LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הטבות הנחה- דחוף ביותר: הרב, 1. לאבא שלי יש חבר שהוא מורה או אשתו מורה. לכל מורה יש אפשרות לקנות 2 תוכנות office במחיר מוזל, דרך האגודה של המורים או משהו כזה. חבר של אבא שלי נתן לו את האפשרות הזו. אבא שלי אינו מורה או משהו כזה והוא שילם עם הכרטיס אשראי שלו עם שמו הפרטי ולא הסתיר שום פרט. האם מותר לעשות זאת? שהרי ההנחה שייכת לאנשים מסויימים. 2. לחברה שלי יש גיס שעובד בחברת טבע יש להם שם הנחה משמעותית על עדשות ראייה- עובד חברה קונה אותם ב20 ש"ח. היא כל פעם קונה דרכו את העדשות הללו. א. אם הוא קונה מכספו הפרטי ומביא לה במתנה זה מותר? ב. אם הוא קונה מכספו הפרטי והיא אח"כ מחזירה לו כסף זה מותר? אולי זה כאילו הוא קנה ואח"כ מכר למישהו אחר. בכלל אשמח אם הרב יפרט קצת בדיני הללו כדי לדעת מה מותר לעשות. ובבקשה מהרב לפרט מה אפשר לעשות אחרי שהדברים הנ"ל כבר נעשו. מראש.
תשובה: : נראה לי שאם ההנחה מוגבלת למספר פריטים ניתן לרכוש ולהעביר לחבר. אולם מדובר על הנחה שאינה מוגבלת במספר פריטים אין להשתמש בה לצורך אחרים בודאי שלא באופן קבוע. לכן במקרה של משרד החינוך נראה לי שמותר ובמקרה השני אסור. בדיעבד אם הדבר נעשה פעם אחת באופן ארעי יתכן שיש מחילה ואין צריך להחזיר.
שאלה: כיסוי ראש לגרושה: בהמשך לשאלה הקודמת, על הורדת כיסוי ראש לגרושה שהרב כתב שיש מתירים להקל על אפשרות להתחתן. ברור שהורדת כיסוי הראש היא לצורך נישואים חדשים ב"ה. עצם הכיסוי ראש גרם לי לאי נוחות ולאי השלמה עם מצבי הנוכחי, אז זה ר? כבוד הרב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כיסוי ראש לגרושה שקיבלה היתר מרב"
תשובה: לצורך נישואין יש מתירים.
שאלה: צניעות - כתיבת תגובות באינטרנט: יש לי אחות שרוצה לדעת אם צנוע לבת שעברה את גיל 12 לכתוב תגובות לנושאים שונים באינטרנט?
תשובה: אם התגובות שלה צנועות ובלשון נקיה היא יכולה לכתוב. אולם להקפיד לא להיסחף לקלות הראש והציניות של האינטרנט.
שאלה: תפילה לפני הנץ: אני נוהג להתפלל מידי יום חול בשעה 05:45 (שמונה עשרה לקראת 06:15). בזמן הקרוב זמן הנץ יהיה מאוחר יותר. אני עובד ואין באפשרותי להתפלל במניין מאוחר יותר. מה עדיף תפילה במניין לפני נץ החמה או תפילה לאחר נץ החמה -ביחיד?
תשובה: לענ"ד, תפילה במנין קודמת לתפילת הנץ כי זכות הרבים קודמת לכל.
שאלה: היחס לתלמידי ישיבה גאונים: מפריע לי שמתייחסים לגאונות של רבנים גדולים. הרי להיות גאון זה לא משהו שהם עשו - להיפך, דווקא גדולי התורה שלא היו גאונים, מעלתם גדולה יותר! אני רואה את ההשוואה הזאת גם בישיבה שאני לומד, ובישיבות ומקומות אחרים, שמעריכים ומעריצים דווקא את הגאונים שמבינים את השיעור, יודעים הרבה, וכו, ולא את הפחות גאונים ששוקדים ועמלים בתורה לפחות כמוהם, ואולי אפילו יותר. האם באמת מי שחכם יותר הוא גם חשוב יותר מבחינת היהדות, ואם לא, למה כמעט כל הסיפורים על הרבנים הגדולים מתחילים שבגיל 13 גמר את הש"ס או שזכר את הירושלמי בע"פ, ודברים כאלה?
תשובה: צודק. המושג גאון מקורו בתקופת הגאונים לפני למעלה מאלף שנה וכך תוארו אז החכמים, לדוגמא: רב האי גאון. אין הכוונה שהיה גאון שכלית אלא זהו תואר של כבוד ושררה.  כמו התואר דון (דון יצחק אברבנאל) בספרד וכמו תארים אחרים בתקופות שונות. כיום עושים שימוש בתואר גאון כדי לכבד רבנים חשובים. לעצם הענין, אכן הרבה מרבותינו הינם מוכשרים שכלית אולם לא כולם. ומאידך אין אפילו ת"ח אחד (!) גדול באמת שלא שקד על תלמודו שקידה גדולה מאוד. בלא זה לא היה מגיע לאן שהגיע. ויש לדעת ששקידה גדולה ורצון ושאיפות אמיתיות חזקות ללמוד ולדעת תורה מפתחים גם את היכולות והכל כמובן בתוספת של תפילות וסיעתא דשמיא. הסיפורים על גדולי ישראל באים ללמדנו שאת כל הכשרונות הגדולים שהיו להם הם השקיעו בלימוד התורה ולא בדברים אחרים. (ובינינו, האם אנחנו עד גיל 13 למדנו בשקידה גדולה וסיימנו כך וכך מסכתות.). כדאי גם לקרוא סיפורים על השקידה ומסירות נפש על התורה ולא רק סיפורים 'מופלאים'. וכלפי שמיא העיקר הוא הרצון, המאמץ והיגיעה בלימוד ולא דווקא התוצאות. "לפום צערא אגרא". בהצלחה
שאלה: מעשר כספים לטבילה במקווה: רציתי לדעת האם מותר לשלם לטבילה במקווה ממעשר כספים או שזה אסור? ו
תשובה: מעשר כספים מיועד למצוות שאין חובה לקיימן, טבילה היא חובה ולכן אין לממנה ממעשר כספים.
שאלה: השם על המצבה: רציתי לשאול אדם בעל שני שמות שכל חייו השתמש רק בשם השני, על המצבה מה כותבים את שני השמות או רק את השם שהשתמשו בו?
תשובה: העיקר הוא השם השימושי אך אפשר להוסיף (אולי בסוגרים) את השם השני.
שאלה: להתפלל בבית הכנסת של אבי: כבוד הרב יש לי מספר שאלות שברצוני לשאול: 1. האם מותר להשתמש בתרחיץ פנים בשבת? 2. אבא שלי מתפלל בבית כנסת מסויים, אך אני אוהבת יותר ללכת לבית כנסת אחר (שניהם אותו נוסח תפילה). האם זה חוסר כיבוד אב ועליי ללכת לאותו בית כנסת שהוא נוהג ללכת אליו או שזה ר? ב ה התחלתי השנה שירות לאומי ויש לי שתי שאלות בעניין: 1. האם אני צריכה להפריש מעשרות מהכסף שאני מקבלת כל חודש? ואם כן, מהו הסכום הראוי ולמי כדאי לתת את הכסף? 2. בין היתר אני נמצאת בבית ספר חילוני, ולכן אין כיורים מחוץ לשירותים וגם אין נטלות. כיצד עליי לנהוג לפני אכילת לחם? וכיצד אחרי השירותים?
תשובה: 1. אם הוא נוזלי, מותר. 2. אין בכך שום בעיה. אולם אם זה חשוב לאביך, כדאי מדי פעם לבוא איתו לתפילה או לפחות להשתדל לעבור בבית הכנסת שלו בסוף התפילה וללכת איתו הבייתה. 1. יש להפריש עשר אחוז מהרווחים. אם את חיה על חשבונך והכסף לא מספיק לך להוצאות השוטפות (ואת נעזרת בהורים וכד'), את פטורה ממעשר וראוי לתת סכום קבוע לצדקה. עדיף לתת את הכסף לעניים בני תורה. ניתן לתת גם חלק לצורכי בריאות של חולים ולשאר ענייני חסד. 2. אחרי שירותים צריך לשטוף את הידיים ולא חייבים דווקא בנטלה. נטילת ידיים צריך דווקא מנטלה או כוס. אני משער שבחדר מורים תוכלי למצוא כוס שלמה וליטול בה ידיים.
שאלה: עלייה להר הבית וכללי פסיקה: ראיתי שהרב כתב שמותר לשכנע אדם שאין לו רב מובהק לעלות להר הבית. רציתי לשאול, מדוע אדם שלא הגיע להוראה וגם אין לו רב מובהק לא צריך לנהוג בסוגיה זו ע"פ הכלל "בשל תורה הלך אחר המחמיר"? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לשכנע לעלות להר הבית"
תשובה: אם זה ספק לו, אז שילך אחר המחמיר. אבל אם ברור לו צד מסויים או שהצליחו לשכנע אותו ויש לו הסבר לכך, אז שיעשה כך.
שאלה: התחרטתי על אכילת הלחם: לכבוד הרב! כאשר רציתי לאכול לחם בארוחת צהריים, ונטלתי ידיים ועשיתי המוציא ולאחר המוציא החלטתי לא לאכול לחם ואכלתי חתיכה פחות מכזית, האם אני צריך לברך על כל מאכל ומאכל?
תשובה: אם החלטת לא לאכול יותר לחם, יש לברך על כל מאכל בפני עצמו.
שאלה: לבישת טלית בבית הקברות וקבורה בארון: לכבוד הרב על תשובתו הממצה ובמיוחד על ההפניה אל המקורות אלמד אותם. שאלתי הנגזרת מתשובת הרב הנכבד ומתשובות בפורום: מדוע יש מניעה להכנס אל בית הקברות עם טלית כאשר אומרים קדיש מעל גופת הנפטר כשגופתו של הנפטר - גבר - עטופה בטלית מעל התכריכים ומסירים אותה רק בעת הורדתו אל הקבר. כלומר, המת מועדף על החי? שאלה נוספת בבקשה: על פי דיני הקבורה במשפט ההלכה, מותר לקבור בארון ובלבד שיקדחו חורים בתחתית הארון לשם קיום המצווה או ההלכה של אל עפר תשוב. מדוע אם כך לא קוברים בבתי הקברות שלנו בארון שהיא קבורה מכובדת יותר? האם הסיבה היא רק כספית? שטח אדמה גדול יותר? האם ניתן לבקש את חברה קדישא לקבור בארון? מראש על התשובה ועל ההפנייה אל המקורות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני קבורה במשפט ההלכה"
תשובה: א. נחלקו הפוסקים האם מותר להיכנס לבית הקברות עם טלית כשהציציות עצמן מכוסות. לדעת המשנה ברורה (כג ג) מותר ומשמעות דעת ערוך השלחן (כג ב) שהדבר אסור אא"כ מכסים גם את הטלית עצמה בבגד עליון. ב. בענין קבורה בארון מנהג כל המקומות בארץ ישראל לא לקבור בארון ויש בזה מעלה שהגוף עצמו נוגע באדמת הארץ הקדושה ומבוארים הדברים בתוספת מקורות בספר גשר החיים (ח"א טז ג - עמוד קמב) ויש לדעת שלשתי השאלות הללו יש תשובה אחת: אין לשנות ממנהגי הקבורה וכבוד המת הנהוגים מקדמא דנא בארצנו הקדושה. מעולם לא ראינו אדם הנכנס לבית הקברות עטוף בטלית, ולא מצאנו שאנשים משנים את המנהג ונקברים בארון.  מלבד חללי צה"ל מסיבות אחרות. וכ"כ בית לחם יהודה על השו"ע סימן שנב: "ואין לחברא קדישא לשנות מנהגם.ושמעתי שפעם אחת עשו מיטה חדשה והיה אח"כ ב"מ מתים כמה וכמה תינוקות והיו תולים משום זה שהיו משניםוגזרו תענית ופסקו צדקה וביטלו הגזירה לכן אסור לשנות כל חברה ממנהגם" ועל הצעתך לקבור בארון כמנהג חו"ל כתב רבה של ירושלים הגאון הרב פרנק בזה הלשון: שו"ת הר צבי יו"ד סימן רסט "הוצאת המתים המובאים מחו"ל מן הארגז. בנדון הערת הממשלה שהמתים המובאים מחו"ל לקוברם באה"ק, שלדעתם נכון לקוברם עם הארגז כשהוא שלם ולא לפתוח את הארגז. הנה דבר זה של העברת מתים מחו"ל היה נהוג מעולם, ותמיד היו זהירים להוציא את המת מהארגז ולהניח בקרקע הגוף לבד בלי ארגז מפני שכן הוא נוח להמת שיהיה טמון בקרקע ולא בארגז. וכן היו זהירים במנהג זה שמצד הדין ראוי לעשות כן. ומעולם לא נשמע שיהיה ח"ו חשש סכנה בדבר. וע"פ רוב אין ריח רע. וליתר זהירות מכינים המתעסקים חומר חיטוי (ליזול) ואין שום חשש. ואין זה נכון לפגוע בכבוד המתים שרצונם להיות טמון באדמת  ארץ  ישראל בלי ארגז, וגם שהוא נגד המקובל בתורת ישראל. ולכן כדאי שמע"כ יעמוד על המשמר שלא ישונה דבר מהמנהג הקודם ולא להרבות פרצות במנהגי ישראל הקדמונים". ובלע המוות לנצח
שאלה: אמירת קדיש על קברו של גוי: לכבוד הרב ושלומות האם מותר ליהודי לומר קדיש מעל קברו של אדם יקר וקרוב שנפטר והוא לא היה יהודי על פי לידתו אך חי כיהודי? אמירת הקדיש היא מעשה אישי של האומר כהוקרה לחייו ולנדיבותו של הנפטר ומעשה של כיבוד המת. מקרב לב על התשובה ועל ההפניה אל המקורות. שבוע טוב. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני קבורה במשפט ההלכה"
תשובה: עיקר דיון הפוסקים הוא בקדיש של גר על הוריו הגויים. מסקנת הפוסקים שראוי לגר לומר קדיש על הוריו אולם אין לומר זאת באופן שיגרום לסובבים לתמוה על כך, כגון: לומר דווקא בשקט או לומר רק חלק מהקדישים וכד'. עי' שו"ת יחווה דעת ח"ו ס  ילקוט יוסף אבלות ל כד. נראה שאין לומר קדיש על גוי זר באופן קבוע כיון שהדבר נראה מאוד מוזר, וצא וראה שלא מצאנו שעושים זאת. אולם בצנעא ליד קברו אפשר לומר קדיש (כמובן כשיש מנין) כמו שמצאנו בספר חסידים (אות תשצ): "אם יש נכרי שעשה טובות ליהודים יכולים לבקש להקב"ה שיקל בדינו וכן יכולים לבקש על מומר שעשה טובה ליהודים וכן אמר ר' יוחנן על חרבונא זכור לטוב לפי שדבר על המן". ועיין עוד בילקוט יוסף שם שכתב שאפשר לעשות השכבה ל'חסיד אומות העולם' שהציל יהודים בשואה.
שאלה: גדלות האמונה בדורנו: מה ההבדל בין אמונת אברהם אבינו לפני שזכה לנבואה לבין אמונת יהודי לאחר מתן תורה? לאיזה גדלות באמונה זקוקים בדורנו?
תשובה: : האמונה של אברהם אבינו היתה אמונה שבאה באיתערותא דלתתא כלומר היא באה ללא סיוע אלוקי וללא התגלות אלוקית קבועה לעם. אמונה זו ודאי גדולה היא. אברהם אבינו היה צריך להאמין כנגד כל מה שהסביבה שידרה. זו אמונה של חוזק ושל הלכיה נגד הזרם. האמונה לאחר מתן תורה היא כבר אמונה של עם וקבוצה גדולה של אנשים שרואים הרבה סימנים שמחזקים את אמונתם. עיקר האמונה נוגעת לנכונות לחיות כל רגע מתוך מבא האמונה שמחייב חיים של קודש ודבקות בה'. אצל אברהם עיק רהקושי עצם האמונה. אצל עם ישראל עיקר הניסיון ישום האמונה בחיים באופן תמידי. להיות תמים עם האמונה. בדורנו אין קושי להאמין. האמונה מאד נתמכת ועולה מן המציאות. כדי שלא להאמין צריך להמציא טזות משונות על הפלא של חזרת ולידת העם היהודי שוב בארץ ישראל. דברי הנביאים מתגשמים בימנו וכיצד ניתן להתעלם מן האמת הפשוטה הזו. עיקר הקושי היא ישום האמונה בחיי היום יום. לחיות חיים שהתוכן שממלא אותם הם חיי האמונה והדבקות ולא חיים רקים וחיצוניים.
שאלה: בוץ צובע בשבת: א. אם יש על הנעליים בוץ האם מותר לנגב אותם בסמרטוט רצפה? אני מדבר מבחינת הצביעה. ב.אם הגעתי לתפילת מנחה באיחור בדיוק כשהחזן אמר קדושה ואמרתי איתו קדושה אך התחלתי את תפילתי כשהוא היה כבר אחריה, האם זה עולה לתפילה במנין?
תשובה: א. אין בעיה של צובע כיון שזה לכלוך ולא צביעה. ב. תפילה במקביל לחזרת הש"ץ יש בה מעלה כמו שמצאנו שמי שמתפלל בביתו יתפלל במקביל לזמן שבו הציבור מתפלל אולם אין בזה גדר של תפילה במנין.
שאלה: ביטוח בריאות מכספי מעשר: הרב, אני יהודי מאמין שומר תורה ומצוות, רציתי לדעת האם ניתן לרכוש ביטוחי בריאות על חשבון המעשרות שלי?
תשובה: לא.
שאלה: ציפורניים בתוך השלושים: האם זה נכון שב 30 יום אין גוזרים גם ציפורניים?
תשובה: בשלושים ימי האבל אין נוטלים צפרניים ע"י כלי אולם אפשר לנוטלם בשינוי כמו: ביד, בשיניים או בסכין. אפשר גם להתחיל מעט את הגזיזה בכלי ולהמשיך ביד. אם הצפרניים גדולות בצורה חריגה אפשר לנוטלן לכבוד שבת (לאחר שבעה). בשורות טובות
שאלה: אזכרה לאחר 11 או 12 חודש: מתי יש לקיים אזכרה ראשונה אחרי אב לפי מנהג האשכנזים בארץ,ב- 11 חודש או בתום 12 חודש
תשובה: אשכנזים נוהגים לערוך את האזכרה לאחר 12 חודשים. כששנת האבל היא שנה מעוברת עושים את האזכרה בתאריך הפטירה.
שאלה: לאכול בבית מלון ביוון: הייתי במלון בחו"ל (ביוון) ואורחים ישראליים דתיים (לפחות מבחינה חיצונית) שהיו בחדר האוכל במלון אמרו לי שמכיוון שהלחם הוכן ממים ולא שמן ניתן לאכול אותו ובנוסף מותר לאכול ריבה, חמאה, חלב וטונה. (יש לציין שהמלון לא כשר). אני באמת אכלתי ממה שהם אמרו לי, וכשהגעתי לארץ אמרו לי (לא מישהו מוסמך) שכל המאכלים המפורטים לעיל הם אסורים באכילה. אני אשמח מאוד אם כבוד הרב יוכל לומר לי האם המאכלים האלו אכן כשרים ומותרים באכילה או לא. ואם לא, האם יש איזושהי דרך לכפר על העוון?
תשובה: וברכת ד' יש מקילים בפת פלטר של גוי, ובמקום שאין אוכל אחר אפשר להקל. גם לעניין חמאה יש מקילים. לגבי חלב צריך לדעת היכן נחלב והאם עומד תחת פקוח ממשלתי שאין בו תוספות, וגם זה רק בשעת הדחק. טונה במים בד"כ אין בעיה. התשובה היא ללמוד את הלכות יציאה לחו"ל (יש ספרים שעוסקים בשאלות אלו) כדי לא לסמוך על אורחים תמימים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: היחס לרב קרליבך: לקראת היארצייט של הרב שלמה קרליבך עלה הדיון ביחס אליו. מצד אחד הוא היה אדם עצום, עשה הכול רק כדי לקרב עוד יהודי, היה כמעט היחיד שבאמת היה אכפת לו מעמ"י עד שהלך לכמעט כל מקום בעולם כדי לשמח עוד יהודי. היה גאון בתורה ובמידות (הרב אהרון קוטלר והרבי מלובביץ מעידים שאילו היה נשאר בישיבה עוד כמה שנים היה הופך לגדול הדור הבא). מצד שני, היו לו מנהגים חריגים לעניני צניעות. האם ניתן להבין שעשה זאת משום פקוח נפש רוחני? או כפי שמסופר בגמרא על רב פלוני שישב על פתח המקווה או רב אחר בגמרא שהרכיב על כתפיו את הכלה ורקד - התנאים הללו היו אנשים כל כך זכים וקדושים שפעולות שכאלה לא דיברו אליהם. כך שמעתי. גם הרב שלמה העיד על עצמו שכשהוא מנגן והקהל רוקד אז הוא רואה כבשים רוקדים שלכבשים אין בקושי הבחנה בין זכר לנקבה - במילים אחרות זה לא דיבר אליו בכלל רק כולו נשמה. אם זה נכון מדוע יש טענות שהוא כביכול הקריב את העולם הבא שלו למען עמ"י. הוא היה רב לכל דבר והרצי"ה קוק והרבי מאמשינוב והרב פיינשטיין מאוד העריצו אותו. אני עדיין מבולבל איך לראות את הרב שלמה קרליבך, מצד אחד צדיק נשגב, מצד שני, דרך ליחידים, האם זו הראייה הנכונה?
תשובה: לר' שלמה יש זכויות רבות. מנגינותיו מלוות תפילות רבות והוא קרב רבים ליהדות. לא צריך לחטט במעשיו. יש ללמוד ממנו את הדברים הרבים הטובים שהם טובים לכל הדעות. ובשאר לא צריך לעסוק כיון שהוא כבר לא בעולם הזה.
שאלה: כלי נגינה בבית קברות: האם מותר וראוי להכניס כלי נגינה כגיטרה וחליל וכינור לבית קברות ולנגן ניגונים נשמתיים לא מקפיצים ושמחים, הרי יש את המשנה שכשהיו קוברים מישהו היו מביאים חלילים וכו ומנגנים שירים של דבקות וכאב?
תשובה: מנהג החלילים בטל מזמן. גיטרה וכינור אינם חלילים. אפשר לשיר שירים כאלה במקום התכנסות אחר ולא בבית הקברות הציבורי.
שאלה: לדחות חתונה בגלל אבלות: כבוד הרב הצעתי לחברה שלי נישואים לפני כחודשים לפני כל החברים והמשפחה והלכנו לאולם לסגור תאריך. סבא שלה אושפז במצב קשה ולכן עצרנו בחיפושים. לאחר שבוע מצבו השתפר וסגרנו תאריך באולם. רצינו לשנות אותו מסיבות אישיות ובסוף זה לא התאפשר והרגשנו כאילו מישהו מכוון אותנו וזה התאריך. שבוע לאחר מיכן סבא שלה, לצערנו, נפטר. חלמנו לעשות חתונה גדולה שכולם ישמחו ויהנו. החלום של חברה שלי זה חינה אפילו יותר מחתונה. רצינו לחגוג גם בשבע ברכות ולעשות שבועים של קרנבל אבל אחרי פטירת הסב כל התיכנונים כאילו התבטלו. גם אם לא נידחה ת'חתונה אז לא נוכל לעשות חינה בגלל שאמא שלה מאוד מכבדת את אביה, ושלא נדבר על החתונה שכל האחים של האמא לא יוכלו להישתתף. וגם בשבת חתן ובשבע ברכות. אם נעשה את החתונה באותו תאריך כלום לא יהיה כמו שחלמנו. באמת שאין לנו מושג מה אפשר לעשות והיינו שמחים אם מישהו יכול לייעץ לנו מה לעשות במצב כזה!
תשובה: לא נכון לדחות את החתונה. גם הסבא במרומים ישמח שיעשעו את החתונה של נכדתו. ולפי הזוהר אם החתונה תיהיה כדת וכדין ההורים הנפטרים באים ונמצאים בחתונה. אין זה פגיעה בכבוד הסבא אם האמא תשמח בחתונה של בתה זה גם ישמח את הסבא. וזה כבודו.
שאלה: חבר הכי טוב: אני בן 18. יש לי חבר שהכרתי מגיל 12. מאז אני מרגיש ממש קרוב אליו, אני רוצה לספר לו על כל דבר שקורה לי, בין אם זה טוב או רע, אני נהנה מאוד להיות בקרבתו. לפעמים אני חושב עליו קצת (למשל, מסתקרן מה הוא עושה ברגע זה, ודברים דומים). לפעמים אני רוצה לצאת איתו ועם עוד כמה חברים אבל אני מגלה שהוא עם חברים אחרים שלו ואני מתעצב קצת. האם זה פסול? אני לא חושב שאני "נמשך" אליו, אני פשוט אוהב אותו כאילו הוא אח. בנוסף, יש לציין שהוא חילוני.
תשובה: : התאור של קנאה ואי יכולת לתת מרחב מחיה לחבר שאתה אוהב הוא מצב לא טוב לך ואולי גם לא טוב לחבר. חברות אמת היא חברות שנותנת מרחב ואין בה שום סרך של תלות או כעס והתעצבנות. רק בקשר שבין איש לאישתו מתאים סוג קשר שיש בו חיבור מעין מה שאת המתאר. גם בין איש ואישה צריך ללמוד כיצד הקשר יהיה מחד קשר חיים מחייה ומדביק אולם מאידך נותן מרחב נשימה. בכל אופן קשר בין חברים אינו צריך להיות כפי שאתה מתאר. ברור זה אתה צריך לעשותעם עצמך ולאחר מכן לראות כיצד מיישימים את התובנות החדשות בהבנת קשר בריא.
שאלה: היתר לגילוח באבלות בגלל העבודה: אני גר בניו יורק ואחי נפטר בהיותי בטיול בישראל, אחרי השבעה שבתי לניו יורק והנני ממשיך את ימי האבל כאן בניו יורק. אני עובד מול ציבור (רובו ככולו גויים לא יהודים) ורציתי לדעת אם ישנה איזושהי הקלה לאבל העובד מול אנשים לספר את זקנו (לא לגלח לגמרי), אם ישנה אפשרות שזה פוגע בפרנסתי?
תשובה: רק אם יש הפסד גדול.
שאלה: הרבה מחלוקות - תורה אחת?: שלו וברכה, רציתי בבקשה לשאול, איך אפשר להבין בעצמי ולהסביר לאחרים איך ייתכן שהתורה שלנו מלאה כ"כ במחלוקות, כמעט שאין נושא שאין עליו מחלוקת ונראה חלילה כאילו אין לנו תורה אחת אלא הרבה תורות. אפילו בנושאים בסיסיים כמו שבת וכשרות יש מחלוקות, אחד אומר שדבר מסויים הוא איסור דאורייתא ופוסק אחר אומר שמותר בשופי, פוסק אחד אומר שהמאכל אסור באכילה והפוסק האחר אומר שמותר. אפילו בענייני אמונה יש מחלוקות בין הגדולים, יש דעות שהקב"ה משגיח בהשגחה פרטית על כל דבר קטן וגדול של כל יהודי, ויש דעות שרק הצדיקים זוכים להשגחה ממש פרטי פרטית ואילו את הבינוניים הקב"ה נותן בדברים מסויימים להנהגת הטבע. גם בענייני כלל ישראל פוסק אחד אומר חלילה לפדות שבוי ע"ח שחרור רוצחים ופוסק אחר אומר כן לעשות זאת, בקיצור כמעט על כל נושא יש מחלוקות. ו אני חושבת לעצמי- איך התורה נראית בעיני אנשים שאינם שומרים מצוות - היא נראית חלילה כתורה שבעצם אין לה משהו ברור להגיד על כמעט שום נושא ועל כל רב שיגיד משהו, יבוא אחר ויגיד הפוך. והרבה פעמים כשיצא לי להגיד איזו הלכה למישהו, ישר אומרים- בטח יש איזה רב שמתיר אומר אחרת. ואם תגידו- כל אחד ילך לפי רבו - עדיין זה לא עוזר להבין את העקרון הזה איך בעצם אפשר להתמודד נפשית עם זה שאין לנו בעצם חלילה תורה אחת אלא הרבה תורות, כשכל רב מייצג תורה "אחרת" חלילה. אשמח שתסבירו לי גם איך מסבירים זאת לעצמנו, וגם איך מסבירים זאת לאנשים רחוקים מתורה. ותזכו למצוות.
תשובה: : אני מכיר רחוקים מתורה שדווקא היו שמחים יותר לו היו מבינים שהתורה יש בה צבעוניות רבה ודעות רבות. באופן כללי התורה היא תורת חיים וכפי שהאומה הישראלית יש בה גם נששמה כללית וגם נשמות פרטיות כך גם התורה. יש תורה צד מאד אחדותי ויחידאי. יש דברים בסיסיים שבהם אין כלל מחלוקות. זהו כנגד הנשמה הכללית שיש באומה. אולם הנשמה הכללית מתגלה בנשמות פרטיות שיש להם גילויים שונים. ריבוי הגוונים והדעות הינו ביטוי לריבוי ההופעות של נשמות ישראל. קחי למשל את ענין השבת. האם ניתן להשוות את יום השבת למי שמקיים אותה ע"פ ההלכה המסורתית למי שאינו מקיים כך את השבת. האם כלל ניתן להשוות. לכולנו השבת הינו יום מנוחה שאין בו עשיית מלאכה ויש איסור מוקצה. אפילו שנמצא אלף פרטים שבהם ישמחלוקות זה זניח יחסית לעובדה המאד בסיסית שמדובר על יום שבתון שאין בו עסקים ואין בו עשיית מלאכה. כך בנוגע לכל אורך חיינו. כל האנשים המסורתיים מכירים בערך המשפחה ואוסרים חיים מופקרים וכך בכל נושא משמעותי. מה שיש מחלוקות משום שיש בתורה התאמה לא רק לצופן הכי כללי שבו אלא יש התאמה בתורה גם לצופן שמייחד כל אחד ואחד מישראל.
שאלה: מניקה בשבת : האם מותר לאישה לסחוט ביד או במשאבה ידנית לתוך בקבוק כדי לתת לתנוק לאכול, במידה והתינוק מסרב לינוק ישירות מהדד, או יש להאכילו בתחליף חלב אף על פי שגם בתחליף חלב בשבת יש איזה בעיה הלכתית להכינו?
תשובה: אם המציאות היא שהתינוק רק יונק ולא אוכל במשך השבוע מאכלים אחרים יכולה האשה לשאוב חלב בשבת כדי להאכילו כיון שחייו של התינוק תלויים בחלב אימו. עדיף להשתמש במשאבה חשמלית המחוברת לשעון השבת ומופעלת אוטמטית מאשר להשתמש במשאבה ידנית. הטוב ביותר הוא להצמיד את המשאבה לגוף עוד לפני שהיא מתחילה לפעול. אם התינוק אוכל גם מאכלים אחרים, אין לשאוב חלב בשבת וצריך להאכילו תחליפי חלב. (דרך ההכנה: לערות מים חמים מהמיחם לכלי, לערות מהכלי לבקבוק ועל המים שבבקבוק לשפוך את האבקה). במקרה זה מותר לאשה לשאוב חלב לאיבוד (כלומר לכיור או לשים חומר ניקוי וכד' בכלי שאליו שואבים), אם יש חשש שייפסק החלב אם לא תשאב בשבת.  עפ"י שש"כ פרק לו כא-כב
שאלה: סדר הנחת פירושי תנ"ך זה על זה: כשמניחים פירושי תנ"ך זה על זה, האם יש להחמיר גם בהנחת לדוגמא "מדבר שור" או רש"ר הירש עה"ת על גבי פירושי נושאי הכלים?
תשובה: לרוב הדעות אין להחמיר, חוץ מדעת ספר חסידים שהוא יחיד.
שאלה: להשלים תפילת שחרית: כבוד הרב אני מתפלל יחיד שחרית ולפעמים יוצא לי לפספס שחרית. מה עליי לעשות, להתפלל מנחה ולקרוא פעמיים את תפילת 18?
תשובה: אם לא התפללת שחרית בשוגג או באונס עליך להתפלל פעמיים שמונה עשרה במנחה. אם לא התפללת במזיד - אין השלמה.
שאלה: תרומות ומעשרות זיכוי הרבים: אני משמש כרב בית ספר. בבית הספר מגדלים בערוגות גידולים מסוימים. עלי להעביר לכיתות השונות הסבר מעשי על המצוות התלויות בכך. אבקש במחילה מהרב להסביר לי אילו מצוות קשורות לגידולים הבאים, וכיצד בדיוק אני עושה זאת? (הפרשת תו"מ,ברכות הכשרה לעלים אם אפשר בכלל, כי בכל מקרה הם ישתמשו בזה): רוזמרין,כרוב אדום ולבן, פלפל מתוק וחריף, גמבה, חצילים, מרוה, גרניום לימוני, שיבא (לענה), בצל ירוק. אם אפשר לכתוב את התהליך בשלבים כי אין לי ניסיון בזה אשמח. שוב.
תשובה: וברכת ד' א. תרומות ומעשרות יש ללמד את הדינים הכלליים של תרו"מ. כמו כן, להסביר היטב את הנוסח של ההפרשה. על מנת ללמד את הדינים הכלליים כדאי לרכוש במכון התורה והארץ חוברת הלכות הארץ, קיצור הלכות תרומות ומעשרות, שבה מרוכז התוכן המרכזי של החומר. כמו כן, יש לרכוש תקליטור תרומות ומעשרות שבו יש הסבר מצויין להפרשת תרו"מ בעזרת המחשב. ב. כלאים שאלה של הרחקות בין המינים, אפשר לקבל מאמר מסכם של הנושא, אשלח לשואל במייל. ג. חרקים קשה לענות על כך בקיצור. אבל פלפל, גמבה חצילים, אפשר להסתפק בבדיקה חיצונית שאין חרקים. בשאר המינים יש לעשות בדיקה מדוקדקת יותר, דהיינו שריית העלים במי סבון, שטיפה חזקה תחת ברז מים, וכן שפשוף העלים, התבוננות על העלה מול מקור אור, לראות שאין חרקים בתוך העלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שלושה דברים שנקנו בחו"ל: 1) האם מותר להשתמש בשמן ארגן שמיוצר אך ורק במרוקו ואומרים שכולו טהור ונעשה באופן ידני, האם אין חשש שהוא טיפה מעורבב עם משהו לא כשר? 2) האם מותר לקנות זעפרן ממרוקו שאין עליו פיקוח למרות שבארץ יש הכשר. ולא הבנתי איך כי הזעפרן לא מיוצר בארץ אלא בממש מעט מקומות בעולם שלא נראה לי שהרבנות מגיעה לשמה, כמו אירן מרוקו וספרד. 3) וכן המקל וניל, זה מעיין תרמיל שמייבשים אותו ואז ניתן להשתמש לצורכי אפייה ובישול בתרמיל עצמו וגם בזרעים שיש בתוך התרמיל. וגם כן אותו מייבאים מחו"ל כמו מדגסקר ועוד כל מיני איים טרופים, שרק שם הוא יוכל לגדול ופה בארץ יש עליו כשרות. שגם בשאלה פה לא נראה לי שהרבנים מגעים עד לשם כדאי לבדוק אותו. עכשיו השאלה, האם מותר לקנות אותו מהאינטרנט ללא כשרות כי שם הרבה יותר זול מהארץ? והאם אתם יוכלים לברר דרך הרבנות או משהו דומה, האם באמת המקל וניל הוא באמת 100 טהור או שיכול להיות שמרססים אותו באיזה שהוא אופן כדאי שהתייבש והחומרים האלה אינם כשרים. 4) וממש מחילה ושאלה אחרונה האם מותר לקנות פה בארץ פפריקה מעושנת שבאה מספרד ללא כשרות על האריזה שנקראת "Smoked paprika sweet"? וסליחה על מספר השאלות.
תשובה: וברכת ד' א. שמן יש בו תערובות שמנים, וצריך לדעת שלא הכניסו שם דברים אחרים מלבד שמן שמוזכר, במקום שיש תערובות יש מקום לחשש. מה ש"אנשים אומרים" זה לא ראיה, צריך ידיעה מוחלטת ששם לא מערבים חומרים נוספים. כידוע בגלל היוקר של השמן ארגן יש רבים שמזייפים אותו אפילו שהוא בא ממרוקו. בכל אופן לשימוש קוסמטי אין כל בעיה. ב. זעפרן כמעט ולא גדל בארץ, בחו"ל הוא גדל במקום שיש כ"א זול, הכשרות היא רק שלא מערבבים שם דברים אחרים, אין צורך במשגיח במקום, מספיק אחד במפעל שידע שאין תערובות ואפשר לתת כשרות. בד"כ זעפרן טוב הוא טהור. בכל אופן אם ידוע ב 100  שאין תערובת אפשר להשתמש. ג. אם קונים את הזרעים עצמם ועושים את העיבוד לבד, אין בעיה הלכתית. תמציות הם מורכבות וצריכות פיקוח. ד. אם יש פקוח שזה רק פפריקה אפשר להשתמש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דני קבורת מתאבדים: לרב יש לי כמה שאלות חשובות בנוגע ליחס למתאבדים. האם יש הלכות בנודע למקום וצורת קבירתו של המתאבד? האם נוהגים להשתתף בהלוויה לדוגמא- להפסיק מלאכה בשביל זה? האם נוהגים לקיים אזכרה ולעלות לקבר כל שנה כי זה נחשב לכיבוד המתאבד ויש הטוענים שלא מכבדים מתאבד? ובכלל, האם מכבדים את המתאבד? אשמח מאוד לקבל תשובות,
תשובה: בכל מקרה דנים לגופו.
שאלה: מסכת עירובין - שיתוף מבואות ועירוב חצירות: במשניות מבוארות קהתי בהקדמה למשנה ה בפרק ו כתב שאם עשו שיתוף מבואות בפת אין צריכים לעשות עירוב חצרות אך אם עשו שיתוף מבואות במאכל אחר צריכים לעשות גם עירוב חצרות על הפת!!! א.למה צריך לעשות שיתוף מבואות אם בכל מקרה עושים גם עירוב חצרות? העירוב לא יכול לעלות לשניהם? ב.האם בכל מבוי צריך לעשות עירוב חצרות?
תשובה: א. עירוב חצרות מתיר להוציא מהבתים לחצר ומהחצר לבתים אך אינו כשיתוף מבואות המתיר להוציא מהחצרות למבוי ומהמבוי לחצרות. ב. שיתוף מבוי מעיקר הדין מועיל גם לחצרות הפתוחות למבוי, אולם כדי שלא תשתכח תורת עירובי חצר מהתינוקות תיקנו שלא יועיל אלא אם כן לצורך המבוי נשתתפו בפת שאז ניכר לתינוקות. אם כן, לחצרות שאינן פתוחות למבוי שיתוף המבואות אינו מועיל אף פעם, ולחצרות הפתוחות למבוי מועיל אם נשתתפו בפת. לימוד פורה!
שאלה: האם מותר לשתמש במטליות חד פעמיות בשבת: בהמשך לשאלה שנשאלה באתר לגבי נקיון הרצפה בשבת. האם מותר יהיה להשתמש במטליות חד פעמיות שנועדו לניקיון הרצפה של סנו סושי בשבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ניקוי רצפה בשבת בבית עם ילדים"
תשובה: אם הלחות במטלית גבוהה, שמחויב המציאות שזה נסחט, אסור. אבל אם לא, מותר.
שאלה: התלהבות וכוונה בתפילה: אני מאוד משתדלת להתפלל בכוונה אך אני אף פעם לא מצליחה להתפלל בהתלהבות. אני גם לא כ"כ מצליחה להתכוון במילים כי אני לא כ"כ מבינה הרבה מהדברים כאשר אני מתפללת ברצף. אני מתפללת את זה בתור דבר שגרתי ומשעמם ואני מאוד רוצה להתפלל יותר בהתלהבות ולא ב"בשעמום".
תשובה: טוב מאד שאת רוצה להתפלל בכוונה ובהתלהבות. כדי להגיע לכך את צריכה ללמוד ביאור על התפילה להבין מה את אומרת וגם לחשוב לפני התפילה למי את מתפללת, לפני מלך מלכי המלכים הקב"ה.