LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מכירת אבזרי מוצר מקולקל: אני הזמנתי מחו"ל אוזניית בלוטוס וכשהיא הגיעה (עם אביזרים נלווים כבלים מטענים ועוד ) האוזנייה לא פעלה כעבור כמה זמן הכסף הוחזר אליי. רציתי לדעת, האם מותר לי למכור את האביזרים שבאו עם האוזנייה והאם מותר לי למכור חלקים מהאוזנייה?
תשובה: אם המוכר לא דרש אותם בחזרה מותר לך למכור.
שאלה: שאלת המשך ל: הורדות מהאינטרנט : אם הדבר כבר נמצא ברשת ומישהו הפיץ אותו מותר לי להוריד אותו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הורדות מהאינטרנט ולשים רגליים על שולחן"
תשובה: אין להוריד.
שאלה: קדיש בעברית: הרב כתב זאת בתשובה לגבי שאלה על קדיש באנגלית כאן בשו"ת באתר זה. להלן הציטוט: ה כסלו תשס"ט נושא: חלקי התפילה --קדיש שאלה: האם יש איסור הלכתי מפורש לומר קדיש בשפה שאיננה ארמית, כך למשל לומר קדיש באנגלית. זאת כשזוהי השפה היחידה המובנת לאומר?
תשובה: אין איסור לומר גם בעברית אולם זה לא הקדיש המקובל בעם ישראל מדורי דורות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית תשובה: אמרתי אז ואני חוזר ואומר שקדיש בעברית אינו הנוסח המקובל לפחות אלף שנה נהגו לומר קדיש בארמית למרות שהיא לא הייתה השפה המדוברת אך כל אדם משכיל הבין את המדובר מדוע לשנות עתה?
שאלה: נתינת שם עילאי לילד: לכבוד הרב ברצוני לתת שם לבני בשם עילאי אבל הבנתי שיש לו שניי צורות כתיבה האחד אלעאי והשני עילאי רציתי לדעת מה יותר טוב באיזה כתיבה צריך לכתוב תשם מה ההבדל ביניהם?
תשובה: אלעאי שם מובחר יותר כיון שנקרא בו שם של אחד התנאים הקדושים. עילאי משמעותו עליון ויש בזה קצת חשש של גאוה.
שאלה: הזק ראיה - מזגן המסתיר את הנוף: בע"ה. אדם התקין מזגן בביתו כאשר מנוע המזגן פונה לעבר הסלון של שכנו. השכן טוען שמנוע המזגן מול הסלון מפריע לו מבחינת ההסתכלות. הוא אינו רוצה לראות מזגן בחלון הסלון.
תשובה: ח דיברו על "היזק ראיה" באופן שאדם מביט לתוך חצר חבירו, אך לא דברו על היזק בכך שאדם מונע מחבירו את יכולת ההבטה על הנוף. גם חזקת החלון שדיברו עליה חכמים במסכת בבא בתרא פרק ג' (נח- נט) לא דיברה על הסתרת הנוף. לכן, אם התקנת המזגן הנ"ל אינה חורגת מהיתרי הבניה שניתנו על ידי הרשות המקומית. אין יכולת מבעל החלון שמוסתר לו הנוף לדרוש מבעל המזגן להסירו. לעיון :תשובת מהרלב"ח סימן מ"ד, תשובת רשב"א אלף קל"ב
שאלה: שמירת נגיעה בילדות: הרב, לחברי יש ילדות קטנות משנה ועד 6-7 האם מותר להעביר ילדה את הכביש? אם ילדה נותנת "כיף" מותר? או באה לקבל חיבוק? אשמח לדעת אם יש הבדל בין הגילים וכו.
תשובה: לשואל, מצד הדין מותר לנגוע בילדות קטנות בערך עד גיל שבע-שמונה, כולל חיבוק וכדומה, מאחר שבגיל זה מטבע הדברים אין לנגיעה שום משמעות מעבר לנגיעה בבן. בילדות גדולות ומפותחות יותר, יש להמנע ממגע שיש לו משמעות של חיבה, כמו 'כיף' או חיבוק. מגע סתמי, מותר מן הדין עד גיל בת מצווה (אם גם לפי תחושתך האישית זהו אכן מגע סתמי, שאינו גורם לך למחשבות לא רצויות), ויש מקום להמנע ממנו משיקולים חינוכיים (כמובן, בהעברת כביש אם יש צורך בטיחותי בנגיעה ברור שמותר). בכל גיל, יש לוודא שהתנהגותך מתאימה לרצון הילדה וההורים וגם יש לכבד את 'מנהג המקום' אם אתה נמצא ברשות הרבים בסביבה שבה מקובלים סייגים מחמירים יותר. הרחבה: במקורות ח והראשונים העוסקים בילדות יש התייחסות בעיקר ל'עריות', כלומר, נשים שאינך רשאי לשאת אותן (קרובות משפחה האסורות בנישואין, או ילדה שכבר נישאה), וכן נידה (ילדה בגיל בת מצווה היא בחזקת נידה). לגבי פנויות קטנות שאינן קרובות משפחה ואינן מוגדרות כ'עריות', מצאנו בח איסור יחוד, ובפוסקים הוזכר גם שיש להמנע מכל דבר שעלול לגרום הרהור עבירה (משנה ברורה סי' עה ס"ק יז וסי' ריז ס"ק טז  אגרות משה או"ח ח"א סי' כו). בחזון איש (או"ח סי' טז סק"ח) נאמר בהקשר זה: "כל שאין דעתן של בני אדם עליהן מחמת קטנותן - מותר. ואין כאן שיעור בשנים   הגדרת גיל קבועה, אלא לפי מציאותן וקטנות גופן". מסתבר שהוא הדין לגבי חיבוק וכדומה (וכן בשו"ת באר משה ח"ד סי' קמה). לכן, הקובע הוא המצב הגופני על פי שיקול הדעת, ומקובל לאמוד זאת בסביבות גיל שבע ('ארחות רבינו הקהילות יעקב' ח"ג עמ' רד, בשם החזו"א  שו"ת אור לציון ח"ב, פרק ו יב  וביביע אומר ח"ו או"ח סי' יד התיר גם בגיל תשע). ממילא, מגיל זה ומעלה יש לאסור כל מגע שיש לו משמעות של חיבה. מגע שאין בו חיבה, לדעת רוב הפוסקים נאסר מדרבנן רק ב'עריות', דהיינו באשה נשואה, או בכל בת מגיל שתים עשרה ומעלה, שהיא בחזקת נידה. בקרובות משפחה יש שיקולים נוספים לקולא ולחומרא, ולא התייחסנו אליהן כאן (ראו 'קדושים תהיו' עמ' 75 הערה 12 בשם הרב אליהו זצ"ל, שאח ואחות מותרים בחיבוק ונשיקה עד גיל 12).
שאלה: כשרות "תמר חצבה": קיבלנו מתנה מהירקן קופסת תמרים בשם: "תמר חצבה" ללא תעודת כשרות, הירקן טוען שהוא מקבל זאת מהשוק הסיטונאי בצריפין ושם הכל מעושר. א. האם ניתן לסמוך על כך אולי אף לא חייב במצוות התלויות בארץ ב. האם יש לחשוש לחומרים משמרים שאינם כשרים? וברכה
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש לעשר בלי ברכה מספק. לפירות עדיין מעשר שני. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שוחד לשופט: אני מו"צ, אדם ירא שמים שנאלץ ללכת למשפט בערכאות,ויודע שהשופט הוא חברו של האדם השני,וישפוט לטובתו. והירא שמים בטוח בצדקו האם מותר לתת לשופט שוחד שיהיה נטראלי? החת"ס,ח"ו,יד מתיר זאת בשופט גוי,האם ה"ה כאן?
תשובה: אם הוא יודע שהשופט חברו של הצד השני שיבקש את פסילתו
שאלה: שוטר למטה רשע למעלה: למה מתכוון בעל הטורים לפירושו לפסוק שבספר במדבר פרק א פסוק נ שהוא מפרש ואומר: שאין אדם נעשה שוטר מלמטה אלא אם כן נעשה רשע מלמעלה. למה הוא מתכוון? איך אפשר להיות שניים? ב מראש,
תשובה: לשואל שאלה גדולה שאלת. רבו הניסיונות לפרש היגד זה על דרך הפשט ועל דרך הדרש, וכן רבו הנוסחים השונים שניתנו לו. כדאי לעיין בפירוש בעל הטורים שבהוצאת רבי יעקב קופל רייניץ (במדבר א, נ הערה 18), שם האריך להסביר ולהפנות למקורות שונים. נאמנה
שאלה: כוזרים: לרבנים, 1) האם אלו שהתגיירו מהעם הכוזרי עברו גיור כמו שצריך? כלומר האם הם יהודים לכל דבר? 2) ראיתי כל מיני דעות שאולי יהודים ממוצא כזה או אחר הם מצאציאי הכוזרים, אך לדעתי לא נורא שיש הוכחות חותכות לכך, האם אנו יודעים על עדה מסויימת שהיא מהכוזרים? בהנחה שאנו יודעים בוודאות שעדה X או חלק ממנה הם מהכוזרים האם מותר להתחתן עמהם? 3)או במילים אחרות האם יש עדה שהיא בעייתית מהבחינה הזאת של הכוזרים (בהנחה שיש בעיה )שלא ניתן להתחתן עמהם?
תשובה: : בענין היוחסים אנו סומכים רק על חזקה. רק עדה שיש לנו רצף וידיעה שדור אחר דור היתה הקהילה מקושרת לתורה שבכתב ובעל פה המשפחות שבאות משם נחשבות מיוחסות. כל קהילה שאין לנו מסורת רציפה כלפיה אנו צריכים הכרעה של בית דין כיצד לנהוג. בדרך כלל כשאין לנו מסורת רציפה על חיי קהילה ועל קשר קבוע לעם היהודי אנו מצריכם גיור לחומרא.
שאלה: לחם שנשפך עליו חלב: אפינו חלות פרווה ולאחר האפייה נשפך בטעות חלב על התבנית כך שכל החלות ספגו מהחלב. מה דין החלות?
תשובה: עליכם לסמן את החלות בצורה ברורה שלא יווצר מצב שתאכלו אותם עם בשר או לאחר אכילת בשר, ובאופן כזה מותר לשומרן ולאוכלן. הרחבה: חכמים גזרו שלא לאפות פת מבצק המעורב עם חלב או בשר מחשש שמא יאכל אותה עם המין השני. הפמ"ג מבאר ( סימן צז שפתי דעת א) שח גזרו זאת משום שהלחם הוא מרכזי במאכלי האדם וחשש סביר הוא שיאכל אותו עם חלב או בשר. למעשה אם אפה אדם פת כזו אסור לאוכלה וכתבו האחרונים שגם אם בשוגג עירב חלב או בשר בעיסה הפת אסורה ואין לה תקנה (פת"ש ס"ק א, שו"ת רב פעלים יו"ד סימן יא, שו"ת קול מבשר ח"א סימן י). בהתקיים אחד משני התנאים הבאים יהיה מותר לאפות בצק ללחם שמעורב בו חלב או בשר, או שאופה כמות מועטת, או שאופה פת בצורה מיוחדת, כך שאין חשש שאנשים יכשלו באכילת בשר וחלב. במקרה שלכם מדובר שהלחם נתערב בחלב לאחר האפיה! ובמקרה זה לא גזרו ח לאסור את הלחם, אך צריך לסמנו בצורה ברורה שלא יטעו לאוכלו עם המין השני (ערוך השולחן סימן צז סעיף ט וכן עולה מדברי השו"ע בסימן צא סעיף ג). הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: הורדת כביסה בשבת: האם ובאיזה אופן מותר להוריד כביסה מהחבל בשבת?
תשובה: א: בגד רטוב הוא מוקצה בשבת ואסור לטלטלו (סימן שא סעיף מו). ב: בגד שהיה רטוב בשעת בין השמשות בערב שבת, אסור בטלטול כל השבת על פי העיקרון ההלכתי שדבר שהיה מוקצה בתחילת השבת הוא מוקצה לכל השבת. (מ"ב בסימן שח ס"ק סג, אמנם הגרש"ז אויערבך זצ"ל העיר על דברי המ"ב ראה בשש"כ פרק טו הערה ס וכן הגר"ע יוסף זצ"ל בספר לוית חן בסימן לז). ג: אם מדובר באופן שיש סיכוי שהבגד יתיבש במהלך השבת מותר להורידו מהחבל בשבת כדי ללובשו בו ביום (ילקו"י שבת כרך ב עמוד סט ובהערה שם). ד: בגד שהיה יבש בכניסת השבת, נרטב במהלך השבת והתיבש, מותר בטלטול לאחר שהתיבש משום שאין מוקצה לחצי שבת (סימן שי סעיף ג). הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: פרטי דינים בשעיר המשתלח: נכבדי, מזה מספר שנים אני מחפשת תשובות לשאלות הבאות, המתיחסות לשעיר המשתלח שמת מות טבעי מחוץ לירושלים, בדרך אל הצוק: 1. מה המשמעות ההלכתית של מוות כזה בדרך לצוק? 2. האם יש לסחוב את גויתו של השעיר עד לצוק ולזרוק אותה משם? 3. אם כן האם יש הבדל בין הסוכות הקרובות (נניח לצורך הענין - בין הסוכה השניה ובין הסוכה השלישית) ובין הסוכות הרחוקות (נניח - בין הסוכה השמינית לתשיעית)? 4. האם השעיר המת הושאר כך סתם במקום בו נפל מת? או? 5. אחד הרבנים אותו שאלתי את השאלות אמר לי, שלפי הדין יש לקבור חטאת צבור שמתה. ת"ח אחר אמר לי שאיננו מכיר הלכה כזאת. אם כן אודה על מראה מקום לקביעה הלכה זו. ואם אמת הדבר - האם היה צריך להביאו לקבורה כמו חטאת צבור שמתה? האם יש לשעיר מעמד של חטאת ציבור שמתה? במקרה זה האם האיש העתי היה אמור להשאר לשמור עליו, ואם כן עד מתי? היכן נקבר השעיר? 6. אם האיש העתי היה אמור לעזוב את גוית השעיר במקום בו מת, לאיזו סוכה היה הולך זו שממנה הגיע או לסוכה הקרובה ביותר (גם אם זו הסוכה הבאה)? 7. האם הודיעו לכהנים ו או לצבור כלו בביהמ"ק על מותו של השעיר בדרך? אם כן איך? האם היו קודים שונים בנפנופי הסודרים? 8. במקרה של מות טבעי כזה, האם לשון הזהורית הלבינה, ואם כן מתי? 9. האם יש הבדל בין שעיר שמת בתוך ירושלים אך מחוץ לבית המקדש ובין שעיר שמת בדרך, מחוץ לירושלים? אם כן מה ההבדל(ים)? ברור לי שהשאלות הללו נשמעות קצת תמוהות, אך מאז עלו בדעתי ביוה"כ תשס"ט הן באמת מטרידות אותי. נסיתי לברר זאת בדרכים שונות, אך ללא הצלחה. אודה על מקורות ומראי-מקומות מדויקים לכל תשובה, כדי שאוכל ללמוד אותם. ב ו
תשובה: לשואל למקרא שאלתך נועצתי במו"ר הרב איתן שנדורפי שי' ואלו המסקנות שעלו: הגמרא במסכת יומא (מ ע"ב) מביאה מחלוקת בשאלה מהו הרגע בו נחשבת עבודת שעיר המשתלח כעשויה - אם משעת זריקת הדם של השעיר לה' או משעת הוידוי עליו, לאמור, אם מת השעיר לפני הוידוי או זריקת הדם נחשב פסול בקודש והוא בשריפה (ראה משנה בסוף תרומה). ומובן שאין שורפים אותו בעצומו של יום אלא מחכים למחרת. אבל אם מת השעיר לאחר מכן נעשתה מצוותו והוא מותר בהנאה כדין שעיר שנשתלח כבר ונעשה איברים איברים, שמותר ליהנות ממנו (ראה רמב"ם עבודת יוה"כ ה, כב). וכיון שנעשתה מצוותו מובן שאין צורך להעלותו לצוק. משאירים אותו במקומו עד למחרת והאיש העתי חוזר לסוכה האחרונה שממנה יצא ונשאר שם עד מוצאי יום הכיפורים (ראה רש"י יומא סז ע"א). בפשטות אין צורך בהודעה שונה כשמת השעיר, כיון שעל כל פנים נחשבת עבודתו עשויה, ויכול הכהן הגדול להמשיך בעבודתו. נראה שלשון הזהורית היתה מלבינה עם מותו של השעיר שכן עם מותו נתכפרו עוונות ישראל ומלאכתו נחשבת עשויה. רבה
שאלה: מזוזה: יש לי בעיה, אני ובעלי נמצאים בחו ל למשך שנה עקב לימודים, בזמן הזה נכנסתי להריון, הריון לא פשוט בכלל אני מאד סובלת, בתי חולים כדורים מה לא עברנו פה. הבעיה היא שאין לנו מזוזה בבית בכלל מאחר ואין הרשאה מבעל הנכס ואנחנו לא יודעים מה לעשות, אולי אם נשים מזוזה המצב ישתפר, אבל מצד שני אני קצת מפחדת לשים פה מזוזה עקב שכנים שאולי יפרשו את זה לא נכון ובצורה לא נעימה. בבקשה עזרה מה נוכל לעשות על מנת שיהיה קצת שקט רפואי בבית. בברכת
תשובה: לא לוותר על מזוזה ואם יש חשש משכנים מבחוץ שימו אותה מבפנים סמוך למקום שהיתה ראויה להיות מבחוץ כלומר על המשקוף ולא על הדלת. כמובן לדאוג שתהיה מזוזה בכשרות ללא דופי ומן השמים יצילו אתכם מכל צרה.
שאלה: קבלת ת גבוה מהאמור מביטוח לאומי: אשתי עברה תאונה לפני מספר חודשים, ולכן נשארה בבית תקופה. על חלק מהתקופה המקום עבודה שילם על ידי שימוש בימי מחלה שצברה שלא השתמשה בהם עד כה ועל החלק הנוסף שלא עבדה תבענו את ביטוח לאומי. מילאנו את כל הטפסים כראוי עם הפרטים המדויקים ללא רבב, של מתי הפסיקה על מה העבודה שילמה עם כל הטפסים והאישורים ללא שום טעות (בדקנו מספר פעמים גם לאחר ההגשה) ביטוח לאומי החליטו להענות לתביעתנו אך בחישובם הם משלמים על הימים שלא עבדה שהמקום עבודה לא שילם עליהם, ומעבר לכך הם חישבו לא נכון את התאריך חזרה לעבודה (למרות שרשמנו בשני מקומות בטופס את התאריך הנכון הם טעו) ולכן במקום לשלם על חצי חודש שילמו על חודש וחצי. אני תוהה האם מדובר בנתינה שעליי לקבל או שעליי לתקנם ולהחזיר את ההפרש?
תשובה: שלח מכתב לביטוח הלאומי ושאל אותם
שאלה: שם לבת בדחיפות: ילדתי בשעה טובה בת נסיכה ב10 10 2013 - ו בחשוון. ואנו מתלבטים בין המון שמות. מה הכי שם טוב לילדה. נשמח אם תוכלו למקד אותנו. הרשימה: ליה. טליה. הילה. ליאן. ליאל. אביה. נודה לתשובה בהקדם. ובשורות טובות.
תשובה: מזל טוב ובשעה טובה, תבחרי בין : טליה הילה, ליאל, אפשר גם אביה
שאלה: חישוב שנות ערלה במעבר עץ לימון: אנו העברנו עץ לימון בן 7 עם גוש אדמה (לא גדול) שצמוד לשורשים בתוספת דלי גדול עם אדמת העץ. את העץ והאדמה שתלנו מחדש בגינתנו. האם שנות העורלה אופסו או ניתן להחשיב את השנים שעברו? המעבר נעשה בלילה והשתילה בבוקר. ב מראש
תשובה: וברכת ד' אמנם נראה שהגוש מספיק, אבל כיוון שאין ודאות בעניין, נראה שיש להסתכל אם יכמשו עלים אז יש מקום לספירה חדשה, אבל אם לא תהיה כמישת עלים, אפשר להמשיך למנות ערלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נטילה במקום אחד ואכילה במקום אחר: אם אדם ממהר לצאת לדרך ובדרך לא תהיה לו אפשרות ליטול ידיו, האם מותר ליטול ידיים בבית ולברך המוציא ולאכול מהלחם ואז לצאת לאוטובוס ולהמשיך לאכול שם?
תשובה: כשאין ברירה, אם יכוון מראש שנוטל ידים בבית על מנת להמשיך לאכול בדרך מותר ודינו כדין הולכי דרכים שמשנים מקומם תוך כדי אכילתם.
שאלה: מריבות לפני חתונה: שמעתי (בהרצאה של הרב פנגר) שאמר בשם האר"י הקדוש שאם זוג הוא זיווג אמיתי יהיה להם הרבה מאוד הפרעות לפני חתונה.! ואם זה לא כך והכל מסתדר האם יש עניין לחשוב אחרת חלילה?
תשובה: נאמר בגמרא במופלא ממך אל תדרוש ואמרה התורה תמים תהיה עם ד' אלוקיך. לא צריך לחקור בדברים לא מובנים, יש לדעת שכל זיווג שהגיע לחופה וקידושין זה זיווג משמים ואם ישתדלו ללכת בדרכי התורה יזכו לסייעתא דשמיא וברכת ד'.
שאלה: התקנת אופיס במחשב: פירמטו לי את המחשב והתקינו לי אופיס שלא נראה לי מקורי,האם ניתן להשתמש בו? היה לי אופיס לפני הפירמוט אך ישן יותר,כעת אני לא יודע האם זה גזל אם אשתמש באוופיס לא מקורי??
תשובה: אם לפני הפירמוט היה לך אופיס מקורי, תוכל כעת למחוק את החדש ולהחזיר את הקודם.
שאלה: פסיקת הלכה באופן עצמאי: רציתי לדעת האם אפשרי לפסוק הלכה לפי הבנתי? כלומר, לאחר שקראתי וחקרתי והבנתי את כל דעות הרבנים בסוגיה מסוימת ומסקנותיהם, אסכים עם מי שנראה לי שהאמת עימו ואלך לפי זה לדוגמא, אם בנושא מסוים יש כמה דעות של רבנים, ואני חוקר ומבין מה גרם לכל רב לומר את דעתו, ואחרי שהבנתי אלך לפי מי שנראה לי לצודק? כמו לדוגמא, נטילת ידיים לסעודה אחרי צרכים. אם אחקור את הסוגיה לעומק, ראשונים, אחרונים, גאונים, והפסיקה הסופית, אוכל להחליט בעצמי עם מי נראה לי שהאמת עימו?
תשובה: רק מי שהגיע להוראה יכול לעשות זאת.
שאלה: חרקים בפירות וירקות: באחד האתרים הדתיים הופיע ציטוט לגבי פטל, לפיו "כמעט אין אפשרות לאכול אותו ללא תולעים". בהנחה שפטל הוא פרי כשר לאכילה אבל צריך בדיקה, האם אין במשפט שכזה ירידה לחיי החקלאים שמגדלים פטל? עוד ברצוני לשאול האם חרקים בפירות וירקות הם תערובת שאיסורה מדרבנן והאם יש בזה חלוקה בין חרקים שנמצאים מחוץ לפרי וחרקים שנמצאים בתוכו. האם בהנחה שזה איסור דרבנן, האם אפשר לפסוק כשיטות מקילות בהגדרת "מיעוט המצוי".
תשובה: וברכת ד' לא הבינותי את השאלה של ירידה לחיי חקלאים, וכי אם יש חקלאי המגדל ערלה אמירה שערלה אסורה באכילה יש בה ירידה לחיי החקלאי, כל דבר הלכה הוא לא ירידה לחיי חקלאים, וחזקה על הכותב שצר לו על החקלאי שלא ימצא פרנסתו בפטל אלא בדבר אחר. כן גם מה שנאמר בפוסקים לעניין חסה שיש בה חרקים, וכרוב שיש בהם חרקים, אין בכך אלא דברי הלכה, וכל דמיון לירידה לחיי חקלאים לא מובן כלל. אין כאן שאלה של תערובות כלל, השאלה כאן על חיוב בדיקה והרשב"א אמר שיש חובת בדיקה מדאורייתא בכל מקום שיש רוב נגיעות, וחובת בדיקה מדרבנן במקום שיש מיעוט המצוי. הנידון של הפטל הוא רוב נגיעות, ועל כן החיוב בדיקה הוא מדאורייתא, ומי שלא בודק מעלים עיניו מהאיסור. אין נפק"מ בין חרקים פנימיים וחצוניים אם הם מתעופפים או זזים ממקום למקום. אמנם אפשר לנקות פטל אבל הדרך קשה ומסובכת שדורשת השקעת זמן ומאמץ ועל כן עדיף לא להתקרב לכך, כשם שבחו"ל לא אכלו חסה ובארם צובה לא אכלו עלי גפן, ועוד מקומות רבים שלא אכלו ירקות מסוימים, למרות שהם מותרים באכילה ומי שיעמוד לבודקם יוכל לאכלם, אבל המציאות היא שזה לא שכיח ולא רגיל, ועל כן עדיף להורות לציבור להמנע מאכילה, כל זמן שאין פתרון אחר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הטעמים לומר קדיש יתום בעברית: יש אנשים ואני ביניהם שלא גדלו במסגרת דתית, וקשה לנו לומר תפילה עם כוונה בשפה שאינה שפתינו. זה מרגיש כמו דקלום חיצוני. לכן אני מעדיף שלא לומר קדיש בכלל, מאשר לומר בארמית. הרי קדיש יתום זהו מנהג מאוחר מאד בתולדות ישראל, ועיקר עניינו מבחינתי הוא צידוק הדין ולא עילוי הנשמה. לכן אני מעדיף להתספק בצידוק הדין בדרכים אחרות מאשר לומר תפילה ללא כוונה. מאותה סיבה שח בחרו לתרגם את התפילה לארמית בשביל לקרב את עמי הארצות, למה לא לאפשר ל"עמי הארצות" של ימינו להתקרב לה באמצעות מתן אפשרות לומר את התפילה בעברית? לפי מה שלמדתי שרק לתפילה בלשון הקודש יש ערך לומר אותה גם כשאין דוברים את השפה, אז אם כך, אין זה קל וחומר שרצוי לומר את הקדיש בעברית ולא בארמית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קדיש בעברית"
תשובה: בימינו האנשים משכילים יותר ורוכשים שפות זרות אין שום סיבה שלא יבינו את הקדיש בארמית,שהיא שפת אחות שלנו. מלים רבות בעברית של ימינו לקוחים מהארמית כגון: אתר, נדל"ן, שעבוד, גוביינא, שידור, בידור, אבא. אמא, סבא, סבתא, בר מצוה, בר מזל וכו' וכו'.
שאלה: מוזיקה מועתקת שמסתובבת בציבור: הרב, לאחרונה הגיע לידי אוסף וירטואלי אדיר של מוזיקה חסידית (כמה מאות דיסקים). חלק מהדיסקים ניתן לקנות היום בחנויות וחלק הם אוספים נדירים והוצאות פנמיות של חסידויות מסוימות. מסתבר שהמקור של האוסף הוא במחשב של חנות למוזיקה חסידית שכבר נסגרה. ידוע לי כי האוסף הזה מסתובב כבר כמה שנים בציבור החרדי בפרט ובציבור הדתי ככלל. חבר שלי קיבל אותו מאדם שמכר לו את המחשב וידוע לי שמחבר שלי העתיקו אותו כבר כעשרים אנשים. האם לדעת הרב ניתן לשמור כזה אוסף או שצריך למחוק את כל הקבצים?
תשובה: שירים שיש עליהם זכויות יוצרים צריך למחוק.
שאלה: טוסטר במקום עבודה: במקום עבודה ישנו טוסטר (אובן). למיטב ידיעתי עד עכשיו הוא היה פרווה אולם אתמול חיממו בו פשטידה חלבית ולכן הוא הפך להיות חלבי. לשאלתי, המזכירה אמרה לי שאף אחד לא חימם בטוסטר משהו בשרי. סמכתי על דבריה וחיממתי לעצמי בטוסטר מאכל פרווה. אולם לאחר מכן התחלתי לחשוש ומבירור עם אנשי מקום עבודתי מסתבר שפעם חיממו בטוסטר הנ"ל שניצל בשרי. האם המאכל שאכלתי היה טרף? ומה דינו של הטוסטר מכאן ולהבא? האם ניתן להשתמש בו לחמם אוכל פרווה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אם התנור היה נקי ולא חיממו בו את הבשר והחלב ביום שאת חממת האוכל בדיעבד לא נאסר. אחרי הכשרת התנור תוכלי לחמם פרוה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: דין בכור בתאומים: תאומים שהראשון הוציא ראשו בלבד ולאחר מכן הוחלט על ניתוח קיסרי ואז הוצא הולד השני קודם. מי הבכור?
תשובה: הראשון שהוציא ראשו.
שאלה: תפילת שחרית לפני הזריחה: אני יוצאת לעבודה 10 דקות אחרי הזריחה.אין סיכוי שאצליח להתפלל שחרית כמו שצריך.האם אפשר להקדים את התפילה כחצי שעה לפני הזריחה? עכשיו הזריחה ב-06:45.
תשובה: כשאי אפשר להתפלל בזריחה ניתן להתפלל מעלות השחר. ועדיף מהזמן שיכיר בין תכלת ללבן. יוצא, שחצי שעה לפני הנץ אפשר להתפלל.
שאלה: הכשרת סיר חלבי גדול: בישלתי פירה בסיר חלבי ובטעות תיבלתי אותו באבקת מרק בשרית. כיצד ניתן להכשיר את הסיר? (זה הסיר הכי גדול שיש בבית)
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אפשר להדליק גז, להפוך את הסיר שהפתח יהיה לכיון האש, לשים ניר על התחתית שלו שעכשיו היא למעלה עד שתחרך בחום. או להרתיח מים שיגלשו מהסיר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עטיית טלית: בס ד אני התחלתי לא מזמן להתפלל מנחה, בעקבות העובדה שאני גם מניח תפילין בבוקר. אני רוצה להתחיל להתפלל גם ערבית, והשאלה שלי היא אם צריך לעטות טלית במנחה ובערבית (עד עכשיו התפללתי מנחה כאשר אני עוטה טלית).
תשובה: ב"ה לך. מאוד התרגשתי לקרוא על הצעד הנפלא שלך, להתפלל מניחה, זה צעד ממש חשוב מאוד. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שאליהו הנביא נענה בתפילת המנחה, שלתפילה זו יש תפקיד חשוב מאוד והשפעה גדולה מאוד, היא משנה את כל החיים שלה אדם, ובונה בו קשר מיוחד לאבינו שבשמים. באמצע היום, כשאדם עסוק ביום יום שלו, הוא מפסיק ופונה לה', זו אמירה והתרגלות מאוד משמעותית בחיים. בתפילת מנחה לא צריך טלית, ואפשר להתפלל גם בלי טלית, אך אם זה תורם לך, תמשיך עם הטלית. בתפילת ערבית גם כן לא צריך טלית, ואם זה עוזר לך אתה יכול להתפלל עם הטלית, רק בלילה כשאנו מתפללים עם טלית אנו לא מברכים עליה, שמעיקר ההלכה אין חיוב של ציצית בלילה. המשך להתקדם, המשך להתעלות, ואשמח לעזור ולענות, לכוון ולתמוך, וממש בכל מה שאוכל, תרגיש חופשי לכתוב. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: נטילת ידיים לאחר שינת ארעי בלילה: ברכה! אדם שישן יותר מחצי שעה בצורה עראית בלילה (כגון: בבית הכנסת בליל שבועות, הושענא רבא, לימוד "משמר") האם צריך לטול את ידיו עם ברכה?
תשובה: לדעת המשנה ברורה (ד,ל) אם עשה צרכיו ייטול ידיו ויברך על נטילת ידיים. אך לדעת השו"ע אם לא ישן שינת קבע על מיטתו חצי שעה ייטול ולא יברך מפני ספק ברכות, שלא מברכים כאשר ישנים שינת עראי. (ילקו"י ד, הערה יט)
שאלה: קניית נעליים בימי השלושים של האבלות: וערב טוב. אביו של אבי נפטר בג בחשוון השנה. 1.כרגע אבי נמצא בימי השלושים לאבלות ויש לו בעיה רפואית ברגליים. הרגליים מתנפחות זה מקשה על ההליכה וישנם פטריות. האם מותר לו לקנות נעליים בתקופה הזו? 2. האם מותר לאבי לצפות בטלוויזיה בימי השלושים והשנה לאבלות? 3. על אלו תפילות מיוחדות עליו להקפיד לומר במשך השנה למען הנפטר?
תשובה: תנוחמו מהשמיים. 1. מותר. 2. אסור לשמוע מוזיקה במשך כול השנה לכן תכניות שיש בהם מלל בלבד מותר. 3. הבן אומר קדיש בכול התפילות בשחרית מנחה וערבית, ואם אין באפשרותו שימנה מישהו שיאמר קדיש כול השנה. וטוב ללמוד תורה לעילוי נשמת הנפטר.
שאלה: עשר תעשר במשכורת: בתורה כתוב: "עשר תעשר את כל תבואת זרעך היצא השדה שנה שנה.". דרשו רבותינו: עשר בשביל שתתעשר. הבנתי שלנסות את הקב"ה (כביכול) מותר לנו בדבר הזה וזה במעשר בשדך. האם אפשר "לנסותו" בעניין הזה גם אם אדם נותן מעשר ממשכורתו? אפילו 20 אחוז?
תשובה: היות וח התירו לנסות בזה מותר לנסות גם בהפרשת מעשר מן הרווחים.
שאלה: איזו ספרי הלכה לפי מנהג?: אני מתפלל נוסח ספרד וכדי להבין יותר טוב הלכות התפילה התחלתי לקרוא את "קיצור שולחן ערוך" עם הערות של הרב מרדכי אליהו. פה ושם אני קולט כשההערות מכוונות לבני עדות המזרח. בעניינים ספציפיים שלא מצאתי בספר (הלכות תיקון חצות) קראתי גם מילקוט יוסף. אבל לאחרונה שמעתי שבני אשכנז לא קיבלו על עצמם את "שולחן ערוך" ומצייתים רק למשנה ברורה. אני לא מוצא קביעה ברורה לעניין באינטרנט: מי מציית לאיזה מקור והם זה משנה אם לענייני תפילה אני קורה בעיקר מקש"ע?
תשובה: קשה לפרט בתשובה אינטרנטית את כל השתלשלות ההלכה. בקצרה: בני ספרד קיבלו עליהם את פסקי השו"ע, ולאחריו בעיקר החיד"א הבן איש חי וכף החיים. הרב עובדיה זצ"ל סבר שיש לפסוק כמה שיותר כדעת השולחן ערוך דווקא. בני אשכנז קיבלו עליהם את פסיקות השו"ע בתוספת הגהות הרמ"א המופיעות בתוך דברי השולחן ערוך, ולאחריהם בעיקר את נושאי הכלים על השו"ע: הש"ך, מגן אברהם, הגר"א ומשנה ברורה. ספר קיצור שו"ע הוא ספר שהתקבל מאוד בתפוצות אשכנז וכבר בחיי המחבר הודפס ב13 מהדורות!! וכמובן, אין אנחנו, אזובי הקיר, צריכים לשבח את הספר ומחברו שהיה מגדולי דורו. לכן, ללמוד קיצור שו"ע ולהקיף על ידו את עיקרי הדינים שיש לדעת הוא דבר גדול ומבורך. יחד עם זאת כדאי להוסיף לימוד מהספרים שמחברים בני זמננו הוציאו שהם כתובים בלשון עכשווית ומתייחסים גם לכל המציאויות שהתחדשו בשנים האחרונות. דוגמא לספרים אלו הם שמירת שבת כהלכתה  לאשכנזים, ילקוט יוסף  לספרדים  והסדרה פניני הלכה  לכל העדות. ובהצלחה
שאלה: פלסטלינה לקטן ספרדי - המשך: אם ממרח אין, אז בגיל 3-4 אין כאן אומנות פיסול וכדומה, האם בגיל כזה כן נתיר לספרדי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פלסטלינה לקטן ספרדי"
תשובה: פיסול הוא מלאכת בונה
שאלה: שליח שקנה במחיר יקר: כמה חברים רצו לקנות בושם מתנה למשהו,ואמרו לראובן אתה תקנה,ובאותו יום משהו מחברים התקשר לראובן ואמר לו שיש חנות זולה שמוכרת בזול,אך ראובן קנה במקום אחר,את אותו סוג בושם במחיר יקר מאוד. האם ראובן ישלם לחברים את ההפרש?
תשובה: א. האם ראובן הוא רק שליח או שהוא גם אחד מהחברים שרצו לקנות יחדיו? ב.האם אחד מהחברים שהתקשר לראובן התקשר על דעת כל החברים או על דעת עצמו? ג.מה טוען ראובן, מדוע הוא קנה ביוקר ולא הקשיב לאותו החבר שבקש ממנו לקנות מהחנות שמוכרת את המוצר בזול?
שאלה: המשך - חישוב שנות ערלה במעבר עץ לימון: האם יכול להיות שכמישת העלים נגרמה כתוצאה מזה שהעץ הועבר כל הדרך מקריית שמונה למרכז הארץ על גג מכונית? הרוח מייבשת את העלים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חישוב שנות ערלה במעבר עץ לימון"
תשובה: וברכת ד' לפי המסופר כעת העבירו את העץ במשך שעות ממקום למקום על גג מכונית, לכן נראה שאם הורידו את העלווה של העץ והיה גוש אדמה שעטף את שרשי העץ היטב אפשר להקל. אולם אם לא הסירו את העלווה והעבירו את העץ אם תהיה כמישה של עלים לא ניתן להקל, אבל אם לא תהיה כמישת עלים אפשר להקל ולהמשיך שנות ערלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מחמאות מגברים: ושבת שאלתי ברשותך היא איך נשים או נערות צריכות להגיב אם מחמאים להן על הבגדים או על המראה או בכלל סתם מחמאות בסביבת העבודה או בסביבה הפרטית?
תשובה: : אם גבר מחמיא לך לא להגיב ולהשאר בקרירות. אם אפשר גם ניתן לומר שאת צנועה וזה לא נעים לך לשמוע דברם מאין אלו מאיש שאינו אישך. אם אישה מחמיאה לך אזי תגידי לה על התשומת לב ועל המאור פנים שלה כלפיך.
שאלה: מצלמה שמצלמת כל הזמן בשבת את האיזור: ישנה מצלמה בשטח מסוים שמצלמת כל הזמן האם אני יכול לעבור בשטח זה? ומה הדין אם נוכחותי מפעילה את המצלמה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מעבר דרך שער עם עינית בשבת"
תשובה: רק אם נקלעת בדיעבד לשטח מצולם מותר לך לצאת ממנו בדרך הקצרה. בדרך כלל המצלמה מופעלת כל הזמן ונוכחותו של אדם יוצרת את התמונה, הוא לא מצייר בעצמו והציור גם אינו ציור ממש אך מתירים זאת רק לצורכי אבטחה וכדו' אם המצלמה מתחילה לפעול כתוצאה מנוכחות אדם מולה נמצא שהוא מפעיל אותה והדבר אסור.
שאלה: בשר לא חלק לספרדים: אנחנו ספרדים ונוהגים לאכול בשר חלק. בישלתי לשבת תבשיל ולאחר הכנתו גיליתי שהבשר לא חלק. האם אפשר לאכול אותו? אני בספק אם יהיה לי זמן להכין משהו אחר במקומו.
תשובה: ההקפדה על בשר חלק היא הלכה חשובה יותר מהרבה חומרות בתחום הכשרות לספרדים וגם לאשכנזים טוב להקפיד על כך. אך אם בישלת ובמיוחד לפני שבת מותר לאכול וסומכים על הפוסקים המקילים.