LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: עגיל באף: התשובה קצת מסתבכת. א. תלוי במקום?! אם במקום שאף אחת לא עושה אני מבינה שזה לצאת ממנהג ישראל.אבל אם ביישוב או שכונה שיש קצת נשים או הרבה נשים זה ר? זה לא לצאת ממנהג ישראל? ואם ביישוב שכונה זה יראה נורמלי,כשאותו אישה תצא ליישוב שכונה אחרת היא עדיין תראה כ מנהג ישראל? או כשתבוא מישהיא אחרת לאותו יישוב שכונה אז המקום ייראה כתופס מנהג ישראל? ב. באולפנות זה חיובי וחינוכי אך לאחר שמסיימים אולפנא זה כבר ר?! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עגיל באף"
תשובה: אקדים ואומר כי הדבר החשוב הוא להבין את ההיגיון שעומד מאחורי הכללים, ולא להיצמד רק לכללים בצורתם הטכנית. ההיגיון הוא פשוט ביותר, כפי שביאר אותו הרב שמואל אליהו בתשובה הקודמת, ואילו המורכבות שתיארת נובעת מהמציאות בפועל, שכמעט תמיד איננה 'שחור לבן', ויש הרבה דרגות ביניים באמצע. כשבמציאות אין גבול ברור וחד משמעי, הדרך הנכונה היא לקבוע גבול שאותו לא עוברים, ולכן כתב הרב שטוב עושים המחנכים שאוסרים זאת. לולי זאת עלול להיווצר מדרון חלקלק שבו כל אחת תעביר את קו הגבול רק מילימטר אחד. כפי שכתב הרב, העניין כאן אינו רק רוב ומיעוט טכני אלא מה הלבוש מבטא. גם במקום שיש הרבה שהולכות באופן מסוים, יתכן שהן עושות זאת כדי לבטא קלות ראש או פריקת עול מההורים. בעבר כל אדם חי במקום קטן, וכמעט לא יצא ממנו כל ימיו, בעוד שהיום גבולות המקום בו כל אדם חי מתרחבים, ולכן לא כל יציאה מעיר לעיר נחשבת 'שינוי מקום'. אמנם גם היום אם אדם הולך לאזור אחר לגמרי, בו פריט לבוש מסוים שבמקומו נחשב ר גמור - נחשב קלות ראש, עליו להתחשב בכך. כמובן שבמקביל גם תושבי המקום השני צריכים לדון אותו לכף זכות. לא הבנתי את שאלתך השניה. הרב שמואל אליהו ביאר את שיקוליהם של ראשי אולפנה שאוסרים זאת, כל עוד בנות האולפנה נמצאות במוסד החינוכי עליהם הם מופקדים. לסיכום, טוב עשית כשהחלטת לשאול רב, והצעתי היא לא להסתבך, אלא ללכת לפי העולה מתשובת הרב שמואל אליהו אותו שאלת. בהצלחה!
שאלה: צום יום כיפורים בהריון: בס ד נכון להרגע אני בשבוע 34 חודש 8 להריון, אתמול בערב שוחררתי ממיון יולדות שעליו הגעתי עקב צירים מוקדמים (התייבשתי) ובגלל וירוס שכרגע חוגג אצלנו בבית בקרב הילדים וממנו נדבקתי. לאחר קבלת נוזלים (2 ליטר) שוחררתי לבייתי בהמלצה של מנוחה ושתייה מרובה. נכון להרגע אני עדיין מותשת וכאובה לא יודעת איך ארגיש מחר ועקב המצב באות השאלות 1. האם עלי לצום או לא 2. אם כן ועקב כך יחזרו הצירים האם עלי לנסוע לבית החולים באמבולנס או שבעלי יקח אותי? על תשובתכם מראש גמר חתימה טובה לכם ולכל ישראל
תשובה: 1. לא כתבת מה דעת הרופא. אבל מדברייך נראה שאת צריכה מיד פעם לשתות או לאכול. מותר לשתות כל עשר דקות 40 מיליליטר עדיף נוזל עתיר קלוריות כמו חלב, מיץ טבעי. מיץ ענבים וכדומה. אם יש צורך באכילה מותר כל עשר דקות חצי פרוסת לחם,בלחם פרוס מהפרוסות האמצעיות. 2. מבחינה הלכתית אין הבדל, אבל עדיף אמבולנס מפני הניראות בלבד.
שאלה: אגרת קל"ד: לכבוד הרב. אני עוסק בימים אלו בכתיבת עבודה בנושא "האבולוציה בראי גישות שונות ביהדות" בחלק מן המחקר הגעתי לאגרת קל"ד של הרב בה הוא מבאר כי אין התורה מתיימרת לספר לקורא מעשים היסטוריים אלא להחדיר לליבו ערכים אלוקיים. שאלתי היא כזו, האם הרב יאמר כך גם אם תמצא סתירה מדעית אמיתית לסיפור יציאת מצרים או למלחמת גדעון במדין. לדוגמא אם יימצא כי רק מספר מאות או אלפי בודדים של אנשים עזבו את מצרים האם עדיין הרב יאמר כי העיקר הוא הרעיון הרוחני. אם יימצא כי מעולם לא הייתה אתון לבלעם וכן על זה הדרך האם הדברים עדיין יתאימו לגישתו של הרב? אוסיף, במידה והרב ייענה לי שאכן הרב ימשיך בגישתו זו אין לדברים סוף, נמצאנו מפרשים את התורה כאוות נפשנו בלי גבול עד שעלול לבוא מישהו ולומר כי אף מתן תורה לא התרחש ח"ו אלא רק הרעיון הרוחני של מתן תורה הוא החשוב לנו. סליחה על הטרחנות ו לרב על ההתייחסות.
תשובה: אם ימצא שכתוב, הרב קוק בא לומר שאל תקשה קושיות מארכיאולוגיה, זה לא כפשוטו או שהיו חוקים אחרים. יש כאלו שרוצים לומר שימי הבריאה הם תקופות, אבל הרמב"ן אומר ששישה ימים זה שישה ימים, פשוטו כמשמעו. אלא אנו אומרים שהקב"ה ברא לאדם עולם המוכן לו. במדרש כתוב שאדם הראשון שנוצר לא כמו ילד בן יום, אלא כבחור עם כל כחותיו הפיזים. העולם היה מוכן לו, היו חוקים אחרים. הנצי"ב אומר שהחוקים ששוררים היום בעולם הם מתקופת נוח. אי אפשר לקחת את החוקיות שיש בזמננו ולהשליך אותה לזמנים אחרים.
שאלה: טבילה במקווה בערב יו"כ: ב"ה שליט"א גמר חתימה טובה, ייתכן ויש לי דלקת בסימפונים - האם במקום מקווה אעשה נטילה ע"ב פעמים?
תשובה: רחצה ב12 ליטר,תשעה קבין. במצב שאין אפשרות לטבול.
שאלה: דיני ממונות בעניין צדקה : אני אוסף צדקה לניתוח גידול בראש לאשתי יתכן שאני אקבל יותר כסף ממה שצריך האם אני צריך לעשות רשימה של כל האנשים והארגונים שעוזרים לניתוח, ואם נשאר כסף להתקשר לכולם ולומר להם שנשאר סכום מסוים, ולשאול אותם האם להחזיר לכם. חשבתי על עצה, להתכוון לקחת את כל הכסף שאני מקבלח בהלוואה, ואני אחליט בסוף, כסף של מי אני רוצה לזכות. למשל אני אחליט שאני מעוניין לזכות בכסף של חברי ראובן, וחברי יהודה, וארגון צדקה רב חסד. ובכסף של חברי שמעון וארגון צדקה רב להושיע אני לא זוכה. ואחזיר את הכסף לשמעון. כך אחסוך להתקשר לכולם ולשאול כל אחד האם הוא מוחל על הכסף. אני אצטרך להתקשר רק לשמעון.
תשובה: מעיקר הדין הכסף הנותר שלכם ואתם יכולים לעשות בו כרצונכם. אם רצונכם לעשות לפנים משורת הדין עדיף לא לעשות באופן שרירותי אלא באופן הגיוני, כגון להחזיר את הכסף לאחרונים שנתנו או למי שנתן סכום רב וכדומה. פירוט הדברים: בשו"ע חושן משפט סימן רנ"ג סעיף ו' כתב "עני שגבו לו להשלים לו די מחסורו והותיר על מה שצריך המותר שלו" בטעם הדין יש אומרים משום שאי אפשר לצמצם דהיינו אי אפשר לגבות בדיוק את הסכום הדרוש וממילא התורמים תרמו על דעת שאם יהיה עודף הוא ישאר של הנותן (כך כתב התקלין חדתין שקלים ז'. וכעין זה בערוך השולחן רנ"ג סעיף י"ג וכן נראה דעת הרא"ש בתשובותיו כלל ל"ב סעיף ו') ברשב"א בתשובה (חלק ב' סימן נ"ה) נראה שהטעם שכיוון שלא יודעים כמה יצטרך הכל נגבה לצורך המצווה וכבר זכה במעות גם אם בסוף לא יצטרך. לפי דברי הרשב"א יש מקום לומר שאם סכום הגביה היה ידוע מראש צריך להחזיר. לתוספת עיון עיין משניות שקלים פרק ב' משניות ג' וד'. הרב זרח כהן
שאלה: איך יודעים את ערך המצוות?: המסילת ישרים אומר שבשביל לקנות את הזריזות צריך לדעת את ערך המצוות ולעיין בטובות שעשה עימנו הקב"ה. איך אפשר להבין את ערך המצוות? ועוד. איך עלי לעיין בטובות שעשה עימי הקב"ה. אפשר גם ברכה בעבודת ה?
תשובה: תלמד שער הביטחון בספר חובות הלבבות וזה יעזור לשתי המטרות הראשונות. יהי רצון שתתברך מן השמים לגדול בתורה וביראת שמים ולעבוד את ד' בשמחה באריכות ימים ושנים.
שאלה: הגומל על נסיעה: אם נסעתי 72 דקות ברצף במכונית, אני צריך לברך הגומל? ואם נסעתי באוטבוס מוגן ירי, חייב? אפשר גם ברכה בעבודת ה?
תשובה: הזמן לא מהווה פונקציה בהגומל, והנקודה היא הסכנה! 72 דקות הוזכר לעניין עיכול המזון לברכת המזון. מקום סכנה זה לא עניין של זמן, בהלכה לא מוזכר 72 דקות לעניין הגומל. לעניין תפילת הדרך מוזכר לפחות פרסה, 4 ק"מ, בזמנם זה המרחק של הסכנה כי רק בתוך 4 ק"מ היה שלטון. בזמננו כל יציאה מהישוב, ואפילו קצרה - מחייבת תפילת הדרך. לגבי הגומל נוהגים לברך בשבת לפטור את כל השבוע. בשבת מסתיים המסלול ומברך על כל הנסיעות, בכל בית כנסת צריך שיהיה אחד שיעלה ויברך הגומל ויפטור את כולם לכל השבוע.
שאלה: חלום רע על בן אדם לפני יום כיפור: היי כבוד הרב עכשיו אנחנו לפני כיפור ויש לי שאלה בקיצור אני זוכר שהייתי בבצםר שלי ויש לנו מין שביל ירידה כזה וראיתי שתי אנשים זקנים אחד אמר שהוא תונסאי (העדה שלי) ואחד אמר אשכנזי בקיצור שתיהם הולכים ואז אחד מהזקנים נעלם (לא זוכר איזה עדה הוא היה) הוא הלך עם המקל ואמרתיי לו תזהר יש שם חור אתה תיפול והוא לא הקשיב ואז נפל וזה כאילו היה מין תעלה של מעלית מה שאין לי בשביל או בכלל בבצפר אני לא אשכח אתזה לא ראייתי את הגופה שלו ראיתי מין סמיילי אדום כזה עצוב ואז פוף נעלם לא מוצא אותו ואז עלתה ילדה אחת שיש לי בשכבה והיא התחילה לבכות וכול זה דרך המעלית שירדה כבוד הרב אני יודע שזה נראה לך חלום מטופש או הודעת ספאם אבל זה אמיתי וזה די מפחיד אותי אשמח עם תפרש לי את החלום :) זיו :)
תשובה: רוב החלומות מושפעים מדברים שחושבים עליהם,או תוכנית בטלוויזיה וכדומה. אולי יש לך חשש ממצבם של אחד מקרוביך,שאתה מודאג לגביו. תפילה תשובה וצדקה - זה היום. גמר חתימה טובה
שאלה: לימוד משנה תורה או גמרא?: מה לגבי לימוד משנה תורה עם הפרוש החדש של מפעל משנה תורה בראשות הרב יוחאי מקבילי - איך זה כלפי גמרא, הרי זה כולל את כל התורה שבעל פה וגם משמש לפסיקת הלכה לדוגמא אצל תימנים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לימוד משנה או גמרא?"
תשובה: לימוד משנה תורה הוא מצויין, אך לא להפסיק לגמרי שיעורים בגמרא.
שאלה: אכילה 4 דקות אחרי תחילת הצום: כבוד הרב אישתי אכלה 4 דקות אחרי תחילת הצום,לא שמה לב לשעה. מה המשמעות לכך? זה נחשב שהיא צמה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה קיימת מצות עשה להוסיף מחול על הקודש. לכתחילה מוסיפים 20דקות לפני שקיעת החמה. משקיעת החמה עד הלילה זה זמן בין השמשות שהאוכל בזמן הזה הוא בספק חיוב כרת(בספק מהתורה מחמירים) והאוכל בלילה חייב כרת. לכן גם אם אכלו 4 דקות אחר תחילת התוספת עדיין נשארו 16 דקות לשם תוספת לכן בדיעבד נחשב שגם הוסיפו על הצום. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: הרג אזרחים - לצורך הכרעת האויב: לכבוד הרב הגאון הרב יעקב אריאל שליט"א! לאחר "צוק איתן" שמעתי בחדשות שאחד מהדוברים של האויב אמר שמה שגרם להם להיכנע ולהסכים להפסקת האש זה הרג האזרחים בצד שלהם, באם הדברים ששמעתי הם נכונים והדובר אכן עומד מאחורי הדברים, האם יהיה אפשר להבין מכך שבפעם הבאה שיהיה מבצע יהיה עניין לפגוע באזרחי האוייב היות שזה מה שגורם לאויב להיכנע? ( ואולי זוהי הדרך המהירה להשיג הפסקת אש), וככל שהאויב יסכים להפסקת אש מוקדם יותר כך תימנע שפיכות דם של יהודים השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הרג חפים מפשע לצורך הרתעה"
תשובה: הרג אזרחים מכוון אסור הרשה לי לפרש את אותו דובר שהפעם צה"ל לא היסס לפגוע במחבלים גם כאשר אזרחים עלולים היו להיפגע, אומנם בלי כוונה. החמאס הפנים שהוא לא יכול להשתמש תמיד במגן אנושי חי יהיו מצבים שגם אזרחים אולי ייפגעו
שאלה: מפטיר יונה לכהן: : זה שנה שנייה ברציפות שכהן קונה מפטיר יונה בבית הכנסת שבו אני מתפלל ומשמש גבאי. בשנה שעברה אפשרנו לכהן את העלייה בדיעבד ובדוחק כדי שלא לביישו לאחר שנדר 700 שקלים עבור העלייה. השנה עצרנו את המכירה כשכהן הכריז על סכום לקנייה, העלינו "ישראל", והכהן התכבד בקריאת ההפטרה, אך כל זה הותיר בי אי-נעימות בעיצומו של יום הכיפורים. שאלתי - האם יש יסוד להעלות כהן למפטיר זה?
תשובה: ראוי שרב בית הכנסת, המכיר את הנפשות הפועלות, יטפל בכך. והאמת וה אהבו.
שאלה: עניית אמן על נטילת ידיים בין נטילה להמוציא: האם מותר לענות אמן על ברכת נטילת ידיים של אדם אחר בין נטילה להמוציא?
תשובה: לשואל, מותר לענות. האיסור לשוחח בין נטילת ידים להמוציא הוא כדי שהנטילה תהיה סמוכה ככל האפשר לברכה וכן כדי שלא להסיח את הדעת משמירת הידיים בנקיות, ולכן במילה קצרה שגם קשורה לעניין בוודאי אין הפסק (משנה ברורה סי' קסו סק"ב). לא זו בלבד: מסתבר שגם מותר לענות אמן על ברכות אחרות שאינן קשורות לעניין וכן כל דבר שבקדושה, ואפילו לדברי תורה שאינם חובה יש שהקלו, ואע"פ שאין הלכה כך - במילים ספורות שהן חיוב בוודאי מותר, עיין שם בשער הציון ס"ק ה-ו. וכן פסק בקיצור שולחן ערוך (סי' מא ס"ב), שמותר לענות אמן על ברכה כלשהי ששומע בין הנטילה להמוציא. ועיין גם בתשובת יביע אומר ח"ח או"ח סי' כ, שכתב שאין לענות אמן וכל דבר שבקדושה בין נטילת הידיים לבין הניגוב, מפני שיש אומרים שהניגוב הוא מעשה המצווה שעליו מברכים ואסור להפסיק בין הברכה לבין המצווה שעליה מברכים, אבל אחרי הניגוב בוודאי מותר לענות (עיין שם באות ו בהערה), וכן בספר 'הלכה ברורה' מאת הרב דוד יוסף, ח"ח עמ' שלה (עיין שם, שהביא דעה המחמירה בזה ודחאה).
שאלה: זדון להכעיס?: יש את הפסוק : "למען ספות הרווה את הצמאה" רש"י אומר (בקיצור) שאדם שמצרף לתעבה שלו את הדעת כלומר יודע שהדבר אסור ועושה בדווקא אם הבנתי נכון כדי להכעיס אזי השם מצרף לו את השגגות כזדונות. השאלה שלי: הרי לדוג על עצמי אוכל לומר כי אני משתדל בעז"ה ב"נ כמה שפחות ל"תור אחר עייני" לפעמים אני מודה שאני הולך ברחוב אז אני נכשל ומישהי עוברת ואני מביט בה. אני יודע שאסור אבל אני לא עושה להכעיס את השם אני עושה כי אני מתעבה והיצר מצליח להתגבר עליי. אז האם הפסוק הזה "תופס" גם עליי? אני לא מנסה להכעיס את השם ולעשות בדווקא אך מנגד אני מודע ויודע שזה אסור. האם לפי רש"י זה חל? הרי כל העניין של תעבות הוא כזה. בן אדם שאוכל חלבי אחרי בשרי הוא לא עושה תמיד להכעיס אלא הוא חלש בנושא הזה וכו.
תשובה: : ודאי שזה לא נוגע אילך. ניתן לומר גם הפוך שמידה טובה גדולה ממידת פורענות. בפרשה זו מדובר על אדם שהוא בלבו אומר שלא אקבל את הברית שיש בין הקב"ה לבין ישראל כברית מחייבת. אי קבלת הברית היא העבירה הנוראית והיא זו שגורמת שהשוגג מקבל העצמה ונחשב כמזיד. אולם אדם שבלבו מקבל את הברית עם הקב"ה בצורה מוחלטת אלא שרק כשמגיע מעשה הוא חלש ולא מצליח להתנהג על פי המצווה מכיון שהאו באופן עקרוני מקבל עליו את הברית אז גם המזיד נחשב לו כשוגג. כך למדתי מתוך דברי השפת אמת בפרשת נצבים.- שנת  תרנ"ט  הקדים ברית התוכחה קודם פרשת התשובה. שע"י שקיבלו בנ"י הברית ברכות וקללות לכן מובטחין שלבסוף ישובו בתשובה ז"ש והי' כי יבואו כו' והשבות. וכמו שכ' ברשע שאומר בשרירות לבי אלך ואינו מקבל הברית ואלה לכן ספות הרוה כו' שאפי' שוגג נחשב לו כמזיד. מכ"ש מדה טובה המרובה ע"י קבלת הברית זוכין לתשובה ומתהפך גם זדונות לשגגות. לכן מקדימין פ' התוכחות קודם ר"ה ועשי"ת שבזכות קבלת הברית נזכה לתשובה:
שאלה: צבא ובנות: 1.אשמח הרב אם תפרט לי מה הם האיסורים שאוסרים על בנות להיכנס לצה ל. 2.תמיד אמרו לי שאחד הדברים החשובים ביותר הוא שאישה צריכה לעבור מרשות אביה לרשות בעלה.ולכן אינה יכולה ללכת לצה ל כי שמה יש לה מפקד מעל. אבל גם בשירות לאומי יש לי מישו שממונה עלי ושקובע לי מה לעשות.אשמח אם תסביר לי את הנושא, :)
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לראות שאת בוחנת את הדברים ומבררת לעצמך. הבירור הזה מאוד חשוב ולכן השקיעי בו זמן ואת כל הכוחות שלך, ותראי שתגיעי ממנו לדברים גדולים וחשובים, ותיבני ממנו. כן מכל בירור שאדם עורך הוא זוכה להתקדם ולהיבנות, ולכן לא צריך לפחד לעשות את הבירורים האלו, אלא שחשוב לעשות אותם בכנות ומתוך ענווה ולא מתוך גאווה. אפרט כמה נקודות בנושא אף שלא אוכל להיכנס לכל הנקודות, שכן הנושא גדול, אך לפחות אוכל לעזור לך במעט בהמשך הבירור שלך, ואם תרצי אוכל לכוון אותך למקום שבו תוכלי להמשיך ולהתבונן בדברים, לברר אותם ולהתקדם מהם. וכעת אל הדברים אחד לאחד. א. קביעת הרבנות הראשית וגדולי ישראל - נאמר בתורה - לא תסור מכל אשר יורוך, שצריך האדם ללכת לפי דברי חכמים, ובמצב זה שרוב רובם של גדולי ישראל פסקו שאסור לבת ללכת לצבא, ממילא כך צריך לעשות. ב. בעיה של צניעות - המסגרת הצבאית איננה מתאימה לצניעות של בת ישראל. הן בלבוש, הן במסגרת הקשר עם בנים והן בשפה הקיימת במקום. ג. לבוש הבת בצבא - המצב לא פשוט, שיש בו המון חוסר צניעות, הן במכנסיים והן ברוב החצאיות. ד. החיילות לא תורמות בצבא אלא רק מהוות הפסד כלכלי והבנות הקרביות אף פוגעות ברמה המבצעית של הצבא. ה. נשיאת נשק - נאמר בפוסקים שאסור לאשה לשאת נשק שזה בכלל מלבוש גבר. ו. תחת סמכות גבר - זהו פגם גדול שנלמד מדברי ח כפי שהזכרת ובשירות לאומי הבת חופשיה ואין עליה גבר שמחייב אותה. כמו כן בשירות לאומי הבת יכולה לעזוב מתי שהיא רוצה ועוד. כך שכל המסגרת שונה לגמרי. יש עוד הרבה מה להאריך, אך נגעתי רק בנקודות וממש בקצרה. נצלי את ההזדמנות ופני למקום למידה שיוכל לעזור לך בהמשך הבירור. אם תרצי אשמח לעזור לך למצוא מקום מתאים. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שיעור סוכה- שאלה דחופה: יש לנו סוכה במרפסת שמעליה יש מרפסת שמכסה את רוב שטח הסוכה, כך שהרוחב הנשאר הוא כ- 56 ס"מ (האורך הוא כ-2 מטר). האם זה רוחב מספיק? המשנ"ב בפסח אומר שלעניין מצוות דאורייתא יש להחמיר כחז"וא. ולפי החזו"א אין כאן 7 טפחים- 70 ס"מ. וסוכות זו מצווה דאורייתא. האם עדיף לעשות סוכה בחצר הבניין (אנו גרים בקומה חמישית)אבל זה הרבה פחות נוח?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בחזון עובדיה מובא שלכתחילה צריך לפחות 57 ס"מ כדי שלא יהיה השיעור מצומצם, ובילקוט יוסף מובא שנכון לחוש לכתחילה שטפח הוא 10 ס"מ במצוה של תורה. לכן עדיף לעשות סוכה גדולה ובמיוחד שאין ברוחב אף 57 ס"מ. חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: נסיעה לבית חולים רחוק בשבת: לכבוד תורתו, הגאון הרב דב ליאור שליט"א! אשתי ב"ה בחודש תשיעי, והיא רוצה ללדת בבית חולים מסויים דוקא. האם מותר לנו לנסוע לשבת להורים לדוגמה, שלא גרים באותה העיר ששם הבית חולים, ואם נצטרך לנסוע לבית החולים בשבת ניסע לבית חולים הרחוק?
תשובה: מצד הדין היבש מותר, ואין זה הידור מצווה כי יש להמעיט בחילול שבת. אבל אם יש איזה צורך להיות אצל ההורים או צורך גדול בבית החולים הזה דווקא - מותר.
שאלה: כרטיסים מוזלים לבריכה - המשך: כבוד הרב צלצתי לבריכה וסיפרתי למי שענה לי (כנראה מזכירה) את הסיפור עם הכרטיסים שרכשנו בזול בכניסה לבריכה (לא סיפרתי שהבחור אמר לנו לא לספר שהוא מוכר בחוץ) והיא אמרה לי שאין צורך לשלם את ההפרש 1) האם אני צריך לדאוג להגיע דווקא להנהלה, או שבזה שמי שענתה לי לטלפון אמרה שזה ר זה מספיק? 2) היא שאלה אותי אם אני זוכר איך הבחור ההוא נראה, ואמרתי לה שלא, אבל אני כן זוכר קצת איך הוא נראה האם כדאי לומר לה איך הוא נראה כדי שהם יתפסו אותו או שזה לשון הרע? מראש השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כרטיסים מוזלים לבריכה לפני שער הבריכה"
תשובה: אינך צריך להגיע דווקא להנהלה, מספיק שהפקיד ה פטר אותך. אין איסור לשון הרע כשמסגירים גנב, כדי שלא ימשיך להזיק לציבור, אמנם במקרה שלך שלא מבורר אם מוכר הכרטיסים גנב או לא, (ברור שהיה משהו לא ראוי אך לא מבורר עד כמה), נכון עשית שלא הסגרת את הדמות שלו. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: סעודה שלישית, נטילת ידיים וטבילה בערב סוכות: לכבוד הרב, יש לי כמה שאלות שאינן קשורות זו לזו: 1) אדם שעומד ביום השבת כמה דקות לפני סוף זמן אכילת סעודה שלישית וסוף זמן מנחה, מה עדיף - להתפלל מנחה או לאכול סעודה שלישית? 2) כמה טבילות נוהגים לטבול בערב סוכות? 3) ראיתי שכתב הרב אליהו זצ"ל ב מאמר מרדכי (ב,י"א - י"ב) על פי הבא"ח (שכתב בשם האר"י) ועל פי כה"ח, שלאחר הנטילה צריך לשפשף את הידיים, להשאירם זקופות ולהגביהם וכן להיזהר שהמרפק יהיה בצד הפנימי של הגוף. האם צריך לעשות כך גם בנטילה אחרי נוחיות ובנטילה לשם נקיות?
תשובה: 1. להתפלל מנחה, ואחר כך לאכול סעודה שלישית בקיצור ובזריזות. 2. שלוש טבילות. 3. לא דין, וזהירות זו רק בנטילת ידיים לאכילת פת.
שאלה: חולצות של ה' הוא המלך וכדו': האם זה ר,ראוי,טוב,נכון. ללכת עם חולצות של יהודים אוהבים יהודים יהודים בואו ננצח ה הוא המלך החולצות בצבע בורדו והכתוב בצהוב בצורה בולטת מאוד במרכז החולצה. האם מבחינת צניעות האדם,ענווה (שזה כל כך בולט לעין). האם מותר ללכת עם חולצות אלו?
תשובה: לבחורים אין בעיה, לבנות יש בעיה. בכלל לבנות לא טוב ללכת עם בגדים שמושכים עין.
שאלה: זמן שחרית ומנחה: 1. עד מתי אפשר להתפלל שחרית? עד מתי אפשר להתפלל מנחה? (אני מתכוון איך קוראים לזמן) כי אני ראיתי בעלון שלכם של הזמנים כתוב למשל מנחה גדולה ומנחה קטנה בזמן X ואני לא יודע אם עד הזמן הזה מותר להתפלל או מה מהזמן הזה, ואם זה מה מהזמן הזה אז עד מתי אפשר? 2. וגם מה יותר חשוב מנחה גדולה או קטנה? וגם למה זה כל כך חשוב? 3. מותר לנענע לולב ביחיד? והאם צריך לברך על זה?
תשובה: מועדים לשמחה 1. לגבי תפילת שחרית-ראה פירוט בתשובה שכתבתי בתוך נושא 'תפילה ובית כנסת'-'המניין' תחת כותרת 'הלכות התפילה' אציין רק את עיקרי הדברים: - עד סוף שעה רביעית זמנית  מה שמכונה בלוח כסוף זמן תפילה -מתפלל כרגיל  אמנם מסוף שעה שלישית זמנית-המכונה בלוח כסוף זמן ק''ש, הפסיד שכר ק''ש בזמנה. מאז ועד חצות היום-מתפלל רגיל ורק לא מברך על ברכות ק''ש.  יש אומרים שאם היה אנוס עד עתה יוכל לברך. אם במזיד לא התפלל,יתפלל עמידה בתנאי נדבה. נחלקו האור לציון והילקו''י אם לברך על ברכת 'ברוך שאמר' ו'ישתבח'. אחר חצות היום-לא יברך על ברכת 'ברוך שאמר','ישתבח' וברכות ק''ש. וכן לא יתפלל תפילת עמידה. יתפלל עמידה של מנחה פעמיים לשם תשלומים  אם לא התפלל שחרית עקב מניעות שונות ולא מפשיעה. יברך ברכות השחר וברכות התורה. לגבי תפילת מנחה-אפשר להתפלל מחצי שעה זמנית אחר חצות היום ועד השקיעה. בדיעבד, אפשר להתחיל להתפלל גם בתוך 13 דקות וחצי זמניות אחר השקיעה. בלוח מצויין הזמן בו אפשר להתחיל להתפלל מנחה. ומצויין הזמן שבו נגמר זמן ק''ש ותפילה של שחרית. אך ראה בפירוט שכתבתי מה באמת א''א לומר ומה עדיין ניתן לומר. 2. אפשר להתפלל מנחה גדולה או קטנה. רצוי יותר מנחה קטנה  אחר תשע שעות ומחצה זמניות  כי תפילת מנחה נתקנה כנגד קרבן תמיד של בין הערביים שהיה קרב בדר''כ  חוץ מערב פסח  מתשע שעות ומחצה. זה כ''כ חשוב כי יש לנו מתנה גדולה מהבורא האהוב להתפלל אליו ומצדו לשמוע אותנו ולהיענות לבקשתנו. אך יש לשים לב שיש תנאים מסוימים שהמקפיד עליהם,מגדיל את הסיכויים שהתפילה שלו תתקבל. אחד מהתנאים הללו הוא ההקפדה על זמנים טובים יותר כגון מנחה קטנה לעומת גדולה. חוץ מזה, התפילה גם עושה נחת רוח לפניו והמקפיד על תנאים מסוימים כדי שתפילתו תתקבל יותר,עושה נחת רוח גדולה יותר בכך שמסייע כביכול לה' לעשות רצונו להטיב לנו  עיין שיחות הרב נבנצל,בראשית,וירא, שיחה ט. אמנם אם רוצה לסעוד ארוחת צהריים,ראוי יותר להתפלל מנחה גדולה קודם הסעודה  וכך מנהג הישיבות  וכן אם יש לו מניין רק לתפילת מנחה גדולה,ראוי יותר להתפלל מנחה גדולה בציבור, מאשר מנחה קטנה ביחיד.  ילקו''י  3. מותר לנענע לולב ביחיד וגם מברך ע''כ. אמנם ברור שמצווה הנעשית ברבים יש לה משמעות והשפעה גדולה יותר. אשריך על מאמציך לבירור בענייני תפילה וברכה חג שמח
שאלה: שאלות בנושא סוכות ועוד: כבוד הרב, אני מעוניין לשאול מספר שאלות: 1. מה ההבדל בין ארבעת המינים המהודרים לאלו שאינם מהודרים? 2. מהן המצוות והדברים שחובה לעשות בסוכה? למשל, האם חייבים לישון בכל ימי חול המועד בסוכה? 3. מה עליי לעשות אם אין ברשותי סוכה? האם אוכל לבצע את כל המצוות שקשורות בסוכה באמצעות סוכה של אחר או של בית הכנסת? 4. בימי שני וחמישי לאחר נפילת אפיים מוסיפים קטעים מסוימים, כגון "אל מלך יושב על כיסא רחמים", "ויעבר", "אנשי אמונה אבדו" ועוד. האם כשאני מתפלל יחיד עליי להגיד את כלל הקטעים הללו, או רק את חלקם? ואם רק את חלקם, אילו חלקים יש להגיד? 5. האם לאחר המקלחת מותר להתנגב עם מגבת ששמי רקום עליה? 6. האם מותר לראות סרטים במהלך השבוע בבית קולנוע שעובד בשבת? ואם כן, האם מותר לקנות שם פופקורן? על תשובתך.
תשובה: 1. ארבעת המינים כשרים הם אלו המתאימים להלכות ולגדרים שנפסקו בשולחן ערוך וברמ"א. ארבעת המינים מהודרים הם אלו העונים על קריטריונים נוספים כגון: לצאת ידי חובה של עוד שיטות פוסקים. מצויים הרבה ספרים בתחום וכן ניתן לשאול את הרבנים הפוסקים או את המוכרים בשוק ארבעת המינים (אם הם בקיאים בהלכות) על ההבדלים השונים. 2. כל מה שאדם רגיל לעשות דווקא בבית, חייבים הגברים לעשות בסוכה. לפיכך חובה לאכול ולישון (אף שינת ארעי) בסוכה, שכן עיקר תפקידו של הבית הוא להיות מקום לאכילה ושינה. לעומת זאת, דברים שלפעמים אדם עושה בבית ולפעמים בחוץ, כמו אכילת ארעי, לימוד תורה, קריאת ספר ושיחת חברים, מצווה שיעשה אותם בסוכה, אבל אם לא ירצה לעשותם בסוכה, לא נחשב כמי שביטל מצות סוכה. (שו"ע תרלט, סע' א-ב). אכילת קבע היא אכילה חשובה שאדם אוכל כדי לשבוע. מאפים (לחם, עוגות) העשויים ממיני דגן יותר מנפח ביצה רגילה שלנו חייב לאוכלם בסוכה. אכילת ארעי היא אכילה שאדם אוכל כדי לטעום מאכל טעים או כדי להפיג מעט את רעבונו, אבל לא כדי לשבוע ממש. ולכן האוכל פת בשיעור של כביצה או פחות, אף שיש לברך עליה 'המוציא' וברכת המזון, אכילה זו נחשבת אכילת ארעי, וקל וחומר שמותר לאכול עוגה בשיעור של כביצה. אכילת בשר ודגים או גבינה, נחשבת לאכילת ארעי. אבל אם מתכוון האדם לאכול מהם כשיעור סעודה שהוא שבע ממנה, חובה עליו לאכול בסוכה (מ"ב תרלט, טו) כמו כן, מותר לאכול מחוץ לסוכה פירות, מים ומשקאות קלים. 3. ניתן לקיים את כל המצוות שקשורות בסוכה באמצעות סוכה של חבר, שכן או בסוכה של בית הכנסת. 4. המתפלל ביחידות יקרא את הי"ג מדות בטעמי המקרא כאדם שקורא בתורה. (ילקוט יוסף תפילה ב סימן קלא סע' ט'). את שאר הקטעים ניתן לומר כרגיל. 5. כן. 6. אין איסור ללכת ביום חול למקום שפתוח בשבת. אם יש חלופה אחרת עדיף ללכת למקום שומר שבת ולחזק בזה את השבת ושומריה. לגבי קניית דברים במזנון שליד בית הקולנוע - דברים סגורים אין בהם חשש, אולם פופקורן וכד' לא כדאי לקנות במקום שאין בו תעודת כשרות. כדאי לתת את הדעת ולחשוב גם על הבטים נוספים שיש במעשה כגון זה: א. צריך לוודא שהסרט שאותו הולכים לראות אין שום בעיה של צניעות וכד'. ב. יש לשקול את העניין החינוכי ללכת לבית קולנוע ולתת לגיטימציה לכל מה שמקרינים שם. ג. נראה שאין לקנות שום דבר ממקום שאין לו תעודת כשרות ובמיוחד שייתכן שיהיו אנשים שיראו אותך קונה שם ויחשבו שהמקום כשר ויקנו גם דברים שאינם כשרים. שנה טובה
שאלה: חלב חם על צלחת בשרית: חלב חם שהיה בכלי שני (החלב חומם על האש ואז הועבר לכוס פלסטיק) השפריץ על צלחת בשרית ועל מזלג בשרי שהיו בכיור (ויכול להיות שהיו מעט רטובים במי ברז פושרים). מה דין הצלחת והמזלג? הבעיה: מישהו מבני הבית לא ידע על המקרה וערבב את המזלג עם שאר הסכום וכעת אנו לא יודעים איזה מזלג זה היה כיוון שכל המזלגות הבשריים זהים. מה לעשות?
תשובה: כיוון שציינת שהחלב ניתז מתוך כלי שני, וגם הכלים הבשריים לא היו חמים - די לשטוף את הכלים היטב במים (קרים!) וסבון. על כן, גם אם הכלים התערבבו - כיוון שכולם שטופים היטב, שוב מותר להשתמש בהם. הרב עודד מילר  מקורות: שולחן ערוך יורה דעה, סימן קה סעיף ב.
שאלה: צירוף אתאיסט למניין- המשך: אשמח לקבל מהרב פירוט למה התכוון כשאמר שיש מדרגות באתאיזם ועד איזה מדרגה מצרפים למניין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: ר' בעלון חבד האחרון סיפורו של הרב סבתו על מט"ק אתיאיסט שביקש להתפלל
שאלה: ערבוב בכספי צדקה: ברשותי היו שתי קופות צדקה. יעוד הקופה הראשונה היה לישיבה גבוהה ואילו של השנייה היה לטובת מכון לכלכלה נכונה (כדוג פעמונים). הכספים שבשתי הקופות התערבבו אלו באלו. מלבד הזיכרון כי בקופה השנייה היה בסביבות ה 15 שקלים, אין ברשותי נתונים נוספים אודות הכמויות השונות. מה עלי לעשות?
תשובה: בעניין הקופות שהתערבו, אפשר לשער באומדן דעת כמה בערך היה בכל קופה ולתת לעמותות פירוט הדבר: המחנה אפרים בהלכות צדקה סימן ו' נוקט מחלוקת ראשונים בעניין מי שנודר לתת מתנה לעני פלוני: האם בזה זכה מיד העני, או שזה מחיל עליו רק נדר. נפקא מינה בין הצדדים, כשמת העני האם זכו בזה יורשיו. נדון ענייננו נראה תלוי במחלוקת ראשונים זו. אם זה חל רק מתורת נדר אז צריך לקיים את הנדר. ולתת כמה שחייב עצמו לכל אחד. אלא שאם כך ייפטר מלהשלים לכל קופה, כיון שנפסק שאפשר לשנות ממצוה למצוה, כנזכר בטור (י"ד רנ"ט.) וכן מתבאר במחנה אפרים שם סימן ז'. לעומת זאת לראשונים שסוברים שכבר אמירת הנתן זכה העני, וכן נראה שסובר המחנה אפרים, אמנם אי אפשר לשנות ממצוה למצוה כי זכה בו העני. וממילא נדון הנותן כשומר, אך בהלכות שומרים שנינו שבממון הקדשה אין דין שמירה, ובכגון זה, עמותות עמותות נחשבות כממון הקדש שאין בו דין שמירה. ולכן השומר פטור. וכן אם מדובר בממון שנאסף מאחרים, ודאי שכבר זכו בו העמותות ונחשב ממון הקדש. אך עדין ייפטר השומר מחמת ששומר הקדש פטור מדיני שמירה. ולכן בכל מקרה אפשר לשער באומדן כמה היה בכל קופה ולתת להם. הרב יואל נויברגר
שאלה: קיום מצוות לאחר המוות: הגמ מספרת על רבי שבא לאחר מותו לעשות קידוש איך זה מסתדר אם האמרה במתים חופשי?
תשובה: רעק"א בגליון הש"ס מציין למה שכתב בספר חסידים, והיה נראה בבגדי חמודות שהיה לובש בשבת ופוטר את רבים בקידוש היום, ולא כשאר מתים שהם חפשיים מהמצות כי צדיקים חיים ופוטרים בקידוש. וביאר דבריו הרב אליישיב זצ"ל כשהמת בא בצורתו דהיינו כשהוא נגלה בגופו בצורתו הגשמית, אז שייך אצלו חיוב מצוות אפילו אחר פטירתו, אבל כאשר אינו מתגלה בצורתו עם הגוף (כדוגמת אליהו הנביא שבא לברית מילה), בזה שייך הכלל "במתים חפשי" ופטור מהמצות. (ספר הערות הגרי"ש אלישיב על מסכת כתובות) שנה טובה