LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בעלות על מזוזות בדירה שכורה: לפני כשנה נכנסנו לגור בדירה שכורה. הדירה רק נבנתה ולכן לא היו בה מזוזות. בעל הבית נתן לנו מזוזות בתים ואמר לנו שאין לו צורך במזוזות אך יש לבדוק אותן (הדירה החדשה נבנתה על מבנה קיים שהרסו וקיימת האפשרות שהמזוזות נלקחו ממנו. אנחנו לא יודעים בוודאות). החלטנו לקנות מזוזות חדשות ומהודרות וכן בתים חדשים אותם קבענו במקום ואת המזוזות שנתן לנו בעל הבית שמרנו בבית ההורים, ללא בדיקה. לפני כחודש תם החוזה ועברנו לדירה חדשה. שם בדקנו את המזוזות הקיימות, שנמצאו כשרות, והשארנו אותן. את המזוזות והבתים שקנינו וקבענו בדירה הקודמת השארנו בדירה כשעזבנו. המזוזות שניתנו לנו מבעל הבית הקודם עדיין ברשותנו. אין לנו צורך בהן. יש לציין, המזוזות במראן החיצוני אינן שמורות ואינן מגולגלות. ברצוננו לדעת: 1. האם ראוי שנחזיר לבעל הבית הקודם את המזוזות שנתן לנו בתחילת תקופת השכירות (למרות שקנינו מזוזות חדשות שהשארנו שם)? יש לציין כי נפרדנו ממנו ביחסים לא טובים. הוא אינו שומר מצוות. 2. במידה ואין צורך להשיב את המזוזות לבעל הבית, האם מותר לנו לגנוז אותן או שמא נוכל לבדוק אותן על חשבוננו ולהעביר אותן לתרומה? במידה וכן, האם תוכל לתת לנו שם של מוסד עמותה כלשהי באזור המרכז אליה ניתן להעביר את המזוזות? 3. קיבלנו מההורים במתנה לכבוד הדירה החדשה מזוזה בית. מכיוון שהמזוזות בדירה נמצאו כשרות אין לנו צורך בה כרגע. האם מותר לנו לשמור אותה בארון תקופה עד שנעבור לבית חדש?
תשובה: אל תגנזו את המזוזות. תתנו את המזוזות למישהו אחר שזקוק להם. אינכם חייבים לבדוק אותם, אתם יכולים להגיד למי שמקבל אותם שהוא יבדוק. את המזוזה שקיבלתם אתם יכולים לשמור בארון עד שיזדמן לכם להשתמש איתה.
שאלה: הנחת תפילין לאשכנזי: אני אשכנזי. האם כורכים בתפילין 7 סיבובים על היד או 6 ו2 חצאים?
תשובה: 7 כריכות שלימות.
שאלה: ברשות  בזימון: כשאני מזמן בברכת המזון, מה אני צריך לומר ב ברשות (בעל הבית, אבי מורי, אמי מורתי, מסובין, בעלת הבית, אשתי, סבי, סבתי, שבת מלכתא, כהנים, לויים)?
תשובה: בד"כ אפשר לומר באופן כללי "ברשות מורי ורבותי". אם משתתפים בסעודה אבא, כהן, בעל הבית או סבא ראוי לומר ברשותם. אין צורך ליטול רשות מכאלו שאינם יכולים לזמן בעצמם כמו אשתך או אימך. הספרדים נוהגים להוסיף גם ברשות מלכא עילאה קדישא, ובזמנים מיוחדים גם ברשות הזמן, כמו: שבת חג וכו', כמובא בסידורים.
שאלה: העלאת הרצון של הילד: אתחיל קודם בארוע קצר שקרה לי, שבגינו עלתה בי הדחיפות לדעת מה לעשות. בזמן האחרון קצת קשה לי עם כל עניין התפילה, אני מרגישה שאני מתפללת בכורח ולא מתוך רצון אמיתי. כשהתבוננתי על זה קצת, הבנתי שייתכן וכל המשמעות והרצון הפנימי של תפילה ועשיית מעשים טובים, אבדו לנו בעקבות הטפות וחינוך לוקה של הסביבה הקרובה (מורים ואנשי חינוך). אינני מאשימה אותם ח"ו, כי אני מבינה בעצמי עד כמה קשה לחנך ילדים, אבל רציתי לדעת איך אני, בתור אמא ומחנכת לעתיד, בעז"ה, אוכל לחנך את ילדיי ותלמידיי לרצון טוב, מתוך שמחה ואהבת ה ולא מתוך הכרח ("כי כך צריך"). אשמח גם אם תפנה אותי לשיעורים כתובים או מוקלטים. חג שמח!
תשובה: גם לתפלה יש גוף ויש נשמה. כשאנו מחנכים אנו מחנכים לא רק לנשמה של התפלה אלא גם לגוף של התפלה. הגוף זה דיני התפלה. הגוף זה זמני התפלה. הנשמה זה חשק התפלה. הנשמה זה כוונת התפלה. כמו בכל דבר, אנו בעולם שאין נשמה בלי גוף ואין גוף ללא נשמה. ודאי שבנושא תפלה יש להדגיש את הצד הרצוני את העבודה שבלב. יש שיעורים רבים באתר בנושא התפלה.
שאלה: מכתב הרבנים על מכירת דירה לגויים: שאלתי אינה פוליטית אלא אני שואל: מי התיר לרבנים לבוא לסכן יהודים בחוץ לארץ בפסק הלכה שאוסר למכור דירות לגוים, כי בחוץ לארץ זה נתפס על הגוים אבל לא על הערבים. אני גר בחוץ לארץ ולא מרגיש נעים עם זה. נכון שרוצים להביע דרכה של תורה אבל צריך לחשוב על אחרים. לדעתי אף אחד לא גילה אחריות וזה מאוד מצער.
תשובה: הפסק הזה הוא שמסכן את היהודים? ולפני הפסק היהודים שם היו בטוחים על עלי דפנה של? האנטישמיות הרי צוברת תאוצה וגואה. האם על הרבנים להימנע מלהביע תורה? אולי גם לא נהיה יהודים, כי בעצם זה שאנחנו מזכירים שאנו יהודים אנחנו גורמים שהם ישנאו אותנו ויהרגו אותנו. הרי השנאה לא נולדה אתמול, הם שנאו ורדפו את עם ישראל עוד לפני שהיה הפסק הזה. ח כבר קבעו שבידוע שעשיו שונא ליעקב. במסכת בבא קמא פרק רביעי כתוב שכאשר שור של יהודי נגח שור של נוכרי הוא פטור ואילו אם נגח שור של יהודי הוא חייב. הגויים טענו שיש בזה אפליה נגד הגויים, והייתה סכנה להגיד את הדין כזה. המהרש"ל כותב על זה בים של שלמה שאם שואלים רב דבר תורה - הוא חייב להגיד מהי דעת התורה אפילו אם זה כרוך בסיכון. אחרת זה חילול ה' שמעלימים דבר תורה בגלל חולשות כאלו ואחרות. הרבנים נשאלים שאלה והם חייבים להביע מהי דעת תורה. וכתוב בשו"ע שאסור למכור בית ושדה לעובדי ע"ז בארץ ישראל. אם המדינה בתור השלטון הייתה עושה חוק כזה שמפלה בין האזרחים, אזי ניתן היה לטעון שזה נוגד את הדמוקרטיה. הרבנים אומרים מהי דעת תורה, איך ראוי ליהודי שומר תורה ומצוות לנהוג - אסור לו למכור בית לגוי בארץ ישראל. בסופו של דבר מכירת הבתים לגויים מסכנת את היהודים שחיים פה בארץ ישראל. בכל המקומות שנכנסים המחבלים, יש להם כסף שמיועד לכך לרכישת בתים פה ושם לשם כיבוש שקט, וכך הם רוצים לכבוש את הארץ שלנו. אז אנו צריכים לתת להם יד? היהודים שנמצאים בגולה הם שמסכנים את עצמם בזה שהם נשארים שם. מה יש להם לחפש בגולה? הרי האנטישמיות גואה. צריך להבין שגילויי האנטישמיות נועדו לעורר את היהודים שזה לא מקומם. לפני שמונים שנה זה היה אחרת, אבל היום יש לנו מדינה וכל זמן שניתן להציל את הכסף שיבואו לפה ויבנו בתים ותעשיה. איזה ענין יש להם לגור בין הגויים ששונאים אותם? אם המדינה שלנו הייתה מדינה יהודית שאכפת לה, היו עושים חוק שאסור למכור לכאלו שאינם יהודים את אדמות הלאום, שנגאלו על ידי התרומות שיהודי הגולה תרמו במשך הדורות, כדי לגאול את הקרקע בידי עם ישראל. אני מדגיש שמדובר דווקא בקרקעות הלאום שנגאלו על ידי יהודים למטרה של עם ישראל, ואם מוכרים אותם לגויים עוברים על דעת התורמים.
שאלה: חזרות על תוס : אני תלמיד ישיבה בשיעור ב ורציתי לשאול על מה חשוב יותר לשים דגש בחזרות, האם לחזור הרבה פעמים על הגמ או לחזור פחות על הגמ ולהספיק לחזור גם על התוס? (קראתי בפתיחה לליקוטי הלכ לח"ח שהמליץ לחזור רק על הרי"ף בפנ"ע, ורמז שיש גם לשנן בע"פ. לעומת זאת הרב באגרות כתב לחזור גם על גפ"ת וגם על שאר ראשונים).
תשובה: צריך לחזור גם על הגמרא וגם על התוס', ויש לעשות את פיצול הזמן הנכון המתאים לך.
שאלה: מסירת התורה מדור לדור: ראיתי במסכת חגיגה (דף י"ד ע"א) שח משבחים את ר"י בן תימא על כך שהיו לו שש מאות או שבע מאות מסכתות משניות ולנו נשאר רק שש מתוכן. בדחילו ורחימו איך זה מסתדר עם : "שזאת התורה המצויה עתה בידינו היא הנתונה למשה רבינו עליו ה " אמנם לא חדרו דברים זרים לתורה אבל לכאורה הרבה חסר ואיך היא הנתונה למשה רבינו עליו ה? אודה ליתר ביאור והבהרת הנושא
תשובה: כשם שיש חידושי תוס' על הגמרא וחידושי הרשב"א, הרמב"ן והריטב"א, כך באותן הדורות היה לכל תנא את הברייתות משלו. לנו נשאר היום רק את המשניות שרבי ערך, ובהם סתם משנה היא אליבא דרבי מאיר.
שאלה: הדינים לגבי גניבת קטן: מה הדין לילד פחות מגיל 13 שגנב בקבוק מיץ מהמכולת. האם כשהגדיל חייב לחזיר מן הדין. או לא חייב כלל או חייב לפנים משורת הדין? האם הרב יוכל לכתוב לי מקורות או שו"תים בנושא כי ברצוני ללמוד סוגייא זאת בעיון, שלצערי בקטנותי נכשלתי בזה מספר פעמים.
תשובה: נפסק בשו"ע חו"מ שמט, ג: "קטן שגנב מחזירין קרן לבעלים אם היא בעין ואם אינו בעין פטור אף לאחר שיגדיל". טעם הדבר הוא שהקטן אינו בר דעת ועל כן פגיעתו רעה, היינו הפוגע בו חייב והוא שפגע באחרים פטור (ב"ק פז:). מה דינו של מי שהזיק או גנב בקטנותו אחרי שגדל? כאמור, נפסק שהוא פטור. עם זאת חלק מהפוסקים כתבו שחייב לשלם משום לפנים משורת הדין (ט"ז), ויש שכתבו שאפילו משום לפנים משורת הדין פטור אלא שישלם משום דרכי תשובה וכפרה (עיין רמ"א אורח חיים סוף סימן שמ"ג ובמשנ"ב סק"ט). לבקשתך מקורות נוספים לעיון   שו"ת רעק"א ח"א סוף סימן קמז, אגרות משה חו"מ ח"א סימן פח, יביע אומר חלק ח' חו"מ סימן ו. אמנם ישנם מצבים, ויתכן שזהו הנידון דידן, שיש לקטן חיוב לשלם מעיקר הדין. בפתחי תשובה (שמט, ב) מובאת תשובת שבות יעקב (ח"א קעז) שכתב שכל מה שכתב השו ע שפטור זה דווקא כשהקטן איבד את הגניבה אך כשהקטן נהנה מהגניבה, כגון: גנב בקבוק מיץ ושתה אותו, חייב לשלם אף כאשר הגניבה כבר אינה בעין כשגדל  כיון שקטן פטור מאיסורים הוא לא מתחייב באיסור גזל, גניבה ומזיק אמנם כן חייב לשלם כשיגדל מדין נהנה, מה שאין כן בגדול שגזל והשתמש בגזילה, שעל ידי שקנה את החפץ בקנייני גזילה לא מתחייב בתשלומים על ההנאה  אמנם יש חולקים על חידושו של השבות יעקב (עיין בערך ש"י חו מ סימן שמ ט) אך כאמור חיוב מלפנים משורת הדין ומשום תשובה בטח כל שכן ששייך. שיעור הכפרה בזה על פי האחרונים הוא שאם יש לו אפשרות לפייס את הנגזל במחיר מסויים, יצא בזה ידי חובתו, ואם קשה לו לפנות לנגזל מחמת הבושה, יפייס ע י שליח באופן אנונימי. הרב ינון זמיר
שאלה: ברכת כהנים ואכילת רכיכות: 1. העיר לי מישהו, שבברכת כהנים את המילה יברכך צריך הכהן לומר ראשון ובשאר המילים קודם החזן ואח"כ הכהן, האם זה נכון? 2.ידוע הטעם לאי אכילת מאכלים אסורים משום טבעם האכזרי של בע"ח אלו. אבל שאלו אותי לגבי אלו שאינם טורפים למשל רכיכות וכו, מה הטעם לאי אכילתם?
תשובה: יש בזה שתי שיטות, מי שעושה כך לא משתבש ומי שעושה כך לא משתבש. בדרך כלל אנו נוהגים שהחזן מקריא גם את המילה הראשונה.
שאלה: להסתפר השנה בצום עשרה בטבת: האם השנה מותר להסתפר בצום עשרה בטבת, כי הוא חל ביום ששי ומצווה להסתפר לכבוד שבת?
תשובה: אני חושב שמותר, כיוון שזו לא תענית שאסורה בתספורת אלא רק באכילה.
שאלה: אל תרגזו בדרך - מהי תורת האבות: אם הכוונה היא (רש"י) לא להתעמק בתורה, האם בתורה הזו קיימת פרשת ויגש? בנוסף, מה למדו בבית המדרש של שם ועבר שיעקב ביקש לחבור אליהם? לכן, האם התורה מתקיימת כל הזמן ורק לנו אין הבינה להבין איפה אנחנו "משובצים" בה? "כל יום חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים".
תשובה: חוץ ממה שמפורש בתורה היתה תורה שנמסרה לאדם הראשון והוא מסר אותה לנח ואח"כ לעבר. וכך זה הגיע לבני ישראל. על אותה תורה נאמר אל תרגזו.
שאלה: גילוח לפני יום השלושים: אני באבל על אחותי, האם מותר להתגלח לפני בואו של יום השלושים?
תשובה: לא.
שאלה: ללוות את האורח ארבע אמות: איפה רשום בשולחן ערוך שצריך ללוות את האורח ארבע אמות?
תשובה: אינני זוכר היכן כתוב דווקא 4 אמות. אולם מוזכר שיש ללוות את האורח, ומינימום של ליווי זה לפחות 4 אמות, כי עד 4 אמות זה נחשב שהוא עומד באותו מקום.
שאלה: בדיקת goji berris מחרקים: האם צריך לבדוק goji berris מחרקים, אם כן, איך? אני אוכלת אותם בתור צמחי מרפא. האתר של החברה המיצרת-GoHunza.com.
תשובה: עדיין אין לי מידע על ג'וגי בירניס. אולם נראה שיש להשרות אותו במים חמים כחצי שעה ולבחוש עם כפית את הפרי (עד שיפתחו החריצים), ואז אם יש חרקים בקפלים הם יצופו כפי שעושים בחמוציות וצימוקים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נסיעה באופניים לתפילה בשבת: בשבת אני משלים מניין בבית כנסת שמתפללים בו 10 עד 12 מתפללים. בית הכנסת נמצא במקום מרוחק. הבעיה שחלק מהתפללים מגיעים ברכבם אחרת לא תהיה תפילה ובית הכנסת ייסגר. האם מותר למתפללים אלו להגיע באופניים? האם דין אופניים הם כדין רכב בשבת?
תשובה: עד שאתה חושש לתפילה בציבור, שהיא רק מדרבנן, יש לחוש יותר לחילול שבת בנסיעה במכונית שהוא חמור שבעתיים!
שאלה: מלח בחזקת בשרי: האם יש מצב כזה שמלח הוא בחזקת בשרי (אם הוא קיבל אדים של מאכל בשרי, למשל). האם זה הופך את המלח לחזקת בשרי, ואם כן, אז מה הדין לגבי מאכלים שבושלו עם מלח כזה?
תשובה: לא נראה לי שצריך לחשוש עד כדי כך.
שאלה: מעשר כספים בשירות לאומי בירושלים: בתי בשירות לאומי בירושלים מחוץ לבית, האם היא צריכה לעשר מהשכר שהיא מקבלת בשירות?
תשובה: צריך לתת מעשר כספים גם על הכנסה מהשירות לאומי אבל אם היא מוציאה את הוצאותיה השוטפות מהכסף הזה והוא לא מספיק לה (ביחד עם הכנסות נוספות אם יש) בכדי לחיות בצורה סבירה (היא לא חייה על חשבונכם) היא פטורה ממעשר כספים. כדאי לתת סכום מסויים לצדקה.
שאלה: שימוש בסימניה בשבת: האם מותר להשתמש בסימניה בשבת?
תשובה: מותר.
שאלה: איסור או החמרה לספרדי: אני ספרדי וברצוני לדעת אם בגלל זה אני מחוייב ללכת על פי השולחן ערוך (ילקוט יוסף) ואם איני הולך על פיו, האם אני נקרא עובר עבירה? בשביל להיות יותר מדוייק אני אספר על מצב מסויים. בילקוט יוסף יש הלכה שאומרת שאסור לשלוח לוטו ושאר הימורים בגלל דין של הזורק קוביה, שהוא פסול לעדות, וגם משום מידת גדל וכו'. כשמסתכלים על מקורות ההלכה וסיבותיה כתב בסוף "הילקוט יוסף" שהאשכנזים מקילים בדבר. ומכאן נגזרת שאלתי, אם אני שלחתי לוטו, אני עברתי על הלכה מסויימת?
תשובה: איסור משחק בקוביה הוא למי שרגיל בכך, ואם הוא משחק על סכומים גדולים יש גם חשש של גזל. כך שאם שלחת רק לעיתים רחוקות ואין זה עיקר עיסוקך בחיים, אין זה פוסל אותך. אמנם אם הלוטו קשור למשחקים שנעשים תוך כדי חילול שבת רצוי מאוד להימנע כדי לא להשתתף באיסור זה. ובמקום זה כדאי לעבור למפעל הפיס שעושה ברווחים מעשי חסד רבים ובזכות זה תזכה להתברך אכי"ר.
שאלה: לזמזם שיר בשנת אבל: האם במהלך שנת אבל על אמא מותר לשיר או לזמזם שיר סתם כך ביום חול כדי לחוש תחושה טובה יותר?
תשובה: מותר לשיר לעצמך או לזמזם כי על כן יש לאדם להיות שמח בעבודת ד'. והרי כל חייו של יהודי הם עבודת ד'. אמנם ראוי שלא להשתתף בזמר בציבור שיש בזה משום זלזול ח"ו בכבוד האמא.
שאלה: לקחת פלאפון לבית הכנסת בשבת: אישתי חולת סרטן. בעיקבות המחלה היא נהפכה לסיעודית עם כיסא גלגלים. בערב שבת לאחר הדלקת נרות היא נשארת לבד. האם מותר לקחת פלאפון לבית הכנסת שבמידה וקורא משהו שתוכל להזעיק אותי או להשאר בבית ולהתפלל בבית?
תשובה: אם יש עירוב אפשר לשים את הטלפון לפני שבת בכיס או על החגורה ואז אתה לא מטלטל את זה בידיים. אולם הייתי ממליץ שעדיף שתישאר להתפלל בבית.
שאלה: הקדשת הלימוד לזקוקים לישועה: אני ב"ה לומד בישיבה, והציעו לי רעיון שאת הלימוד שלי אקדיש לרפואת חולים או להצלחת זיווג למעוכבים, ושאלתי היא האם יש פגם בכך מצד תורה לשמה ע"פ דברי הרב זצ"ל שהכוונה לשם הגדלת התורה (אורות התורה פ"ב) וא"כ בלימוד לשם מטרה חשובה אך לא קשורה בעצם ענינה של התורה יש חסרון, ואף שאיני זוכה ללמוד בכוונה של הרב אך לעשות כוונה הפוכה לכאורה אין זה ראוי. ואם יש בזה חסרון, האם אפשר וראוי לבקש בתור תפילה שבזכות לימוד התורה תהיה ברכה וישועה, כלומר, שאת הלימוד אלמד להגדלת התורה אך בתור בקשה שזכות התורה תעמוד וכעין המעשה המובא על הט"ז. על התשובה.
תשובה: באופן חד פעמי יש מקום ללמוד לרפואת חולה מסוים. אך לעשות זאת כשיטה תמידית לא שמעתי. לימוד התורה בעצמו פועל לטובה בעולם.
שאלה: תפילה כשיש ריח שרגילים אליו: לחלק מבני הבית יש בריחת שתן, ולכן יש בבית ריח לא נעים. אנחנו רגילים לריח ולא מרגישים אותו אבל מי שבא מבחוץ תכף מרגיש את הריח. האם מותר לנו לברך בבית או שההלכה היא כמו עבור סומא, שאפילו שאינו רואה את הצואה אסור לו להתפלל כנגדה?
תשובה: אם אין משהו מגודר שהוא טינופת אלא מדובר על שאריות של ריחות לא נעימים, אזי הענין תלוי האם יש הפרעה והרגשה בריח הרע או לא.
שאלה: הצד החיצוני של הכלי: 1. אחותי אמרה, שאם טיפת מרק בשרי נפלה על סיר חלב מהצד החיצוני שלו, אז היא אינה בטלה ברוב, ולכן הסיר נעשה טרף. האם זה נכון? 2. מצאנו זבוב מת מתחת לסיר כשהסיר היה על הפלטה של שבת. האם התבשיל נאסר? האם יש להכשיר את הסיר ואת הפלטה, שהזבוב נגע בהם?
תשובה: אם היא בטלה ברוב הסיר לא טרף! לגופו של עניין, צריך לברר אם המרק היה קר או חם ומה הייתה כמות המרק ביחס לטיפה והיכן נפלה הטיפה, מול המרק או למעלה ממנו.
שאלה: שמירת חלק מהמצוות: ה' מצווה אותנו לשמור 613 מצוות. איפה נמתח הקו בין דתי לחלוני אם אני מקיים 2 מצוות או 100 מצוות? למה שה בכלל יקשיב לנו אם אנחנו לא מקיימים 613 מצוות?
תשובה: אין הקב"ה מקפח שכר כל בריה. הקב"ה מדקדק על כל מעשה קטן וגדול שאנו עושים, אין הסכם קיזוזים כל המצוות מביאות ברכה וכל העבירות גם של הצדיק הגדול יגררו צורך בזיכוך. ומידה טובה מרובה ממידת פורענות.
שאלה: בריכת דגים כמקווה כלים: יש לי בריכת דגים בחצר בגודל של 2000 ליטר. אחרי הגשמים חשבתי לטבול כלים חדשים בבריכה. מותר?
תשובה: קשה לענות על שאלה זו חד משמעית, צריך לבדוק מה הנתונים בדיוק. כמה מים היו לפני הגשמים וכמה נוספו בגשמים, כיצד הגיעו לשם המים שלפני הגשמים וכו'.
שאלה: תפילה בציבור בדוחק זמן: אנו עובדים בחברת טבע בהר החוצבים. הזמן ה"מוגדר" לנו לתפילת שחרית הינו חצי שעה (שני וחמישי 45 דק ). הדעות חלוקות מה הצורה הטובה להתפלל במנין - האם לומר את כל התפילה במהירות ולוותר על חזרת הש"ץ או לקצר בתפילה. מה עלינו לעשות, ואם הקיצור עדיף, מה עדיף לקצר ומה סדר החשיבות?
תשובה: טוב מעט בכוונה מהרבה ללא כוונה. אתם יכולים לדלג על חלק מפסוקי דזמרא, על וידוי ושלוש עשרה מידות.
שאלה: תוכנות שנפרצו באינטרנט: אשמח אם הרב יאמר לי מה פסיקתו במקרים הבאים (שאלות שלא מצאתי עליהן תשובה באתר): 1. תוכנה שהורדה מהאינטרנט והיא צריכה "מספר קוד" כדי להתקין אותה, האם גם אותו מותר לקחת מהאינטרנט? (זה אדם שפרץ כביכול את התוכנה ואז מפרסם את זה באינטרנט) 2.אם אדם קנה תוכנה, האם מותר לו לצרוב אותה לחבר שלו? 3. ישנם אנשים בשוק שמוכרים תוכנות שפרצו אותם במחיר זול, האם מותר לקנות?
תשובה: 1. אם אינך עושה זאת למטרה מסחרית - מותר. 2. כנ"ל. 3. זה בעיה, אם זה נעשה למטרה מסחרית - אסור.
שאלה: נקרע פתיל תכלת תוך כדי קשירה: במהלך קשירת חוט תכלת נקרע הפתיל אחרי 6 כריכות. האם מותר לקשור את החלק הקרוע לפתיל המלופף ולהמשיך בכריכות או שחייבים לפרום את הקשרים ורק אז לחבר את שני חלקי הפתיל ולהתחיל מחדש בקשירה - משום "ולא מן העשוי"?
תשובה: יש לפרום את הכל על מנת שיהיה תעשה ולא מן העשוי.
שאלה: ברכת האורח בשירות לאומי: האם צריך להגיד ברכת האורח בדירת שירות לאומי?
תשובה: בדור שלנו לא כל כך מקפידים על ברכת האורח, אולם אם את רוצה וודאי שאת יכולה להגיד.
שאלה: קניית נעליים ומעיל חדשים בשנת אבל: א. יש לי נעליים שנקרעו והדבקתי אותם אבל בכל זאת נכנס דרכם מים. יש לי עוד נעלי ספורט אבל גם הם לא מותאמות לקור וגשם. חוץ מזה בחוץ מאוד קר לי ברגליים. ברצוני לפתור בעיה זאת אחת ולתמיד ולקנות נעליים עם פרווה בפנים שעמידות גם בפני גשם. אני רואה זאת כדבר פונקציונלי ולא משמח. האם בתור אבל בשנה של אני ואבי מותר לי לקנות נעליים חדשות אלו? ב. האם אני יכול לקנות נעלי בית חדשים, כי הישנות נקראו לי? ג. האם מותר לי לקנות מעיל חדש (סוג המעיל "פליז"), כי מעיל אחד קטן קצת ומלוכלך ועוד אחד ישן ומלוכלך? בכל מקרה, אני רואה בכל קניית הפריטים הללו פונקציונלים ולא משמחים.
תשובה: א. מכיון שאין לך נעלים אחרות מותר לך לקנות נעלים חדשות. ב. האם נעלי בית חיוניות כמו נעלים רגילות? ב. אם אין לך מעיל מתאים אתה יכול לקנות מעיל חדש ומישהו אחר ילבש אותו זמן מה לפניך.
שאלה: דיני ליל עשרה בטבת: דיני אבילות בעשרה בטבת, מתחילים ביום חמישי בערב או ביום שישי בבוקר? האם, למשל, מותר ביום חמישי בערב להשתתף באירוע חברתי או לשמוע מוזיקה עליזה?
תשובה: רק התענית מתחילה עם שחר, יתר הדברים מתחילים בערב. בפרט יש לזכור, שיום זה נקבע גם כיום הקדיש הכללי לקדושי השואה הי"ד.
שאלה: החלפת שם לתינוק שנולד: בני השני נולד לפני 10 ימים. ברית המילה הייתה לפני 3 ימים, שם החלטנו על השם "מתן" כאשר השם הנ"ל ליווה את העובר מבטן אימו מספר חודשים. מאז הברית מס אנשים, כולל המוהל, טענו שהשם לא טוב מכל מיני סיבות: נביא שקר, האותיות מ ת, וכו'. השם מאוד מתאים לתינוק ואנחנו מאוד מחוברים לשם אבל מפחדים מעט ורוצים את עצתך. האם להשאיר את השם או להחליפו, ואם כן, חשבנו על השם "אור" משום שנולד בנר ראשון לחנוכה. אגב, התינוק נולד נימול.
תשובה: כיוון שהשם מתן היה של כהן לעבודה זרה, רצוי אם תוכלו לקוראו בשם מתניה ולא לשנות לגמרי. השם מתניה הוא שם טוב. ותזכו לגדלו בנחת לתורה ולמצוות אכי"ר.
שאלה: סידור עבודה לעובדים בשבת: אני עובד בחנות בקניון שלא עובדת בשבת. באופן חד פעמי, לצורך ספירת מלאי של סוף שנה, העובדים מתבקשים לעבוד בשבת. אחד מתפקידי בחנות הוא לעשות את הסידור עבודה השבועי, כלומר, לשבץ את העובדים במשמרות. כאמור, באופן חד פעמי החנות תפעל בשבת, ועל כן התבקשתי לשבץ את העובדים כך שחלק מהם יאלצו לעבוד בשבת וחלק לא. מכיוון שאני דתי ברור למנהל שאני לא אעבוד, אך השאלה היא האם מותר לי בכלל לשבץ עובדים שיעבדו בשבת? האם עדיף לתת את המשימה לעובד אחר? מה עליי לעשות?
תשובה: גם שיבוץ העובדים, כשברור שהוא מיועד לעבודה בשבת, אסור.
שאלה: שבת מול צניעות: האם עדיף לקנות מחנות של אדם שאינו שומר שבת אך אינו מחזיק בחנותו עיתונים שאינם צנועים או מבן אדם ששומר שבת אך בחנותו קיימים עיתונים לא צנועים?
תשובה: חנות הסגורה בשבת, למרות שבעליה אינו שומר שבת, עדיפה על פני חנות הפתוחה בשבת.
שאלה: כתיבת סת"ם בקולמוס מנירוסטה: נדהמתי לשמוע שיש רב המתיר לכתוב תפילין ומזוזות בקולמוס פלדת נירוסטה בלי להודיע לקונה. מקובלני מרבותי שכותבים רק בנוצה או בקנה. מה מנהג האשכנזים בענין זה? האם סת"ם כתובים בקולמוס פלדת נירוסטה כשרים? האם הם יכולים להחשב מהודרים לכתחילה?
תשובה: החתם סופר כותב שמצד הדין מותר לכתוב גם במתכת ולכן התפילין כשרות. אולם מקובל לכתוב בנוצה או בקנה. אם הקונה שילם על תפילין מהודרות ביותר, צריך להודיע לו. אם הוא קנה תפילין כשרות, לא צריך להודיע לו.
שאלה: הזכרת חנוכה בברכת מעין שלוש: שאלתי את הרב לגבי הזכרת חנוכה בברכת "על המחיה" "מעין שלוש". הרב ענה לי: "הסיבה היא שאין בזה חשיבות של סעודה באותו יום". רציתי לשאול: בפורים שיש חיוב סעודה למה לא מזכירים? כמו כן, מדוע מזכירים של ראש חודש?
תשובה: בראש חודש אסור לצום ולכן מזכירים. בחנוכה ופורים אין חשיבות כמו ראש חודש. לגבי חיוב הסעודה בפורים, לא ברור שלכל הדעות היא צריכה להיות על הפת. יש דעה שמי ששכח בפורים על הניסים בברכת המזון צריך לחזור ולברך אולם אנו לא פוסקים כך כיוון שח קבעו את ההזכרה על ידי קריאת המגילה ולא על ידי ברכת המזון. אולם כל זה לעניין ברכת המזון, לגבי ברכת מעין שלוש יש דעות שאפילו את החגים לא מזכירים שם. אמנם, אנו נוהגים כמו הרמב"ם שכן מזכירים, אולם לא שייך לשאול על פורים שאם אדם אכל עוגה הוא יהיה צריך להזכיר את פורים.
שאלה: בעל מום בבית המקדש: אני נכה ואיני כהן או לוי. קראתי בעיון וקבלה את דברי הרב לעניין מום בכהנים, ובצניעות והכנעה ברצוני להוסיף: השאיפה לשלמות בעבודת הבורא ניתנת לכל אדם ויהא מצבו הגופני אשר יהא. אנו כבני אדם (וכשואל הנכבד) רואים בדחייה של נכה מעשה הפוגע בו כפרט ומשליכים תפיסה זו גם על כהן. אך כהן לעולם אינו פרט. אם קבעה התורה, ומורה את אשר הורתה, נקבל הוראה זו ככל מצווה אחרת. שכרו של כהן נכה שאינו יכול לשרת בקודש קיים וייקבע לפי מידת צערו שגופו מונע מנפשו לעבוד בקודש. וישועת ה כהרף עין.
תשובה: ודאי שאין שום מניעה להתקרבות לה', וח אמרו שאפילו ממזר ת"ח עדיף על כהן עם הארץ. כ"ש כשמדובר על מום חיצוני ולא על ממזרות. אולם דברינו התייחסו רק לכהונה במקדש שנועדה גם לעורר ציורים של קדושה שבטבע ולא רק בקדושה שמעל הטבע.
שאלה: כהן שלא רוצה לברך את ברכת הכהנים: במקרה ויש כהן שלא מוכן לברך את הקהל בברכת הכהנים - האם צריך לכבד אותו בעליה הראשונה בזמן קריאת התורה או שניתן להעלות אדם אחר (ישראל) במקומו?
תשובה: זה בעיה להעלות ישראל במקומו כשהוא נמצא, אפשר לבקש ממנו לצאת החוצה.
שאלה: יחוד במקום עבודה: במקום עבודתי יוצא לי להשאר לפעמים כ-1.5 שעות כשאני לבדי עם הבוס (חילוני). אנו יושבים בחדרים נפרדים (לא סמוכים) כשאין אפשרות לנעול דלת כלשהי באמצע. לקוחות עשויים להגיע בשעות אלו אך זה לא קורה מידי הרבה, יש לציין שדלת הכניסה אינה נעולה ואולי אף פתוחה לרווחה והם נכנסים בעצמם. בסמוך למשרד ישנו משרד נוסף שבו עובדת אחת (חילוניה) שנמצאת תמיד, וכן אמא של הבוס שעובדת בו לעיתים (לא בשעות הנ"ל(1.5)). בנוסף, המשרד (שלי) מחובר לדירה שבקומה למעלה בו גרה אמא של הבוס. אבל בשעות אלו היא בד"כ אינה יורדת למשרד (כנראה ישנה). האם יש בכך בעיה? גם שזה קבוע? האם ישנה בעיה לסגור את הדלת? (לא לנעול) וכן, האם יש בעיה בשעות הרגילות, כשנמצאות עוד עובדת אחת או שתיים (נשואות ודתיות)?
תשובה: גם עם גבר דתי אסור להתייחד. אך במקום פתוח שבו עשויים להיכנס אנשים באופן חופשי אין איסור ייחוד. כמו כן, אם החלון שקוף ונשקף לשדה ראיה של אנשים נוספים אין ייחוד. אם יש במקום שתי נשים נוספות אין ייחוד.
שאלה: חלום על רחל אימנו: אני בחורה מסרותית ומאמינה. לפני כמה לילות חלמתי חלום לקראת הבוקר, חלום על רחל אימנו ועל הבורא. בחלום קיבלתי מסר שרחל אימנו שמרה על החיילים במלחמה שקרתה (לא ידוע מתי, רק בעבר) בחלום היא לא דיברה פיזית, אך הרגשתי את התחושה והבנתי את המסר. אני זוכרת בבירור את כל החלום, איך היא נראתה. אישה מבוגרת בסביבות גיל 60 יפה מאוד, בעלת שיער חום כהה או שחור, טיפה מקומטת. ראיתי את החלום בשחור לבן כמו תמונה ישנה, כמו הבזק לבן. ומיד אחרי קבלת המסר "הועברתי" לחלום אחר שאותו אני לא זוכרת. האם זה מסר שאני צריכה להיות ערנית לגביו או לחזק את אמונתי? מאז אותו חלום אני מרגישה מאמינה יותר. אשמח עם אקבל תשובה, מראש
תשובה: החלום מעביר אלינו את התחושות העמוקות הקיימות בנפש. ואם כן, החלום מעיד עד כמה חשוב לך עם ישראל ועד כמה ברור לך שיש לישראל הגנה מהשמיים בזכות אבותינו הקדושים, ובמיוחד בזכותה של רחל אימנו שהיתה כל כך מסורה לבנות את עם ישראל, ובתחילה סבלה והקריבה למען יעקב אבינו, אח"כ למען לאה אחותה- ובסוף מתה בהולדת בנה בנימין. צדקתה צניעותה ומסירותה יגנו על כל ישראל ועלייך בתוכם אכי"ר.
שאלה: להכניס דרך החלון ולעשר בלי ברכה: ליד חלון ביתנו יש עץ לימון. בדרך כלל אנחנו קוטפים הרבה לימונים ומכניסים הביתה דרך הכניסה הראשית. לפעמים אני נזקק ללימון אחד או שנים בלבד ואז אני קוטף ומכניס את הפרי דרך החלון ומעשר ממנו בלי ברכה. האם יש בעיה בכך?
תשובה: דין מערים אדם ומכניס דרך חלונות היינו רק בתבואה ולא בפירות שכך הרגילות שלהם (עיין תוספות ב"מ פח ע"ב ד"ה לא). גם הגדל בבית עצמו חייב במעשר מדרבנן (רמב"ם הל' מעשר פ"א ה"י), ועל כן נראה שאין לאכול שני לימונים ללא הפרשה, ונראה שצריך גם לברך שהרי זה טבל ודאי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מאכל פרווה שנגע ברוטב בשרי: אם אכלתי מאכל פרווה שנגע ברוטב בשרי, כמה זמן להמתין כדי לאכול מאכל חלבי?
תשובה: לפי שיטת חכמי ספרד לא צריך להמתין על טעם בשר. אולם לפי שיטת חכמי אשכנז צריך להמתין על טעם בשר כמו על בשר ממש. אם לא הרגשת טעם בשר בכל מקרה אינך צריך להמתין.
שאלה: לנגן לילדים בעשרה בטבת: האם מותר לנגן ולשיר לילדים בגן "יבנה המקדש" בי בטבת בסוף שיעור על מהות היום?
תשובה: שירים שקטים שתוכנם מתאים ליום מותרים.
שאלה: מסירת מכנסיים לנשים : עשיתי סדר בארון ומצאתי מכנסים שהייתי לובשת פעם מתחת לחצאית. האם אפשר לתת אותם לגמ"ח או למשפחות בהנחה שאולי ילבשו אותם בלי חצאית?
תשובה: לא נראה לי שצריך לחשוש עד כדי כך.
שאלה: השכרת בית של נפטר בשנה הראשונה לפטירתו : האם מותר להשכיר בית של נפטר בשנה הראשונה לפטירתו?
תשובה: מותר. בשורות טובות
שאלה: סעודה ראשונה בשבת: השבת (מוצאי עשרה בטבת) כל המשפחה מתארחת בבית מלון כשבת אזכרה לסבי. סעודת השבת במלון מתחילה ב 19:30. האם ניתן לקדש ולשבור את הצום על מזונות ולאחר מכן לאכול סעודה ראשונה עם פת?
תשובה: כן.
שאלה: המתנה לילדים בין בשר לחלב: בעלי מרוקאי ואצלהם ילדים ממתינים בין בשר לחלב 6 שעות. מבירורים שעשיתי הבנתי שילדים מתחת לגיל 6 אינם צריכים להמתין 6 שעות. לצערי בעלי אינו מסכים עימי כי כך נהגו אצלהם ואין לו שום סימוכין הילכתיים לעניין. הדרך היחידה לשכנעו היא אם יראה שיש הלכה של הרב משאש בעניין (רב שהוא מעריך את דעותיו ופסיקותיו). היכן ניתן למצוא הלכות בשר וחלב לגבי ילדים מפיסקותיו של הרב משאש? ומה באמת ההלכה בנושא זה?
תשובה: אחרי החיפוש בכתבי הרב משאש זצ"ל. לא נמצאה דעתו בעניין. אבל נודע לנו כי מנהג מרוקו להמתין שש שעות גם לילדים וכנראה שרק מגיל חינוך כמו גיל שש או שבע ובכל אופן אם חלילה ילד מרגיש לא טוב אפשר להקל.