LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הפרשת תרומה מן הטמא על הטהור ולהפך: האם מותר בזמן הזה להפריש תרומה ומעשר מן הטהור על הטמא או להפך, (כי מדברי הרמב"ם שאסור להפריש מן הטהור על הטמא, מוכח שהטמא והטהור נבחנים כשני מינים, ולא משום רע על יפה, וא"כ גם בזמן הזה שהתרומה הולכת לאיבוד, לכאורה אסור)? ב מראש
תשובה: וברכת ד' השו"ע שכג סעי' א' כתב שהפרשת טהור על הטמא לא הוי הפרשה רק לכתחילה, כלשון המשנה תרומות פ"ב מ"א. ובמהרי"ק הסביר שמטמא על טהור אין מפרישים משום הפסד כהן, ועל כן בזמן הזה שאין הפסד כהן כיוון שלא אוכל, יש מקום להקל, על פי דברי השו"ע שלא סעי' סב (אמנם יתכן הפסד לגבי בהמת כהן). ומן הטהור על הטמא האיסור הוא משום מוקף עיין נוב"י תניינא אבה"ע סי' קמב. וא"כ בימינו אין חשש. בכל אופן, הלכה למעשה היום משתדלים שלא יהיה מהטהור על הטמא אלא מטמאים את הטבל לפני הפרשה כפי שכתב השו"ע סעי' יג, כך שבד"כ הכל טמא ומפרישים מהטמא על הטמא. בברכת התורה והארץ הרביהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מה יחסו של יתרו לפרשת פנחס: לכבוד הרב. ידוע כל התוכן בפרשת פנחס מה עשו לנו המדינים והמואבים. מכיוון שיתרו היה כהן מדין, וכמובן חזר בו והאמין בשם, בכל זאת הוא היה שם או לכל היותר קרוב, מבחינת שנים לא עברו הרבה. שאלתי מדוע לא מחה או התנגד או כל דבר אחר להתנגד לזה? כבודו.
תשובה: לשואל ראשית, ההנחה שיתרו היה במדין בזמן המאורעות עליהם מסופר בפרשת פינחס איננה ברורה (ראה אור החיים הק' במדבר י, לב). מלבד זאת, ח אומרים שיתרו שב לארצו כדי לגייר את בני מדינתו, וזו לשונם (מכילתא דרבי ישמעאל יתרו - מסכתא דעמלק פרשה ב): "הרני הולך לארצי ואגייר לכל בני מדינתי ואביאם לתלמוד תורה ואקרבם תחת כנפי השכינה. יכול שהלך ולא עשה, תלמוד לומר: 'ובני קני חותן משה עלו מעיר התמרים'". אם כן ברמה העקרונית (הגם שקשה לתארך שיבה זו) ברור הדבר שהתנגד לאמונתם ומעשיהם ולא רק שמחה בהם, אלא אף ביקש לגיירם ולקרבם תחת כנפי השכינה. נאמנה
שאלה: אני מניח תפילין בצהריים: 1. קשה לי מאוד להניח תפילין, אני מתעצל, אבל אני ממש רוצה להניח. איך אני מחליט שזה מה שאני עושה? 2. אני מניח תפילין בצהריים. אז מה אני צריך לקרוא? על העזרה!
תשובה: ב"ה לך ידידי. שמחתי לראות את הרצון שלך להניח תפילין, הוא מאוד חשוב. גם אם יש דברים שלא תמיד קלים לאדם, חשוב שהוא יזכור שהם חשובים ושהוא רוצה אותם. חשוב לדעת, שאם באמת רוצים, בסופו של דבר מצליחים, רק צריך סבלנות ולהשקיע! אתה צעיר ואני מאמין שאתה תצליח, אלא שיכול להיות שעד שתצליח זה יקח זמן, וידרוש התמודדויות לא קלות. דע לך ידידי, שהעיקר הוא לא להתייאש. וזה שפנית ושאלת מראה עד כמה שהדבר חשוב לך, ועד כמה אתה לא רוצה להתייאש. איך מחליטים? אתה החלטת כבר אלף פעמים, אך קשה לך לבצע, אז מה עושים? יש כל מיני כלים שעוזרים לאדם להתמיד. לדוגמא, פרסים, מדידה שהאדם מודד לעצמו או על ידי אחרים. כשאדם מודד הוא גם מרגיש איפה הוא, וגם מקבל מכך כוחות כשהוא רואה כמה הוא הצליח. לכן, עשה לך לוח שנה, שבו תרשום כל פעם שאתה מניח תפילין, גם אם זה בצהריים, רשום זאת, וכשתגיע ל20 תפנק את עצמך במשהו שאתה אוהב. לא חייבים משהו גדול, אך משהו שתרגיש איתו טוב. לאט לאט תרחיב את הזמן ותראה שהדבר הקשה נהיה קל. דבר נוסף, עשה לך תזכורות שונות שיחזרו כמה פעמים, וזה ידחוף אותך. למד על חשיבות התפילין וזה יתן לך חשק להניח אותן. גם אם מניחים תפילין בצהרים מקיימים את המצווה, אך אז צריך לקרוא איתם קריאת שמע עם הפרשיות. המשך להיאבק נגד העצלות ובעזרת ה' תצליח. עדכן אותי מה התקדם, ואשמח מאוד לעזור עוד בכל מה שאוכל. בהצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: דעת השולחן ערוך בלימו תורה לנשים: בתשובות והנהגות (כרך ב סימן לה) דן בשאלה של נשים בברכות התורה וזו התשובה שלו: "בש"ע ס"ס מ"ז איתא שנשים מברכות ברכת התורה, ובמ"א בשם האגור כתב הטעם משום שחייבות ללמוד מצוות שלהן, ותמה הגר"א שזה אינו חיוב מדין תלמוד תורה רק בגדר הכשר, והיאך תברך על כך, ומפרש שמברכת כמו על מ"ע שהזמן גרמא שנהגו לברך. ודברי הגר"א זצ"ל מבוארים בברכת המצוות דאף שפטורה יכולה לברך על המצוה, אבל בברכת התורה בפשיטות נראה שכלול בה בקשה לתורה, ובפרט אם הם שלוש ברכות, ראשונה ושניה בקשה על העסק ומתיקות, והשלישית שבח להקב"ה שנתן לנו התורה, ויש לומר שנשים מברכות ברכת התורה היינו המעולה שבברכות דהיינו אשר בחר בנו מכל העמים ונתן לנו את תורתו שיסודה שבח לתורה, אבל אין לה קשר לעסק התורה ומתיקות בלימוד התורה, לכן אמינא דהא שנשים מברכות היינו אשר בחר בנו ששייך לה, ויוצאין בכך עיקר המצוה, אבל אין לה לברך לעסוק בתורה או על מתיקות התורה שלא שייך בנשים כלל. ומיהו הנשים באשכנז נהגו לברך כל הג ברכות וצ"ב, וע"כ לדעתם מברכות שכולם בגדר ברכת המצוות ומותר אף שפטורה, רק לדברינו נשות בני ספרד שלא מברכות על מ"ע שהזמן גרמא ומחמירות להחשיב ברכת התורה ששייך רק לאנשים (דלא כהב"י אלא כהפוסקים שהחמירו כן) דמ"מ יכולות לברך אשר בחר בנו לבד, שעיקרה ברכת השבח ושייך גם לנשים, ולא יברכו שאר הברכות וא"ש טפי, אבל הפוסקים וש"ע סתמו לברך ולא חילקו, ולדעתם נשים איתנייהו בברכת התורה וכמ"ש בב"י ע"ש. " לפי אך שהתשובות והנהגות מציג את הדברים נראה שלדעת השולחן ערוך אם נשים לומדות הלכות הרי שהן מקיימות בכך מצווה, הבנתי נכון?
תשובה: מדברי הבית יוסף ומהסבר הביאור הלכה משמע, שיש לנשים מצווה וחובה ללמוד דברים השייכים אליהם.
שאלה: ללמוד הלכות בלילה: 1. האם מותר ללמוד הלכות לאחר השקיעה? 2. האם מותר ללמוד הלכות בחצות הלילה?
תשובה: מותר ללמוד הלכה תמיד, והגית בו יומם ולילה.
שאלה: ההיתר לצאת למלחמת רשות: לכבוד הרב. במהלך שירותי הצבאי במסגרת ה"הסדר",יצא לי להיחשף לציבור המוגדר "חילוני" וב"ה אפשר לומר "ישראל אשר בך אתפאר". אחד הבחורים שהכרתי דיבר איתי רבות על האמונה והתורה ומצוות ובאחת הפעמים שדיברנו הוא שאל אותי שאלה שמאוד מפריעה לו ולי באותו זמן לא הייתה תשובה טובה לענות לו על שאלתו ולכן, סיכמנו שאני אשאל רב ואני אראה לו את תשובת הרב. ובכן, השאלה היא: כידוע, אחד מעשרת הדיברות הוא הדיבר "לא תרצח". ציווי נוסף המוזכר בתורה הוא העניין של מלחמת רשות. הבחור שאל: איך יכול להיות שהקב"ה נתן לנו אפשרות לצאת למלחמת רשות בעוד שישנו דיבר מפורש של לא תרצח?! (התשובה שאני מכיר לשאלה הזאת היא, ש לא תרצח, מתייחס רק כלפי יהודים דהיינו שאסור לרצוח יהודים אבל גויים מותר להרוג.) אבל הוא לא קיבל את התשובה הזאת ואשמח אם הרב יוכל לענות תשובה אחרת.
תשובה: איסור לא תרצח הוא גם לבני עמינו וגם לאלו שאינם. לא כתוב "לא תרצח יהודי"! אלא, שישנם פעמים שאדם לוקח סיכונים - כמו נסיעה ברכב, נסיעה לחו"ל למקומות מסוכנים, וכך גם מלחמת הרשות. מלחמות ישראל בדורות האחרונים הם מלחמת מצווה בגדר של 'עזרת ישראל מיד צר'.
שאלה: למה אני סובלת?: אני דתית ויש לי שאלה מהותית. אני רוצה לדעת למה אני סובלת כ"כ בעולם הזה? למה זה מגיע לי.אני שתמיד שמרתי מצוות יותר מכולם,שהחמרתי על עצמי.ולעומת זאת חברתי ועוד חברות רבות אחרות לא סבלו ככה וגם בתור נשואות מצליח להם(פחות או יותר).יאמר לי כבוד הרב עכשיו את סובלת ובעולם הבא תקבלי שכר גדול,אבל אולי אני רוצה פחות עולם הבא וקצת פחות לסבול.מישהו שאל אותי אם אני רוצה לסבול כ"כ הרבה ולקבל עולם הבא גדול.אוסיף שהשאלה לא באה לקנטר.אני רוצה לקבל תשובה ולהתחזק באמונה בעז"ה. כבוד הרב.
תשובה: ב"ה לך. צר לי לשמוע שכל כך קשה לך. זה ממש כואב! אתפלל לה' שישלח לך ברכה והצלחה, וגם את נסי לקבל על עצמך דברים טובים כדי שתזכי להצליח יותר, ותזכה לשפע ברכה והצלחה. דעי, ששאלתך שאלה ממש טובה ואמיתית, ואי אפשר לברוח ממנה בכל מיני תשובות שאמרו לך! תשובות אלו לא מניחות את הלב, ומשאירות את האדם עם הקושי שלו. חשוב מאוד לדעת שאנו לא רוצים את הקשיים האלו, ואנו עושים את הכל כדי שהם לא יהיו, אך לא תמיד הדבר תלוי בנו. אנו רואים רק חלק מתמונה, ואין אנו מסוגלים לראות את התמונה השלמה. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שהקושי תפקידו לתת לאדם התמודדות, ושעל ידי ההתמודדות האדם יתקדם ויבנה ממנה. הדבר דומה למסלול גיבוש של יחידה קרבית, שחייל קרבי בגיבוש עלול להרגיש קושי לא פשוט, בפרט כשהוא רואה את האחרים עוברים תהליך קל כל כך, והוא נדרש להרבה יותר! הוא מרגיש חוסר מוסריות ביחס אליו, אך אדם מהצד מבין שרק תהליך זה יכשיר אותו להיות חייל סיירת אמיתי. כך גם ביחס למצב של האדם בעולם. ההתמודדויות והייסורים תפקידם לחשל את האדם, לבנות בו את הכוחות כדי שהוא יהיה מסוגל להפיק מעצמו הרבה יותר. שהוא יזכה להיות יותר זך ויותר טוב. המון דוגמאות אפשר להביא לכך, אך חשוב שתדעי שכל מה שאת עוברת, בא לטובתך, לחשל אותך ולהכין אותך לקראת התפקידים המיוחדים שה' נתן לך בהמשך הדרך. כן לכל אחד יש תפקיד מיוחד, ולשם קיומו הוא גם עובר תהליכים רבים בעולם. כל הכבוד לך על כל מה שאת עושה, ובודאי לי שאת תקבלי על כך את השכר שלך, אך דעי שה' רוצה שאת לא רק תהיי טובה אלא שאת תהיי מהסיירת שלו יתברך, מאלו שמובילים, וכל הקשיים מובילים אותך לשם. היי חזקה, ואל תיתני לכל המחשבות של היצר הרע להחליש אותך, את בדרך הנכונה, את זוכה ואת תזכי בעזרת ה'. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: האם הרב קוק חזר בו?: בספר אורות של כותב הרב זצ"ל: "ההתעמלות שצעירי ישראל עוסקים בה בא"י לחזק את גופם להיות בנים אמיצי כח לאמה היא משכללת את הכח הרוחני של הצדיקים העליונים.אבל שיצחקו הנערים לחזק כחם ורוחם בשביל גבורת האמה בכללה עבודת הקדש הזאת בשביל גבורת האמה בכללה עבודת הקדש הזאת מעלה את השכינה מעלה מעלה כעליתה על ידי שירות ותשבחות שאמר דוד מלך ישראל בספר תהילים וכו " אברך חרדי (תלמיד חכם) אמר לי על זה בדקתי וראיתי שבאמת זה קיים.אבל הוא גם אמר לי שאחרי שהרב זצ"ל כתב את זה יצאו נגדו רבנים והוא חזר בו ואמר שלא הבינו אותו נכון (אני לא זוכר בדיוק מה הוא אמר שקרה אבל משהו בסגנון הזה.). א) האם באמת המקרה קרה? ב) אם כן למה מדפיסים את זה ככה עדיין?או שלפחות יכתבו שחזר בו. ג) מהדבר הזה האברך הת"ח ניסה להסביר לי שהרבה מקרים וכתבים אי אפשר לפרש כפשוטם (כמו המקרה עם הרצי"ה עם התמונה של הרצל ומה שהרצי"ה אמר על נורדאו אחרי שסירב לקבל את התפקיד ראש הקונגרס הציוני מהסיבה שהוא נשוי לגויה(שאמר עליו שהוא צדיק גמור כי הוא כמו מי שעשה עבירה ומתבייש בה נמחלים לו כל עוונותיו.ועוד אמר אותו אברך על איך יכול להיות הרי הוא המשיך להיות איתה.)) הראש ישיבה שלי (לא חרדי) הסביר לי שעל המקרה של התמונה של הרצל יכול להיות שרבנו רק רצה להראות כמה זה חשוב ועם נורדאו באמת בגלל שהוא באמת סירב ואמר את זה בפרהסיא שהוא לא יכול להיות בגלל זה אז באמת נמחלו לו.האם באמת אי אפשר לפרש את הדברים כפשוטם?ואיך הרב יכול להסביר לי את המקרים ואת מה שכתה הרב זצ"ל בספר אורות?(האם מה שהראש ישיבה שלי אמר לי נכון?) ד) אם באמת אי אפשר לפרש כפשוטו למה הוציאו את הכתבים? הרי לא הגיוני שהרב זצ"ל לא חשב על זה ולמרות זה כתב את זה. מצטער על הטרחה הרבה (ועל זה שאני מזכיר מי חרדי מי לא פשוט נראלי שזה חשוב כאן.) ו רבה מראש!
תשובה: שלו' רב, אכן, כהשערתך הראי"ה קוק זצ"ל לא חזר בו מהדברים שכתב, והם נדפסים בכל מהדורה ומהדורה מעשרות המהדורות (אם לא יותר מכך) של ספר "אורות" שיצאו לאור. בתקופתו של הרב זצ"ל היו "קנאים" שהתנגדו לו ולדרכו ועשו מעשה שפל: פרסמו את הדברים וכתבו שהרב זצ"ל מעודד משחקי כדורגל בשבת. כמובן שהדבר היה לא נכון ותלמידי הרב מחו כנגד הפרסומים השקריים. בקצרה, הרעיון שעומד מאחורי הדברים הוא שתחיית האומה שיוצאת מהגלות אל ארץ ישראל, איננה רק תחייה רוחנית אלא נחוצה לנו גם תחייה גופנית, כוחות פיזיים שנחוצים לנו כדי להילחם ולבנות. כוחות אלו היו פחות נחוצים בגלות, אך בבניין הארץ הם הכרחיים. כפי שמובא רבות בתנ"ך כשבני ישראל היו בארץ, מלחמות בני ישראל כנגד אויביהם נעשו על ידי לוחמה פיזית. לכן הרב מעודד את ההתעמלות שמחזקת כוחות אלו. אזכיר את השערתו של ר' ד"ר יהושע בארי בספרו על הראי"ה "אוהב ישראל בקדושה", ח"ג, שהרב רומז כאן לאימוני הנשק ואימוני קרבות פנים אל פנים של המחתרת שחלק מהן נערכו במגרשי הספורט. להרחבה בכל הנושא אני מפנה אותך למאמרו של הרב משה צוריאל על כך: בהצלחה בכל אשר תפנה הרב ידידיה הכהן
שאלה: מפקד עם ישראל במדבר - את מי זה מעניין?: לרב 1. מהי מטרת הספירה של עמ"י במדבר? 2. למה התורה פירטה כ"כ במפקד, את מי זה מעניין?
תשובה: לשואל חומש במדבר נקרא "חומש הפקודים" כי רבו בו המפקדים: החומש פותח בתיאורם של חמישה מפקדים שנעשו בחודש השני בשנה השנייה ליציאת מצרים, ואלו הם: (א) מפקד השבטים (פרק א). (ב) מפקד הדגלים (פרק ב). (ג) מפקד הלוויים מבן חודש ומעלה (פרק ג). (ד) מפקד בכורות ישראל (פרק ג). (ה) מפקד הלוויים מבן שלושים ועד בן חמישים (פרק ד). לקראת סיום החומש - בפרשת פינחס - ישנו מפקד נוסף של בני ישראל - מפקד שנערך בערבות מואב בשנה הארבעים, לקראת הכניסה לארץ ולקראת חלוקתה לשבטים. תשובה כללית על ריבוי המפקדים שבספר משיב רש"י: "מתוך חיבתן לפניו מונה אותם כל שעה". למפקד השבטים שבתחילת ספר במדבר מביא הרמב"ן (במדבר א, מה) ארבעה טעמים: (א) כדי להודיע את חסדיו יתברך שבשבעים נפש ירדו למצרים ועתה הרבם כחול הים (לפי הסבר זה עדיין יש להבין מדוע היה צורך בחלוקה לשבטים). (ב) כדי שמשה רבנו, אבי הנביאים, ואהרן הכהן, קדוש ה', ישימו עיניהם הטובה על ישראל ויבקשו עליהם רחמים (גם לפי הסבר זה לא מבואר הצורך בחלוקה לשבטים ובציון המספרים). (ג) כדי לדעת איזה תפקיד מוטל על כל שבט במלחמת כיבוש הארץ (טעם זה מובא גם ברשב"ם לפסוק ב). ובאמת התכנון היה שיצאו כבר עכשיו למלחמה על כיבוש הארץ, וכך היו עושים אלמלא חטא המרגלים. (ד) כדי שיהיו מסודרים לקראת חלוקת הנחלה בארץ ישראל, שידע כל אחד לאיזה שבט הוא מיוחס. לגבי המפקד שבפרשת פינחס, גם טעמו לא צויין בתורה במפורש. רש"י (במדבר כו, א) מביא שני נימוקים: (א) משל לרועה שנכנסו זאבים לתוך עדרו והרגו בהן והוא מונה אותן לידע מנין הנותרות. (ב) כשיצאו ממצרים ונמסרו למשה, נמסר לו במנין, עכשיו שקרב למות ולהחזיר צאנו, מחזירם במנין. והטעם הפשוט הוא, שמנין זה נועד לצורך סדר ההתנחלות המובא בהמשך הפרק שם (פסוק נג ואילך). נאמנה
שאלה: לחדש בשלושת השבועות: האם מותר לרכוש נייד ולחדשו בשלושת השבועות? האם מותר לחדש נעלי ספורט שנרכשו?
תשובה: א. לכתחילה אין לקנות מוצרים שמברכים עליהם שהחיינו בשלושת השבועות. לא ברור שעל מחשב נייד יש לברך שהחיינו הדין תלוי אם הוא נחשב אצלכם כדבר משמח וחשוב. ובכל מקרה אם יש צורך בקניה כגון שהמחשב משמש לצורכי פרנסה וכד' מותר. אם המחשב משותף למשפחה או לשני אנשים וכד' אין מברכים עליו שהחיינו אלא הטוב והמטיב ומותר לקנותו. ויש לקנותו לפני ראש חודש אב. ב. המנהג המקובל שלא מברכים שהחיינו על נעליים ולכן מותר לקנותם ולחדשם עד ראש חודש אב. ותחזינה עינינו בשובך לציון ברחמים
שאלה: שיטת מרן הרב קוק: מהי עיקר שיטתו וחידושו (בבחינת שכחום וחזרו ויסדום) של מרן הרב קוק? מהו החוט החורז את כל תורתו?
תשובה: חידושו של מרן הרב היא המבט המיוחד על הדורות שאנו מצויים בהם, והם דורות של גאולה. התאמת תורה שיסודה הוא הופעת מדרגת תשובה, שהיא תשובה מאהבה, תשובה שבאה ממקום שבו העולם האלוקי העליון שהוא מקור הקודש עם הכוחות הטבעיים שקשורים אל החול הולכים ומופיעים באחדות אחת. מכאן משנתו של מרן הרב היא משנה שבאה לחבר את החול והקודש, את הנס והטבע, את האלוקיות והאנושיות. תורתו של הרב היא תורה שמכנסת ומחברת את כל התנועות וכל החידושים שנאמרו במשך הדורות.
שאלה: הבנת הנקרא של הגמרא: לאחרונה אני מתחזק ואני רוצה להעמיק בגמרא. 1. איך אני מבין את ההבעה וההבנה של הגמרא? 2. האם מותר ללמוד גמרא לאחר השקיעה וגם בחצות?
תשובה: ב"ה לך. אשריך, שאתה רוצה ללמוד גמרא, זה ממש נפלא, הגמרא היא אוצר עצום של כל התורה כולה, מלא וגדוש בהמון אוצרות אין סופיים של עמקות ושל בהירות, וכל עיסוק אמיתי ונכון בגמרא ממלא את האדם בעונג נפלא. אין ספק, שהבסיס ללימוד נכון חשוב מאוד, והוא משנה את כל התחושה ביחס ללימוד הגמרא, שכן כידוע המון דברים בעולם נבנים אצל האדם על פי הרושם הראשוני. חשוב מאוד שתילמד גמרא, ותרגיש איתה טוב. לדעתי הדבר הנכון ביותר, במיוחד בהתחלת לימוד הגמרא זה לא ללמוד לבד, אלא ללמוד עם מישהו שיוכל לעזור לך ולהדריך אותך, צעד אחר צעדך עד שתבנה לעצמך את היסודות. אל תחשוש, זה ממש כיף מאוד. ידידי אשמח לעזור לך למצוא מישהו שתוכל ללמוד איתו, ותקנה את היסודות, ואז היה לך יותר קל להתחבר ולהתגבר על קשיים. ביחס ללימוד הגמרא בלילה, ודאי שמותר, ואין עם כך בעיה. רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: המקח קובע למעשרות - המשך: כלומר, במשנה ה, הקונה קנה את תאנים שהמוכר קטף כבר וסיים את המלאכות שדרושות לתאנים. יש לי עוד שתי שאלות על הנושא : 1.מה השוני בין העיסקא שמתרחשת במשנה ה לעיסקאות שבתחילת משנה ו ובסיום משנה הזו? 2.ומדוע גם במשנה ו רשום שיש לאכול אחד אחד, האם גם שם מדובר בפירות שנגמרה מלאכתן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "המקח קובע למעשרות"
תשובה: וברכת ד' 1. במשנה ה' הקונה מקבל כל מה שהמוכר נותן לו, ועל כן המקח גמור ואין לקונה כל זכות עמידה או התנגדות. וממילא אסור לו לאכול אפילו אחד אחד, כיוון שהקניין כבר נעשה. במשנה ו' המקח היה על פי מה שיבחר הקונה, ועל כן המקח לא מוחלט ויכול לאכול אחד אחד. 2. משעת הקטיף נגמרה כבר מלאכתו, אין צורך במירוח וכדו', על כן יכול לאכול רק אחד אחד. חודש טוב ומבורך בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דברים שנכתבו באינטרנט בשבת: הרב כתב שמותר לקרוא באינטרנט הודעות בפייסבוק כיוון שמראה בלבד אינו אסור. האם מראה שמוביל למעשה, כגון קריאת מתכון או עצה שנכתבו באינטרנט בשבת גם כן מותר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פייסבוק בשבת"
תשובה: אין הבדל.
שאלה: סעיף מחילה בדיני שמיים בחוזה העסקה: אני בתהליכי חתימה על חוזה עבודה עם המעסיק שלי, ורציתי להוסיף סעיף שיעגן מחילה הדדית של הצדדים זה לזה בכל השייך לדיני שמיים (בלי לגרוע מהיכולת לתביעה ממונית), בכל דבר שאינו יכול להגיע להכרעה ממונית בבית דין, או בכל דבר שהיה גלוי לצדדים, היה יכול להגיע לתביעת בבית דין, ובכ"ז לא נתבע במשך סך זמן מסוים. אשמח לדעת אם קיים נוסח כזה שיכול לפטור מדיני שמים ובכ"ז לא להזיק חלילה למי שיכול לתבוע את חברו בדיני אדם. אני מצרף בזה נוסח שכתבתי, אשמח לחוות דעת עליו. להלן הנוסח שכתבתי: הצדדים מסכימים כי עם תום עבודתו של העובד אצל המעביד מוחלים הצדדים זה לזה בדיני שמיים על כל דבר שאינו גלוי לצדדים, או שאי אפשר להעריכו בממון ולהביאו להכרעה בבית דין, או שהוא גלוי לצד הניזק ובכל זאת לא נתבע בבית דין במשך שלוש שנים מיום תום העבודה או מיום גילויו - המאוחר ביניהם.
תשובה: הרעיון שלכם לפטור תביעות הדדיות בדיני שמים ללא מניעת יכולת תביעה בדיני אדם אכן אפשרי, אמנם אתם מוחלים על תביעות קודם שהחובות נוצרו, זוהי מחילה על דבר שלא בא לעולם, דבר השנוי במחלוקת, ונפסק שאינו מועיל (רמ"א סימן רט,ד). אמנם יש אופנים מסויימים בהם יש אומרים שניתן למחול על דבר שלא בא לעולם, כגון בלשון הודאה, (שו"ת חות יאיר סימן נ, ובאבני מילואים צב, ח חולק) או בשטר (פד"ר ז עמ' 364. עפ"י דין קניין דבשלב"ל בשטר ותלוי במחל' סמ"ע ט"ז בסימן רט) מחילה שתחול בזמן שיגיע החיוב (שו"ת הלכ' קטנות חלק ב רסה. ונחלקו עליו מהאחרונים), סילוק (באופן שיש לו קצת שייכות לעניין, ט"ז רט, ד דלא כסמ'ע שם). ולכן כדאי לכתוב נוסח של הודאה שהמחילה או הסילוק נעשו באופן המועיל, וכך אנו מרוויחים את השיטות הנזכרות. (כפי שמצינו ברמ"א ריב, א) אמנם אם יתחדש בעתיד תביעה הדדית, שמעוניינים למחול עליה, טוב למחול עליה שוב כיון שלחלק מהדעות אין אפשרות למחול על דבר שלא בא לעולם גם באופנים שהזכרנו. הנוסח המוצע הוא: הצדדים מודים שעשו מחילה ו או סילוק זה לזה באופן המועיל על כל חוב בדיני שמיים על כל דבר שאינו גלוי לצדדים, או שאי אפשר להעריכו בממון ולהביאו להכרעה בבית דין, או שהוא גלוי לצד הניזק ובכל זאת לא נתבע בבית דין במשך שלוש שנים מיום תום העבודה או מיום גילויו - המאוחר ביניהם. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: תפילת שחרית בתשעה באב: לפי האשכנזים, מתי מניחים תפילין בתשעה באב במנחה או בשחרית? אם אני מתפלל שחרית יחיד בבית זה שונה? אם אני מתפלל שחרית יחיד בבית יש דברים שאני לא מוסיף מהתוספות בתפילה בתשעה באב? ועוד משהו בקשר לנוסח תפילה בימים רגילים, אני מתפלל בנוסח ספרד ובסידור שאני מתפלל בו לא מצויין שווא נח ושווא נע ככה שאני לא תמיד יודע איך לקרוא את המילה, אני מתפלל בסידור רינת ישראל נוסח ספרד, ויש סידורים ספרדיים שמציינים בבירור, מותר לי להתפלל תפילה כמו שאני רגיל בנוסח ספרד אבל להגות את המילים לפי נוסח ספרדי?
תשובה: א. אשכנזים מניחים תפילין בתשעה באב במנחה ולא בשחרית. אין הבדל בתפילת תשעה באב בין יחיד לציבור  מלבד כמובן הדברים שאומרים כל השנה רק בציבור: קריאת התורה וכו' וכו'.  ב. שווא נע ושווא נח אינו קשור לנוסח העדות ולכתחילה על כולם להקפיד בכך. הפתרון הפשוט הוא לקנות סידור לפי הנוסח שלך שמבדיל בין שווא נע לשווא נח.
שאלה: דין מכנסיים לנשים: לכבוד הרב לאור דברי הרב מדוע אסור לנשים ללבוש מכנסיים (כמובן צנועות), הרי המציאות בארץ שנשים לובשות מכנסיים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הסרת שיער לגברים - דין לא ילבש"
תשובה: מכנסים לנשים אינו אסור מדין לא ילבש אלא מכנסיים (הצנועות) פחות צנועות מחצאית. ודבר נוסף, חצאית היא סמל לאישה בת דתיה כמו כיפה לבנים.
שאלה: לתת לצדקה כסף מזוייף: שאלתי בקשר לכסף מזוייף ונענתי בתשובה,ואני מבקש להבהיר, אין לי ידע ויכולת בזמן העבודה לבדוק את הזיוף. ורק הכספרית עם מכונת הספירה בדיקה יכולה. שאלתי היא להלכה,אני יכול לתרום לקופת צדקה לעני וכו או שיש בזה משום "לפני עוור לא."? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה לעשות עם כסף מזוייף"
תשובה: אסור.
שאלה: הנאה ממעשה שבת: לכבוד הרב. מתשובת הרב: "זהו אכן מעשה שבת, כי הכותבים מחללים שבת, אולם קריאת דבריהם על ידך אחרי שבת אינה הנאה מעצם המלאכה. מראה בלבד אינו אסור." ניתן להבין כי, צפייה בטלוויזיה במוצ"ש, במשחקים שצולמו בשבת, תהייה מותרת. פרט לאיסור הכללי של צפייה בטלוויזיה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פייסבוק בשבת"
תשובה: פורמאלית אתה צודק, אולם עצם ההתעניינות וההנאה מחילול שבת כה גדול היא עצמה מעין חילול שבת.
שאלה: בקשר להגייה בסידור: בהמשך למה שאמרת שכדאי לקנות סידור שמדגיש את זה, בסידור רינת ישראל שיש לי אני לא ממש מבין את הסימנים שם, אבל בסידור ספרדי עבודה שבלב שיש גם בבית כנסת שאני מתפלל בו השווא נע מצויין בריבוע והשווא נח בעיגול, אני לא מכיר סידורים שמציינים הבדל בנוסח ספרד, תוכל להמליץ לי על סידור שמציין את זה מובן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילת שחרית בתשעה באב"
תשובה: סידור 'סימנים' סידור 'שפתי תפתח' בהוצאת הרב שמואל אליהו ומן הסתם יש עוד.
שאלה: טיולים לפני תשעה באב: אני רוצה לצאת לטייל בהרים ועוד יותר משבועיים יהיה תשעה באב. האם באמת יש עניין ועדיפות לא לצאת בימים אלה?
תשובה: עד לראש חודש אב ניתן לטייל בטיולים רגילים. טיולים שיש בהם סכנה לא רצוי. לאחר ראש חודש אב אין לטייל עד לאחר תשעה באב
שאלה: זמן ערבית: מאיזו שעה עד איזו שעה מותר להתפלל ערבית? על העזרה!
תשובה: ב"ה לך ידידי היקר. לפי ההלכה מותר להתפלל ערבית מרגע הנקרא צאת הכוכבים (נמצא בלוחות שנה, ואם לא תמצא תוכל לראות באתר ישיבה באופן מפורט ובהיר). סוף זמן התפילה מעיקר הדין הוא בתחילת הבוקר (עלות עמוד השחר) ויש לא מעט דעות לגבי סוף הזמן, ולכן הנכון הוא שלא לדחות ולהתפלל מתי שאפשר. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: מודים דרבנן האם צריכים לעמוד: לפי הספרדים, האם צריכים לעמוד במודים בחזרת הש ץ (ומה המקורות)?
תשובה: כך כתוב בסידור 'חזון עובדיה' בהוצאת הרב דוד יוסף. יש מצריכים לעמוד בכל חזרת הש"ץ, הבן איש חי, המשנה ברורה ועוד.
שאלה: 2 נשמות בגוף אחד: מצאתי סרטון באינטרנט שבו עשו כתבה על 2 בנות, כבנות עשרים. יש להן גוף אחד ושני ראשים, לכל אחת יש רצונות מחשבות ותחושות משלה. אז זה אומר שיש בגוף אחד 2 נשמות, הרי יש 2 ראשים עם 2 דעות שונות רצונות שונות ורגשות שונות. השאלה היא איך יכול להיות שיש 2 נשמות בגוף אחד?
תשובה: המדרש (בראשית רבה, פרשה ח) מביא דעה שאדם הראשון נברא עם שני פרצופים, קדימה ואחורה, והקב"ה הפריד אותו לזכר ונקבה. על פי המדרש ישנה מציאות כזו של שני גופים מחוברים. הגמרא במסכת מנחות (דף לז, א) מביאה שאלה ששאל פלימו את רבי, מי שיש לו שני ראשים על איזה מהם יניח תפילין? אומר רבי, שהוא ראוי לגלות או נידוי על כך שמביא דוגמא לא מציאותית ובאותו רגע הגיע לבית המדרש אדם שאמר שנולד לו תינוק עם שני ראשים והוא שואל כמה כסף לשלם לכהן על פדיון הבכורות. ויש שואלים על רבי, והרי המציאות של תאומי סיאם קיימת? יש שעונים, שזו לא מציאות מצויה ולכן רבי ראה בהבאת שאלה כזו חוסר כבוד. ויש שמסבירים כדברי התוספות שמביא מדרש על אדם כזה שהובא לשלמה המלך בכדי שיכריע כמה חלקים הוא מקבל בירושה ושלמה הורה לשפוך מים חמים על ראש אחד וכשראה שהשני צורח אמר סימן שהם אדם אחד. כלומר, מציאות של אדם אחד עם שני ראשים לא מצויה אבל תאומים מחוברים זוהי מציאות מצויה (יש דיום בפוסקים על מקרים אלו, כדוגמת שו"ת שבות יעקב, חלק א', ד). השאלה במקרה כזה היא לא רק על תפילין אלא גם האם מותר לעשות ניתוח להפרדתם וייתכן שאחד מהם ימות. אם זה נחשב גוף אחד מותר, שהרי מותר להוריד איבר בשביל להציל אחר. אבל אם הם שני גופים יש לאסור (אלא אם כן אחד בוודאי ימות), שהרי מי אנחנו שנקבע מי יחיה ומי ימות?! (וניתן לעיין בשו"ת תשובות והנהגות, חלק א, תתצג). לסכום, המקרה שאת הבאת (את הקישור הורדתי מפירסום) הוא של שני גופים שלא הופרדו בצורה תקינה בהריון והם חיים יחד. ממילא, אלו שני גופים שונים ולכל אחד נשמה בפני עצמה.
שאלה: ללכת לבריכה בבין המצרים: בשישי שבת אני נוסע לחופשה עם כל המשפחה המורחבת. 1. האם מותר להיכנס לבריכה? 2. האם מותר להנות מהשבת?
תשובה: 1. עד ראש חודש אב ניתן ללכת לבריכה, כמובן שלא בשבת. שחיה בבריכה שלא למטרת הנאה נהגו האשכנזים להחמיר מראש חודש אב ואילו לפי מנהג הספרדים יכולים ללכת עד לשבוע שחל בו. 2. בשבת לא חלים דיני אבלות.
שאלה: מלחמת גוג ומגוג: אם אני לא טועה ראיתי שמעתי בשם הרב מרדכי אליהו זצ"ל, שמלחמת גוג ומגוג הייתה כבר ושאמרו לו שיש כאלה שאומרים שהיא לא הייתה הוא אמר שמי שאומר שהיא הייתה בשבילו היא הייתה ומי שאומר שהיא לא הייתה בשבילו היא לא הייתה. א)האם הרב יודע אם הרב מרדכי אליהו זצ"ל באמת אמר את הדברים או שאני לא זוכר נכון? ב)ומי שאומר שמלחמת גוג ומגוג הייתה כבר איזה מלחמה זאת הייתה? ועוד שאלה בלי קשר.אמרו לי שאסור ללמוד אם זה לא בשביל מעשה (אפילו מעשה בדרך עקיפין נקרא מעשה) ואם אני לא טועה נתנו לי מקור ואני לא זוכר מהו. א) האם זה נכון? אם כן מה המקור? ב) אם כן איך זה יכול להיות? הרי בגמרא ראיתי שיש מחלוקת מאיפה לומדים דין מסויים ושואלים למאי נפקא מינה ועונים שזה רק בשביל לימוד. מצטער על ההטרחה. ו מראש!
תשובה: א. לא שמעתי. ב. אולי התכוונו למלחמת העולם הראשונה והשניה. ג. יש איסור ללמוד כשאדם מתכוון שאיננו רוצה לקיים את מה שלמד. אבל אם יש לימוד שלא לומדים ממנו מעשה והלימוד הוא תורה ודאי שמותר ומצוה ללמוד.
שאלה: נישואי גויים ותערובות : האם מותר להיות נוכח בחתונה של גוי עם גוי? ושל גוי עם יהודי? האם יש תוקף לנישואי תערובת בכלל?
תשובה: שני גויים מותר עם יש צורך גדול. נישואי תערובת - אסור לחלוטין אין תוקף.
שאלה: איזה שם מתאים לבנות לחודש בספטמבר: איזה שם מתאים לבנות ולסוף חודש ספטמבר? יש לנו מספר שמות והם: נהורה,שיראל, תהל ואוראל. נשמח לעוד המלצות לשמות מיוחדים. ושיהיה יום טוב ושבת. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלה לגבי שם לבת "
תשובה: איננו מתייחסים לחודשים של הרומאים והנוצרים אלא לחודשי ישראל. סוף ספטמבר נפגש עם חגי ישראל בתשרי- סוכות ושמחת תורה. אם כך חוץ מנהורה מתאימים גם שמות הדרה על שם עץ הדר, צהלה על שם השמחה, ואוריאן על שם התורה (בארמית אוריאן התורה שלנו).
שאלה: ילד לאמא מגויירת: יש לי שאלה פשוטה שהתקשתי למצוא תשובה פשוטה באינטרנט. מה הוא זהות ילד (עד גיל 10) שנולד לאמא נוצרייה שעברה תהליך גיור מלא בישראל? האם הוא נחשב יהודי באופן מיידי? אם לא, מה צריך לקרות על-מנת שזה יקרה?
תשובה: האמא יהודיה. הבן צריך לעבור הליך גיור כפי שנעשה לקטנים.