LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פטירה בערב חג: אמא של חברה הובאה לקבורה בערב חג. מדוע אין יושבים שבעה?
תשובה: ח במסכת מועד קטן דף יד אומרים "אתי עשה דרבים דשמחת החג ומבטל עשה דיחיד של אבילות". בבחינה יותר מעמיקה, הרי באמת יש לו צער על אחד משבעת הקרובים שנפטר, ואיך בחג ישמח, כלום יכול ללחוץ על כפתור ולהפסיק את הצער?!. אלא ההסבר הוא, שכשאדם חי לאורה של תורת ישראל, כשמגיע לחג האוירה מרוממת אותו לספירה כזאת שמבליג על היגון הפרטי שלו ומשתתף בשמחת החג ובאמת מתרומם. כמו שהתורה ציוותה על כהן גדול, שגם כשנפטר אחד מהקרובים שלו, "מן המקדש לא יצא" וממשיך לעבוד במקדש למרות שהוא אונן, כי הוא שליח של כלל ישראל וצריך להבליג על הסבל הפרטי שלו. אי אפשר לדרוש זאת מכל אחד מישראל בתור פרט, אבל בחג שיש מצוות עשה של "ושמחת בחגך", של שמחת הרבים, אם אדם חי לאורה של תורה יש בכוח החג לרוממו לספירה כזאת שהוא מתעלה ומבליג על היגון. זהו כוחו של חג. יש מחלוקת תנאים אם זה רק בשלוש רגלים או שגם בראש השנה ויום הכיפורים, כי הדין של "ושמחת בחגך" נאמר רק בשלושת הרגלים. אנחנו פוסקים שגם ראש השנה ויום הכיפורים מבטלים שבעה כי "הוקשו כל המועדים להדדי", כלומר: כמו שחג סוכות מבטל כך גם ראש השנה, למרות שהטעם הנגלה לא שייך בהם אלא בגלל הרוממות של הנפש כשמגיע החג.
שאלה: דיווח לא נכון כדי לקבל תמורה שמגיעה לי: בהשוואה לעובדים אחרים שעובדים אתי במקום עבודתי באותו תפקיד, אני ממלא יותר תפקידים מאשר עובדים אחרים (למשל עבודה בשני תחומים במקביל, כאשר כל יתר העובדים עוסקים רק בתחום אחד). איני מקבל תוספת שכר עבור העבודה הנוספת, אך בד בבד הנני נדרש לבצע אותה מחמת הידע שיש לי בתחום הנוסף. האם מותר לי לעגל חצאי שעות לשעות שלמות (דבר שכעקרון הוא מקובל במקום זה אך איני עושה אותו כי זה לא מדויק ואולי זה גזל) או להוסיף את שעות הנסיעה למשל כשעות עבודה בדיווח השעות, וזאת כדי לקבל ולו חלק מהסכום שאמור להיות מגיע לי לדעתי על העבודה הנוספת שאותה אני ממלא? יש לציין, שאותם תחומי עבודה נוספים שאני ממלא דורשים השקעה של יותר כוחות פיזיים ונפשיים בעבודה ואני ממש מרגיש את ההשפעה של זה. לכן אני חש מעט פגוע מהעובדה שהם אינם גוררים תוספת בשכר, תוספת שלכאורה, לפי מידת היושר גם אם לא לפי תנאי כתוב, הייתי אמור לקבל.
תשובה: אסור לך לדווח דווחים לא נכונים ע"מ לקבל משכורת מעבר למה שסוכם בחוזה שלך מול המעסיק. אם הסכום אותו אתה מקבל לא נראה לך עליך לגשת לממונה עליך ולבקש לסכם תנאי עבודה אחרים. עוד אציין, שלא כל מנהג שאדם רואה במקום עבודתו כשר עפ"י ההלכה ופעמים שעובדים מתירים לעצמם דברים שהם גזל גמור על פי ההלכה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: שרות לאומי בחול המועד: אני מתנדבת בשירות לאומי בעבודה עם ילדים אוטיסטים. מקום ההתנדבות צריך שאני אעבוד בחול המועד. האם מותר?
תשובה: אין אפשרות להזניח את הילדים, לכן הטיפול חיב להימשך גם בחול המועד.
שאלה: הדפסה לצורך נגינה במועד: האם מותר לי להדפיס תווים לצורך נגינה בחול המועד? (בכגון שאיני יודע לנגן יפה בלי תווים). לא ניתן לקרוא את התוים מתוך מסך המחשב ברצף.
תשובה: האם אי אפשר היה להדפיסם לפני החג?
שאלה: כביסה בחול המועד: אנחנו במשפחה 9 נפשות בגילאי 9-19, ויש לנו כמויות של כביסה. מה הדין בחול המועד, מותר לנו לעשות כביסה?
תשובה: רק כביסה של ילדים קטנים המלכלכים מאד ויש צורך להחליף בגדים כל יום, מותרת.
שאלה: שבע ברכות ללא כלה: 1. האם ניתן לעשות שבע ברכות ללא הכלה? 2. האם צריך דווקא עשרה שאוכלים לחם או מספיק רוב? 3. האם החתן והכלה צריכים גם הם לאכול מזונות לחם?
תשובה: 1. עד כמה שידוע לי - לא. 2. מספיק רוב. 3. לכאורה צריכים גם כן להצטרף לסעודה, כי הם העיקר.
שאלה: פתיחת בקבוק מיץ בשבת: האם מותר לפתוח בשבת בקבוק מיץ בקרטון בעל פתיחה קלה? (אם סיבוב הפקק נפתחת גם הסגירה מתחת לפקק)
תשובה: אסור, כי זה מכה בפטיש הוא גומר את הכנת הכלי, ועוד שכאן האדם מעוניין בצורה שזה נחתך הוא עובר גם על האיסור של מחתך. ולכן צריך לפתוח את הבקבוק מיום שישי. אם אתה רוצה לשתות, אפשר לפתוח מהצד סתם חור בצורה לא מדויקת.
שאלה: פרסום כתיבה בחול המועד: ראיתי שהרב כתב ( שאסור להדפיס או להעלות את הכתוב לדיסק חדש. שאלתי היא: האם מותר לפרסם דבר שנכתב בחול המועד (במחשב)? כלומר: לשלוח תגובות לפורום, להתכתב וכיוצא בזה. וחג שמח.
תשובה: התכתובת אלקטרונית מותרת, בתנאי שהיא לא עבודתך השוטפת.
שאלה: הקפדה על הדינים בקריאת שמע שלא בזמנה: כאשר קוראים קריאת שמע ביחיד, מכיוון שהציבור קורא אותה שלא בזמנה - האם כשקוראים אותה עם הציבור יש להקפיד על כל הדינים (כוונות, דקדוק בתיבות וכד ) או שמכיוון שהקריאה הזו נעשית רק כחלק מסדר התפילה ולא יוצאים בה ידי חובה, אין צורך?
תשובה: מסברא נראה שבכל מקום שקוראים צריך להקפיד. מסופר על הגר"א, שגם כשהיה מובא פסוק באיזה מקום היה מקפיד לקרוא אותו נכון. כל שכן פה, שקורא קריאת שמע, למרות שכבר יצא.
שאלה: לקרוא למנהיגים רשעים: ראיתי בשאלה ששאלו את הרב על: האם מותר לקרוא למנהיגים שלא הולכים לפי דרכה של תורה "ימח שמם" או "שם רשעים ירקב", והרב ענה: מותר אבל לא ראוי. אבל אני שמעתי ממקור מוסמך שאפשר לומר כן מפני שדוד המלך אמר כך על הרשעים (בתהילים). מה נכון?
תשובה: דוד אמר זאת על רשעים גמורים שלא מאמינים בשלושה עשר עיקרי האמונה ופועלים נגד עם ישראל. אבל בצורה גורפת זה בודאי לא נכון.
שאלה: עבודה בחול המועד סוכות: אני עובד דרך כח אדם בבנק הפועלים. מקריאתי בנושא- אני מבין שדבר זה יכול להיות בעייתי לעבוד שם במשך השבוע- חול המועד. אני בתפקידי מפקיד שיקים כסף, מושך כסף שיקים, ממלא הוראות קבע, מושך סוגר פקדונות וכו'. העניין הוא שבמשך יומיים לאחר יוה"כ הייתי בחופשת מחלה, ואני כלל לא בטוח שמחברת כח האדם היו מאשרים לי בנוסף להמשיך להיות שבוע בבית בחופשה רגילה. למען ההגינות אומר, שלא שאלתי אותם. מה עליי לעשות, האם מותר לי לעבוד השבוע (העבודה השבוע קצרה מהימים הרגילים) או שעליי להזדרז לבקש חופשה לשאר השבוע?
תשובה: יש עבודות בנקאיות שמותר לעשותן במועד, כגון: הפקדת כספים ע"י חנוונים וירקנים, שמותר להם למכור במועד וכד,' וכן משיכת כספים דרך כספומט ועוד כהנה וכהנה. אם יש עבודות שאינן הכרחיות יש לדחותן לאחר המועד ועל הבנקים לצמצם את פעילותם במשך החג. אם למרות אי דחיפותן של העבודות לא תינתן לך חופשה ואתה עלול לקפח את מקום עבודתך, מותר לך לעבוד במועד.
שאלה: תיקון בגד בחול המועד: האם מותר לתקן בגד בחול המועד על מנת ללבוש אותו בשמחת תורה? (הבגד מתוקן על ידי תופרת מקצועית בשבילה ולא בשביל אחרים)
תשובה: מותר רק בהכלבה זמנית ולא מקצועית. התיקון הסופי והמקצועי ייעשה אחרי החג.
שאלה: הזכרת שם נפטר בשבת שמחת תורה: כבוד הרב שליט"א, יום הזכרתה של סבתא רבה רבה שלי, הי ה ביום ט"ז תשרי שכחנו (מפני פיקוח נפש) להדליק נר לעילוי נשמתה, אך גם יכול להיות שהי ה אסור השאלה היא: האם נוכל להזכיר את שמה בשבת שבאה אחרי יום פטירתה? זו שבת שמחת תורה
תשובה: אפשר. מנהג האשכנזים שבשמחת תורה כל האנשים שנפטר אחד מהוריהם מזכירים את נשמותיהם לאחר קריאת התורה. ולמנהג הספרדים, אפשר לבקש מהגבאים שיעשו השכבה. אם אחד הצאצאים עולה לתורה, אפשר לעשות את ההשכבה לאחר העליה לתורה. עיקר התועלת היא בנתינת צדקה לזכרה וכן בלימוד לעילוי נשמתה. חג שמח! הרב יאיר וסרטיל
שאלה: ת פיצוי על כתובת "גרפיטי": לפני כעשר שנים ריססתי לצערי עם חבר כתובת גרפיטי על קיר של בניין ציבורי, אני חצי כתובת והוא חצי, בחסדי ה שבתי בתשובה וכעת אני רוצה לשלם על הנזק שגרמתי, האם עליי לשלם חצי מהנזק או את הכל? הרי עלות ההסרה של חצי כתובת זהה לכתובת שלמה מצד שני בכל זאת הייינו שניים שהזיקו?
תשובה: עליך לשלם חצי מעלות הסרת הגרפיטי שריססתם, מאחר ושניכם חייבים לשלם עבורה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: בבא בתרא דף מד.: יש לי בעיה בהבנת המהלך של הגמרא בדף. הגמרא מחפשת אוקימתא בה שמעון הנגזל יוכל להעיד לטובת לוי הלקוח, כנגד תביעת יהודה המערער. כדי ששמעון יוכל להעיד, עליו להיות "לא נוגע בדבר", זאת אומרת, לא יוכל לתבוע לעצמו את הגזילה או את דמיה. אך, מה ההבדל בין יהודה לשמעון? אם שמעון לא יכול לקבל דבר בראיותיו גם יהודה לא יכול. ז"א ששמעון נאמן להעיד נגד יהודה, רק בתנאי שיהודה איננו תובע דבר?
תשובה: מדובר על חפץ שאפשר לטלטלו. לוי קנה אותו מראובן, שגזל אותו משמעון. שמעון לא יכול לקבלו חזרה מאחר והיה כאן יאוש (של שמעון) ושינוי בעלים (המכירה ללוי). יהודה טוען שהחפץ שייך לו ושלוי לא קנה אותו כלל. אם כן, אם שמעון מעיד לטובת לוי הוא אינו נוגע בעדותו מאחר ולא יוכל לקבל את החפץ חזרה מלוי. יהודה טוען שהחפץ שלו ולא הייתה כלל מכירה ויש להחזיר לו את החפץ.
שאלה: כביסה לאימהות בחול המועד: האם לאימהות לילדים קטנים, המלכלכים את בגדיה בכל יום, מותר לכבס את בגדיה, בדומה להיתר לכבס בגדי תינוקות? אם לא, מדוע?
תשובה: רק בגדי הילדים זקוקים לכביסה יום יומית.
שאלה: רשת נגד יתושים בסוכה: האם מותר לשים כילה בתוך סוכה (רשת נגד יתושים ששמים על המיטה) ואינה נחשבת אוהל? ומחוץ לסוכה(עליה)?
תשובה: יש תנאים מיוחדים בהם הכילה אינה נחשבת לאוהל. הראה לרב מקומי את הכילה או צייר לו אותה במדוייק!
שאלה: אמירת בוקר טוב   ערב טוב לאישה: האם מותר לומר לאישה בוקר טוב ערב טוב, שהרי אסור לשאול בשלומה, והרי " עליך" אצל חכמים נקראה שאילת חכמים, מכאן הרב רצאבי סובר שאסור לומר לה " עליך". מה לגבי בוקר טוב?
תשובה: אמירת בוקר טוב מותרת לפי שאינה בכלל אמירת (ערוך השולחן כא,ח. שו"ת שבט הלוי חלק ה', סימן קצח. וכן פסק הרב רצאבי בשו"ע המקוצר, סימן רא, ח). הערה: איסור אמירת לאישה מקורו מהגמרא בקידושין (ע, ב) ובבא מציעא (פז, א), והטעם הוא שמא יבואו לידי חיבה (רש"י בקידושין שם). ולכן בזמנינו, שאמירת אינה דרך חיבה אלא מדרכי הנימוס, יש שהתירו (שו"ת שבט הלוי שם). הרב ישי ואדעי
שאלה: השגחת ה' ושונאי ישראל: האמונה היהודית מבוססת על כך שלכל דבר יש השגחה, כל דבר קורה מתוך רצון או סיבה אלוקית כלשהו וכל הצרות שמגיעות לעם ישראל ולעולם בכלל הם בשל סיבה מסויימת. אם כך האם ניתן גם לומר שהיטלר, מוסולני או אחמדינגאד הם "שליחיו" של האל בכדי להעניש או ללמד לקח כלשהו? האם איננו צריכים לשנוא ולהוקיע את מעשיהם באמת, כי הרי לפי האמונה הנ"ל הם חלק משרשרת סיבות שהאל יצר?
תשובה: אין ספק שאנו, שמאמינים בהשגחה האלוקית, יודעים שכל מה שקורה לאדם הפרטי, ומכל שכן לכלל ישראל, לא קורה במקרה אלא זה מתוך מדיניות של שכר ועונש. ודאי שגם על השואה צריך לשאול למה היא באה, וכן במצב הבטחוני והמדיני הקשה במדינה כיום אנו צריכים לבדוק ולשאול מהם הסיבות הרוחניות ובאיזה תחום שבגללם זה קורה. ולא כדי לדעת את מי להעניש או כדי להאשים מישהו אלא כדי לדעת ולתקן. כמו שכותב הרמב"ם בפרק הראשון בהלכות תענית: "על כל צרה שבאה לציבור יש לזעוק ולהריע ולהתפלל ולגזור תענית ולפשפש במעשיהם" - כלומר, צריכים לבדוק. יכול להיות שנטעה בתוצאות אבל יש חובה עלינו לשאול. לענ"ד, אחת הסיבות העיקריות לשואה היא שאחרי התעוררות אומות העולם בהצהרת בלפור, שיש לעם ישראל הזכות לחזור לארצו (והרב קוק כתב עליו בהספד שהוא היה גוי כשר), היה עם ישראל צריך לקפוץ על זה כמי שמוצא קרש הצלה בים הסוער. לצערנו הרב, רוב העם היה רדום. יש כאלה שהתנגדו להצהרה ויש כאלה שלא היה אכפת להם. אינני אומר שזו הסיבה העיקרית שבגללה באה השואה. היו גם סיבות אחרות כמו פריקות עול ומריבות ואינני בא להקטין את הסיבות האחרות, אבל לענ"ד זהו הקש ששבר את גב הגמל. בימינו אנו חוזרים לארץ אחרי אלפיים שנות גלות כדי להקים מדינה יהודית שבמרכז חייה תעמוד הנקודה היהודית - האמונה בבורא עולם והאמונה שעם ישראל הוא העם הנבחר על כל המחויבויות הנובעות מכך. שאלו אותי פעם אם אני אומר גזענות. אני אומר שלא אנחנו אמרנו זאת אלא בורא עולם בחר בנו - "אתה בחרתנו מכל העמים". אבל אין לנו עניין להשתלט או לשלוט על עם אחר אלא יש לנו מחויבות אלוקית לתקן ולקדש את עצמנו ולהקרין ולרומם את העולם כולו. זה מטיל עלינו חובה ולא שררה על מישהו אחר. היות, ולצערנו הרב, חלק מעמנו לא מבין זאת, באים גלי השנאה והתעוררות האנטישמית הגואה והמחבלים שמתנכלים לנו יום יום כדי להעיר בנו שאנחנו יהודים ואנו שונים. אינני מתכוון לניצול או פגיעה ממונית או גופנית בשאר העולם אלא שיש הבדל מהותי במעמד הרוחני בין ישראל ליתר העמים. לנו יש מטרות אלוקיות שנבחרו בשבילם. ברור שהייסורים באים כתוצאה מהטשטוש שאומרים שאין הבדל בין יהודי לאדם אחר, וההתנגדות הפרטית לציביונה של המדינה ככזו. אבל כל זה לא פוטר את אותם הרשעים שהביאו עלינו את הייסורים, שהרי הם לא התכוונו כדי להעניש אותנו אלא היו ביד ההשגחה האלוקית שהעירה את רוחם. כמו במצרים הקדומה שהרמב"ם כבר שואל: אם נגזר על אברהם אבינו "כי גר יהיה זרעך בארץ לא להם ועבדום ועינו אותם" אם כן למה נענשו המצרים?. וקושיה זאת שואלים רבים. יש כמה הסברים. אחד ההסברים הוא, שהיתה הודעה כללית שיהיה כך וכך, אבל לא כל אחד ואחד היה מוכרח להיות נוגש בעם ישראל. ולכן כל פרט ופרט לא עשה מתוך ציווי אלא מתוך בחירתו. יש הסבר אחר שההשגחה האלוקית גזרה במקצת והם הרעו והטביעו את הילדים בים, שדבר זה לא היה כלול בגזירה של "ועבדום ועינו אותם", שהיא עינוי של עבדות אבל לא השמדה פיזית. ויש עוד תשובות. בכל אופן ברור, שאנחנו מאמינים בהשגחה ואם יש צרות אנו צריכים לפשפש במעשינו כדי לתקן וכל זמן שלא נתקן זאת בשורש זה עלול להימשך חלילה.
שאלה: הושענות לבנות: האם בנות צריכות לומר את ההושענות בסוכות או שזה רק בנים? חג שמח!
תשובה: גם בנות רשאיות לומר הושענות. אמי ע"ה נהוגה להשתתף בהושענות של הושנא רבה ואבי דאג לה לערבות מיוחדות אני מניח שזו הייתה מסורת מקובלת מדורי דורות
שאלה: נוסחי התפילות: מה ההבדל העקרוני בין נוסח ספרד לנוסח אשכנז, מי יצר את ההבדל ולמה?
תשובה: נוסח ספרד הוא בדרך כלל יותר מצד המקובלים. מאז שהתחילה להתפתח חכמת הקבלה עברו חלק מהאשכנזים, היינו החסידים, להתפלל בנוסח זה. חלק נכבד מיהודי אשכנז לא שינו, כמו יהודי גרמניה, אנגליה, הולנד, ליטא ועוד. החסידים קיבלו את נוסח אחינו הספרדים ע"פ חכמת הקבלה. עד שהתפשטה החסידות כל האשכנזים התפללו בנוסח אשכנז. ההבדלים בין הנוסחים ידועים ולא נעמוד עליהם פה (אפשר לפתוח סידור ולהשוות).
שאלה: כתובה ו בית: אבקש לדעת היכן עדיף שתהיה הכתובה, בבית הורי הכלה או בבית בני הזוג? האם יש צורך לבדוק את הכתובה כשיש בעיות ב בית?
תשובה: הכתובה צריכה להיות בבית הורי כלה, ובשום פנים לא בביתם של הזוג עצמו. כשיש בעיות ב בית אין צורך לבדוק את הכתובה אלא יש לבדוק את עצמכם, ולנסות ליישב את הבעיות ביניכם.
שאלה: מנהגי חאלקה לבן שלוש: 1. האם אפשר לספר את הילד כמה ימים לפני התאריך שבו הוא נולד? 2. האם אפשר לספר בראש חודש? 3. האם יש תפילה מיוחדת לאומרה לפני גזירת השער בפעם הראשונה? 4. האם צריך לעשות סעודה? 5. האם צריך רב לגזור ראשון או כל בן משפחה אחר? אודה לכם אם תוכלו להחזיר לי תשובה מפורטת. מראש!
תשובה: 1. אם ניתן לעשות בדיוק בגיל שלש שנים עדיף ואם לא אפשר להקדים או לאחר. 2. אין איסור להסתפר בר"ח, אולם בצוואת רבי יהודה החסיד אסר זאת, ולכן מי שחושש לצוואה זו לא יסתפר בר"ח. 3. קודם גזירת השיער טוב לומר: לשם יחוד קדשא בריך הוא ושכינתיה, בדחילו ורחימו ורחימו ודחילו, ליחדא שם יו"ד ה"א באותיות וא"ו ה"א ביחודא שלים בשם כל ישראל. הריני מוכן ומזמן היום הזה, לספר שער ראשו של הילד והריני מכון להעביר דינים הקשים, והריני מכון לקים שתי מצות בפאת הראש, פאה אחת מצד ימין ופאה אחת מצד שמאל. ואל שדי יהיה בעזרתי תמיד. והריני מכין את הילד להיות מדור וכסא אל אדם הקדוש, וככתוב "ויברא אלהים את האדם בצלמו", ונאמר "כי בצלם אלהים עשה את האדם", ונאמר "ויאמר לי עבדי אתה ישראל אשר בך אתפאר": ויהי רצון מלפניך ה' אלהינו ואלהי אבותינו, שתהיה חשובה ומקבלת ורצויה לפניך מצות זו שאני מקים עתה כאלו כונתי בכל הכונות הראויות לכון במצוה זו. ותעשה מצוה זו פרי למעלה במקום הראוי כרצונך: בשעה שגוזרים השער אומרים מזמור זה: למנצח על הגתית מזמור לדוד: ה' אדנינו מה אדיר שמך בכל הארץ אשר תנה הודך על השמים: מפי עוללים וינקים יסדת עז למען צורריך להשבית אויב ומתנקם: כי אראה שמיך מעשה אצבעתיך ירח וכוכבים אשר כוננתה: מה אנוש כי תזכרנו ובן אדם כי תפקדנו: ותחסרהו מעט מאלהים וכבוד והדר תעטרהו: תמשילהו במעשי ידיך כל שתה תחת רגליו: צנה ואלפים כלם וגם בהמות שדי: צפור שמים ודגי הים עבר ארחות ימים: ה' אדנינו מה אדיר שמך בכל הארץ: אחרי שגוזרים השער טוב לומר: יהי רצון מלפניך ה' אלהינו ואלהי אבותינו, שכשם שזכית הבן הזה לקים מנהג ישראל קדושים כך תזכהו לתורה למצוה לחפה ולבני חיי ומזוני רויחי, ויקוים בו מקרא שכתוב, כי בי ירבו ימיך ויוסיפו לך שנות חיים, כי אורך ימים ושנות חיים ושלום יוסיפו לך, אמן כן יהי רצון: וידבר ה' אל משה לאמר: דבר אל אהרן ואל בניו לאמר כה תברכו את בני ישראל אמור להם: יברכך ה' וישמרך: יאר ה' פניו אליך ויחנך: ישא ה' פניו אליך וישם לך שלום: ושמו את שמי על בני ישראל ואני אברכם: המלאך הגאל אתי מכל רע יברך את הנערים ויקרא בהם שמי ושם אבתי אברהם ויצחק וידגו לרב בקרב הארץ: ואל שדי יברך אתך ויפרך וירבך והיית לקהל עמים: מאל אביך ויעזרך ואת שדי ויברכך ברכת שמים מעל ברכת תהום רבצת תחת ברכת שדים ורחם: אם תשכב לא תפחד ושכבת וערבה שנתך. ה' ישמרך מכל רע ישמר את נפשך: ה' ישמר צאתך ובואך מעתה ועד עולם, אמן. 4. נוהגים לעשות סעודה ושמחה ביום זה אך אין חובה בדבר. 5. המנהג הוא שתלמיד חכם גוזר ראשון את השיער ואחר כך מכבדים את שאר בני המשפחה.
שאלה: הדפסה לצורך נגינה במועד - המשך: הרב ענה לי "האם א"א היה להדפיס לפני המועד"? ותשובתי: לא חשבתי שאזדקק לעוד תווים בתוך חול המועד, וכעת ברצוני לנגן עוד וזקוק לתווים
תשובה: לצורך המועד מותר
שאלה: כשרות תרופה הומאופטית - קוקולין: האם ידוע לכם על כשרות של תרופה הומאופתית בשם קוקולין נגד בחילות?
תשובה: אפשר לברר זאת בבית מרקחת אופלטקה או מני בירושלים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הצלת חיים על חשבון אחרים: לאחרונה ראיתי את הסרט טיטאניק. הסרט מבוסס על סיפור אמיתי. הסרט ממש ישן ומדבר על ספינה גדולה ומפוארת שנסעו בה אנשים ממעמדות שונים בחברה מתקופה ישנה יותר. באיזשהו שלב הספינה פוגעת בקרחון ומתחילה לשקוע. האנשים מנסים להציל את עצמם, הרבה מהם עושים זאת בצורה דורסנית ביותר. רציתי לדעת, במקרה של ספינה טובעת או בכל מקרה של הצלת חיים במקרה דומה מבחינת התנאים- צריך להציל קודם את עצמך או קודם את החבר שלך? לסכן את חייך ולנסות לעזור עד כמה שאתה יכול למרות שזה מסוכן או פשוט להציל את עצמך? להציל את עצמך למרות שאתה בדרך דורס מישהו אחר? (לדוג, בסרט- אנשים שאחזו בחברים שלהם בתוך המים כדי לא לטבוע ובעצם הטביעו את החבר) האם זה נקרא מעשה נעלה להציל את חברך במקום חייך שלך?
תשובה: קודם כל אדם צריך להציל את עצמו, כי "חייך קודמים לחיי חברך". אם אי אפשר להציל את כולם, כגון: שיש לאוניה הטובעת רק סירת הצלה עם מספר מקומות קטן - השאלה נשאלה כבר לפני שנים ויש שכתבו שבמקרים כאלו יטילו גורל, כי זה הכי צודק ומן השמים ה' מחליט מי יטבע ומי ינצל, ואי אפשר לבוא לאף אחד בתלונה שגרם שחברו יטבע. למרות שמותר להציל קודם את עצמך על חשבון הצלת אחרים, לדחוף מישהו אחר בידים יהיה אסור. זו שאלה כבדת משקל. כמו השאלה כשיש, לא עלינו, פיגוע רב נפגעים ובאים אנשי מד"א וצריכים להחליט במי לטפל קודם - יש מי שאומר שיטפלו בפגוע הראשון, אבל יכול להיות שהראשון הוא פצוע קל שיכול לחכות עוד זמן, ויש פצוע אחר יותר קשה ועלול ח"ו למות אם לא יטפלו בו תוך 5 דקות. לכן כיום אנשי מד"א בדרך כלל עושים סקירה כללית מי באיזה מצב ומגישים עזרה למי שזה הכי דחוף אצלו.
שאלה: מוקצה בחול המועד: האם יש מוקצה בחול המועד?
תשובה: אין. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שיעור כזית ו"אמן" בברכות קריאת שמע: 1. איך חכמים בדורות האחרונים החליטו מה זה שיעור כזית או כביצה, איך הם קבעו שכזית זה דווקא 28 גרם? 2. האם אנו יודעים באיזה גיל הרמב"ם למד את עסק הרפואה? 3. האם מותר לי לענות "אמן" אחרי ש"צ בברכות ק"ש?
תשובה: 1. יש ת"ח חשוב בבני ברק בשם רב חיים בניש שכתב ספר בשם "שיעורי ומידות התורה" ובו הוא מביא את כל החקירות והדינים. הוא מתבסס קודם כל על הרשב"א בתורת הבית שכותב שיש 4 כזיתים בביצה. ברור שבביצים שלנו אין דבר כזה, כי היא הרבה יותר גדולה. לכן אין ספק (וכן ע"פ הרמב"ם והגאונים) שהזית שדיברו הוא מזיתי ארץ ישראל, שבהם יש 3 זנים: הסורי, הנבאלי והמליסי שהם קטנים ביותר. אמנם יש ייבוא מזית מספרד בשם מנזונילו וכן מאיטליה אבל בזיתים גדולים אלו כמות השמן היא מזערית וכתוב שח שיערו בזית אגורי שנקרא כן משום "ששמנו אגור בתוכו". משקל הזית הסורי והנבאלי הוא כ-7 גרם. אבל צריך לדעת שכשח דיברו על שיעורים הם דיברו על נפח ולא על משקל. ברור לכל מי שלמד פיזיקה שלכל חומר יש משקל סגולי אחר. בנפח של קוביית מתכת יש יותר משקל מלחם באותה נפח, לכן אי אפשר לקבוע ששיעור כזית הוא משקל מסויים. אפשר לומר שבמין מסויים בתרגום למשקל נפח הכזית בו הוא משקל מסויים אבל אי אפשר לקבוע משקל קבוע לכל המינים, שהרי במצה זה משקל שונה מלחם ומעוגה שמינה וכו'. אם אומרים שכזית הוא 28 גרם זה יוצא כמעט מצה שלימה, כי במצה סטנדרטית יש כ-30 גרם. אני מדדתי בעצמי במצה וברור לי שבשליש מצה יש שיעור כזית. לכן אני אומר, שצריך למדוד כזית בשיעור של זיתי ארץ ישראל, ומי שרוצה להחמיר ישתמש בשיעור הזית הכי גדול. אמנם בתוספות כתוב ששיעור כזית הוא חצי ביצה אבל כולם אומרים היום שאין דבר כזה זית שיהיה בשיעור חצי ביצה. לענ"ד, הסיבה היא משום שהתרנגולות של היום עוברות טיפוח וגרות בתנאי בית מלון - עם חשמל ומים, אוכל מרוכז וכו' ולכן הביצים יותר גדולות (אמנם ביצה בלדי בד"כ יותר קטנה). הנצי"ב כותב בחידושיו למסכת פסחים בדף לח-ט ששיעור כזית הוא קטן מאוד. תשובה זאת היא בהקשר לכך שבנו ר' חיים היה בכור וצם בערב פסח, ובלילה היה אוכל מרור "חריין" (הנקרא כיום חזרת) על קיבה ריקה, וזה היה חצי סכנה כי אכל שיעור גדול. ולכן כתב לו אביו הנצי"ב: למה אתה אוכל מרור "חריין" ולא חסה, וששיעור כזית הוא קטן מאוד. לכן, לא מקובל עלי שהשיעור הוא 28 גרם אלא זה בנפח לפי הזית הסורי או הנבאלי. 2. אינני יודע. כתוב שבגיל 16 הוא חיבר את הספר "מילות ההגיון". אין ספק שהרמב"ם קודם כל התמלא בתורה ורק אח"כ למד את שאר הדברים. 3. רק בין הפרקים.
שאלה: עבודה שלא מכניסה כסף בחול המועד: יש לי חברה של בניית אתרים באינטרנט. האם מותר לי לשדרג את האתר של החברה שלי? דבר זה לא יתן לי כסף אלא רק ישפר את חזותו של האתר, את שאר הפרוייקטים שלי דחיתי לאחרי חול המועד, אך האם את האתר שלי מותר לשדרג בעיצוב בחול המועד?
תשובה: שדרוג במחשב אומנם אינו מלאכה אולם מי שזו עבודתו נמצא שהוא טוורח טיוחא מיותרת בחוה"מ
שאלה: ניענוע לולב בהלל: למה מנענעים את הלולב דווקא בהלל?
תשובה: כיוון שהנענועים נועדו לעצור רוחות רעות ולהוריד גשמים לכן מנענעים ב"הודו לה' כי טוב", כדי שיהיה לנו שפע טוב. ותקנו בהלל לכאורה כי הוא תוספת מיוחדת לחג, ועוד שאי אפשר במקומות אחרים בתפילה, שלא שייך שינענעו בשמו"ע. כמובן שכל מי שמברך על לולב מנענע מיד.
שאלה: לישון בסוכה בשמחת תורה: האם מותר לישון בסוכה גם בשמחת תורה? אם אסור, אז למה?
תשובה: אסור משום "בל תוסיף" (התורה ציוותה לשבת ולישון שבעה ימים בסוכה, ולכן אסור להוסיף ולעשות כן שמונה ימים), ואף אם אינו מכוון לשבת לשם מצוות סוכה, אסור משום שנראה כמוסיף. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: לישון בסוכה בטיול: אם אני בטיול אני חייב לישון ולאכול בסוכה?
תשובה: הולכי דרכים פטורים.
שאלה: תפילה לבן זכר: עד מתי מזמן עיבור האישה אפשר לבקש ולהתפלל למין (זכר או נקבה) הנולד?
תשובה: מוזכר בהלכה שניתן להתפלל על המין של עובר עד ארבעים יום מזמן העיבור.
שאלה: להוציא את הכהן לפני קריאת התורה: בבית כנסת שלנו ישנם שני כוהנים שבאו להתפלל הבוקר. בעת הוצאת ספר תורה הגבאי החליט שמישהו (ישראל) יעלה לתורה ראשון במקום כהן. הוא הוציא את שני הכוהנים החוצה כדי ליצור מצב שאין כהן וכך יאפשר לו להעלות ראשון ישראל (כאילו שאין כהן). האם במעשיו עשה נכון? האם אפשר להוציא כהן החוצה ולהעלות ראשון ישראל?
תשובה: אסור להוציא כהן מבית הכנסת רק בגלל שהגבאי החליט, ורק במקרים מיוחדים, כגון: שיש בבית הכנסת שני חתנים וכדו', מותר.
שאלה: כיצד לחנך ילדים: יש לי ילדה בת שנתיים, אני יודעת שזה הגיל שהם לא מקשיבים למה שאומרים להם. יש לי עוד בן שנה. אני נמצאת איתם כל היום לבד. מהבוקר עד הערב. אין לי עזרה. לפעמים אני פשוט נשברת ונותנת לבת הגדולה מכות בטוסיק. מתי שהיא עושה משהו שאסור. אני צריכה יעוץ איך לא לעשות את הדברים האלה, שזה אסור לעשות. תעזור לי בבקשה.
תשובה: כדי שלא תגיעי למצב שמתוך כעס את מגיבה במכה (אפילו קטנה) יש לדאוג מתחילת היום לסדר יום קבוע שיש בו זמן לפעילויות וזמן למנוחה וגם זמן שבו את מוצאת קצת מנוחה לעצמך. יש להיות עיקבית ולשמור על סדר היום. גם את וגם הילדים תהיו יותר רגועים. כאשר היום מתוכנן מראש וגם הילדים מפנימים את הסדר - הם מגיבים טוב יותר לשהות בית. ובהצלחה.
שאלה: הכנות לחתונה במועד: אנחנו מתכוננים לחתונה בעוד זמן מסוים, ולשם כך צריך לעצב ולהדפיס הזמנה עד לשבוע לאחר המועד. האם הכנת ההזמנה בכלל, וציורים גרפיים (ללא כתיבה) בפרט, דברים שדורשים זמן פנוי וריכוז, נחשבים לדבר האבד בחול המועד? האם יש בהכנות לחתונה בכלל משום מלאכה לצורך מצוה, או שהגדרת מלאכה לצורך מצוה היא רק לעצם מעשה המצוה עצמו, ולא לשמחת המצוה?
תשובה: הכנה במחשב מותרת. הדפסה הסובלת דיחוי - לא
שאלה: פסקי הבא"ח לאשכנזי למעט מנהגים: האם לאדם שהוריו יוצאי עדות אשכנז מותר ללכת לפי פסקי הבן איש חי במקום שאינם סותרים את מנהגי אבותיו? מלימוד בבן איש חי רואים שהוא אינו פוסק אך ורק לפי רבני עדות המזרח שקדמו לו, כי רואים בהלכות רבות שהוא מביא להלכה את רש"ז מלאדי וכן הוא מביא את מהרי"ל ועוד. האם מכך אי אפשר להסיק שזו הלכה מזוקקת ומבוררת מכל הכיוונים ומכמות נרחבת ביותר של פוסקים? ברור שבמקום שיש מנהג אבות אז "אל תיטוש תורת אמך" ושיש עניין לשמור על יציבות ולא לנתק את השרשרת וכו, אבל האם בדבר שאין בו מנהג אבות או במקום שהבן איש חי מוסיף הידור וכיו"ב יהיה מותר ללכת לפיו גם ליוצא עדות אשכנז?
תשובה: צריך לבדוק בכל נושא מהי עמדת חכמי אשכנז גדולי ישראל, כמו: המשנה ברורה, ערוך השולחן והחזון אי"ש בתחום. אם אין משהו נגד במנהגי יהודי אשכנז - ודאי שאפשר אבל בשאר דברים שיש דעה אחרת, מי שהוא מעדת יהודי אשכנז מן הראוי שינהג כמותה. ח הסמיכו דין זה לפסוק "אל תיטוש תורת אמך", והכוונה אינה להנהגת ההורים הפרטיים של כל אחד אלא להנהגת העדה שלו. לדוגמא: מי שאביו היה קם כל לילה לתיקון חצות או מתפלל ותיקין, זה אמנם מנהג יפה אך זה לא מחייב את הבן אלא אם כן נהג בזה כנדר אבל על מנהגי עדה נאמר "אל תיטוש תורת אמך".
שאלה: אזכרה לנפטר לאחר שנה או 11 חודש: בעלי נפטר בכ בטבת תשס ט ואני מתלבטת מתי לערוך לו את האזכרה לאחר 11 חודשים או לאחר השנה. אשמח עם מתסבירו לי את ההבדלים בין שתי הסוגיות הללו.
תשובה: עיקר האזכרה היא לאחר י"ב חודש. הספרדים נוהגים לעשות אזכרה גם לאחר אחד עשר חודש.
שאלה: להדפיס בחול המועד: האם מותר להדפיס מפה של אזור שבו אטייל אי"ה בחול המועד?
תשובה: לצורך טיון בחוה"מ מותר
שאלה: גזל בקיום מצוות הסוכה: שכני היקר ירא השמים מאיר את סוכתו ע"י שימוש בכבל מאריך המחובר למקלט הבניין. האם אין בכך משום גזל? הארתי את עיניו ותשובתו היתה שהוא מוכן לשלם מה שנדרש. אבל אין אני יודע כיצד לחשב זאת.
תשובה: אין להשתמש ללא רשות ברכוש הציבור (או רכוש אדם פרטי) ללא הסכמתם גם אם הכונה לשלם עבור השימוש, ממילא שכנך נוהג שלא כהוגן. ביחס לחישוב הסכום לת פנה לאיש מיקצוע. הרב מיכאל יומטוביאן