף ולא ימות ונפל למשכב: אם יקום והתהלך בחוץ על משענתו ונקה המכה רק שבתו יתן ורפא ירפא: כלומר הוא לא חייב מיתה. אבל בספר ויקרא פרשת אמור פרק כד פסוק יז: "ואיש כי יכה כל נפש אדם מות יומת". אז שאלתי את דוד שלי והוא אמר לי שזה לא מדובר על מות אלא על כסף, אבל רש"י אומר שח אומרים על כסף בפסוק כ:שבר תחת שבר עין תחת עין שן תחת שן כאשר יתן מום באדם כן ינתן בו: "כן ינתן בו" - פירשו רבותינו שאינו נתינת מום ממש אלא תשלומי ממון שמין אותו כעבד לכך כתיב בו לשון נתינה דבר הנתון מיד ליד. ולא על איש כי יכה וגו. מראש. ושוב אציין שזה עבודת קודש של ממש, אין מילים.
תשובה: שאלה ראשונה: האבות גרו בארץ בין כל הגויים שחיו כאן, ואין בכך עדיין קיום ההבטחה שהארץ תהיה שלהם. שאלה שניה: בספר ויקרא פרק כד פס' יז מדובר על הרוצח אדם שעונשו מוות ואילו בשמות פרק כא נאמר שאם לא הרגו אלא המוכה הצליח להתאושש ולחיות אין המכה חייב מיתה.
שאלה: נשיקה לאחייניתי הקטנה: עד איזה גיל מותר לי לתת חיבוק נשיקה לאחיינית שלי, ומה המקור?
תשובה: עד גיל גן מותר, מכאן ואילך יש להקפיד.
שאלה: הכנת טחינה בשבת: מהי דרך ההכנה העדיפה של טחינה ביתית בשבת ויום טוב? לשפוך מים על טחינה גולמית, לבחוש עד לקבלת נוזל מעט סמיך, ואז לסחוט עליו מיץ לימון. או לחילופין: לסחוט מיץ לימון על טחינה גולמית, להוסיף מים ואז לבחוש?
תשובה: מותר להכין טחינה בשני הדרכים שהזכרת, הטחינה נחשבת אוכל ולא משקה גם לאחר שעירבו אותה במים.
שאלה: לינת בנים ובנות בחדר משותף: א. כרגע יש לנו חדר ילדים אחד, לבנים ובנות יחד. הבן הגדול בן 9 והבת שאחריו בת 8. מאיזה גיל צריך להתחיל לדאוג לחדרים נפרדים לבנים ולבנות? ב. האם יש איסור ייחוד בן אח לאחות, ואם כן, מאיזה גיל? ג. מאיזה גיל כדאי להתחיל ללמד ילדים הלכות ייחוד (כפי שהבנתי הם שייכים כבר לבת מגיל 3 ולבן מגיל 9)?
תשובה: אין איסור ייחוד באח ואחות אלא א"כ היחוד הוא בדרך קבע, דהיינו שאח ואחות גרים בחדר אחד בבית אחד לבדם ללא הורים במשך תקופה של יותר מחודש.
שאלה: תיק תפילין: תיק תפילין שבעבר השתמשו בו (כשבוע) לשמירת התפילין, האם מותר להופכו לתמונה לבית?
תשובה: אם התכוונו להשתמש בו בדרך קבע כתיק לתפילין, אין אפשרות להורידו בקדושה. אלא א"כ התמונה היא עצמה תשמיש קדושה. צריך לברר מה משמעות התמונה.
שאלה: שינויים בתפילה ועוד: לכבוד הרב, 1. בביהכנ"ס הקודם שבו התפללתי אמרו בתפילת שחרית את "תפילה לדוד" אחרי קדושה דסידרא ושאר ההוספות שלפני שיר של יום אך בביהכנ"ס שבו אני מתפלל כעת אין אומרים זאת. האם עלי להמשיך את מנהגי הישן או להתפלל כמנהג המקום? 2. האם נכון להשלים את הקורבנות לאחר התפילה במידה ולא הספקתי לאומרם לפני "הודו" בשחרית? 3. האם יש חובה לעמוד בחזרת הש"ץ? 4. אם מישהו מבקש ממני להצטרף למניין לשם אמירת קדיש בזמן שאני לומד תורה, האם עלי להיענות לו?
תשובה: 1. בכל מה שנוגע לתפילה האישית שאתה אומר בינך לבין עצמך אל תזניח את מה שהתרגלת. 2. אין צורך, אך תשתדל לפחות לפני הזמירות לומר את לפיכך, פרשת התמיד והקטורת. 3. אין חובה, אך יש בכך מעלה טובה. 4. אם זה מקרי אפשר לעשות חסד, אך אם זה קבוע יש למצוא מישהו אחר.
שאלה: מספר שאלות: לכבוד הרב, וברצוני לשאול את הרב מספר שאלות. 1. איך נקבע מה נחשב מקומות מכוסים לעניין נטילת ידיים מי שנוגע בהם, לפי מנהג העולם, או כל אדם לעצמו? ואם לפי מנהג העולם, איך אני יכול לדעת מה נחשב ומה לא? 2 אדם שנמצא באלוקי נצור, בין היהיו לרצון הראשון לשני, והציבור הגיעו לקדושה- צריך לענות גם על ימלוך, או רק על קדוש ו ברוך? 3. האם מותר לקשור קשר רמב"ם בסוף ציצית (אשכנזית) כדי שהקשרים לא יפתחו? 4. האם הבעיה להשאיר ספר פתוח שייכת רק בספרי קודש, או בכל ספר? 5. האם מותר להשתמש במראה של תפילין שהיא חלק מהתפידנית לשימושי חול, או שהיא נחשבת תשמיש מצווה?
תשובה: 1. מה שמקובל אצל רוב הציבור לכסות נחשב מקום מכוסה. מה שמקובל לא לכסות נחשב מקום מגולה. לדוגמא ביד, מהאצבעות עד המרפק נחשב מקום מגולה ומהמרפק לכיוון הגוף נחשב מקום מכוסה. 2. אפשר לענות על כל הקדושה. 3. מותר. 4. רק ספרי קודש, משום הכבוד. 5. מותר להשתמש בה לשימושי חול.
שאלה: טעימת חלב אם : אני שואבת חלב אם ומאכילה בבקבוק. לפעמים את החלב אם מאחסנת במקרר ועלי לחממו לפני שמאכילה. על כן, עלי לטעום טיפה לפני שנותנת לתינוק על מנת לבדוק את הטמפרטורה, שלא יהיה רותח חם מידי. האם לאחר שאני אכלתי בשר וטועמת טיפה מהחלב אם, האם זה כמו לערבב בשר וחלב? אם כן, מה עלי לעשות במצב הזה?
תשובה: חלב אם אינו נחשב חלב לעניין חלב ובשר.
שאלה: אכילה ללא ברכה: אם התחלתי לאכול דבר מסוים ללא ברכה, האם עלי לברך ולהמשיך לאכול או שאפשר לקחת משהו אחר מאותו ברכה ולברך עליו?
תשובה: אלו דיניו של האוכל בטעות ללא ברכה: (בקצרה) אם יכול לפלוט את המאכל או המשקה בדרך ארץ כלפי האחרים (או שהוא לבדו), יפלוט, יברך וימשיך לאכול. אם אינו יכול לפלוט, כגון, ששותה משקה שמאוד זקוק לו ואין לו משקה אחר: אם יכול לסלקו לצד הפה ולברך-יעשה כך, ואם אינו יכול מותר לו להמשיך לשתות ולא מברך כלל ברכה ראשונה ויכול להרהר את הברכה בליבו (ואם אכל או שתה כשיעור מברך ברכה אחרונה). המהדר ימצא דבר מאכל שברכתו שווה לברכה ששכח לברך, יברך על המאכל הנוסף ויכוון גם על המאכל ששכח לברך עליו. (לדוגמא אם שכח לברך על משקה יכול לברך 'שהכל' על סוכריה ולכוון על המשקה).  שו"ע קעב ובמשנה ברורה  שו"ע קסז ח ומ"ב מח
שאלה: הגדרה הלכתית לגמר בליבו: איך אני יודע שגמרתי בדעתי לעשות משהו? הכוונה מה היא ההגדרה ההלכתית, שהייתי חותם על מסמך, לדוגמא, או שהייתי עושה זאת כרגע אם הייתה לי אפשרות ולא היה לי יצר הרע? איך אני יודע שליבי שלם עם משהו על פי ההגדרה ההלכתית? יש דבר כזה, ח התייחסו לכך? זה ממש מטריד אותי כי אני לא יודע אם לדוגמא נדרתי בליבי לצדקה, אם זה נחשב ממש נדר, זה מלחיץ אותי הדברים האלה. איך לא להלחץ? פתאום אני אגלה שנדרתי מליון שקל ובכלל לא התכוונתי.
תשובה: רק החלטה סופית נחשבת.
שאלה: מה ללמוד בזמני המועט: אני עובד בעבודה בה לעיתים אני מסיים בחמש ולעיתים בעשר בלילה. אינני יודע בדיוק איך לחלק את הזמן שלי ללימוד תורה מכיוון שהזמן הפנוי שלי משתנה מעת לעת? אינני יודע גם מה ללמוד, התחלתי ללמוד לאחרונה מסכת בבא קמא עם תוספות ורש"י אך אני רואה שאין לי זמן ללימוד הלכה, משנה, תנ"ך, אמונה, מוסר וכו. לסיכום: אינני יודע איך לחלק את הזמן שלי בלימוד התורה ומה בדיוק ללמוד?
תשובה: תלמד בעיקר מה שאתה הכי אוהב ללמוד. וגם תקבע לימוד של הלכה הנוגע לחיי יום יום, כלומר, דברים הקשורים למעשה ממש. וכן אמונה שמחזקת את עבודת ד' בפועל. חזק אמץ.