LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הקמת משפחה: אני סטודנט בן 24 יוצא עם מישהי כבר 4 חודשים. אותה הגברת רוצה משפחה גדולה עם 14 ילדים (לפחות זו השאיפה), ואני רוצה משפחה בגודל "סטנדרטי" - 6 ילדים גג. המספר לא משנה כ"כ, העיקר הכיוון שלה - היא רוצה משפחה גדולה מאוד, ואני לא. כאן כבר התחלתי בעצם לחשוב, מדוע צריך ילדים (לפי זה אדע בין השאר איזה גודל משפחה רצוי)? מה המטרה כאן? ולפ"ז מדוע מרבים לעודד משפחות ברוכות ילדים? נכון שילדים זה שמחה וכו, אבל אלו שיקולים תועלתניים ולא מהותיים. אני גם יודע שכך העולם בנוי וזו הדרך התקינה, אבל אני רוצה להבין למה, כדי שגם ברגעים קשים של כעס ואי נחת גדולה מהילדים אצליח להסתכל על המציאות במבט כולל יותר, להבין שיש כאן מטרה יותר גדולה מהרגעים הקטנים והמעצבנים עכשיו. אשמח אם הרב ירחיב לי בעניין ו או שייתן לי מקורות ספרים לעיון בנושא.
תשובה: לשואל היקר, אני מתנצל על העיכוב. יש להאריך הרבה במעלת ובזכות הבאת ילדים לעולם, אך אכתוב כאן ראשי פרקים ואידך זיל גמור. הגמרא ביבמות סג ע"ב אומרת שכל מי שאינו עוסק בפרייה ורבייה כאילו שופך דמים וכאילו ממעט את הדמות, ומכאן נלמד להפך שכל העוסק והמרבה בכך הריהו מביא חיים לעולם ומרבה את גילוי השכינה בעולם. ורואים בגמרא שמצווה זו נקראת מצווה רבה ולכן בשבילה הותר לרדת לחו"ל לשאת אשה וכן הותר לשחרר עבד שחציו בן חורין למרות שזו עבירה משום שעל ידי כך מזכים אותו במצווה גדולה שיוכל להינשא וללדת ילדים. כאשר מתבוננים בזכות הגדולה שהקב"ה נתן לנו אין לנו אלא להתפעם ולהתפעל! זוהי יכולת השותפות הכי גדולה שיש לנו במעשה בראשית. הקב"ה נתן בנו אימון והפקיד בידינו את התפקיד לקיום המין האנושי. נתבונן על אברהם אבינו ונראה כיצד מאדם אחד יצא עם שלם, וכך בעצם יש לנו להתייחס לעצמנו מתוך התבוננות על הדורות הבאים. כל ילד נוסף שאנו מתאמצים ומביאים לעולם, במשך כמה דורות הופך למאות אנשים נוספים. כמה אחריות יש בהחלטה על כל ילד נוסף! אין זו החלטה רק על ילד בודד נוסף אלא זוהי החלטה על מאות ואלפי צאצאים שיכולים לצאת ממנו! איזו זכות זו לגרום להבאת כל כך הרבה צאצאים לעם היהודי! הגמרא שם סב ע"א מביאה מאמר לא כל כך מובן "אין בן דוד בא עד שיכלו כל נשמות שבגוף". מה הכוונה? אסביר הדברים למיטב הבנתי. ישנם סך תפקידים מסויימים שצריכים להתבצע בעולם כדי לקדש את שמו יתברך בעולם, ולכן דרושות סך נשמות שלכל אחת יש את האופי שלה ואת מאורעות החיים שלה כדי שתוכל להשלים את הגוון המיוחד של קידוש השם שטרם נעשה ולא יכול להיעשות על ידי אחרים שיש להם אופי שונה. לכן ככל שמביאים יותר ילדים לעולם כך מקדמים את הגאולה. כל נשמה היא ניצוץ אלוקי המגלה שם שמים בעולם, ולכן כל לידת ילד היא בעצם לידתו של גילוי שם שמים נוסף. לאחר שעמדנו בקיצור על גודל המעלה בהבאת ילדים, חשוב לציין שעם זאת יש לשקול בצורה מפוקחת ובלי לחץ כמה ילדים כל זוג מסוגל לגדל. לא מספיק להוליד אותם אלא גם לגדל אותם. אם לדוגמא אנשים חסרי סבלנות ולכן אינם מצליחים לגדל את ילדיהם ברוגע אלא כל הזמן רק כועסים על כולם, הרי שכמעט ולא יצליחו בחינוכם ויצא שכרם בהפסדם, וכן לפעמים אין כוחות פיזיים לאשה לגדל עוד ילד כרגע והיא זקוקה לתקופת מנוחה. לכן הכיוון הכללי הוא שאנו רוצים כמה שיותר ילדים אך בפועל יש לשקול בחכמה עד כמה מגיע כוחנו, ולא שייך להחליט מראש לפני החתונה עד שמגיעים וחווים את הדברים בפועל ויודעים להעריך נכונה את מידת היכולת לגדל ילדים נוספים. לפני החתונה שייך רק לדבר על הכיוון הכללי שיש מוכנות זהה בין הצדדים להשקיע ולהתאמץ בגידול ילדים רבים ולא להתפנק ולחפש "חיים קלים", משום שהצדדים מבינים את גודל המעלה. רבה, הרב יאיר וסרטיל
שאלה: להדליק נר נשמה: האם יש עניין, צריך או שיש תועלת להדליק נר נשמה לתינוק בן שנה שניפטר, ולכמה זמן? ומה בעניין לימוד והנצחה לעילוי נשמתו?
תשובה: אפשר להדליק בתוך ימי השבעה, ומידי שנה ביום הפטירה. אין צורך בלימוד והנצחה כיון שבגיל זה אין שום עוון לילד, וגם הנצחה אינה ראויה כי לא הספיק לעשות מעשים טובים שיש להנציח אותם, אבל טוב לתת צדקה לעילוי נשמתו וכן לקרוא פרק תהלים ביום הפטירה.
שאלה: טבילת גרים: לרב! האם יש ערך ליום בשנה ששבו הוטבלתי לגרות? אם אומרים שבטבילה יורדת נשמה חדשה, האם זה כמו יום הולדת חדש? אם כן, מה מעמדו של יום ההולדת הישן? ב שמואל
תשובה: א. יש ערך רב ליום שבו נכנסת ליהדות כי ביום זה נתקדשת בקדושה גדולה וראוי לשמוח בו ולהודות לד' לא פחות מיום הולדת ואולי יותר. ב. יום ההולדת הקודם אינו נחשב כי ע"י הגיור עלית למעלה גדולה בהרבה.
שאלה: האכלת בעלי חיים באוכל הראוי לאדם: לרב. האם מותר להאכיל לחיות מאכל שראוי לבני אדם?
תשובה: לשואל, בגמרא בתענית כ ע"ב נאמר שרב הונא העדיף להשליך לנהר ירק מיותר מאשר לתתו לבהמה, והטעם: "קסבר מאכל אדם אין מאכילין לבהמה". הראשונים התחבטו בטעמו של דבר (ולמה ההשלכה לנהר עדיפה), ונאמרו על כך כמה טעמים: משום ביזוי אוכלים, שנראה כבועט בטובה שהשפיע הקב"ה בעולם ומזלזל בה לתתה לבעלי חיים, או משום שהתורה חסה על ממונם של ישראל, שלא יבזבזו דבר בעל ערך לצורך בעלי חיים (שני הפירושים במיוחס לרש"י בתענית שם  והוסיף שההשלכה לנהר לא הייתה לאיבוד גרידא, אלא שזרם הנהר הוליך את האוכל למקום אחר ושם הוא נאכל על ידי בני אדם). עוד תמהו הראשונים מכמה מקומות שמצאנו שהותר לתת לבהמה אוכל הראוי לאדם, כגון המשנה בשבת (פכ"ד מ"ד) המתירה לחתוך בשבת דלעת לבהמות. אכן, הרמב"ם והשולחן ערוך לא הביאו איסור זה, אך הובא במגן אברהם (סי' קעא סק"א). יש אומרים שהרמב"ם והשו"ע הבינו מלשון הגמרא "קסבר" שזוהי דעת רב הונא בלבד, ואין הלכה כמותו (אליה רבה סי' קעא  החיד"א ב'פתח עינים' תענית שם  שו"ת שואל ומשיב מהדו"ת ח"ב סי' עב). מכח קשיים אלה ואחרים נאמרו בראשונים ובפוסקים כמה סייגים בעניין זה: מצד בעל החיים, יש שהתירו כאשר אין לו אוכל אחר לתת לבעל החיים (תשובות רב נטרונאי גאון, סי' נא  מחצית השקל, הובא במשנ"ב סי' קעא סקי"א), ויש שהתירו לתת בכל אופן לבעל חיים שיש לך אחריות להאכילו (שו"ת כתב סופר או"ח סי' לג). מצד האוכל, יש אומרים שהאיסור דווקא באוכל שלא רק ראוי לאדם אלא גם הוכן בפועל לאכילת אדם כעת, ולאחר מכן בעליו מתחרט ומקצה אותו לבעל חיים (מאירי, תענית שם). כמו כן יש שהתיר באוכל שמסיבה כלשהי ידוע שבני אדם לא יאכלוהו כעת (הראי"ה קוק, דעת כהן סי' רלז). ויש אומרים שדברי רב הונא הם מידת חסידות ולא מן הדין (שואל ומשיב הנ"ל). בסיכומו של דבר, בכל מקרה של צורך ממשי הדבר מותר, כגון שהשגת אוכל מיוחד לבעל החיים יקרה יותר או כרוכה בטרחה  אם משום שמעיקרא האיסור לא נאמר על מקרה זה, או שעל כל פנים ניתן לסמוך על הפוסקים שהשמיטו את הדין (ועיין ילקוט יוסף סי' שכד ס"י). לעומת זאת, מי שמבקר בגן החיות, למשל, עדיף שיימנע מלזרוק לבעלי החיים אוכל שהכין לעצמו, מפני שאין בכך צורך ממשי לבעל החיים, המקבל ממילא את מזונו מגן החיות, ויש בזה זלזול במזון האדם ('פסקי תשובות' סי' קעא הערה 41).
שאלה: שריטה בתפילין: האם שריטה בתפילין פוסלת את התפילין?
תשובה: אם הריבוע נשמר. וגם הצבע השחור. הבית כשר. אם יש לך ספק תראה את הבית לת"ח המכיר את התחום.
שאלה: מספריים לגזירת שקיות: האם מותר להשתמש בשבת במספריים מיועדים לגזירה של שקיות (חטיפיים, ארטיקים או שקיות של דגים קפואים)? אם פעם השתמשתי מה עלי לעשות?
תשובה: מותר אפילו במספרים רגילות כיוון שזהו שימוש בגופו של כלי שמלאכתו לאיסור המותר בשבת (או"ח בתחילת סימן ש"ח). הרב שלמה בורנשטין
שאלה: הנקיון בבית הכסא - הבדלי עדות?: בהמשך לתשובתך על הקינוח בבית הכסא - האם כל זה נוגע גם לספרדים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קינוח בבית הכסא - מה הגבול והאם חובה במים?"
תשובה: לשואל, לא ברור לי מה הרקע לשאלה. באופן כללי כל פסק של רב אשכנזי נאמר גם לספרדים ולהיפך, אלא אם כן הוא נובע מסעיף שיש מחלוקת בין השולחן ערוך לרמ"א או כאשר ידוע שיש הבדל ברור במנהגי העדות. בנדון שלנו אין מחלוקת בשולחן ערוך ואין הבדל ברור במנהגי העדות. אמנם כפי הנראה היה הבדל בעניין זה בין ארצות הנצרות לארצות האיסלם לפני כמאה-מאתיים שנה: הבן איש חי (ויצא, שנה ראשונה, יא) מציין ש"מנהג ערי אדום"   אירופה  לקנח בנייר בלבד, ולדעתו אין זה נקי מספיק, וכן כתב ב'שלמי ציבור' (סלוניקי, תקנ"ה, דף יט ע"א) ש"מנהג ספרדים לרחוץ במים". אך כפי הנראה אין זה הבדל מנהגים, במובן ההלכתי של המושג, אלא הבדל בהרגלי הניקיון, גם בין אומות העולם, כתוצאה משינוי תנאי החיים באירופה (ראה בשו"ת שמש ומגן ח"א סי' ד, בתחילתו, ש"בני הדור החדש המציאו לקנח בניירות המיוחדים לזה"). אין זו סיבה להפוך זאת לעוד הבדל בין עדות ישראל כיום. כללית, קשה לדבר על "מנהג" בדבר הנעשה בפרטיות בחדרי חדרים (בפרט לפי הסברה שכל העניין של החזקה במנהג הוא כדי למנוע מחלוקת, ואכמ"ל). עיין גם בילקוט יוסף הל' שבת ח"ב (סי' שז הערה נב, עמ' רעו-רעז), ילקוט יוסף 'דיני השכמת הבוקר' עמ' רפד, 'הלכה ברורה' (סי' ג סי"ד, ח"א עמ' מח) ושו"ת ברכת יהודה (ח"ב או"ח סי' א), שהביאו את המקורות לכאן ולכאן והסיקו כאמור שהקינוח במים אינו חובה ממש אלא שראוי לעשות כן (יש הבדלי ניסוח ביניהם לגבי חשיבות העניין לכתחילה, עי"ש).
שאלה: הכרזת שם התינוק בבית הכנסת, לפני הברית: לבן שלי היום היתה אמורה להיות הברית. היא בוטלה מכיוון שהוא קטן מדי. (שוקל 2.300). במקביל לזה, רצינו בשבת ללכת לבית הכנסת ושם גם להתפלל לזכותו. האם לבטל את הרצון הזה עד אשר יעלה מעל 2.5 קילו ונבצע את הברית? או שאפשר בכל זאת ללכת לבית הכנסת בשבת ושם להכריז על שמו? ניר
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נוהגים בברית לתת שם אחר שנימול. אבל כאשר הברית נדחתה יתכן שאפשר להקדים כדי להתפלל עליו עם שם. מזל טוב רפואה שלמה בע"ה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מסעדה כשרה הפתוחה בתשעה באב: ראיתי מסעדה שיש לה תעודת כשרות בתוקף מטעם הרבנות הפתוחה בתשעה באב (ולצערי אף היתה מלאה). האם אין התניה של סגירת מסעדות כשרות ביום זה? והאם מותר במהלך המשך השנה לאכול במסעדה זו או עדיף להימנע? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אי אפשר לחייב לסגור ביום. ברור שאין להאכיל בריאים בתשעה באב אבל זה לא אומר שהאוכל לא כשר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: זהירות מהחטא: כאשר בא אליי היצר של פגימה בברית, איני מתגבר עליו. מה לעשות?
תשובה: להמשיך להלחם. רבים וטובים מותקפים עם היצר הזה. לפעמים אנו מנצחים ולפעמים מפסידים. כל עוד שנלחמים אנו במסלול הנכון. יש דרכים רבות כיצד ללחום. תבדוק מתי היצר מתגבר עליך וכיצד. אם זה למשל כשאתה מתקלח אז תעשה לך סייגים במקלחת למשל להתקלח עם בגד ים או דבר אחר לפי צורת הנפילה. לפעמים כדאי לרשום את ההצלחות וגם את הנפילות. זה מוסיף כוח ושליטה.
שאלה: איני ניזונת ואיני עושה: אם לזון זו חובת הבעל מהתורה. איך יש תקנה שמעשי ידיה כנגד מזונותיה?
תשובה: נחלקו הראשונים האם חובת הבעל לזון אשתו היא מן התורה, דעת הרמב"ם שהוא מן התורה, והר"ן והרמב"ן סוברים שהוא מדרבנן. (עיין בנו"כ על שו"ע אבה"ע סימן סט סעי ב) רב הונא מבאר (כתובות נח ע"ב) שח תקנו שמעשי ידי האשה יהיו של הבעל "משום איבה" כדי שלא יהיה איבה בין הבעל לאשתו בראותו שלמרות שהוא זן אותה, היא מרוויחה כסף ושומרת אותו לעצמה בצד. כך שגם לסוברים שחובת הבעל לזון אשתו הא מן התורה. ח ראו לנכון לתקן שכנגד מה שהבעל זן אשתו היא תביא לו את מעשה ידיה, כדי שלא יהיה ביניהם איבה. המשמעות של התלייה ההדדית של הדברים הוא, שאם תרצה האשה, תאמר לבעלה אני מוותרת על חובתך לזון אותי, ואשמור את מעשי ידי לעצמי. כדברי הגמ' שם. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: לפתוח עיניו בעמידה: כתוב בזוהר הקדוש (בחוק לישראל ואתחנן יום שני) שמי שפותח את עינו בתפילת העמידה וכביכול מסתכל בשכינה, לא יזכה לראות אותה לכשיפטר מן העולם חלילה ועל כן אסור לפתוח את עיניו בשעת התפילה. האם זה הלכה למעשה והאם מקפידים על זה היום?
תשובה: זאת הלכה שאין לפתוח את העיניים בזמן העמידה אלא אם כן מסתכל בסידור אבל אחרת זהו ביזיון לתפילה ויש להמנע מכך.
שאלה: לא ברור מה בדיוק ההכנה, הדיבור או שאלת שאלה?: שומרי מצוות רבים שאני מכיר קוראים או מתכננים במהלך השבת דברים נעימים לגוף ולנפש כמו טיולים וכדומה. האם זו טעות? מה עדיף? להסתובב כל השבת טרוד בעובדה שאין לך טרמפ גם אם הדבר פוגע בהנאה מהשבת או אולי עדיף להרגיע את עצמך ולשאול שאלה שהתשובה עליה תספק לך את השלווה לה אנו מצפים בשבת. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לברר על טרמפ בשבת"
תשובה: הטוב ביותר פשוט לא לחשוב על זה ולא להיות טרוד בדברים שאינם מעניינה של השבת. אמנם נכון שאנשים אוהבים להיות מוכנים ומאורגנים אבל הטבע הוא שאם הם יסדרו את העניין הזה יצוץ עניין חדש שבגללו יהיו טרודים ואם כן כל השבת הם ירדפו אחרי השלווה והרגיעה במקום לעצור ולהחליט לתכנן אחרי שבת. אם כל האמור לעיל, יש דברים שמותר לחשוב עליהם אבל לא לתכנן את פרטי העניין ושאר הדברים. לברר על טרמפ זו ממש הכנה.
שאלה: שאלה במהר"ל תפארת ישראל פט"ז: הרב. המהר"ל בתפארת ישראל (פט"ז) מביא מופתים להוכחת תורה מן השמיים, נ"ל לא הבנתי את המופת הראשון, אשמח אם הרב יסבירנו בקצרה. ומדוע זה מופת לתורה, זה מופת לציווי של ה"י על סדר האדם, אך אין זה מופת חותך דווקא לתורתנו ולא לתורת אחרים, שהרי אדם יכול לקחת את ציוויי הבורא האלה ולכתוב תורה לעצמו וודאי שאין הציווים הוכחה לאמיתות תורתו.
תשובה: הוכחת המהר"ל היא שהבריאה של האדם מחייבת גם ציווי וסדר אלוקי לבחירה החופשית של האדם. התורה מציעה נתינת תורה לאדם הראשון כשבהמשך כשנולדו ישראל כאומה מיד ניתן להם תורה שמתאימה לאומה הישראלית. התורות האחרות הינם תורות מאוחרות שאינם טוענות שניתנו מרגע יצירת האדם או האומה..
שאלה: סמכויות המלך: האם יהיה דמוקרטיה? או שהמלך יעשה כרצונו בעם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סמכויות המלך"
תשובה: ע' בפירוש אור החיים הקדוש על פרשת המלך וכן בפירוש העמ דבר שם. עולה שיש מחלוקת בינהם עד כמה יש חשיבות לרצון העם בבחירת המלך. גם להעמק דבר שהמלך נבחר בהסכמת העם אין הוא עושה את רצון העם הנמוך אלא הוא צריך להנהיג ולעורר בעם ישראל את החלק המורומם. מלך המשיח לא יצטרך לעשות דברם בכפייה אלא יהיה מצב של דעת ה' ורצון להופיע את הטוב בדרך כזו שהוא ינהיג מתוך הסכמה את העם.
שאלה: תמונה של צדיק בבית הכנסת: האם מותר לשים בבית כנסת תמונה של צדיק? השאלה הספיציפית היא שבבית כנסת שלנו יש תמונה של רבי מליובביץ. היא נמצאת בצד ימין צארון הקודש ליד שורות אחרונות של בית כנסת. האם זה תלוי מיקום? מראש השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תמונה בעזרת נשים"
תשובה: אם היא נמצא מול המתפללים אסור להתפלל מולה
שאלה: קורת בטון עבה מעל סוכה: יש לי מרפסת באורך 6 מטר (רוחב 2.8), כאשר מתוכם רק 1.8 המטרים שבקצה פתוחים לשמיים (מעל השאר יש מרפסות של קומות גבוהות יותר). מעל החלק הנפתוח לשמיים עוברת קורת בטון ברוחב 40 ס"מ "המפצלת" את הסוכה לשלושה מקטעים למעשה: 0.8 מ פתוח לשמיים, 0.4 מ מתחת לקורה ו-0.6 מ נוספים פתוחים לשמיים. השאלה שלי היא האם סוכה שתבנה על כל ה1.8 מ תהיה כשרה, או שאין לשבת ולאכול מתחת ל40 ס"מ של הקורה, או שהקורה פוסלת את כל הסוכה? יש לציין שהקורה נמצאת בגובה 6 מ מעל רצפת המרפסת. לתשובתך אודה.
תשובה: וברכת ד' כתבתי תשובה בנושא, וזה תמצית הדברים. כמו כן אשלח לך אי"ה את הדברים המפורטים במייל. העולה מתוך הדברים הללו בנידון דידן. מקירות הבית יש 1 מטר שהוא דופן עקומה (מעליו גג), לאחר מכן 80 ס"מ של סוכה א' שהיא כשרה, ולאחר מכן 40 ס"מ קורה פסולה. לאחר מכן סוכה ב שהיא 60 ס"מ. העולה שסוף הקורה הוא 220 מהקיר של הבנין. ידוע שנחלקו האחרונים בגודל הטפח ולאחר מכן בגודל האמה. לדעת הגר"ח נאה זצ"ל אנו פוסקים שטפח 8 ס"מ ואמה היא 48 ס"מ ואילו לחזו"א הטפח 9.6 ס"מ והאמה היא 57.6 ס"מ. לפי החזו"א ד' אמות מהקיר יסתיימו לאחר 230.6 ס"מ מהקיר ואילו לפי הגר"ח נאה ד' אמות יסתימו לאחר 192 ס"מ, ומכיוון שלדעת הגר"ח נאה אין ד' אמות עד סוף הקורה, א"כ אי אפשר להחשיבה כדופן עקומה וממילא רק סוכה א' תהיה כשרה וסוכה ב' לא תוכל להיות כשרה. על כן כדאי לעשות דופן בתחילת סוכה א' בסוף התקרה שמעל הסוכה. לאחר מכן תהיה סוכה א שהיא כשרה, ולאחר מכן הקורה, אבל כיוון שהיא סמוכה בתוך ד' אמות לדופן שנבנתה, א"כ היא מוגדרת כדופן עקומה ואז אפשר להמשיך את סוכה ב' כסוכה כשרה ג"כ, אלא שלא יאכלו תחת הקורה (40 ס"מ) כפי שפסק השו"ע (סי' תרלב סעי' א). אמנם היה מקום לומר לגבי סוכה ב' שאין צורך בדופן עקומה כיוון שיש בה 60 ס"מ ברוחבה, אבל כפי שכתבנו לעיל לדעת החזו"א הסובר שטפח הוא 9.6 ס"מ, א"כ שבעה טפחים לרוחב הסוכה עולים לחשבון 67.2 ס"מ, וא"כ אין כאן שבעה טפחים לדעת החזו"א, על כן כדי לצאת ידי כל השיטות נראה שעדיף לעשות מחיצה בתחילת סוכה א', ולא לשבת תחת הקורה וכל השאר כשר. כמו כן יש לדאוג שלרוחב הסוכה יהיו דפנות מלאות ולא חלקי דפנות. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מוקצה ביום טוב שהוא שבת: מה הדין שיום שהוא שבת ויום טוב האם יש דין של מוקצה והנולד?
תשובה: ביו"ט יש קולות וחומרות בדיני מוקצה. הקולות נובעות מכך שמותר לבשל אוכל נפש, ומימלא מותר לטלטל אוכל קפוא וכלים שמבשלים איתם. ובגלל שיש קולות ביו"ט חששו חכמים שיבואו לזלזל בדיני מוקצה ביו"ט, לכן החמירו בדיני נולד. כמובן שביו"ט שחל בשבת, אין את הקולות כיוון שאסור לבשל אוכל נפש. אבל לגבי החומרות נחלקו הפוסקים. י"א אומרים שהואיל ואין חשש יזלזלו ביום כזה, שהרי אין מקלים בו, אין צורך בחומרות ודיני מוקצה הם ככל שבת (רב פעלים או"ח ח"א סעיף ל'. הגרי"ש אלישיב בהערות על מסכת ביצה דף ב:). ויש אוסרים ככל יו"ט (אור שמח פ"ב בהלכות שבת סעיף ט', גרשז"א שש"כ פרק כ"א הערה כ"ב). להלכה נראה לענ"ד שאפשר להקל, ולכן אין הבדל בדיני מוקצה בין שבת רגילה לשבת שחל בה יו"ט. הרב שלמה בורנשטין
שאלה: שרות מענה אנושי בשבת: יש לי אתר מסחרי שאני מעוניין שכשלקוח פונה לחברה מחוץ לשעות פעילות המשרד, השיחה תעבור למענה אנושי דרך חברות שונות הנותנות שירות זה. האם מותר לי שגם בשבת וחג (שהמשרד סגור) שיתנו לי את השירות ויתנו מענה טלפוני לפונים?האם זה תלוי כשהמענה הוא ע"י גוי או יהודי?
תשובה: גם אם מדובר בגוי, הוא עושה זאת בשליחותך ואתה נהנה מכך. עליך לכתוב באתר שבגלל שבת יש לפנות למחרת. ה' ישלם את משכורתך
שאלה: שירת נשים מוקלטת: לכבוד הרב. אמא שלי עובדת בעזרת ה על אלבום של מוזיקה שהיא כותבת ושרה, והיא ביקשה ממני שאצטרף לשירה באחד השירים. כמובן שהיא מופיעה בפני נשים בלבד, אבל היא אמרה שהיא תעלה את השירים לאינטרנט (יוטיוב וכדומה). האם מותר לי לשיר איתה, ויעלו את השיר ליוטיוב, ומי שמקפיד על שירת נשים פשוט לא ישמע את השירים, ומי שלא מקפיד בעיה שלו? או שצריך לכתוב בכותרת לנשים בלבד? עוד אופציה זה שאני אשיר אבל לא יהיה כתוב שזו אני שרה, וככה אף אחד לא ידע את מי הוא שומע. אשמח לשמוע מה דעתו של כבוד הרב בעניין.
תשובה: אם לא מזהים את הזמרת ותמונתה אינה מופיעה על הדיסק מותר
שאלה: מקרר בשבת: אם אני רק סוגרת את לחצני הדלת של המקרר והמקפיא (שאחראים על התאורה, המאוורר וכו.) זה ר לפתוח ולסגור את המקרר בשבת? כי הבנתי שיכולים להיות בעיות של רגשי טמפרטורה וכל רגש אחראי על הפעלת מערכות שונות במקרר, שכל שינוי בטמפרטורה נמדד באמצעות רגשים ויוצר "רישום" דיגיטלי בכרטיס הפיקוד ועוד. אני לא מבינה בזה כל כך אבל אני חוששת שחלילה יהיה חילול שבת? האם זה מספיק לסגור את הלחצן שבתוך המקרר שמכבה את האור, המאוורר וכו?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכל מקרר יש מערכת חשמלית שונה לכן צריך לברר אצל הספק. יש מכונים שנותנים אישורים ומוסיפים מפסק מיוחד לשבת. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עישון בשר ודגים במעשנת: האם מותר לעשן במעשנת דגים ובשר ביחד. האם ניתן כל אחד לחוד, והאם משנה איזה קודם?
תשובה: אין איסור בעישון יחדיו. יש איסור באכילה וחמירא סכנתא מאיסורא. נכתב בתלמוד ונדרש להיזהר
שאלה: לימוד פנימיות בגיל צעיר: ראיתי ושמעתי בכמה מקומות (ע טללי חיים "הקיצו ורננו" ועוד.) שדורנו, דור הגאולה מוכשר להשגת דברים רוחניים ופנימיים ואף מצווה ללמוד אותם ולחשוף את פנימיות התורה (לאו דוקא במובן של קבלה) ע"מ להביא את הגאולה (כמש"כ בזהר שע"י הזהר עצמו ולימוד פנימיות יצאו מן הגלות, וכ"כ הרב זצ"ל בכמה מקומות). האם הרב מקבל טענות אלו? האם אפשר ללמוד פנימיות (שוב, לא קבלה, אלא את פנימיות הנפש, פנימיות עם ישראל וכו אמנם דברים אלו מבוססים על הקבלה, אך לא צריך ללמוד זהר וכד כדי ללמוד אותם, בשלב זה) בגיל 16 ומעלה (לבחורי ישיבה-קטנה)?
תשובה: לבחורי ישיבה קטנה המסוגלים ללמוד ספרי אמונה כמו כוזרי ומהר"ל חובות הלבבות ועוד בזה יש הכשרה ללימודים גבוהים יותר. ויש במקביל להיזהר בשמירת הלשון והעיניים ואז תשרה הברכה והקדושה.
שאלה: לימוד פנימיות בגיל צעיר: על בסיס מה בחורי ישיבה רבים (כגון בישיבת ר"ג.) לומדים פנימיות לפני שממלאים כרסם בש"ס ופוסקים?
תשובה: באורות התורה בפרק ט' סעיף יב', אומר מרן הרב קוק שההדרכה שלא יטייל בפרדס אלא מי שמלא את כרסו בבשר ויין, בש"ס ופוסקים, נוגעת רק למי שרוצה ללכת כפי הסדר ע"פ מידת הדין, אבל מי שחשקה נפשו בחלק הפנימי של התורה אז הוא בכלל מה שאמרו רבותינו: "אין אדם למד אלא במקום שלבו חפץ". וביתר תוקף אומר הרב שכל זה רק אם הבנין של יראת השמים, של עבודת ה' ושל המצוה מדאורייתא לאהוב את ה' ולדבוק בו, יכולים להתפתח באדם גם בלא הלימוד הזה. אבל אם כדי לפתח את המצוות האלה: אהבת ה', יראת ה' ודביקות בה', הוא מכיר בעצמו שדווקא ע"י לימוד פנימיות התורה הוא זוכה לכך, הרי שזו מצוה גמורה. וכיון שבדורנו הנפשות בחלקם הגדול נצרכות לחלק הפנימי, האמוני, של התורה, כדי לגדל בקרבם את אהבת ה' ויראתו, ממילא זו חובה שא"א להפטר ממנה. בנוסף על כך, מה שאמרו שלא יטייל בפרדס הכוונה ללימודים על עולמות עליונים, כמו שמדובר בספרים של קבלה ממש. אבל תורת הרב זצ"ל ותורת החסידות שתירגמו את החלקים הפנימיים להדרכות בעולמו של יהודי, לקישור שלו לעמ"י ועבודת ה' בכלל, על זה בכלל לא נאמר הכלל של לא יטייל אדם בפרדס. ובדרך כלל זה מה שנלמד בישיבת מרכז הרב, גם בישיבות רבות אחרות, וגם בישיבת רמת גן.
שאלה: מועד אזכרה לשנה של נפטר לפי עדת אשכנז: לרב ברצוני לדעת מתי מועד אזכרה של שנה לפטירה של ראש משפחה לפי עדות אשכנז. אודה לך על תשובתך.
תשובה: וברכת ד' הלכה היא שיום המיתה קובע. ועל כן אזכרה יש לעשות ביום המיתה, אמנם אם היה פער של ג' או ד' ימים בין הפטירה והקבורה בשנה הראשונה היו שנהגו לעשות ביום הקבורה, אבל מי שיעשה ביום המיתה ג"כ עושה כדין. ובלע המות לנצח הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: נסיעה ברכבת קלה לחייל מילואים: רשמית חייל מילואים שרוצה לנסוע ברכבת כקלה צריך ללכת למרכז שירות להמיר את התו נסיעה מהצבא לכרטיס של הרכבת פקח של החברה אמר לעלות ככה. האם יש לו סמכות לשנות מהנוהל הרשמי?
תשובה: לא אני הכתובת אלא הנהלת הרכבת פנה נא אליה
שאלה: לוח השנה העברי לעתיד לבוא: ברצוני לשאול, האם לוח השנה העברי שקבע הלל, כמדומני שלאחר החורבן, יתבטל לעתיד לבוא? האם הסנהדרין יחזרו לקדש חדשים על פי הראיה? או שמא הלוח יישאר קבוע. כלומר, מהרה יבוא משיח צדקנו, האם חג תשעה באב שיבוא עלינו לטובה לאחר הגאולה, יתקיים בשנה הבאה בשב"ק, כמופיע בלוח השנה, או שמא הקביעות עלולה להשתנות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חגים לעתיד לבוא"
תשובה: נראה שכן. יחזרו לקדש על פי בית דין ועל פי ראיה. גם בעבר בית דין הסתמך על פי חישובים, בנוסף לעדויות.
שאלה: בקשר לזיווג.: היה לי חבר בכיתה ז אני חייבת לציין לפני שאני אשאל את שאלתי שבלי שום קשר שאהבתי אותו הוא באמת היה מיוחד! הוא היה ממש צדיק ותמיד חושב על האחר והוא ממש יתחזק. וגם אני בזכותו! ובגלל זה נפרדנו. חקרנו את הנושא ואומרים שזה לא מתאים עכשיו ובצדק! וגם שמרנו נגיעה! זה היה ממש ממש ממש חשוב לשנינו! אז ככה אריאל ואני עוברים דבר זהה שני הורינו מתגרשים ואני מאוד יכולה להזדהות איתו למרות שהוריו מתגרשים עכשיו והוריי התגרשו שהיי תי בת חצי שנה. בכל אופן באמת שהיה בינינו קשר מיוחד תמיד תמכנו אחד בשני וזה באמת היה אהבה אמיתית למרות שתמיד בגיל הזה אומרים שעדיף שלא כי לרוב זה סתם חסר טעם וחסר משמעות אבל זה היה קשר שגם עזר גם היה אמיתי וגם ממש חיזק! אריאל לא מדבר עם בנות וגם אני משתדלת כמה שיותר לא עם בנים וגם אני מתחילה ללכת עם חצאיות ארוכות יותר ממש התחזקתי! אממ מה שאני מנסה להגיד שהקשר היה היה ממש ממש מיוחד האימהות שלנו חברות טובות עוד לפני שהכרנו ואריאל מבית ממש מחוזק וגם אני וזה באמת היה קשר שממש שימח את שנינו אפילו סתם לדבר זה שימח ממש ניקשרתי למשפחתו המדהימה וכשנפרדנו אז נפרדנו בשביל הקב"ה אם היה אפשר היי נו היום ביחד בכל אופן מה שאני מנסה להגיד שאני יודעת שאנחנו קטנים הכל עוד פתוח ואין לנו עדיין הבנה בנושא זה אבל מה שאני מנסה לשאול זה: שהאם יש איזשהוא מצב שאריאל הוא הזיווג שלי?
תשובה: שירה לפני מתן התשובה ברצוני לומר שאני אכן מתפעל מכוח הרצון שלכם, הרצון לשמור ולהקפיד על קיום ההלכה, הרצון להתקדם ולהתחזק בכל תחום ועל השותפות שיש בינכם. כפי שציינת הצעד הנכון שעשיתם (שניכם!) שלעת עתה נפרדתם הוא המעשה הנכון הן מבחינה הלכתית והן מבחינת בנין הבית והזוגיות הנכונה. אין לשלול שאכן מדובר מזיווג משמים, אך מצד שני אין אדם נביא בינינו היודע לומר לזוג מסוים שנכתב בשמים שאתם מיועדים זה לזו. כדאי להמתין עוד מספר שנים ולראות כיצד כל אחד יתקדם ויתפתח בחייו, ויתכן ששוב תווכחו שקיימת התאמה גדולה בינכם ואף תתחתנו לבסוף. בכל אופן לא כדאי לעסוק בשאלה זו האם פלוני הוא הזיווג שלי, והאם אתחתן איתו בעוד מספר שנים, כדאי להתמקד בהתקדמות הרוחנית של כל אחד מכם וממנה לשאוב כוחות להמשך עליה וצמיחה בהצלחה
שאלה: חלב מפרות שאינן כשרות : ראיתי שהרב צבי שכטר מארה ב אמר בשיעורו שהוא מפסיק לאכול מוצרי חלב כיוון שרוב הפרות הם טרפות ואז גם החלב טרף האם עובדה זו שונה בארץ? למה לא? הוא אמר שבדק את זה מחקרית והוא בטוח ב100 שרוב הפרות כ80 ל-95 הם טרפות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה המציאות לא נכונה. בארץ למחלבות הגדולות יש משגיחים על ניתוחים. ולא לוקחים חלב כשיש חשש טרפות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ציצית כשמתעוררים בלילה: אם מתעוררים בלילה, אחרי קריאת שמע שעל המיטה, ורוצים לכוון את השעון המעורר קמים לשתות מים מתפנים לגדולים או קטנים, האם צריך ללבוש שוב פעם ציצית ולברך עליה? ואם צריך לקרוא שוב את קריאת שמע שעל המיטה?
תשובה: אין צורך ללבוש את הציצית, ואין צורך לקרוא שוב קריאת שמע על המיטה. הרב עודד מילר
שאלה: איך להתנהג בפינוי יהודים?: כאשר באים לפנות יהודים מביתם בארץ הקודש האם עליהם להסכים להתפנות מרצון או שעליהם להילחם בחיילים עד כדי מאבק אלים וכו או שהם יישבו והחיילים ירימו אותם והמפונים יהיו רק פסיבים וכו ומה הדין לנשים בכזה אופן??
תשובה: אין להילחם בחיילים אולם גם אין להתפנות מרצון אלא בצורה פאסיבית. ונשים יתפנו לבד כדי שלא יגעו בהם. והוא רחום יכפר עוון.
שאלה: הפעלת שואב אבק רובוט בתשעה באב: רציתי לשאול האם מותר להפעיל את הרובוט בלחיצת כפתור לפני תפילת שחרית והאם יש הבדל אם מפעילים לאחר חצות היום?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הסיבה לנוהגים לא לעשות מלאכה זה משום שאסור להסיח דעת מהאבל. אם הפעלת הרובוט ופעולתו לא יגרמו להסח דעת מותר. וברור שעדיף אחרי הצהרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עבודה בחול המועד: 1. פתיחת חנות בחול המועד מותרת משום דבר האבד או אסורה משום מניעת רווח? 2. נגיד מתקן מזגנים שאם בחול המועד הוא לא יבוא אז הוא יבוא רק עוד חודשים זה נקרא דבר האבד ומותר או לא?
תשובה: 1. באופן עקרוני המסחר בחול המועד אסור, משום שההימנעות ממסחר אינה נחשבת כדבר האבד אלא כמניעת רווח, שאינה מתירה מלאכה בחול המועד (שו"ע תקל"ט, א). אולם ישנם מצבים שבהם המסחר מותר, כגון קנייה ומכירה של מצרכים לצורך המועד (עיין שם סעיפים י' - י"א), או הזדמנות מיוחדת לרווח שאינו מצוי בדרך כלל (שם סעיף ה'). הפרטים בעניין זה עיין בשו"ע בכל הסימן שם, ובשמירת שבת כהלכתה סימן ס"ז סעיף כ"ב ואילך. 2. כאשר מדובר במלאכה דאורייתא ומלאכת אומן, נראה שאין לעשותה בחול המועד אלא אם כן זהו דבר האבד ממש, ואם אין בכך הפסד כספי, הרי עצם העובדה שהתיקון עלול להתעכב זמן רב אינה נחשבת כדבר האבד. באופן ספציפי לגבי תיקון של מזגן - במצב של חום כבד, יש מתירים לתקן את המזגן בחול המועד, משום שהדבר נחשב כצורך בריאותי (עיין שמירת שבת כהלכתה סימן ס"ו הע' ר"ג).