LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: צום תשעה באב: אבקש לדעת באיזה שעה מתחיל צום תשעה באב השנה?
תשובה: בשבת בשעה 19:30. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: גידול זקן ופאות: א. האם יש ענין לא להתגלח ולגדל זקן? ב. האם יש עניין לגדל פאות?
תשובה: א. ודאי שיש ענין לגדל זקן, וזה שמגלחים זה נגד הטבע, הרי הקב"ה ברא את האשה בלי זקן ואת האיש עם זקן. אמנם התורה לא אסרה אלא אם כן משחית את הזקן, אבל ודאי שראוי לגדל זקן שהוא הדרת פנים של אדם מישראל. ב. בפיאות יש איסור לגלח עד הסוף וחייב להשאיר כמה מלימטרים, ומי שמגדל פיאות ארוכות זה מידת חסידות.
שאלה: נוסח תפילה: סבי נוהג להתפלל בנוסח האדמו"ר הזקן. ואבי בבר מצוה שלו עבר לנוסח ספרד. האם אני צריך לחזור לנוסח של סבי?
תשובה: אם התרגלת לנוסח ספרד אינך צריך לחזור.
שאלה: רשימה של מקוואות בבני ברק: לפני כחודש עברנו דירה לבני ברק ועוד כמה ימים אני צריכה לטבול ואני לא יודעת איפה יש מקווה. אם אפשר לשלוח רשימה.
תשובה: בכתובת זו יש רשימה: הרב שמואל הולשטיין
שאלה: מצוות התלויות בארץ: ב"ה, אנחנו לומדים הלכות תרומות ומעשרות, רצינו לשאול מס שאלות, אם הרב יוכל לענות לנו: 1. האם הרב יכול להמליץ לנו על ספר שהוא כעין "משנה ברורה", שגם מבאר את הדברים היטב למי שלא כ"כ מבין בענייני מצוות התלויות בארץ. למעט השו"ע, כמובן. 2. למדנו שיש ב דברים הקובעים לעניין חיוב ההפרשה: שתיגמר מלאכתו ושיראה פני הבית. א. מה היחס בין ב התנאים הללו, האם שניהם נצרכים או די בא מהם? ב. האם ייתכן שפרי חוייב בהפרשה ועדיין ניתן לאכול ממנו בדרך עראית.
תשובה: 1. הספר המומלץ הוא ערוך השלחן העתיד. מיועד ביחוד לאנשים שרוצים ללמוד לעומק ולדעת את השיטות השונות. 2. אחר גמר מלאכה, אם עומדים להכנסה לבית, אפשר לאכול ארעי (מעשר פ"ג ה"ד), ואולם לאחר כניסה לבית אין לאכול אפילו בצורה ארעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מהיכן באו הפלישתים: הקב"ה נתן ביד בני ישראל את שבעת העמים בארץ כנען, מה שמפליא אותי שלא מדובר על הפלישתים אלה בסוף כיבוש הארץ, אלא אנו מתחילים ליפגוש בהם בספר שופטים. השאלה מאיין באו וכיצד לאורך כל השנים, למעשה עד גלות בבל אנו רואים שהם אויבים שאין להיפטר מהם?
תשובה: לך, בתקופה העתיקה היו שני קבוצות שהתכנו "פלישתים", אלו שבימי האבות ואלו שבתקופת השופטים. שניהם גויים שהגיעו לכאן בדרך הים. פרטים מרבים על הפלישתים ועל מוצאם תוכל למצוא באתר הבא: לימוד מהנה.
שאלה: טבילה בתשעה באב: מה עושים אם הטבילה נופלת במוצאי שבת ערב תשעה באב?
תשובה: טובלים במוצאי תשעה באב, קרי יום ראשון בערב. הכנות שניתן לעשותן ביום שישי כדאי לעשות אז, אולם את רוב ההכנות עושים לאחר צאת הצום. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: מה אכלו הצאן והבקר במדבר?: בזמן יציאתם של בני ישראל ממצרים ושהותם במדבר, היו הם עם רב והיו להם עדרים רבים של צאן ובקר לצורך קורבנות ואוכל. שאלתי ובקשתי היא - כנראה שהצאן והבקר שתו מבארה של מרים, אולם מה אכלו הצאן והבקר, מן?
תשובה: אכן, מובא במדרש שלאחר שבני ישראל היו מלקטים מהמן, היה משמש לאכילה לחיות ולבהמות (מכילתא דרבי ישמעאל בשלח, מס' דויסע פרשה ד): "כיון שחמה זורחת עליו היה פושר והולך ונחלים היו מושכין ממנו והולכין לים הגדול ובאין אילים וצבאים ויחמורים וכל בהמה ושותין מהם ואחר כך באין האומות וצדין מהם ואוכלים אותן וטועמים בהם טעם מן שהיה יורד לישראל", אמנם המדרש מדבר בשבחו של המן, שגם הגוים וחיות הבר היו אוכלות ממנו, אך לא מן הנמנע שגם בהמות ישראל היו ניזונות ממנו. עוד אציין כי מובא עוד במדרש כי בארה של מרים, היה משמש להשקייתם של גנות ופרדסים שצמחו ממנה סמוך למקום מושבם של בני ישראל, ומהם ככל הנראה ניזונו גם בעלי החיים. מקורות: ירושלמי שבת ז, ב עבודה זרה מד. במדבר רבה יט, ו, אור החיים במדבר טו, לב, מנחת חינוך, מוסך השבת חרישה, ו, שו"ת ציץ אליעזר יד, סז. ר' ידידיה הכהן
שאלה: חיוב נשים במצוות: אני יודע שנשים פטורות מכמה מצוות כיוון שהם צריכות לשמור על הבית ולטפל בילדים וכו. אז (אם הסיבה שאמרתי לעיל נכונה אולי אני טועה) למה נשים אשר אינן נשואות ואין להם ילדים לא צריכות לעשות את כל המצוות כמו גברים? למה אני ילד בן 14 צריך לקום למניין ולאכול בסוכה אם ילדה בת 14 אינה צריכה לקום למניין ולאכול בסוכה?
תשובה: זה נכון מאוד הסיבה שכתבת שנשים פטורות ממצות הקשרות לזמן מסוים מכיון שהם צריכות להתעסק עם המסגרת המשפחתית. אבל יש סיבה נוספת והיא קשורה לאופי של הנפש של האישה השונה מהנפש של הגברים. גברים תפקידם בעולם להתעסק עם חיי המעשה, עליהם מוטלת האחריות לפרנסת הבית וכך הקב"ה ברא אותם עם נפש מאוד מעשית, ולכן הדרך שלהם בעבודת ה' היא התעסקות במצוות היותר מעשיות. לעומת זאת הכשרון של האישה הוא בצד הרגשי המאוד מפותח, ולכן גם התפקדים שלהם בבית הם לתת את האהבה והרגשה הטובה בבית. ולכן דרך עבודת ה' שלהם היא פחות ההתעסקות עם המצות שקשורות למצות מעשיות המגבלות בזמן. בנוסף לכך גם על פי הסיבה שכתבת צריך לזכור שהמצב הרגיל והנורמלי של אישה שהיא נשואה ולכן גם בחורה בת 14 צריכה להתרגל למצב שלא היה לה זמן להתעסק עם מצוות אלא תעבוד את ה' על ידי השקעה בבנין הבית עם מידות טובות.
שאלה: חינוך אח מתבגר לעבודת ה  בחופש: יש לי אח בן 14. לומד בישיבה תיכונית במרכז הארץ. אח שלי חניך בבני עקיבא, אנחנו גרים בישוב מעורב, ויש לנו בבית טלויזיה ואינטרנט. אנחנו בעיצומו של החופש הגדול ואני ממש דואגת לאח שלי מבחינה רוחנית. הוא לא מקפיד לקום לתפילת שחרית, ואפילו למנחה וערבית הרבה פעמים הוא שוכח ללכת וזה ממש כואב לי! אני משתדלת להזכיר לו, אבל המצב חוזר על עצמו. אני מפחדת לא בטוחה שזו הדרך - לבוא ולהעיר לו, אבל אני לא יכולה לראות את המצב מהצד ולהתעלם. ובכלל על לבישת ציצית ולימוד תורה וכדו יש רפיון גדול. אני חוששת שההערות שלי ירגיזו אותו ויגרמו לו למצב הפוך. למרות שאני משתדלת לומר לו את הדברים בנועם ולשתף אותו בכאב שלי עליו. הוא אמר לי שאני צודקת והוא שמח שאני אומרת לו את הדברים אבל הם חוזרים על עצמם כל פעם מחדש לצערי.ובמיוחד כשבאים חברים או כשהוא הולך אליהם. אודה מאוד על תשובת הרב. ושתהיה לנו העצה הנכונה!
תשובה: תשומת הלב שלך לאחיך היא חיובית, אך את תפקיד החינוך עליך להשאיר להורים. זהו תפקידם וצריך לתת להם לעשות אותו כפי שהם מבינים. זה לא אומר שאת צריכה לראות ולשתוק, אבל את לא צריכה להרגיש שהאחריות היא עליך. את צריכה לסייע - במקום שאפשר, אבל לא לעסוק בהערות, שבדרך כלל גם לא עוזרות. עיקר העזרה שאת יכול לתת לו היא לשוחח איתו - ולא בשעת מעשה - על החשיבות של הדברים ועל הצורך לשמור על מסגרת תורנית מסוימת גם בחופש. להסביר לו שגם בחופש אפשר להתקדם או לסגת אחור, וזה תלוי בו. וגם לדבר על הערך של ההתמודדות וחוסר הכניעה לפיתויי החופש. על המתנה הגדולה שיקבל אם יצליח לגבש לעצמו אופי של אדם שאינו נכנע ואינו מוותר על אמונותיו. לעודד תופעות חיוביות על ידי חיזוקים חיוביים כמו: יפה שזכרת ללכת לתפילה, או שמחתי לראות אותך מעיין בספר קודש וכד'. את יכולה גם להזכיר, אם זה מתקבל בהבנה, אבל לא כדאי להרבות בזה כי אז הוא יפסיק להתייחס לתזכורות שלך. גם השיחות צריכות להיות במידה ולא יותר מדאי. והעיקר לדעת כי לנערים ונערות רבים ישנה נפילה רוחנית בתקופת החופש (אצל בנים זה מורגש יותר בגלל החיוב להתפלל בציבור וכד'). אבל כשהם חוזרים לישיבה או לאולפנה הם שוב מתחזקים. צריך להאמין בו שהוא רוצה להתקדם ולהתעלות, אלא שאל מול פיתוי החופש הוא מתקשה להתמודד, אבל הוא הולך ובונה את אישיותו ובסוף הוא גם יצליח.
שאלה: להתפלל נגד מעבר דירה: ההורים שלי רוצים לעבור דירה וכבר בשלב מתקדם ואני מאד מאד לא רוצה לעבור, האם מותר לי להתפלל שלא נעבור דירה?
תשובה: : מותר לך להתפלל שאתה לא רוצה לעבור דירה. אולם עליך להתפלל בעיקר שיהיה טוב לך וטוב להורים שלך. אני מניח שאתה לא רוצה לעבור דירה משום שאתה חושש שיחסר לך חלק מן הטוב שיש במקום המגורים שיש לך עתה. עיקר תפילתך שיהיה לך את כל הטוב שיש לך עכשיו ושהטוב ילך ויתרבה. גם אם בסוף תעבור דירה אין זאת אומרת שתפלתך הלכה ריקם. אתה יכול לעבור דירה והקב"ה ידאג שבבמקום החדש שתגיע יהיה לך טוב מעין מה שיש לך במקום שאת הנמצא בו עתה.
שאלה: גדר דבר האבד: מה אומר המושג "דבר האבד", כמו בחול המועד וכיוצא בזה. האם כל דבר שאני מפסיד ממנו משהו נקרא דבר האבד או רק מקרים מסויימים נקראים כך (אם הרב יכול להתייחס לעניין של מבצעים בחנויות שלא בהכרח גורמות לי נזק)? האם זו קולא שאפשר לסמוך עליה בכל מצב או שזה רק בשעת הדחק, האם יש עניין לפנים משורת הדין לא לעשות דבר האבד?
תשובה: להרבה שיטות מניעת רווח אינה דבר האבד. הדוגמא לדבר האבד היא השקיית השדה, שאם לא ישקו אותו ינזק. אי קניית מוצר במבצע זו מניעת רווח. אם מדובר בהפסד גדול אפשר לסמוך על השיטות המקלות, אך אם המוצר אינו חשוב כל-כך - לא לסמוך על השיטות המקלות.
שאלה: הנקה ותשעה באב: בני נולד בשבוע מוקדם ואושפז בפגיה למשך חודש וחצי. בפגיה הוא הואכל דרך זונדה ואז דרך בקבוקים בהדרגה, עד שהתרגל לגמרי לבקבוקים ולא הצליח לינוק. הנחיית כל הרופאים שם היתה שחלב אם, שיש בו נוגדנים למחלות, הוא המזון הטוב ביותר לתינוק ובמיוחד לפג, שהמערכת החיסונית שלו חלשה עד לגיל שנה בערך. לכן שאבתי לבני חלב כבר מההתחלה, אך כיון שרק שאבתי ולא הנקתי לא נוצר לי הרבה חלב, ותמיד הוא הוזן בעיקר ממטרנה לפגים וכמה ארוחות ממני. עכשיו שבני בבית ב"ה ואני גם מטפלת בו ומאכילה ע"י בקבוקים, בקושי נותר לי זמן לשאוב. היום אני שואבת רק בוקר וערב ונותנת לבני בערך חצי ארוחה אחת ביום מהחלב שלי. הרופאים אומרים שחשוב להתמיד וכל טיפה חשובה. כידוע, צום ממעיט את החלב, ובמצב שלי יתכן ויפסיק אותו לגמרי. איך עלי לנהוג בתשעה באב? לא לצום, לאכול פחות משיעור?
תשובה: את לא צריכה לצום. הרב חיים כץ
שאלה: חרקים בפטריות: האם כיום יש בעיות חרקים בפטריות טריות או בתוך קופסת שימורים, כיצד ניתן לבודקם?
תשובה: אי אפשר לבדוק חרקים בפטריות שבקופסאות, צריך לסמוך על ועדי הכשרות. ברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: העדר חכמה וידיעת האמת?: הרמב"ם במורה נבוכים חלק ג פרק יא כותב, שכל השנאה והמלחמות בין אומות העולם נובעים מהעדר חכמה וידיעת האמת. אשמח אם הרב יוכל לפרט על איזה מידע מדובר, האם ואיך אפשר לתרגם את הרמב"ם הזה למעשה?
תשובה: הרמב"ם עצמו בכמה מקומות הסביר שמדובר הוא בידיעת דת האמת וידיעת ה' יתברך. (עיין בהל' מלכים פרק יב הל' א, ה). וידיעה זו כוללת את ידיעת מציאות ה' ואחדותו ודרכי הנהגתו את העולם ובחירת ישראל ויסוד נבואת משה ואמיתותה ועוד (כפי שפרטם הרמב"ם בתחילת הלכות יסודי התורה ובתחילת הל' עבודת כוכבים). ובאופן כללי מתכוון הרמב"ם אל מדעי האמונה שהלומד אותם ומעמיק בהם לומד להבחין בין עיקר ובין טפל, בין מה שמקרב את האדם אל שלמותו לבין מה שמרחיק אותו ממנה, ובין מה שנראה טוב אבל באמת הוא מזיק, לבין מה שמביא את האדם אל ההצלחה הנצחית. וידיעת דבר זה מביאה את האדם לאהבת הבורא ולאהבת בריותיו, ולרכז את מאמציו בעשיית טוב לכל, ולרכישת הדעת ומידות טובות ומעודנות, ולמאוס ברע. וממילא אין הוא שואף לעשות רעה לחברו או לכבוש ארצו וכד' לפי שאין זה מביא אותו להצלחתו האמיתית. כמובן שכדי הפוך את דברי הרמב"ם הללו למעשיים צריכים להעמיק בלימוד עיקרי אמונת ישראל מספרי הרמב"ם, ומספרי שאר רבותינו הגדולים שלימדו וחינכו אותנו להתקרב אל ה'. ויתן ה' ותרבה הדעת ויתקיים בנו "ומלאה הארץ דעה את ה' כמים לים מכסים".
שאלה: האם אני "בשרית"?: 1. אני יודעת שבתשעה באב לא אוכלים בשר אז רציתי לשאול. אם חיממתי פיצה חלבית במקרוגל שלפני תשעה באב חיממנו בו גם בשרי זה אפשרי? 2.אם אני אוכלת בכלים שאוכלים בהם בשרי משהו פרווה האם אני נקראת בשרית או לא? 3.כמה זמן מחכים אחרי שאוכלים גבינה קשה? (כמו גבינה צהובה. אני נוהגת לחכות 6 שעות וחלק אומרים 4)
תשובה: 1. במיקרוגל שחיממו בו בשר אפשר לחמם דבר חלבי רק אם הוא מכוסה היטב מכל הצדדים. אם חיממת דבר מכוסה מותר לך לאכול את זה בתשעת הימים. (בתשעה באב צריך לצום ולא לאכול). 2. האוכל לא נהפך לבשרי ואת לא נקראת "בשרית". 3. אחרי גבינה קשה יש לחכות כמו בין בשר לחלב אולם גבינה צהובה רגילה אינה נחשבת לגבינה קשה.
שאלה: תביעת נזיקין בזדון לאחר הסכם פשרה : לאחר שהסכמתי לקבל הסכם פשרה בבית המשפט, אשר קיבל תוקף פסק דין, התברר כי בדירה נעשו נזקים בזדון והדירה סבלה מהזנחה קשה. אילו פסקי דין במורשת ישראל יוכלו לבוא לי לעזר כאשר אגיש תביעת נזיקין? בית המשפט נוטה בדר"כ לדחות תביעות אלו מכיוון שלטענתו בהסכם פשרה ידעו הצדדים כי עליהם לעשות וויתורים מסוימים אך במקרה הנ"ל נאלצתי לקנות את הדירה מבלי שניתנה לי הזכות לראותה אפילו פעם אחת, ניתן לומר כי נאלצתי לקנות "חתול בשק" בגלל פסק דין. להלן המקרה בכמה מילים: הסכסוך קיים בין שני אחים, אבא שלי ואחיו. לפני 20 שנה בנה אבי בית פרטי בין שלוש קומות לאחר סיום הבניה נתן אבי לאחיו את הזכות לגור בקומת הקרקע תמורת סכום סימלי בלבד. האחים כרתו בינהם חוזה בכתב כי לא מתקיימת מכירה בפועל וביום בו ירצה האח לעזוב את דירת הקרקע ינתן לו כספו בתוספת פיצוי. האח עזב לאחר 15 שנים את הבית, השאיר שם את בתו ובעלה הטרי ותבע את אבי על שליש מערך הבית. לאחר סירובו של אבי לת החל האח בתהליך משפטי בו קבע השופט על פשרה בין הצדדים או שיהפוך את החוזה לשטר מכר. האח העוזב קיבל כמעט שליש מערך הבית ואנו נאלצנו לשלם על מנת למנוע תהליך משפטי נגדנו וגם כי מצבם הבריאותי של שני האחים אינו מרומם. למרות בקשתנו לא הורשה לנו לראות את הדירה אפילו פעם אחת. בפסק דינו של השופט לא הוזכר כלל כי עלינו לקבל את הדירה ראויה למגורים. עם קבלת הדירה התגלו הזוועות שבגללן כנראה לא ניתן לנו לראות את הדירה ע"י האח העוזב, רטיבויות קשות שכוסו עם קלקלרים, לקיחת חלונות דלתות וידיות, חלקים רבים שבורים, טינופת ובעיקר נזקים בזדון. לא ציפינו לקבל בית מושלם אך מה שראו עיננו רחוק מלהיות בית למגורים. לכן שאלתי היא כיצד מורשת ישראל ופסקי הדין בתוכה יוכלו לבוא לי לעזר לקבלת פיצוי הולם או חלקי? אין סיכוי בעולם כי האח העוזב יסכים לשלם דבר ללא תביעה.
תשובה: ישנו איסור להתדיין בדיני ממונות שלא עפ"י דיני התורה. וכתב הרמב"ם שכל הבא לידון בפניהם הרי זה רשע וכאלו חרף וגידף והרים יד בתורת משה רבינו (הלכות סנהדרין פרק כ"ו הלכה ז), וזו העזרה שמורשת ישראל יכולה לתת לך. אף המהרי"ק בשורש קנ"ד אמר שמי שהלך להתדיין בערכאות והפסיד שם אין נזקקים לו כשבא לבית הדין. לכן נראה שאם הפסדת (לטענתך) בדין זה אין מה לעשות ולהבא יש להתדיין בבית דין לעניני ממונות שדן על פי דיני התורה. הרב יהודה אודסר
שאלה: בשורה משמחת בתשעה באב: האם מותר לבשר בשורה מאוד משמחת מראש חודש אב וביום הצום, בשורה שתביא שמחה עצומה למשפחה?
תשובה: אם אפשר להמתין עדיף. הרב חיים כץ
שאלה: בד דמוי טלית- לגבי התעטפות: הבנתי שיש הלכה שאסור להתעטף עם בד שיש לו קצוות מרובעים כמו שדומה לטלית. לדוגמא צעיף שהוא מאוד רחב. אז לגבי זה, האם מותר לי בביתי להתעטף בשמיכה?
תשובה: מותר להתכסות בשמיכה ממספר סיבות. "ופוק חזי מאי עמא דבר" - צא וראה כי כך נוהגים כל העולם כולל כל גדולי הרבנים. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: בדיקת חרקים בפטריות טריות: האם, ואיך ניתן לבדוק פטריות טריות, וכן כמה דבר זה הינו בדיעבד?
תשובה: קשה מאד לבדוק פטריות טריות. צריך לקחת רק פטריות טובות שלמות ללא נקבים חיצוניים, להפריד את הראש מהרגל, ובאזור הזה יש להתבונן היטב שאין שם נקבים דקים, או תולעים לבנות קטנים. אם נמצאו נקבים או תולעת לבנה קטנה אין לאכול. גם את הרגל עצמה של הפטריה אין לאכול לפני בדיקה חזותית שאין בה נקבים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אני לא הולך למילואים מאז הגירוש: מאז הגירוש אינני הולך למילואים. הסברתי זאת למג"ד שלי ובינתיים הוא לא מעניש אותי. כל עוד הצבא לא היטהר מן הפשעים כנגד העם היהודי שעשה, וכל עוד הוא מקבל על עצמו לעשות כל אשר ייאמר לו. אני מודע להפסד המצוה הגדולה שהרי רוב הצבא רוב הזמן עושה דברים טובים. אבל אני טוען שאם כולם היו עושים כמוני היה ברור שמעתה ועד עולם לא תהיינה עקירות. חבריי בישיבות מבקרים אותי בחריפות. מה דעת הרב על כך?
תשובה: יתכן שאם אלפים רבים היו נוהגים כמותך זה היה פועל על הממשלה. אך כנראה שאלפים לא מוכנים לעשות כמותך. אם כן יש במעשיך משום בטוי של מחאה חריפה כנגד פשע הגרוש. יש לזה ערך מסוים. האם הוא שקול כנגד הפסד המצוה של השתתפות בהגנה על עם ישראל? יש צדדים לכאן ולכאן.
שאלה: מזגן חדש לבית כנסת בתשעת הימים: האם אפשר להשתמש במזגן שהוזמן לבית כנסת, והגיע בתשעת הימים? בית הכנסת חדש ופעיל כמה חודשים אך אין בו מזגן והשהות בו לא נעימה.
תשובה: כן. הרב חיים כץ
שאלה: ק"ש בשעה מאוחרת: אם אדם שקשה לו לקום בבוקר מוקדם, ובימי החופש הוא קם רק ב-2 וחצי בדרך כלל, האם הוא יוכל לומר קריאת שמע בשעה 2 למרות שהוא פתח את העיניים ב-8 והוא אומר לעצמו בלב שהוא יניח תפילין יותר מאוחר. א. האם הוא יכול לקרוא את קריאת שמע בשעה 2? ב. מה זאת אומרת יקרא קריאת שמע ללא ברכות על אלו ברכות מדובר? ג. האם הוא יכול להתפלל 18?
תשובה: א. זמן קריאת שמע עד שלוש שעות זמניות מהבוקר (הזמן המדוייק לכל יום מתפרסם בלוחות שנה וגם באתר שלנו) ומכאן ואילך אדם שלא קרא קריאת שמע צריך לקרוא אולם אין לו שכר של קריאת שמע (ומקבל עול מלכות שמים בזמנה) אלא שכר של לומד תורה. ב. אדם שלא קרא קריאת שמע בזמנה יכול לקרוא את קריאת שמע עם ברכות קריאת שמע (הברכות שאומרים בתפילת שחרית לאחר "ברכו" עד לשמונה עשרה נקראים ברכות קריאת שמע) רק עד סוף שעה רביעית, סוף זמן תפילת עמידה. לאחר מכן יקרא קריאת שמע ללא ברכות אלו. ג. הוא אינו יכול להתפלל שחרית כי הגיע כבר זמן מנחה. אם הוא אנוס בשינה עד אחרי חצות הוא צריך להתפלל תפילת עמידה פעמיים, הראשונה לשם מנחה והשניה לתשלומין על שחרית.
שאלה: ערלה בשיח צבר: שתלנו בגינה שיח צבר לנוי לפני כשנתיים, והשנה ראינו שהוא הוציא פירות. האם הם ערלה?
תשובה: שאלתך היא על עץ נוי שכעת רוצים לאכול את הפרי. א. ידועה מחלוקת האחרונים האם עץ נוי הוא מוגדר כעץ לגדר (סייג) שפטור מערלה או שמא עץ נוי הרי זה חייב תמיד. והנצי"ב כידוע החמיר מאד בשאלה זו, ובייחוד שמדובר כאן בעץ פרי ממש, שידוע שמניב וכל עץ נוי שאדם נוטע בגינתו ויש לו פירות האדם בד"כ חושב גם לנוי וגם לפרי. ועל כן לעניין צבר קשה להקל שהרי הוא ניטע גם לפרי. ב. אפילו אם לא נחלק ונאמר שניטע רק לנוי דינו כעץ סייג שפטור מערלה, בכו"א גם עץ סייג אם בשנה השניה חשב למאכל חייב בערלה. הרי הוא מערב מחשבת חיוב בעץ וחייב בערלה. על כן נראה שהצבר שלכם נידון כעץ מאכל שחייב בשנות ערלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קברות צדיקים: האם מותר לעלות כל הזמן לקברות צדיקים? האם אחרי שיוצאים מבית הקברות צריכים להתקלח?
תשובה: באופן כללי, לא הולכים הרבה פעמים לבית קברות אולם מי שרוצה להתפלל לקב"ה ליד קברו של צדיק רשאי לעשות כן בכל זמן שירצה. אחרי שיוצאים מבית קברות יש ליטול את הידיים שלוש פעמים לסירוגין, כמו בבוקר.
שאלה: הסרת שיער בימינו: רציתי לדעת האם לגבר מותר להסיר השיער בחזה ובמקומות נוספים בגוף, שהרי כידוע היום זהו אינו רק מנהג נשים, ועד כמה שזכור לי הרמב"ם והרשב"א התירו זאת, והאם זה משנה על ידי מה (משחה, מכונה וכו ). באם זה עדיין אסור מהטעם הנ"ל, האם מותר להסיר משום פצעים?
תשובה: משום פצעים ודאי שמותר כי זה עניין רפואי וכמו שמותר בניתוח. ואם זה באמת התפשט גם לגברים, נדמה לי שהפרישה אומר את זה ביו"ד קפ"א, שמנהג שנפוץ גם אצל גברים אין בו לאו של "לא ילבש"
שאלה: יחס למומר גרוע מאתאיסט: מי נחשב יותר גרוע - יהודי שהתאסלם ומתנהג כמוסלמי לכל דבר (עבר לדת שאינה ע"ז), או -יהודי שמגדיר עצמו אתאסיט, כלומר כופר במציאות רוחנית כלשהיא, עושה ככל העלה על רוחו, מגדיר עצמו כאזרח המדינה כמו הולנדי בהולנד?
תשובה: נכון שאנו לא מגדירים את האיסלם כעבודה זרה אבל אם למשל מכריחים מישהו לעבור לדת האסלם כיון שדת זו כופרת בתורת משה יש לזה די של יהרג ובל יעבור (הריטב"א והרדב"ז). הנצי"ב בפרשת ניצבים וילך מתייחס לזה ואומר שמי שלא מאמין בכלל זה במידה מסוימת זה יותר גרוע ממי שמאמין במשהו, כי הוא לא מאמין שיש משהו חוץ מחמשת החושים שלו אבל מי שמאמין בטעות- אם יעמידו אותו על טעותו יכול להיות שיחזור בתשובה.
שאלה: אזכרות שם ה  בסיפור: האם מותר לכתוב בסיפור אזכרות - קל עם א ואלוקים עם ה, כששמים דברים בפי גיבור בסיפור שאינו מקפיד על כך ורוצים שדברים יראו אותנטיים?
תשובה: אם זה ספר שיקפידו על קדושת הדפים ולא יזרקו, זה מותר. בדרך כלל נוהגים שלא לכתוב שמא זה יטשטש או ימחק באיזו צורה אז אם זה ספר לימוד אפשר לכתוב עם שם הויה אבל אם זה לא כך יש מקום להקפיד שזה לא יכתב שם ה' ממש.
שאלה: ספר שמכיל דברי תורה וגם ברית החדשה : הרב השיב כי ברור שיהודי שומר תורה ומצוות אין לו לקרוא בספר שיש בו גם תורה וגם ברית חדשה, יש לסלק ספר כזה מהבית ואת דברי התורה שבו יש לגנוז. מה שלא ברור לי: בתשובה נכתב שעלי לסלק את הספר מהבית ולגנוז את דברי התורה שבו. יש בעיה פרקטית לעשות את זה (לגנוז את דברי התורה),כיוון שחלק מהעמודים הוא כתוב בצורה מעורבת. (כלומר פעמים רבות מדובר בערבוב של טומאה בקודש באותו משפט או באותה פסקה לאורך כל הספר) לא ברור לי מהתשובה איך אני צריך לעשות את זה מבחינה פרקטית. לא רציתי שהספר הזה יהיה ברשותי, אבל הוא עכשיו ברשותי, ואני מאוד רוצה לדעת איך לסיים את הטיפול בנושא?
תשובה: בד"כ בתנ"ך יש דפים רגילים ותוספת שלהם בסוף במקרה כזה ובכל מקרה שאפשר להפריד, אז לגנוז את מה שצריך ואת השאר לזרוק. אם אי אפשר אז לגנוז הכל.
שאלה: בדיקת קטניות: רציתי לדעת מה אופן הבדיקה של: א. עדשים שחורים (לא ירוקים חומים). ב. שעועית מש (סוג של שעועית מאוד קטנה בצבע ירוק בורדו). ג. קינואה. ויישר כח!
תשובה: 1. עדשים שחורים - בדיקתם כבדיקת עדשים חומים. והעיקר הוא לקנות תוצרת טריה שאין בה קורים, ואין אבק בשקית. לאחר מכן שאר הבדיקות הרגילות. 2. יש לקנות תוצרת טובה וטריה, לאחר מכן לבדוק את הגרגרים חזותית שאין הם נקובים וככד', לאחר מכן להשרות במים (לילה), לאחר מכן לשפוך את המים ולראות יש נקבים וחורים בתוך השעועית (מש). 3. קינואה צריך לבדוק על גבי משטח לבן, שאין ביניהם חרקים, ולאחר מכן אפשר לאכול. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: סיום ברכת קריאת שמע: מדוע בתפילת שחרית לפני קראת שמע אומרים "הבוחר בעמו ישראל באהבה", ובערבית "אוהב את עמו ישראל"?
תשובה: ברכות קריאת שמע, שהן ברכות ארוכות, נחתמות בסופה של כל ברכה מעניין הברכה. כלומר, בחתימת הברכה תקנו חכמים לומר בתמציתיות, כמעין סיכום, את עניינה המרכזי של הברכה. ואע"פ שהברכה השניה של קריאת שמע בבוקר ובערב דומה, יש הבדל דק ביניהם. ברכת קריאת שמע של שחרית עוסקת בבחירת ישראל, כמו שאנו אומרים "ובנו בחרת מכל העמים" וכו'. ודאי שבחירה זו באה לידי ביטוי בתלמוד תורה וביחס המיוחד שלנו אל התורה, ולכן אנו מאריכים לבקש מה' שיתן לנו דעת ללמוד תורה. אולם שאנו אומרים בערבית, עניין הבחירה לא מוזכר במפורש, ובמקומו באה אהבה ה' אותנו, "אהבת עולם בית ישראל עמך אהבת" וכו'. ודאי שאהבה זו מביאה אותנו לידי שמחה בה' ובתורתו, ולכן אנו מזכירים "ונשמח ונעלוז בדברי תלמוד תורתך". בסופה של כל ברכה באה חתימה מעין הברכה: בשחרית: הבוחר בעמו ישראל - שהוא סיכום עניין הבחירה שהוזכר קודם. בערבית - אוהב את עמו ישראל - שגם הוא מעין סיכום לנאמר קודם. כמובן שברובד העמוק אהבת ה' אותנו ובחירתו אותנו הם עניין אחד, וענין הברכות קשור זה לזה.
שאלה: רכישת מגילת אסתר בתשעת הימים: הזדמנה לי מגילת אסתר מהודרת. האם מותר לי לקנותה בתשעת הימים אם קיים חשש שאחר יקדים אותי וירכוש אותה? בהנחה ומותר לרכוש אותה האם ומתי עליי לברך שהחיינו?
תשובה: אם יש חשש שתפסיד את המגילה, הרי זה בגדר דבר האבד, ומותר לך לקנותה. אם יש לך שמחה בקנייה עצמה תברך (מאחר והיום יום שישי) שהחיינו בשבת.
שאלה: ת על ביטול מטפלת: בערך בתחילת חודש סיון רשמנו את ביתנו למשפחתון,לצערנו פיטרו אותי מעבודתי באופן פיתאומי ועקב כך אנו נאלצים לעבור דירה בזריזות למקום בו אוכל להתפרנס. עקב כך אנו נאלצים לבטל את רישום ביתנו מהמשפחתון. במסגרת המשפחתונים לא חותמים על התחיבויות מסוימות ומסגרת זו פחות מחייבת, לדוגמא בעלת משפחתון (אחר) שקבענו איתה החליטה לא לפתוח השנה את המשפחתון, וכן ברור לצדדים שבמקרא ולא תהיה כימיה בין הצדדים ההורים רשאים לקחת את בנם למשפחתון אחר. אנו הודענו למטפלת 3 וחצי שבועות לפני תחילת המשפחתון שאנו לא נשלח את ביתנו למשפחתון אבל בעלת המשפחתון אמרה שהתקשרו אליה הורים אחרים והיא אמרה להם שאין מקום ובגללנו היא הפסידה לקוחות. בעלת המשפחתון אומרת שאנו נחליט אם לפצות. האם אנו צריכים לפצות אותה או שלא? (לצערנו אין לנו כסף לשלם מחוץ לשורת הדין)
תשובה: אם לא כתוב בחוזה כלום והודיעו שבועים שלוש לפני לא נראה לי שצריכים לפצות.
שאלה: איסור נגיעה בפנויה (נידה): האם אישה פנויה שהיא נידה היא בכלל איסור עריות, האם נגיעה באישה כזאת הוא בגדר יהרג ובל יעבור או פנויה נידה היא גדר אחר ומהו?
תשובה: בכלל איסור עריות. נגיעה של חיבה באשה (גם פנויה) נידה הינה לפי חלק מהראשונים (הרמב"ם ועוד) בגדר של יהרג ובל יעבור. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: ט  באב ויום הכיפורים שחלים בשבת: מדוע נדחה צום ט באב מפני השבת, ואילו צום יום הכיפורים לא?
תשובה: יש הבדל בין שני הצומות האלו. צום יום הכיפורים הוא מן התורה, בעוד צום תשעה באב הוא מדרבנן. התורה אומרת: "אך בעשור לחודש השביעי הזה יום הכיפורים הוא" (ויקרא כג,כז), ופירשו 'דעת זקנים מבעלי התוספות': "לפי שכל שאר ימים טובים נקראים מקרא קודש לאכול ולשתות ולהתענג, וזה אסור בכל אלו.", כלומר: יום הכיפורים הוא יוצא דופן בכך שבו אסור להתענג כבשאר יום-טוב, ואף עונג שבת נדחה מפני קדושתו, שעונג שבת הוא רק מדברי נביאים, וצום יום-הכיפורים הוא מן התורה. בנוסף, התורה בעצמה אומרת: "והיתה לכם לחוקת עולם, בחודש השביעי בעשור לחודש תענו את נפשותיכם.", מכאן שהתורה תלתה את יום הכיפורים בתאריך מסוים, ואין זה משנה באיזה יום בשבוע זה יוצא. לעומת זאת, צום תשעה באב הוא רק מדרבנן, ועונג שבת הוא מדברי נביאים, כפי שאומר הנביא ישעיה (נח, יג): "אם תשיב משבת רגלך, עשות חפצך ביום קודשי, וקראת לשבת עונג.", ודברי נביאים דוחים תקנות מדרבנן. זו הסיבה שתשעה באב נדחה מפני כבוד השבת, ויום הכיפורים אינו נדחה מפני כבודה. הרב אלחנן לוין
שאלה: ספר דברים נכתב אחרי התורה?: איך יתכן שספר דברים ניתן עם שאר חומשי תורה כשהוא כתוב בסגנון שונה לחלוטין והוא מסכם. האם זו כפירה לחשוב שהוא נכתב בנפרד, כמובן ברוח הקודש (דווקא בו ניכרת המליצה שבעיני קדושה ביותר)?
תשובה: ספר דברים אכן ניתן בנפרד, והוא נאומו של משה קודם הכניסה לארץ והוא נאמר לישראל בערבות מואב. ועיין באריכות על זה בהקדמתו של הרמב"ן לספר דברים וכן בדברי הנצי"ב בפירושו "העמק דבר" בסוף ספר במדבר ובתחילת ספר דברים.
שאלה: טיסה לחו"ל באיסרו חג: האם מותר לטוס ביום אסרו חג לחו"ל ולנחות ביום חג שני של גלויות?
תשובה: אסור לו להיראות בישוב יהודי, ולכן אם שדה התעופה מחוץ לעיר שישאר שם עד שיצא החג.
שאלה: מזוזה למרפסת פתוחה: האם פתח של מרפסת בגודל 3 מטר על 3 מטר ללא תקרה צריכה מזוזה? (לדין ספרדים)
תשובה: אם המרפסת לא מקורה אינה טעונה מזוזה, ואם אינה מקורה, ויש ממנה פתח לבית צריך לשים בצד ימין כי זה כניסה לבית (מצד חיוב הבית ולא המרפסת) ולשים בלי ברכה.
שאלה: ייחוד בקופת חולים?: בעבודתי כאחות בקופת חולים, בחדר הטיפולים יש ידית לדלת רק מבפנים. מה הדין בטיפול בגבר, כאשר הדלת סגורה - והיא בעצם נעולה, ויש אפשרות רק לשני רופאים בסניף להכנס, כי יש להם מפתח. אבל גם אז, בדרך כלל הם דופקים לפני כן.האם אין בעיה של יחוד?. כמו כן יש לציין שיש מצבים שמאד נצרך סגירת הדלת לשם פרטיות וצניעות החולה כי אנשים עלולים לפתוח בלי לשאול.
תשובה: אם היא אשה נשואה הרבה מהראשונים נוקטים שאם בעלה בעיר אין איסור וחלק אפילו לכתחילה, ואם היא לא נשואה זה בעיה. (אפשר לשים פרגוד לפני הדלת לשמור על הצניעות).
שאלה: אכילת בשר ביום שישי: האם מותר לאכול בשרי ביום שישי אחר- הצהריים?
תשובה: אסור עד לכניסת שבת.