LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: זריעת פרחים בתוך גזע של עץ מת: בחצר המשותפת של הבניין בו אני מתגורר עומד גזע של עץ שמת. כעת הגנן חקק בתוך הגזע קצת שם חול ושתל פרחים. וברמב"ם פ"ב מהלכ כלאים הלכה י כתב "אין זורעים ירקות בתוך סדן של שקמה, וכן כל כיוצא בזה." האם דווקא ירקות נאסר או שגם פרחים וכיו"ב אסור? אודה לרב אם הרב יסביר מדוע הרמב"ם הביא הלכה זו הנוגעת לכאו בכלאי אילן - הרכבה, בתוך הלכות כלאי זרעים (ומה שתרץ בדרך אמונה בביאור הלכה כתב שם שהוא דחוק) הגנן טוען לומר - שהעץ לא יכול לחיות בשום אופן והוא ממש כמו עציץ, האם זה משנה לדינא? וכל טו
תשובה: וברכת ד' המשנה (פ"א מ"ח) אומרת: אין נוטעין ירקות ן של שקמה. השקמה היא סוג של תאנה יערית שמגדלת ועושה קורות, לאחר קציצתה, ובמדרש (במדבר רבה (וילנא) פרשה יג) כתב: ר' הונא בשם ר' דוסא טעמיה דר' אבהו דכתיב כימי העץ ימי עמי וסדן של שקמה עושה בארץ ו' מאות שנה. גם לבוש חושן משפט (סימן רטז) כתב: הקונה אילנות לקוצצן לשריפה, לא מכרן לו להשחיתן לגמרי, אלא בזיתים מניח לו מן האילן סמוך לארץ שתי גרופיות וקוצץ, שאז הם חוזרים וגדלים. לקח בתולת שקמה דהיינו שלא נקצצה מעולם מניח לו שלשה טפחים וקוצץ, סדן של שקמה והוא שקמה שכבר נקצץ פעם אח(ר)ת וחזר וצמח, מניח לו שני טפחים וקוצץ, ובשאר אילנות טפח, וקוצץ בקנים ובגפנים מן הפקק ולמעלה, בדקלים ובארזים חופר ומשרש לפי שאין גזעם מחליף ודאי מכרו כולו. הרא"ש (שביעית פ"ד מ"ה) כתב שרגילים לקצוץ קורות שקמה כל שנה. למדנו שסדן השקמה עוד יעשה פירות ויצמח. פעולה זו הייתה מאד מצויה וכפי שהירושלמי (פ"א ה"ח) הביא את התוספתא (כלאים פ"א ה"י): אין נוטעין שרביט של רימון ולא עוקצין של רימון בצד סדן של שקמה (גי' הגרא - בתוך). לפי גי' התוספתא (בצד) כיוון שלסדן השקמה יש לחלוחית, אפילו בצדו אסור לשתול עוקצי רימון (עיין פליקס עמ' 154), מכאן שיש לחלוחית לסדן השקמה אפילו לאחר קציצה, ואסור לשתול ליד הסדן שלחלוחית השקמה מועילה לרימון להקלט ונותנת לו טעם. מוכח שהשקמה הנידונת היא בעלת לחות, וק"ו כאשר עושה בתוך השקמה יש שם לחות המועלת להצמחה. נראה שהיניקה כאן של הירקות איננה משום הרכבה בשקמה אלא שהירק מקבל את גדילתו מהלחלוחית ש ן השקמה. הדין של הרמב"ם (פ"ב הי"א) הוא לא מדיני הרכבה אלא רטיבות הסדן שהוא גורם לירק טעם אחר, וזה לכאורה כלאי זרעים שיונק אחד מהשני, בהרכבה האיסור הוא עצם החיבור בכלאי זרעים האיסור הוא היניקה. והאיסור ן שקמה הוא כשיש יניקה (כפי שכתבתי לעיל) ולכן הרמב"ם הביא זאת בכלאי זרעים. עדיין לא ראיתי דרך אמונה שציינת, אבל הדבר פשוט לפי מה שכתבנו שהסדן יש בו לחלוחית והיניקה היא של הירקות מהלחלוחית ש ן ולכן הובא בדיני כלאי זרעים. ויש להביא ראיה שבדבר היבש לגמרי מותר להניח ירקות מדברי המשנה (פ"ז מ"א) שאומרת: המבריך את הגפן בארץ, אם אין עפר על גבה שלשה טפחים לא יביא זרע עליה, ואפילו הבריכה בדלעת או בסילון. הרע"ב מביא את דברי הר"ש שאין איסור זרעים בדלעת כיוון שהדלעת יבשה לגמרי ולכן הזרעים והדלעת לא נאסרו. מכאן שבדבר היבש לגמרי אין איסור של הרכבה. על כן בשאלת העץ שבביתכם אם הוא יבש לגמרי נראה שאפשר להקל, ואם לא יבש לגמרי יש להחמיר, ועיין בדברי מו"ר הגר"ש ישראלי ארץ חמדה (כלאים, מהדורת מוסה"ק קלב-קלג) שכבר הבחין בכך וכתב את היסוד שבדבר יבש לגמרי אין כלאי זרעים ומותר. ועיין עוד באנצקלופדיה תלמודית (כרך כט טור רנ הערה 151), ומה שהביא דעת חמדת שלמה (סי' לז אות א) שחולק, לא נראה כלל, אלא שם מדובר בחוזר ומצמיח, אבל במקום שאין הצמחה חוזרת שיבש לגמרי, אין מקום לאסור. אולי אפשר לייעץ לגנן שלכם שיכניס את הפרחים בתוך פלסטיק אטום ואת העציץ האטום הזה ייניח בעץ ובכך לכו"ע אין כל ספק שאין יניקה ואין הרכבה, ובזה לא צריך לברר אם העץ יבש לגמרי.
שאלה: שעטנז בחולצה מחו"ל: קיבלתי חולצה שנקנתה בחו"ל (פראג) ויוצרה בהודו. על התווית כתוב שהחולצה עשויה 100 פשתן. האם אפשר לסמוך על הכתוב בתווית או שיש לחשוש לשעטנז?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה טוב שרק כאשר אין שום ריקמה ותפירה(אף של כפתורים) והכל אריגה אחת אפשר להקל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שניצל בשרי בתבנית חלבית: הבת שלי חיממה בתנור שניצל בשרי על נייר אפיה בתוך תבנית חלבית מה דין התבנית????
תשובה: אם לא בישלו חלב 24 שעות התבנית צריכה הכשר שנקרא ליבון קל. ניקוי התבנית והפעלת התנור בחום גבוהה ל20 דקות שהתבנית בתוכה.
שאלה: ת לאינסטלטור: ב"ה ויישר כחכם על האפשרות הזאת. אנחנו ועד בית של בניין מסויים.הייתה לנו סתימה רצינית בצנרת הבניין הראשית בחיבור לביוב.הזמנו אינסטלטור לפתיחת הסתימה.כשהגיע בא עם ציוד מינימלי לפתיחת סתימות בבית ולא של צנרת מרכזית.וכשנשאל על כך אמר "מה איכפת לכם אני יודע מה אני עושה".לאחר נסיון של כמעט 4 שעות נואש ולא הצליח לפתוח את הסתימה.הזמנו בעל מקצוע אחר שבא עם ציוד מקצועי ולאחר כחצי שעה פתח את הסתימה דרך הביוב ולא מהצינור כפי שעשה הראשון. בעל המקצוע הראשון מבקש את ת העבודה אף על פי שלא פתח מאחר ונסה במשך כמה שעות ויכל באותו זמן לעבוד בעבודה אחרת עם ת רצינו לדעת האם יש לנו לשלם ת כלשהו בעבור נסיון הפתיחה שלא צלח? מראש וחודש טוב ומבורך
תשובה: הראשונים בתחילת פרק האומנין במסכת בבא מציעא בארו שיש שני סוגי אומנין   בעלי מקצוע. יש שהם שכירי יום המקבלים את שכרם לפי שכר "יום עבודה" והם שכורים לכל היום לבעל הבית ויש שהם קבלנים המקבלים משימה או פרויקט ומבצעים אותו לפי זמנם ומקבלים שכר על פעולתם לפי הערכת שווי עשיית המשימה. (תוספות בבא מציעא ע"ה: ד"ה האומנין) ישנו שוני מהותי בדינם כפי שנבאר: שכיר היום, הנחשב לפועל, יכול לחזור בו מתי שהוא רוצה וידו על העליונה, פרוש, ח אמרו שמכיוון שאין אנו עבדים לבן אדם אלא למלך מלכי המלכים הקב"ה, אנו בני חורין לבחור בעבודתנו ואין אנו משועבדים כעבדים לעבודת אדם פלוני (רש"י בבא מציעא ע"ז. ד"ה "יד פועל על העליונה"). לכן שכיר היום כשהוא חוזר בו מרצונו לבצע את הפעולה הרי שמים לו בשומה את שווי העבודה שהספיק לעשות ועליה הוא מקבל את שכרו. אמנם הקבלן אינו שייך בדין זה מכיון שאינו ב"עבדות" לבעה"ב זה, ולכן אם הוא חוזר בו ידו על התחתונה ושמין כמה כסף יעלה לבעה"ב להזמין בעל מקצוע להשלמת העבודה והשאר ישלם לקבלן הראשון שחזר בו. (האחרונים נחלקו אם מותר לקבלן לחזור בו וידו על התחתונה או שאסור לו לחזור בו, עיין במחנה אפרים הלכות שכירות פועלים סימן ה' ובאבני נזר חושן משפט סימן נ"ב) לפי זה נראה, שאם האינסטלטור יש לו גדר של קבלן, שהרי הוזמן לתקן בעיה מסויימת, אם הוא חוזר בו מכל סיבה שהיא, אין הוא זכאי לקבל ת מכיוון שלא פעל את פעולתו שלשמה הוא נשכר, אלא אם כן הוא עשה חלק מהפעולה ולא הצליח להשלימה והאינסטלטור השני המשיך את מה שהוא התחיל אז יהיה זכאי להפרש הסכום שנשאר לבעל הבית לאחר ששילם לבעל המקצוע השני להשלים את פעולתו של הראשון מהסכום הראשוני שנקבע לתיקון סתימה זו. אמנם אם "מנהג המדינה" הנהוג ומקובל אצל בעלי מקצוע מסוג זה, שהם מקבלים חלק מהסכום בתורת "שכיר יום" על עצם ההגעה והפעולה או לחילופין, שהם התנו במפורש לפני הגעתם שגם זיהוי הבעיה ובדיקתה עולה כסף לפני התיקון אזי יש לשלם לפי התנייתם ודבר זה מחייב גם לפי ההלכה - ויש לבדוק את המציאות הנהוגה כיום לעיון- בבא מציעא ע"ו ע"ז, שולחן ערוך חושן משפט סימן של"ג, סעיף ג-ד. ספר "פתחי חושן" הלכות שכירות פרק י"א הלכה ו' וסעיף קטן י"ג.
שאלה: הנחת תפילין בין לבין : שליח צבור שמחליפ תפילין של רשי לרבנו תם בין תפילת לחש לבין החזרה וגורם לעיכוב בתפילה האם ראוי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זמן הנחת תפילין של רבנו תם"
תשובה: שאלות כאלו יש לשאול את רב בית הכנסת. במידה ואין רב לבית הכנסת. לעניות דעתי הדבר אינו ראוי. הוא כמובן לא חייב לשמש כחזן. אולם יש לפתור את העניין בדרכי נועם ע"י הגבאים וכד' ולהיזהר מאוד ממריבה ומחלוקת בתוך בית הכנסת. והאמת וה אהבו
שאלה: דשא סינטטי בשמיטה: האם מותר ליישר את הקרקע ולהכין תשתית להנחת דשא סינתטי בשמיטה? האם מותר לפרוס דשא סינתטי על רצפת בטון או גג של פנטהאוז בשמיטה?
תשובה: וברכת ד' א. אין כל בעיה לפרוס דשא סינטטי על בטון או גג. אנחנו היום לא גוזרים גזרות חדשות, ועוד שהדשא הסינטטי ניכר וכל אחד יכול להבחין שאין כאן דשא רגיל. ב. ליישר קרקע אפשר יהיה להתיר, אם הקרקע לא תהיה של גינון, אלא מלאת חצץ ואבנים קטנות. כמו כן אולי אפשר יהיה להקל אם ישימו את המשטחים בשעת היישור, ובכך יוכח לכל שאין כאן הכנה לשתילה וזריעה אלא להנחת מרבדים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מקור החיוב של ח : על המענה לשאלה. אם אפשר בבקשה לכתוב לי מהו המקור לחיוב של ח בתשובתך על כך כי, חזל" חייבו על דיבור והילוך שונה בשבת מחול. היכן אוכל למצוא זאת במקורות ההלכתיים? מראש. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נסיעה בשבת בטכנולוגית "מוליכי על"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הגמרא במסכת שבת(דף קי"ג) לומדת מהפסוק:" אם תשיב משבת רגלך עשות חפצך ביום קדשי.וכבדתו מעשות דרכיך ממצוא חפציך ודבר דבר "(ישעיהו נ"ח, י"ג) "מעשות דרכיך"   שלא יהיה הילוכך של שבת כהילוכך של חול, "ממוצא חפציך"   חפציך אסורים חפצי שמים מותרים,"ודבר דבר"   שלא יהא דיבורך של שבת כדבורך של חול. ההלכות הנ"ל נפסקו בשולחן ערוך(אורח חיים סימנים: ש"ו, ש"ז) הרב חגי בר גיורא
שאלה: החשבת הלוואה אבודה למעשר כספים: ייתכן וזה נשאל בעבר אך לא מצאתי תשובה לכך. הלוויתי כסף למישהו אך עם הזמן הבנתי שהסיכוי שאקבל את הכסף בחזרה קלוש עקב מצוקותיו הכלכליות של המלווה. האם ניתן להחשיב את הסכום כמעשר?
תשובה: כן. ברגע שאתה מוותר על החוב והופך אותה לצדקה זה יכול להחשב כמעשר כספים.
שאלה: ירקות של גוש קטיף: לגבי כרוב שלם של גוש קטיף או חברה אחרת המגדלת ירקות ללא תולעים: א. האם יש חובה לפרק את העלים, להשרות ולשטוף עלה עלה? ב. האם ניתן להסתפק בבדיקת שלושת העלים הראשונים של הכרוב? ג. האם ניתן לחסוך בדרך אחרת את העבודה המתוארת בסעיף א? ד. האם יש בכל הכרובים ללא חרקים שיירים של חומרי הדברה, והאם ניתן להסירם ללא פירוק של כל העלים?
תשובה: וברכת ד' 1. יש לבצע את הפעולות שהרבנויות נותנות הכשרות דורשות. על דעת כן הן מוכרות. 2. שלשת העלים אינם מודד יש פעמים גם בעלים פנימיים יותר. בייחוד כרוב שגדל פתוח ונסגר, א"כ יתכן שבתחילתו נפל שם זבוב ולאחר מכן מת בתוך הכרוב והצמח סגר עליו. 3.לא ידוע לי, בכל אופן יש לעשות על פי הוראות הרבנים שמכשירים. 4.יש חברות המשווקות ללא שאריות חמרי הדברה, וראוי לקנות מהן. לא כדאי לקנות סתם כרוב (מפוקח או לא) שאין לו בדיקת מעבדה משאריות חמרי הדברה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קדושת שביעית בירק שנפל על הרצפה אוצר בית דין: 1- כאשר נפל סלט סלק על הרצפה והוא קדוש בק"ש, האם יש חובה לאסוף ולאכול, או שמותר לזורקו לפח? במשך השנה ההתנהגות היא שרק אם כמות גדולה שנפלה, אז שוטפים ואוכלים. 2- בתוצרת אוצר בית דין- האם מותר לעגל מחירים כלפי מעלה, כגון מ-2.80 ל-3.00? 3- האם בגלל התוספתא, שביעית,ז,ב - חומר בשביעית שעשו כi אוכל פסולת כאוכל, אז שאריות אוכל שנשאר בסיר או בצלחת, אסור לזרקם?
תשובה: וברכת ד' 1. אין חובה לאכול, יש למנוע הפסד או בזיון. 2. אם זה באוצר ב"ד יכול לקחת כמה שצריך לכסוי הוצאות, ואם בדבר מסויים מעגלים למטה ובדבר מסויים למעלה, ובלבד שב"ד יכסה הוצאותיו אין איסור. 3. אסור לנהוג בהם בדרך של הפסד ויש מחמירים גם שלא יהיה בזיון. אבל אין חובת אכילה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מה מותר לשוטר לעשות בשבת?: 1. האם שוטר שקוראים לו לתפוס מוכרי סמים, מותר לו ליסוע ברכבו? האם זה פקוח נפש? 2. שהיה מקרה רצח ח"ו, וקוראים לו שיבוא למקום האירוע - האם זה פקוח נפש,שמתיר לו ליסוע ברכבו?
תשובה: יש בהלכה פתרונות לשאלותיך אולם המשטרה לא ערוכה עדיין לצערנו לפעילות מסודרת ומערכתית עפ"י ההלכה כמו בצבא בשנים האחרונות התגייסו שוטרים בני תורה למשטרה במסגרת גוף הנקרא "מאמינים במשטרה" גוף זה מתמודד עם הבעיות שהעלית ואחרות בצורה מערכתית יש להם פתרונות מעשיים
שאלה: ברכה על הלל ביום העצמאות : ב"ה שליט"א האם אפשר לברך על ההלל אקב"ו לקרוא את ההלל נכדי שואל אם אומרים הלל בליל העצמאות ו.
תשובה: חג העצמאות הוא חג גדול לה' אלוקי ישראל. ההודאה לבורא עולם שקיבץ גלויותינו והושיענו מול אויבנו. וקומם מלכות ישראל שהיא 'יסוד כיסא ה' בעולם'. ואילו פינו מלא שירה כים ולשוננו רינה כהמון גליו אין אנו מספיקים. על הפרטים ישנם מנהגים שונים. אמירת הלל לכאורה הוא דבר פשוט שצריך לומר הלל עם ברכה. אך בין הספרדים שלא מברכים על הלל בראש חודש לא מברכים ביום העצמאות. בליל החג לא אומרים הלל, ואם נהגו משנים קודמות לומר, יאמרו בלי ברכה.
שאלה: עבודה בארה"ב ללא ויזת עבודה: שאלתי היא, האם מותר לעבוד בארצות הברית בלי ויזת עבודה? האם זה נחשב לגזל?
תשובה: לשואל, על פי "דינא דמלכותא דינא" יש סמכות לשלטון להגביל את התנאים לכניסת אזרחים זרים לשטח הריבוני של המדינה. ממילא יש לומר שעצם הכניסה לארה"ב בניגוד לתנאי ההיתר היא גזל, כשם שמי שנכנס לבית פרטי בניגוד לרצון בעליו על סמך שקר הרי הוא גוזל. בלשון הרא"ש (נדרים פרק ג סימן יא): "דינא דמלכותא דינא. והיינו טעמא דדינו דינא שארץ שלו היא, ואף הדיוט שיש לו קרקע כך דינו, שלא יהנה אדם מארצו אלא מדעתו ובקצבתו". ועצם ההצהרה השקרית על רצונך להיכנס למטרת תיירות בלבד היא גניבת דעת האסורה, "אסור לגנוב דעת הבריות ואפילו דעתו של גוי" (חולין צד ע"א). מעבר לכך, הכניסה למטרת עבודה במסווה של תיירות כרוכה גם בהעלמת אגרות ומיסים שונים, החל מהת המיוחד על ויזת עבודה וכלה בהעלמת מס על רווחיך שם, ובאופן זה ברור שמחמת "דינא דמלכותא דינא" יש כאן גזל (עיין שו"ע חו"מ סי' שסט ס"ו). לפי מה ששמעתי מדובר על תופעה רווחת בקרב ישראלים, ואם כן מצטרף לכך חילול השם. ראה את דברי הסמ"ג (עשין, עד): "כבר דרשתי לגלות ירושלים אשר בספרד ולשאר גלויות אדום כי עתה שהאריך הגלות יותר מדאי יש לישראל להבדיל מהבלי העולם ולאחוז בחותמו של הקדוש ברוך הוא שהוא אמת, ושלא לשקר לא לישראל ולא לגוים ולא להטעותם בשום עניין, ולקדש עצמם אף במותר להם, שנאמר (צפניה ג, יג) 'שארית ישראל לא יעשו עולה ולא ידברו כזב ולא ימצא בפיהם לשון תרמית'. וכשיבוא הקדוש ברוך הוא להושיעם יאמרו הגוים: בדין עשה, כי הם אנשי אמת ותורת אמת בפיהם. אבל אם יתנהגו עם הגוים ברמאות יאמרו: ראו מה עשה הקדוש ברוך הוא שבחר לחלקו גנבים ורמאים".
שאלה: המשך לשאלה בנוגע לביטוח הלאומי: לרב על התשובה. בהמשך לשאלה זו: עבדתי בחודש אפריל כשעתיים, משום שהיתי חייבת שעות מהחודש הקודם, פשוט לא הספקתי לתת את השעות הללו בחודש מרץ, אז נתנו לי אישור לעשות אותם באפריל, וכבר קיבלתי עליהם משכורת מראש. האם ניתן לבקש ממישהו לדווח על השעתיים הללו בחודש אפריל? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: אם בפועל עבדת רק באחד מהחודשים יש לך לקבל פטור רק על אותו החודש.
שאלה: המשך להגדרות אבידה: על התשובה רציתי להבין מה הכוונה 1. "כשיש באבדה סימן הבעלים אינם מתייאשים אף לאחר זמן רב" כמה זמן נחשב זמן רב? מה עלי לעשות בינתיים (לתלות מודעות?) ומתי המוצא יוכל להשתמש באבידה כשלו? 2. וכן לגבי "יאוש לא מדעת לא הווי יאוש" מתי אוכל להניח שהבעלים התייאשו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הגדרות אבידה"
תשובה: 1.המוצא חפץ שיש בו סימן צריך להכריז על מציאת החפץ כדי שהמאבד יוכל לאתר את החפץ, ההכרזה יכולה להיעשות על ידי תליית פתקים במשך כחודשיים בלוח מודעות במקומות מרכזיים סמוך להיכן שהאבדה נמצאה. לאחר מכן המוצא צריך לשמור על החפץ עבור בעליו עד שיבוא אליהו הנביא ויאמר לנו של מי האבדה. כיון שגם אם הבעלים יתייאש מהחפץ זה אינו מאפשר למוצא לזכות בחפץ כיון שבשעה שהוא נטל את האבדה הבעלים עדיין לא התייאש. לאחר ההכרזה, אפשר לשום כמה האבדה שווה ולרשום את שוויה בפנקס בו יהיה רשום סימני האבדה. אלא אם כן זו אבדה שיש לה ערך אישי לבעלים כמו תכשיט וכדו'. כמו כן שומר האבדה מחויב למכור את האבדה קודם שהיא תתבלה ותתיישן, ולשמור את הממון לבעלים. 2.ישנם חפצים שברור לנו שבעליהם שמו לב שהם אבדו להם מיד אחר נפילתם, כגון דברים כבדים שאדם שם לב להפחתת המשקל שלהם, כך הדין בכסף שנפל מכיס הבעלים. כיון שאדם רגיל למשמש בכסף שבכיסו. כמו כן אם אדם מוצא מציאה שניכר שהיא מושלכת שם זמן רב, יכול להניח שהבעלים וודאי שם לב לאבדתו במשך הזמן הרב שעבר מהנפילה. בחפצים שייתכן שהבעלים עדין לא שם לב שנפלו ממנו, אנו נוקטים שלא היה ייאוש בעת הרמת החפץ, והמוצא מחויב לשמור עליהם למרות שאין בהם סימן. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: ברכה שאינה צריכה להשלמת מאה ברכות בשבת: לכבוד הרב אדם שהגיע לברכת המזון של סעודה שלישית והגיע ל94 ברכות ועם כוס הקידוש יגיע ל99 - האם יכול לדלג על רצה ולהגיד את הברכה במקום שאחרי בונה ירושלים ויוצא לו 100 בדיוק? אין לו על משהו אחר לברך ומצטער על הטירחא
תשובה: לשואל, לענ"ד הדבר אסור. מצאנו מחלוקת בפוסקים האם מותר לגרום ברכה שאינה צריכה כדי להשלים מאה ברכות (עיין מגן אברהם סי' מו סק"ח וסי' רטו סק"ו במחלוקתו עם השל"ה, והכרעת המשנ"ב בסי' מו סקי"ד להחמיר כמג"א, ומאידך סיכום הדעות והכרעה להקל ביחווה דעת ח"ו סי' כו). אך הדיון הוא לגבי ברכה כתיקונה, שהיה אפשר לפטור אותה אחרת, כגון לאכול פירות אחרי הסעודה במקום בתוך הסעודה כדי לברך עליהם ברכה אחרונה, ואילו אתה מציע לברך ברכת המזון שלא כתקנת חכמים כדי להתחייב נוספת, ונראה לי פשוט שבזה הכל מודים לאיסור.
שאלה: דשן כימי בשמיטה: האם מותר לפזר דשן - כימי בשדה,לפני תחילת השמיטה,וזה מתפרק באיטיות במשך שנת השמיטה? כי שיטת הרב זצ"ל, קונט"א, א, שהאיסור בשמיטה זה על הגברא
תשובה: וברכת ד' אפשר לתת דשן כימי המתפרק במהלך שנת השמיטה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שפיכת מים לגינתי בשמיטה.: לרב יש מאמר בשם "מלאכת מחשבת בשמיטה" האם למעשה מותר בשנת השמיטה לאכול בגינת חצרי, כאשר מים נשפכים בחצר? וכן האם מותר לי לשפוך בשנת השמיטה, את המים שבהם אני שוטף את דירתי, לגינה?
תשובה: וברכת ד' כידוע מלאכת השקיה היא מלאכה שיש שהתירו ללא הגבלה (עיין שבת הארץ פ"א ה"ח אות ב, הערה 11, ועיין רש"י מקיצי נרדמים מו"ק ו ע"ב ד"ה כדי שיצאו) שבמקום שהתירו להשקות אין צורך להגביל את הכמות, ובייחוד כאן שאינו מתכוון להשקות, ובד"כ ספק אם זה השקאה צריכה או לא, על כן ואין צורך להקפיד על מי שטיפה, אלא א"כ מתכוון להשקות במיוחד (וגם זה יש מתירים) שבזה ראוי לא להשקות מעל הצריך, אבל בלא כוונת השקייה נראה שאין צורך להחמיר. ועיין קטיף שביעית עמ' 69 הערה 5. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שבת: לכבוד הרב האם חומה מסביב לעיר שיש בה 600,000 איש זה עדיין נחשב רשות הרבים כיון שיש יותר מ60 ריבוא או שזה רשות היחיד כיון שיש חומה ואם כן מה המרחק שצריך להיות בין הגדר ליישוב והאם יכולה להיות גדר שתקיף מדינה שלמה והמדינה כולה תחשב רשות היחיד? מצטער על הטירחא
תשובה: הגמרא בעירובין אומרת שירושלים אלמלא דלתותיה ננעלות היתה נחשבת לרה"ר ומכאן שגם עיר שיש בה שישים ריבוא ומוקפת חומה היא רה"י. בקשר למדינה שלימה יש הוא אמינא בגמ' (עירובין) שאפשר היה לחשוב שא"י מוקפת הרים ימים ונהרות היא תיחשב לרשות היחיד אבל למסקנה לא נתקבלה הדיעה בגמ'.
שאלה: מספר שאלות כלליות: כבוד הרב, ברצוני להפנות אלייך מספר שאלות: 1. לאחר הנחת התפילין מיהרתי מאוד ולכן לא קיפלתי אותן כמו שצריך (הכנסתי את התפילין לבתים וכרכתי במהירות עם הרצועות). האם בערב, לאחר שהתפללתי תפילת ערבית וחזרתי הביתה,אני יכול להוציא את התפילין ולקפל אותן כמו שצריך? 2. מה עמדת ההלכה לגבי בעלי חיים המוחזקים בבית, במיוחד כלבים? ואם אכן אפשר לגדל כלב בבית, איך יש לנהוג איתו ביום חול (התנהגות עם בעלי חיים וכו בכללי) ואיך בשבת ובימים טובים? האם אפשר להוציאו לטיול בשבת ובימים טובים? 3. האם מותר לבצע פעילות גופנית בשבתות ובימים טובים? 4. מה עליי לעשות כשאני רואה מזיקים (נמלים, יתושים, עכבישים וכו ) בבית הכנסת? האם צריך להרוג אותם? 5. האם יש נוסח תפילה מיוחד ליום העצמאות או ברכה מסוימת שמברכים ביום זה? על תשובתך.
תשובה: אני מתנצל על העיכוב במענה, 1. אין בעיה להוציא את התפילין בערב ולקפלן (אלא אם מדובר בשבת, לפי שהתפילין הינן מקוצה בשבת). 2. מותר לגדל בעלי חיים בבית בתנאי ובאופן שאינם מזיקין, וכפי שנאמר בשו"ע (חושן משפט סימן תט סעיף ג) "אסור לגדל כלב רע, אלא אם כן הוא אסור בשלשלאות של ברזל וקשור בהם". במיוחד צריך זהירות כאשר הולכים עימם ברחוב, לדאוג לא להפחיד ילדים ונשים הרות. הלכה מיוחדת בקשר לגידול בעלי חיים היא שיש לדאוג למזונות הבעל-חיים לפני שאתה אוכל בעצמך. בשבת ובימים טובים הכלב מוקצה ולכן אין להישען עליו ואין להזיז אותו אולם מותר לנגוע בו בלי להזיזו ולחבר לו קולר וכך לצאת עימו. במקום שאין עירוב צריך ללמוד מספר הלכות הקשורות לכך, באיזה אופן מותר. 3. נאמר בשולחן ערוך (סימן שכח סעיף מב) שאין מתעמלין בשבת. 4. בדרך כלל נמלים אינן מפריעות, אולם אם יש דברים שמפריעים למתפללים מותר להרוג אותם (לא בשבת). 5. יש נוסח מיוחד המופיע בסידורים בהוצאת "רינת ישראל" ובמקומות נוספים וניתן למצוא גם באינטרנט. בליל יום העצמאות מוסיפים מזמורי הודיה ובבוקר לאחר תפילת עמידה קוראים את ההלל וכן קוראים הפטרה מיוחדת ליום העצמאות. ויש לערוך סעודת הודיה כדי להודות ולשבח את הקב"ה על הניסים והנפלאות שעשה עימנו והצילנו מהזאבים הסובבים אותנו שניסו לטורפנו.
שאלה: אמירת תחנון בה  אייר כשיום העצמאות נדחה: האם השנה יש לומר תחנון בתאריך ה אייר, יום בו אנו מציינים את יום הזיכרון לחללי צה"ל וציון יום העצמאות נדחה לו אייר? השאלה לגבי שחרית ולגבי מנחה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה במנחה אין לומר כמו כל מנחה לפני חג. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ביאור מדרש: האם תוכל בבקשה לפרש לי את המדרש הבא "רבי לוליאני בשם רבי יצחק: כתיב משה ידבר והאלהים יעננו בקול, האלהים ידבר ומשה יעננו בקול אין כתיב כאן, אלא משה ידבר והאלהים יעננו בקול בקולו של משה היה מדבר עמו". (במדבר רבה פרשה יד ג ומקבילות, זוהר ואתחנן רס"ה א ועי שם בפירוט" מה הכוונה בקולו של משה היה מדבר עמו? ב איתי
תשובה: לשואל דברי המדרש שהבאת מבוארים על ידי בעל "מתנות כהונה", וזו לשונו: "כשהיה מדבר עם משה, היה קול הדיבור שווה לקולו של משה, ולא הגביה קולו יותר מן המתורגמן מפני הכבוד, כדין הקורא בתורה. ובתנחומא גרס בהדיא בקול שהיה יכול משה לסבול". נאמנה
שאלה: שעטנז?: האם בגד המורכב מ50 פשתן ו-50 ויסקוזה הוא שעטנז? וברכה
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רק צמר ופישתים זה שעטנז. יש לוודא שאין צמר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: האם בשחרית של ה  אייר כשיום העצמאות נדחה למחרת יש לומר תחנון: האם בה אייר בכל מקרה לא אומרים תחנון בשחרית, גם אם יום העצמאות נדחה לו אייר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אמירת תחנון בה אייר כשיום העצמאות נדחה"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה שחרית אומרים, מנחה לא אומרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: גילוח ותחנון לקראת יום העצמאות: הרב, א. מדוע ההיתר להתגלח בערב יום העצמאות מהתשובות שראיתי באתר הוא מגומגם ורק לקראת ערב, במה זה שונה מי באב שכאשר חל בשבת מותר להתגלח כבר מהבוקר לכבוד שבת או כשחל בחול מותר להתגלח מחצות ולא מפלג המנחה לפנות ערב. האם הספירה חמורה מי באב? ואם הסיבה היא שההיתר הוא ביום העצמאות עצמו לא מסתבר, שאדם יכנס ליו"ט כשהוא מנוול. הרי תמיד התירו להתגלח לפני כן כמו בבעל ברית ולא צימצמו זאת לרגע האחרון? ב. האם לא נכון יותר לומר שיש מצווה להתגלח ולא רק היתר? ג. האם מחר בשחרית אומרים תחנון, כי מחד ה באייר ומאידך יום הזיכרון? סליחה על האריכות ו מראש על התשובה.
תשובה: לשואל, א. אכן הספירה חמורה מעשירי באב, שאיסור הגילוח בו לא מופיע כלל בשולחן ערוך וברמ"א, עיין סי' תקנח בביאור הלכה ד"ה עד חצות היום. וגם בבעל ברית שהקלו בו בימי הספירה, משמע שהקלו דווקא בסמוך לערב (משנ"ב סי' תצג סקי"ג, וכן בדרכי משה שם סק"ג). מכל מקום, אני חושב שמי שיש לו בעיה להתגלח סמוך לערב רשאי כבר מחצות היום וככל הידוע לי זוהי פסיקה מקובלת. ב. דעת הרב צבי יהודה קוק זצ"ל הייתה כדבריך, שחשוב להתגלח ולהראות שזהו יום טוב. ג. יש מקום לשתי הסברות, ואינני רואה סיבה להביע דעה אישית בנושא שראוי להכרעה של סמכות ציבורית. לפי הידוע לי הרב הראשי הרב לאו שליט"א הורה לומר תחנון מחר בשחרית אך לא במנחה. מכל מקום, אין לעשות מחלוקת בעניין זה, וכמובן, בקהילה שבה יש רב בית כנסת יש לעשות על פי הוראתו. ממתי אפשר להתגלח? הגילוח ביום העצמאות הוא לכתחילה? תשובת הרב יצחק בן יוסף על גילוח תשובת הרבנות הראשית לישראל על אמירת תחנון
שאלה: השוכר לא משלם שכר דירה: יש לנו 2 דירות שקנינו להשקעה בגלל שהיה כסף של פיצועים. אבל גם לקחנו משכנתא גבוהה בנוסף למשכנתא הקיימת. אנחנו משלמים כל חודש 10 אלף שקלים על משכנתא ויש לנו 7 ילדים בבית. משלמים גם מיסים גבוהים. יש לנו שוכר בדירה שהמתווך מכיר אותו אישית וביקשו לחתום חוזה בלי צ קים כי בעבר הוא הסתבך עם הצ קים. רשום בחוזה שיכניס לחשבון שלנו כל חודש כסף. הוא העביר פעם אחת על חודש פברואר באיחור. ואחרי זה לא שילם. בהתחלה התעלם משיחות הטלפון. רק שהבין שיוציאו אותו ענה לטלפון. ורק מבטיח לשלם. אמר שב1 למאי ישלם את החוב על מרץ ואפריל. עדיין לא שילם. ועוד כמה ימים יהיה חייב גם על חודש מאי.נראה שהוא לא "נוכל" אלא אדם שאין לו כסף לשלם. אבל גם אנחנו לא מסוגלים לשלם כזאת משכנתא גבוהה. גם אין שום אפשרות לתבוע אדם שאין לו חשבון בנק וצ קים. המתווך אמר שיכול להוציא אותו מהדירה. האם מותר לנו להוציא אותו ואיך? יש גם אפשרות להגיד למעביד שלו שהמליץ עליו והוא יעביר לנו את הכסף במקום לשלם לו משכורת. מה לעשות?
תשובה: שוכר שאינו משלם שכירות ואינו מראה רצון ויכולת עתידית לשלם, מפר את החוזה עליו הוא חתום באופן מרכזי. ולכן מותר לגרום לכך שהוא יעזוב את הדירה, אפשר לעשות זאת במגוון דרכים. כמובן שאפשר לתבוע אותו לבית דין לממונות, אם יסכים להגיע. כמו כן אפשר לפנות לגורמים שחייבים לו כסף כמו המעביד שלו ולדרוש מהם את הכסף המיועד לו בגובה דמי השכירות. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: איך לחגוג את יום העצמאות?: כיצד ראוי לחוגג את יום העצמאות מעבר לאמירת הלל?
תשובה: לימוד הלכות מלכים, ביקור בהתיישבות חדשה, סעודת מצווה עם דברי תורה ושירי הלל. תשובת הרב דב ליאור תשובת הרב זלמן מלמד תשובות נוספות
שאלה: לקיחת פריט במקום ת על עבודה: אני עובדת בחנות. אני רוצה לדעת אם מותר לי מבחינה הלכתית לקחת פריט מהחנות ובמקום לשלם עליו בכסף, לעבוד בלי להחתים כרטיס בכניסה וביציאה בתמורה לפריט שלקחתי.
תשובה: החפצים בחנות שייכים לבעל החנות ולכן אסור לקחת אותם ולשלם באופן לא מקובל, אלא אם כן הדבר נעשה בהסכמת בעל החנות. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: דקדוק באותיות בקריאת שמע: לכבוד הרב שליט"א! אני ממוצא עיראקי,ואני משתדל להקפיד בתפילה כולה על ח ו-ע גרוניות. האם אני צריך להפקיד לפחות בקריאת שמע לבטא גם ר גרונית? לבטא את האות צ כפי שנוהגים הבבלים,מעין ס עמוקה? וכיצד יש לבטא את האות ו?כמו שרגילים היום או כפי שמבטאים אותה הבבלים,מעין w באנגלית? ו
תשובה: אם תוכל לבטא היטב את האותיות בוודאי שזה טוב אבל אם זה יפריע לכוונה בתפילה, כי כל הזמן תחשוב על המבטא אז עדיף להישאר עם המבטא שלך ולהתאמץ בכוונה. ואם תרצה אפשר בתחילה במשך כמה חודשים לנסות לשנות רק אות אחת ואחרי שתתרגל וזה יהיה טבעי ולא מפריע לכוונה תנסה להתקדם במבטא מתוקן של אות נוספת ובזאת תצליח בכל.
שאלה: עניית אמן יהא שמיה רבא בקדיש: לכבוד הרב שליט"א! אבי,שיחיה,הוא מה שמכונה "מסורתי". יום אחד שהזדמן לנו להתפלל ביחד,עניתי אמן יהא שמיה רבא.בקדיש. הוא עצר אותי ואמר לי לא לענות,זה מביא מזל רע. אין לי מושג על מה הוא מסתמך והוא לא פירט את "המזל הרע" שהוא מדבר עליו,גם אני לא שאלתי. מאז הקפדתי לא לענות בקדיש. מאחר והתחזקתי מאז,אני יודע שצריך לענות ושיש בזה מעלות גדולות. א כיצד עליי לנהוג?האם אני צריך לחזור ולענות,ואם כן,צריך התרת נדרים? ב אם אני מתפלל יחד עם אבי,שיחיה,גם אז לענות או שעדיף לא לענות משום כבודו? יש לי הרושם שזה נוגע לו בנקודה "רגישה". ו
תשובה: מצווה גדולה לענות אמן יהא. ויש בזה סגולה לאריכות ימים. חשוב יותר מקדושה. ואין צורך בהתרת נדרים. וכאשר אביך נמצא תענה בלי שישים לב. ה' יצליח דרכך.