LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ישיבה מעורבת בשמחות: האם ישנה בעיה בישיבה מעורבת סביב השולחן? מהי חומרת האיסור, אם ישנו? האם יש הבדל בין ישיבה של קרובי משפחה מדרגה ראשונה (דודים וכדו ) ובין עירוב של קרובים רחוקים יותר וחברים?
תשובה: נזכר בדברי הפוסקים באבן העזר שאם יש סעודת נישואין שיושבים בה גברים ונשים בישיבה מעורבת אין לברך שהשמחה במעונו כי אין שמחה לקב"ה במקום שמצוי יצר הרע. איסור זה חמור יותר בסעודות של שמחה שבהם מגיעים האורחים בלבוש מהודר המושך את העין. אמנם אם השולחן הוא משפחתי, כאחים ואחיות אבות ובנים, אין בזה משום איסור. ואף על פי כן ראוי למנוע זאת בסעודות גדולות משום מראית העין ולזות שפתיים. כדאי לזכור את דברי הנביא מיכה האומר כי מה ה' שואל מעמך כי אם עשות משפט ואהבת חסד והצנע לכת עם אלוהיך, ומכאן שהצניעות היא מיסודות החיים המתוקנים הבסיסיים ביותר. לתשובת הרב ש. י. וייצן. לתשובת הרב זלמן מלמד. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: ברכת צדיקים או בחירה חופשית?: הנשמה הייתה מתחת לכיסה הכבוד, נהנתה מזיו השכינה, והתביישה מלקבל ללא כל נתינה. ע"מ למנע בושה זו הקב"ה שולח אותה לעולם הזה לעמוד בפני היצר וכך היא מקבלת שכר ויכולה ללא בושה להנות מזיו השכינה. אם כך כל בקשה לקבלת ברכה ע"י צדיק ואו כהן היא בעצם בקשה מהקב"ה להקל בעבודתי ובשליחותי בעולם הזה. אם כך עבור מה אקבל שכר? ואיך אוכל להנות מאור ה?
תשובה: הצורך בבחירה חופשית איננו דוחה את היכולת לקבל עזרה להצלחת הבחירה הנכונה ויכולת ביצוע, כשם שאפשר ורצוי להיתיעץ לבעלי מקצוע ולגשת לרופאים ואין בזה משום שלילת הבחירה. כמו כן ניתן להיעזר בעזרה רוחנית על ידי ברכתם של צדיקים. אין בזה הליכה נגד רצון ה', אדרבה זהו רצונו שאדם ישתמש בשכלו וייעזר בכל דרך אפשרית להצליח במשימותיו (כמובן אם אין בה איסור). ההליכה לקבלת ברכת צדיק יש בה בעצמה משום עבודת ה' כי היא מגלה שדרך הצדיק היא דרך ישרה וטובה ועל כן ברכותיו מצליחות, וזה בעצמו מפרסם ומחשיב את ערך התורה ולומדיה.
שאלה: צילום חוברת נמכרת: מדובר בחוברת ללימוד חליל צד שיצאה לאור לראשונה בארה"ב בשנת 53 ומהדורה נוספת בשנת 81. כיום היא מופצת בהדפסה שאיכותה כאיכות של צילום, כאשר התמונות לא ברורות דיין ולפעמים ישנם שורות של אותיות ותווים סדוקות. מחיר החוברת כ 45-46 ש"ח כמדובר בחוברת של 56 עמודים בלבד. היא מופצת למכירה בחנויות וייתכן שגם היום ישנו מישהו שמשקיע כספים בהדפסת החוברת. השאלה, האם מותר לצלם את רוב החוברת למטרות לימוד אישיות, בגלל הזמן הרב שעבר מאז הדפסת החוברת, בגלל איכותה הירודה ומחירה הגבוה? מראש.
תשובה: צילום חלק מהחוברת למטרות אישיות בלבד מותר
שאלה: הופעת אדם שנפטר בחלום : האם יש ממש בחלום, שהתעוררתי ממנו בבוקר, ובו הופיע באופן ברור- מכר צעיר שנפטר ממחלה קשה לאחרונה. המכר השאיר אחריו אשה ויתומים. בחלום הוא ביקש ממני למסור לאשתו משחק רכבות עבור ילדיו. יש לציין שאין לנו קשר מזה שנים ואיננו יודעים אם העברת מסר זה - תיגרום לעגמת נפש או דוקא ינחם יעודד. כמו כן, אם בכלל יש להתיחס לכזה חלום.
תשובה: יש להתייחס לחלום בזהירות. פעמים נובע מהרהורי הלב ואין בו שום אמת, אך לפעמים יש בחלום קשר הבא מעולם אחר. ולכן בלי שום ספק כדאי לספר לאשת הנפטר את סיפור החלום ואין לחשוש לעוגמת נפש, אדרבה היא תראה שזוכרים אותה ואת מכאוביה הפנימיים, ואם היא תאשר את הצורך במה שנאמר בחלום כדאי להתייחס לכך.
שאלה: שליח להדלקת נרות - לכתחילה?: האם עשיית שליח בהדלקת נרות (לכבד אורחים וכד ) פוגמת בהידור ההדלקה?
תשובה: לכתחילה מצווה בו יותר מבשלוחו. אבל מועילה שליחות בנר חנוכה, כגון אדם שנוסע מביתו יכול למנות את שכינו שליח שידליק בביתו ויוצא בזה ידי חובה.
שאלה: ישיבה תיכונית - לכתחילה?: האם ישיבה תיכונית זה מצב לכתחילה? האם זה לא נובע מחוסר אמונה כגון דאגה לפרנסה לעתיד? ולמה הרבנים לא נכנסים בציבור לעודד ישיבות קטנות ציוניות (הרי הרבנים יודעים מה המצב בישיבות התיכוניות )? וכן לעודד תלמודי תורה ציוניים.
תשובה: לתלמיד שאם לא ילמד בישיבה תיכונית עלול ללמוד בתיכון רגיל הישיבה התיכונית היא לכתחילה. מהישיבה התיכונית יצאו גם תלמידי חכמים חשובים ויראי שמים גדולים והיא חוללה מהפכה עצומה בנוער הדתי בארץ. אך תלמיד המעוניין להתמסר בעיקר ללימוד תורה אכן הישיבה התיכונית עבורו היא בדיעבד. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד. לשיעורו של הרב זלמן ברוך מלמד בנושא לחץ כאן.
שאלה: פינוי מאחזים: א. דיברתי עם תלמיד אחת המכינות, ושאל אותי מנין שאסור לפנות ישובים על פי ההלכה, והרי אין מוסרים את אותה הגבעה לגוי ואין כאן "לא תחונם". לא ידעתי לענות. האם כבוד הרב יוכל להסביר את האיסור? ב. אמרתי לו שיש את הכרוז "לא תגורו" של רבנו הרב צבי יהודה זצ"ל, הוא אמר שהבנתי את הכרוז לא נכון ועובדה היא שמגדולי תלמידי רבנו אומרים שאין איסור לפנות. מה באמת היתה דעת רבנו זצ"ל בנדון?
תשובה: אסור לפנות ישובים גם אם אין מוסרים אותם לידי נוכרים. פינוי יישוב או מאחז יש בו משום ביטול מצוות ישיבת ארץ ישראל ששקולה ככל התורה. בנוסף לכך, כל החלשה של אחיזתנו בא"י מזיקה ומסוכנת. כל זה אמר וחזר מו"ר הרב צבי יהודה פעמים רבות מאוד. עיין בספר "ארץ הצבי" ותיווכח בעצמך מה היתה דעתו של רבינו. הדברים שכתב הם פשוטים וברורים. עוד בנושא זה. מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: להוציא כהן כדי שלא יעלה: האם מותר להוציא כהן מביה"כ לפני הקריאה בתורה בשני וחמישי בגלל הסיבה של חיובי "יארצייט" או בגלל הרצון לתת לישראלים לעלות לתורה פעם בחודש לפחות. אני אחד מהכהנים ומתברר שרק לי מפריע הדבר שנהוג בבית הכנסת כבר זמן רב. למרות הערתי בנושא בעקבות הכתוב במשנה ברורה סע קל"ה ס"ק ג שאסור ע"פ ח לכהן וללוי למחול בבית הכנסת משום דרכי לא שונה המנהג והמשיכו להוציא אותי. בקשתי למחול ורק שלא יוציאו אותי מבית הכנסת, כי לא נראה לי הגיוני להוציא אדם מבית הכנסת משום סיבה שלא קבועה בתורה ובהלכה. האם להאבק? להחליף מנין? או לנהוג כמנהג ביה"כ בו אני מתפלל?
תשובה: במשנ"ב שם ס"ק יח מובא מקרה שבו הכהנים רשאים למחול על כבודם ולאפשר לחתן בראשית לקרוא ראשון בתורה. למרות שהם נוכחים בביהכנ"ס. השאלה היא האם מתן אפשרות לישראלים לעלות אף הם לתורה חשוב כמו מי שקונה חתן תורה להחזקת ביהכנ"ס? יש מקום לשקול זאת. החתם סופר סובר שרק בהסכמת הכהנים ניתן לעשות דבר כזה והשאלה היא אם יש צורך בהסכמת כל הכהנים או שמא די ברובם? מכל מקום, יציאה מבית הכנסת אינה מחילה שדנו בה הפוסקים, הכהן פשוט איננו בביהכנ"ס ואין צורך במחילתו. אלא שאיש לא יכול לכוף אותך בכוח לצאת ואם אתה יוצא על מנת לאפשר גם לישראלים לעלות לתורה בפרט כשיש להם חיוב אינך מוחל על כהונתך בכך. אדרבה אתה גומל בכך חסד לישראלים וכך נוהגים כהנים רבים ואין ביציאתם איסור.
שאלה: מדוע יומים ר"ח?: מדוע נוהגים יומים ר"ח בחודש מעובר?
תשובה: הירח מקיף את כדור הארץ אחת ל29 יום וחצי משום כך החודשים הם או 30צ יום או 29 יום לסירוגין. בזמן המקדש קדשו עפ"י הראיה וביום ה30 לא ידעו אם העדים יבואו ויקדשו את אותו יום או שהם יגיעו למחרת לכם נהגו יומיים ראש חודש.
שאלה: השבת עגלת סופר גנובה: בחו"ל, אדם המוצא עגלת סופרמרקט שמישהו נטל ללא רשות מהסופר והשאיר ברשות הרבים, האם זה יחשב כאבידה, ואבדת גוי מותרת (אם לא משום חלול ה ) או אף כהפקר - שהרי אם יודיע להם על מציאות העגלה הם לא יטרחו כלל להביאה והם מראש מתייאשים מסך מסוים של עגלות גנובות בשנה או שמא אסור לו להשתמש בזה או אף חייב להחזיר? שם הסופרמרקט רשום על העגלה באופן ברור, ויש כאלה שלא רשום כלל.
תשובה: מעיקר הדין בחו"ל שהרוב גויים אין מצוות השבת אבדה אך משום קידוש השם יש להחזיר את האבדה לבעליה. העובדה שהסופר מתיאש מראש מסך ידוע של עגלות אינה הופכת אותן להפקר ואסור להשתמש בהן לשום מטרה אישית כל שהיא.
שאלה: מה ניתן בדיוק במעמד הר סיני: אני מבין שיש כח עליון בעולם שברא אותנו וממשיך להחזיק את העולם כפי שהוא, הרי במעמד הר סיני היו קולות וברקים וכו ואת זה כולם ראו ושמעו, אבל תכל ס משה עלה להר וחזר אחרי 49 יום עם מלל כתוב, מה בדיוק היה כתוב שם (האם היתה התורה כתובה כולה או האם היה כתוב סיפור חטא העגל,מות אהרון.וכו - דבר שלא נראה הגיוני שכן היו נזהרים האנשים שלא ליפול למלכודת המתוכננת מראש), מה ניתן לעם כולו, במעמד הר סיני, ומה משה כתב במשך הזמן, ומה ההוכחה שמה שמשה כתב היה ישירות מאותו אלוהים ולא המצאה שלו (של משה, שהיה איש מאד מוכשר)?
תשובה: משה ירד מהר סיני עם שני לוחות הברית. מסתבר שגם חלקים מספר בראשית ושמות נכתבו כבר אז. יתר התורה נכתב במשך 40 שנה ע"י משה מפי ה'. דורו של משה היה ביקורתי לא פחות מדורנו. אין גם שום הסבר הגיוני מדוע הם היו מוכנים לקבל על עצמם עול של תרי"ג מצוות אלא א"כ היו משוכנעים מעל לכל ספק שהתורה היא מן השמים.הם גם שמעו את דבר ה' ישירות מן השמים. ולא מתקבל על הדעת שמי שהיה בהר סיני 40 יום ו40 לילה ללא מאכל ומשתה הוא רק אדם מוכשר ובעל כוח שכנוע. אין ספק שהוא איש אלקים.
שאלה: רבנים של ארץ ישראל: מה אמורה להיות ההתייחסות לרבנים גאונים ואף מגדולי הדור אשר פסקו להתיר מסירת שטחים מארץ ישראל לאוטונומיית הגויים ימ"ש, לי בכל אופן קשה לקרוא לאדם כזה רב, אך מי אני לעומת ענקי עולם אלו?
תשובה: לנו ברור בהחלט שע"פ דין תורה אסור בשום אופן למסור חלקי ארץ ישראל לנכרים. וכל מסירה כזו, יש בה בנוסף לאיסור גם סכנת נפשות, והמציאות הוכיחה זאת. אותם רבנים שהורו שמותר למסור חלקי א"י בשביל כביכול, טעו, ואנו משלמים על טעותם מחיר יקר. אך אעפ"כ אין לפגוע בתלמידי חכמים אלו או לזלזל בהם. יש רבנים שבהלכה זו טעו, אבל יש להם זכויות גדולות בהרבצת תורה לרבים. מכל מקום אין לסמוך על פסקים של רבנים שטעו בענייני א"י, ואולי בכל ענייני ציבור, מאחר שכנראה אינם מתמצאים בתחום זה ועלולים לטעות שוב. מה היחס לתלמיד חכם שטעה?
שאלה: "והיו לשיכים בעיניכם": א. האם מותר בשעה שכזאת בה כל ישראל מצויים בסכנה ובעוד אויבינו ומבקשי רעתינו ימ"ש וי"ז רוצחים יהודים טהורים חפים מפשע, ליזום פגיעות בנפש ולהרוג ערבים ספק חפים מפשע. 1. כמדינה צבא. 2. כיחידים ב. האם בשעת מלחמה אין להבחין בין צדיק לרשע אלא להרוג את כולם או שלא?
תשובה: א. למדינה מותר לפגוע בכל מי שתומך בטרור ומסייע לו. כעת זו מלחמה, וכל העם הלוחם בנו הוא אויב. מלבד אותם המתנגדים לטרור, אם יש כאלה. ב. ליחידים אסור לעשות שום פעולה, כי מלחמה מנהל הצבא ולא כל אחד לעצמו.
שאלה: חברה מעורבת - טוב או רע?: האם הרב רואה יתרונות לחברה המעורבת על החברה הנפרדת (מעבר לחסרונות). האם יש דרך לבצע זאת?
תשובה: לחברה המעורבת יש מעלות וחסרונות וגם לחברה הנפרדת יש מעלות וחסרונות. אולם החסרונות של החברה המעורבת עולים על מעלותיה ולכן עדיפה חברה נפרדת. עדיין לא נמצא שביל הביניים שבו יש רק מעלות.
שאלה: פירסום הנס בחלון סגור: האם כאשר יש רוח וצריך לסגור את החלון ולא רואים את הנרות, יש פרסום נס?
תשובה: במקרה כזה שיש רוח ומחוייב לסגור, אז יכול לסגור את החלון אף שלא יהיה פרסומי ניסא והוי כמו מדליק על שולחנו ודיו, כמו הדין בשעת הסכנה.
שאלה: מדריך גוי לבנות: האם מותר לקבוצה של בנות ללמוד אומנות לחימה עם מורה שהוא גוי? אין נשים שמלמדות את סוג אומנות הלחימה הזאת.
תשובה: השאלה היא לא רק היותו של המדריך גוי, אלא בעיקר היותו גבר. לא יתכן שגבר ידריך בנות באימונים, המתבטאים על ידי תנועות הגוף. בודאי שזה נוגד את כל כללי הצניעות, ויתכן שבמהלך הלימודים יהיו כרוכים עבירות רבות ואיסורי תורה. הדרכה כזאת, כשהיא נעשית על ידי גבר גוי חמורה שבעתיים היות והתורה הרחיקה אותנו מאוד מכל קשר עם גויים העלול להביא לידי קרבת חיבה וקירוב הדעת. ובודאי שכאשר עוסקים בעניינים גופניים בין איש לאישה יש חשש לקרבת דעת גדולה ביותר, ולכן יש להמנע בכל אופן.
שאלה: עיסוק בשיטות הרפיה : האם ישנו איסור השקפתי או הילכתי לעסוק בשיטות להרפיה כגון: מודעות עצמית, יוגה,מדיטציה, טיפול בדימיון מודרך רייקי וכדומה? האם ישנו איסור השקפתי מצד זה שעיסוק בתורה הוא זה שמביא מרפה ומזור ואל לנו "לרעות בשדות זרים"? ואיסור הילכתי מצד זה שזהו תוצר של עובדי גילולים?
תשובה: יש שיטות שונות של יוגה, מדיטציה, וכדומה. יש שיטות שאסורות בהחלט שמשתמשים בהם בשמות של עבודה זרה ממש, ועוד פעולות אסורות, ויש כאלה שאין בהם צדדים של איסור. ולכן, צריך לבדוק כל שיטה בפני עצמה. ומי שרוצה להשתתף בקורס יוגה ומדיטציה עליו לפנות לרב מומחה לנושאים אלו, שיורה לו האם הקורס המסוים שהוא בחר יש בו איסורים, אם לאו. ארגון "יד לאחים" מתמצא בנושא זה, ואפשר לפנות אליו לקבל הדרכה מפורטת. מספר הטלפון של "יד לאחים" בירושלים: 02-5371003.
שאלה: כיסוי לתפילין: האם מותר לעשות תיק (קשיח) לתפילין מצינור פלסטיק שייצורו המקורי לביוב?
תשובה: צינור פלסטיק המיוצר לשם שימושי ביוב אין בו שום איסור ושום טומאה, ומותר לשימוש לדבר שבמצוה. אמנם מתוך סוגיית הגמרא במסכת נדרים שקבעה כי מקום שנועד להיות בית הכסא מאוס הוא ואסור בדבר שבקדושה, יש לומר כי רצוי לצבוע את אותו צינור על מנת שלא יזכיר את מטרתו המקורית ואז יהיה ההיתר ברור לגמרי.
שאלה: ברכת העוגה: אם יש עוגה או גלידה שרובה מורכבת מקרם שברכתו "שהכל" ויש בזה גם עוגיות או וופל שברכתם "מזונות" מה צריך לברך על העוגה או גלידה את שתי הברכות או מספיק רק "שהכל?
תשובה: הכלל ההלכתי שמברכים על העיקר ופוטרים את הטפל. אם הקרם הוא העיקר, או הגלידה, מברכים על הכל "שהכל נהיה בדברו". ואולם, אם אוכלים את הגביע לבדו יש לברך עליו "מזונות".
שאלה: חילול מעשר שני: מהו הסכום כסף המינימלי המספיק כדי לחלל מעשר שני ומה צריך לעשות עם המטבע?
תשובה: כדי לפתור את כל הבעיות ההלכתיות המתעוררות בפדיון מעשר שני הדרך הטובה ביותר היא להימנות על קרן המעשרות של אחד מהמכונים העוסקים בכך. כגון מכון התורה והארץ בכפר דרום.
שאלה: ליווי יולדת בשבת: אנו גרים באחד מישובי יש"ע. ואם אני אצטרך לנסוע ללדת לבית חולים בשבת, האם מותר לבעלי ללוות אותי לבית חולים במידה וניסע באמבולנס?
תשובה: אם היולדת זקוקה מאוד לתמיכת בעלה מותר לו להתלוות אליה משום פיקוח נפש. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: חילול מעשר שני: מהו הסכום כסף המינימלי המספיק כדי לחלל מעשר שני ומה צריך לעשות עם המטבע?
תשובה: הסכום המינימלי לחלל מעשר שני הוא פרוטה כפי שכתב הרמב"ם בשם הגאונים (פ"ב מהל' מעשר שני ה"ב). את הפרוטה יש להשליך לים הגדול, הכוונה שיש לאבד את המעשר שני בזה"ז. בחילול מעשר שני שלו על מטבע שלו (רמב"ם מעשר שני פ"ה ה"א), גם חומש זה אפשר לפדות על הפרוטה, אולם במקרה שאדם הוסיף חומש ולא צריך להוספה זו (כגון, שהמטבע איננה שלו, או הפירות אינם שלו) אזי איננו יכול לפדות על פרוטה, שהרי על ידי כך יוצא שהמעשר עצמו חולל על פחות מפרוטה, לכן יעצו הפוסקים להוסיף עוד רבע, ולחלל את המעשרות הם וחומשם על פרוטה ורבע. הסבר מפורט (כולל הדגמות והסברים) על נוסח ההפרשה וביצועה אפשר לקבל בתקליטור "תרומות ומעשרות" שהוצא לאור על ידי מכון התורה והארץ, כפר דרום גוש קטיף, טל. 086847325.
שאלה: עירבוב בשר וחלב: 1. האם צריך מגבת נפרדת לבשרי וחלבי על מנת לנגב כלים נקיים? 2. האם מותר להשתמש באותו מגב כדי לנגב שיש בשרי וחלבי (נקי משאריות אוכל)? 3. מה הדין של מחבת פרווה חמה, אשר שפכו עליה משהו מצלחת בשרית קרה, שלא השתמשו בה כבר כמה ימים, ובכלל אם בכלי פרווה נוגעת כף בשרית או חלבית קרה. האם הכלי מפסיק להיות פרווה? 5. אנחנו נהגים לצחצח שיניים אחרי כל ארוחה. האם צריך מברשת שיניים חלבית ובשרית? 6. מאפה פרווה שנאפה בתנור בשרי, האם מותר לאכול אותו עם חלבי?
תשובה: 1. לכתחילה לייחד מגבת מיוחדת לכל סוג כיון שעלול להיות שישנם שירי שומן שאינם נראים והם נדבקים במגבת ושמא יעברו למין השני ויאסרו אותו. 2. לכתחילה כן מהסיבה הקודמת, אולם כאן יש צד להקל יותר בדיעבד כיון שבדרך כלל אין האוכל בא במגע ישיר עם שיש, ולכן במקרה הראשון אם בטעות נגבו במגבת של מין אחד את המין השני יש להחמיר לשטוף שנית ולנגב כראוי, אולם בטעות במקרה השני (של המגב) אין צורך לשטיפה נוספת. 3. במקרה והאוכל שנשפך מהכלי הבשרי היה פרוה אין הוא אוסר את המחבת לשימוש פרוה רגיל. וכן אם נגעה כף בשרית או חלבית קרה בכלי פרוה אין היא מפסיקה את שימושו כפרוה. 5. אין צורך במברשת שניים מיוחדת אולם ראוי לשטוף את הפה משיריים לפני הברשה. 6. אם התבנית היתה נקיה לחלוטין מותר לאכול את המאפה בארוחה חלבית בתנאי שלא יטבילנו בחלב או גבינה, אלא המאפה יאכל לבד בפני עצמו והמאכלים החלביים לבד בפני עצמם. ולדעת הרמ"א יש להחמיר שלא לתת את המאפה בכלי חלבי. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א.
שאלה: פשט התנ"ך על פי הגמרא: במסכת סנהדרין מובא שדוד ושאול התווכחו האם המקדש במלוה ובפרוטה דעתו על המלוה (ואז מיכל לא מקודשת לדוד) או שדעתו על הפרוטה (ואז היא כן מקודשת)? האמנם על זה התווכחו דוד ושאול?? למי להאמין: לפשט הפסוקים או לפשט הגמרא? - האם יש סתירה ע"פ הפשט? או שנאלץ להסביר שזה לא הפשט באמת? איך להתמודד עם בעיה שכזו שמופיעה שוב ושוב?
תשובה: המושג "פשט" אינו פשוט. האם "עין תחת עין" הוא כפשוטו למרות שהדבר נסתר מכל בחינה הגיונית וממקומות אחרים בתורה (עיין ב"ק פג-ד) האם "וירח ה את ריח הניחוח" הוא כפשוטו? התנך לא מספר לנו בדיוק כיצד קידש דוד את מיכל והדבר נתון לפרשנויות שונות. ח לא באו לקבוע מסמרות כפירוש אחד ומותר לפרש גם פרושים אחרים בתנאי שיעלו בקנה אחד עם תפיסת התנ"ך בכללו וכללי ההלכה והאמונה. עם זאת פירושם של ח מתפרש יפה כפשט הכתוב "אשר ארסתי לי במאה ערלות פלשתים" שהרי לא יעלה על הדעת ששאול התיר למיכל אשת דוד להינשא לאדם אחר ללא גט אלא אם כן נאמר שלדעתו היא לא הייתה מעולם נשואה כדין לדוד. ודוד לא היה דורש להחזיר לו את מיכל אם לא היה משוכנע שהיא אשתו כדת וכדין. על כרחנו שהיה כאן ויכוח הלכתי בין בית שאול לבין דוד.
שאלה: כתיבת בדפי אינטרנט: תהיתי: האם חלה החובה לכתוב בראש כל עמוד באינטרנט או בראש כל תיבת טקסט בה אני רושם?
תשובה: אכן אולי ראוי לעשות כן. אולם מכיון שאין הכתיבה באינטרנט כתיבה קיימת לא נהגו לעשות כן. לתשובת הרב זלמן מלמד. מה המקור לכתיבת? האם חובה לכתוב בכל דף? הזכרת שם ה', ברמז בלבד! האם חובה לגנוז דף עם?
שאלה: החשמונאים טימאו את השמן: לאחר שהחשמונאים ניצחו הם הגיעו לבית המקדש וטיהרו אותו. הם מצאו כד שמן אחד שהיה לא טמא ולכן יכלו להשתמש בו להדליק את המנורה. אך הם בעצמם היו טמאים טומאת מת. איך הם הדליקו את המנורה אם היו טמאים? הם בעצם פגעו בטוהר של השמן, לא?
תשובה: עייני בבית יוסף סי' תרע"א ואנצקלופדיה תלמודית ערך "חנוכה". לאחד ההסברים הם הדליקו באמצעות כלי עץ. להסבר אחר טומאת מת הותרה בציבור אך טומאת השמנים לא הייתה טומאת מת אלא משום שגזרו על הנוכרים טומאת זבים וזו לא הותרה בציבור.
שאלה: מכירת דירה לגוי: באחרונה החלטנו לעבור דירה. פרסמנו מודעה, ובא זוג עולים מרוסיה, שהציע לי סכום הגון וגדול בהרבה ממה שהאחרים הציעו לי. תוך כדי שיחה לאחר שכבר סגרנו דברים, הסתבר שהזוג אינו יהודי לפי ההלכה. השאלה האם מותר לי למכור להם את הדירה? האם מותר לי לחזור אחרי שכבר עשינו "זכרון דברים"? האם אני צריך להפסיד 30,000 בגלל זה, מה גם שאני לחוץ בכסף וצריך לשלם לדירה החדשה.
תשובה: שאלה קשה. אם הקונים הם נוצרים, אין כל היתר למכור להם ואם כוונתם להתערות בארץ, ולהיות ישראלים לכל דבר, יש מקום להקל בנסיבות שאתה מנית: הפסד ממון, קניית דירה חדשה, וכו'.
שאלה: גזל (זמן) בעבודה: האם שימוש באינטרנט ובטלפון של מקום העבודה של אירגון ציבורי, אחרי שעות העבודה, למרות אישורו של מנכ"ל המוסד, אינה בגדר גזל כספי ציבור? מה מכריע? מתן אוזן קשבת לחברי לעבודה, אפילו לשם נימוס, או גזל זמן בעבודה? הרי משלמים לי כדי שאפיק תועלת לציבור ולא לחברי. אך כל רמז ואף בקשה לא מועילים. כל יום מתבזבז זמן יקר על דברי חולין שתמיד מגיעים ללשון הרע שאנשים כבר יודעים באופן מפורש שאני לא רוצה חלק בזה. לא עוזר. מה עושים בלי לפגוע? מבזבזים זמן? אני בבעיה.
תשובה: א. למנכ"ל מוסד יש סמכות לאשר שימוש בטלפון או אינטרנט, ומסתמא השיקולים שלו לטובת המוסד. ב. בשעת העבודה, על העובד להתרכז בעבודה ולא למעול בתפקידו ולגזול זמן מהמעביד. וכמובן, שאסור לשמוע רכילות ולשון הרע תמיד. צריך להסביר זאת לחברים לעבודה בנימוס, אבל בהחלטיות. את יכולה להסביר שאם את לא עובדת כראוי, ואם את שומעת דיבורים אסורים, זה גורם לך צער ומוסר כליות עמוק, ואת מבקשת שיבינו אותך. את לא אומרת לאחרים מה לעשות, אבל מבקשת שיבינו אותך ויתנו לך להתנהג בצורה שתרגישי טוב.
שאלה: היכרות דרך האינטרנט: אני בחורה בת 22 ועוד לא הכרתי בחור המתאים לי. לאחרונה התוודעתי לאתר אינטרנט שמטרתו להכיר צעירים וצעירות דתיים. השאלה שלי היא האם זה פסול והאם אפשר בכלל לסמוך על היכרות כזו ולהיפגש עם בחור רק על סמך הנתונים שהוא מכניס לאתר שעלולים להיות לצערי שיקריים. האם אין בזה משום חוסר צניעות?
תשובה: האינטרנט הוא כלי להכרות ככל כלי אחר.ויש להתיחס אליו בזהירות. גם במפגש אישי ניתן להסתיר דברים ואולי אף לרמות. חובתו של כל צד להכיר את הצד השני לעומק ולברר כל מה שניתן לברר. והוא הדין בהכרות דרך האינטרנט. אין להסתמך על המכשיר בלבד. מטרתו רק לאפשר את הפגישה בין הצדדים ולאפשר הכרות ישירה שרק בה ניתן לברר בירור יסודי כל דבר. הסכנה באינטרנט היא בצ'טים ואכן יש להימנע מהם. איני רואה חוסר צניעות בהכרות דרך האינטרנט. מבחינה מסוימת האינטרנט מאפשר הזדמנויות רבות יותר להכרות מדרכים אחרות. ואם אכן כך הוא הדבר, אולי יש לומר עליו שאם לא נוצר כלי זה אלא למטרה זו של הקמת משפחות בישראל - דיינו
שאלה: ערבית או נרות?: אם חוזרים מאוחר בערב האם קודם מתפללים ערבית או מדליקים נרות חנוכה?
תשובה: תדיר ושאינו תדיר תדיר קודם, לכן יש להתפלל קודם ערבית. אולם אם השעה מאוחרת ויש חשש שזמן ההדלקה יעבור יש להקדים את הדלקת נרות חנוכה.
שאלה: מותר השמן והפתילות: הדלקתי בחנוכה את הנרות עם כוסיות מוכנות של שמן ופתילות. לאחר שהנרות כבו נשאר מעט שמן בכוסיות. מה צריך לעשות עם הכוסיות, השמן והפתילות המשומשות?
תשובה: בסוף חנוכה יש לרוקן את השמן מהכוסיות ולשורפו יחד עם הפתילות המשומשות מכל ימי החנוכה.
שאלה: יומיים ראש חודש: מדוע נוהגים יומיים ראש חודש בחודש של 30 יום ואילו בחודש של 29 יום נוהגים יום אחד? למה ליום ל של חודש מלא קוראים "ראש חודש" של החודש הבא?
תשובה: החודש העברי נקבע על פי אורך זמן הראותה של הלבנה מאז התחדשותה בפעם אחת ועד הפעם השניה. על פי מדידות נתברר שאורך זמן זה שוה ל-29 יום ו-12 שעות (חצי יום) ועוד כשלושת רבעי השעה ומכאן שבמשך חודשיים אנו חייבים לנהוג אחד מהם בן שלושים יום ואחד 29 יום (29.5X2 59), שהרי לא יתכן לנהוג חצי יום כחודש אחד וחצי יום כחודש שני. על כן קבעו חכמים בדרך כלל את סדר החודשים (חוץ למקרים חריגים) שהיו על פי הסדר חודש מלא (30 יום) וחודש חסר (29 יום), כיון שכך נקבע שחודש בין שלושים יום מצד אחד הוא מלא ויש לו עדיפות על החודש שאחריו שהוא חסר אך כדי לפצות את החודש החסר נקרא יום השלושים כראש חודש של החודש החסר. לדוגמא: כסלו, היה בין שלושים יום אך יום השלושים שלו נקרא ראש חודש טבת, בכך פיצינו את שתי החודשים כל אחד על פי חלקו.
שאלה: קניית שמן גזול: האם מותר לקנות שמן זית שנעשה מזיתים שנמסקו מעצים של ערבים?
תשובה: הקונה חפץ גזול נעשה שותף למעשה הגזלה.
שאלה: שרוולים לילדות: מאיזה גיל יש להקפיד על שרוול ארוך לבנות?
תשובה: מגיל חינוך, (5-6) (חזו"א ומש"ב)
שאלה: יין לנשים בפורים: האם וכמה מותר לאשה לשתות יין בפורים?
תשובה: לא מצינו בפוסקים שהביאו דין זה של 'לבסומי' לגבי נשים, ולכן אם רוצה תשתה רק כוס אחת, כשיעור הנאות לאשה כמבואר במסכת כתובות. השתכרות בפורים
שאלה: חזרה מהסעת חולה בשבת: המסיע ברכבו הפרטי חולה מסוכן בשבת, האם מותר לו לחזור בנסיעה לביתו?
תשובה: אסור לו לחזור לביתו בשבת, משום שאין בנסיעה זו צורך של פיקוח נפש, וההיתר לנסוע הוא רק לצורך פיקוח נפש. אבל אם מדובר בישוב מבודד, שיש בו אמבולנס אחד, ויש חשיבות בטיחותית-רפואית שהוא יחזור לאזור, מותר לנהג לנסוע בחזרה, אבל לאנשים אחרים אסור להצטרף לנסיעתו.
שאלה: חשש שספר נדפס בשבת: האם כשאני קורא ספר מסוים (למשל), יש לחשוש שמא נדפס בשבת?
תשובה: מותר לקרוא בספרים, ואין לחוש שמא נדפסו בשבת. ראשית מפני שאין זה שכיח בארצנו. ואף אם ידוע שחלק מהספרים מודפסים בשבת, כל זמן שלא נודע לנו על כך במפורש, אלו שנדפסו בשבת בטלים בשאר. ואף אלו שידוע שנדפסו בשבת, יש מחלוקת אחרונים אם יש איסור להנות מהם, מפני שאולי אין זה נחשב שהספרים הודפסו עבורנו. ויש בזה עוד ספקות וצדדים להקל. ולכן אין לחוש לכך כלל. אלא שהמביאים ספר לדפוס ראוי שלא יתנו יד לחילול שבת.
שאלה: נסיעה לחו"ל: האם מותר ליסוע לחו"ל לטיול או נופש? והאם יש הבדל בין רווק ה לבין נשוי אה?
תשובה: לדעת הרבה פוסקים אסור, ונעלנ"ד שהמקל לצאת למשך פחות משלושים יום יש לו על מה לסמוך, מפני שנסיעה קצרה כמדומה שלא אסרו חכמים. אמנם לכתחילה טוב למצוא דרך לנפוש ולטייל בארץ, ובוודאי שבכל שעה ושעה שאדם נמצא בארץ ישראל הוא מקיים מצווה. וטוב שמי שכבר החליט להקל ולצאת לחו"ל ישתדל ללמוד מטיולו בחו"ל דבר מה, כגון שיטייל למקומות שגרו בהם יהודים, וישתדל לתרום לעלייה לארץ ולהסברה.
שאלה: ענייני יחוד בטיולים: 1. ייחוד במסלולי הליכה בטיולים - אם ישנה קבוצת בנות היוצאת למסלול הליכה במקום שומם ומדריכם מדריך - מה הדין אם הוא נכלל בקטגוריית "כשר" האם מותר להתייחד, ומה הדין אם אינו "כשר"? 2. מה קורה במקרה של מסלול הליכה בחושך כגון: נקבת השילוח כאשר הולכים בתוך הנקבה החשוכה במצב שאין שומרים (המצילים מן הייחוד), ובמצב שישנם שומרים המצילים מן הייחוד אבל חשוך וישנם קבוצות שמתפרקות בדרך (קבוצה אחת המשיכה והנותרים עדיין משתהים מאחור) האם זה מציל מן הייחוד?
תשובה: בלא להכנס לפרטי ההלכה, נראה לגבי 1. שבקבוצה גדולה, גם סתם אדם כשר יחשב לכשר לפי ההלכה, כדעת המקילים. ובמיוחד כאשר מדובר במקום שעשויים אנשים אחרים לטייל בו. 2. נראה שבנקבת השילוח צריכים שיהיו יותר מלווים בנים, וכן שיהיו לרבים פנסים.
שאלה: איסורים לאחר קרי לילה: מהם האיסורים לאחר קרי לילה? ולכמה זמן הם אסורים? לדוגמה: 1. האם אסור להתפלל בבית הכנסת? 2. האם אסור להניח תפילין ביחידות במנין? 3. האם אסור לשאת ספר תורה?
תשובה: אין איסורים, ורק צריך ליטול ידיים כשקם משנתו, כמו בכל לילה, וצריך להתפלל ולהניח תפילין וכו'. ויש חסידים שנוהגים לטבול במקווה, או לרחוץ במקלחת בתשעה קבין, כשנים עשר ליטר. אבל גם כשלא רחצו, חובה עליהם להתפלל ולהניח תפילין.
שאלה: חתונה לאחר תענית: האם מותר להתחתן במוצאי צום גדליה (ג בתשרי)? האם יש בזה ספקות הלכתיות?
תשובה: מותר. אבל צריך להקפיד שהשמחה עצמה, כולל קבלת הפנים תתחיל אחר צאת הצום. ובלילה שלפני הצום, לציץ אליעזר ז, מט, אסור, ומאג"מ או"ח קסח, משמע שמותר. ועיין בספר הנישואין כהלכתם ה, מד-מה, שכך דעת רוב הפוסקים.
שאלה: חימום חלה אפויה לקראת סעודת שבת: בנוגע לחלה שהוכנסה לתנור בערב שבת לאחר הדלקת הנרות. האם מותר להכניס חלה אפויה לתנור אפיה בעל טמפרטורה קבועה, בכדי "להיטיב" אותה לקראת הסעודה?
תשובה: אסור להניח חלה בתוך תנור חם בשבת, מפני שהדבר נראה כבישול. ועיין בפניני הלכה שבת ע' 172. ומה שמותר הוא להניח את החלה על הפלטה, (ויש מחלוקת אם צריך הפסק בין החלה לפלטה).
שאלה: צום תשעה באב בשמירה: בני משרת עכשיו בבסיס פתוח כשומר. מאחר והם (שלושה חיילים) שומרים ואין להם מחליפים והיות וחם מאד באיזור זה וכל חייל שומר 6 שעות תחת כיפת השמיים אמר להם רב החטיבה שהם חייבים לשתות בתשעה באב. א.האם הדבר מותר להם (המקום לא מהמסוכנים)? ב. האם הם צריכים לעמוד על כך שבאותו יום יוחלפו על ידי חיילים סדירים שבאים מביתם ולא שייכים לאנשי השמירה?
תשובה: אף שכבר עבר תשעה באב, לעניין הלכה, מותר לשומר לשתות, כשיש בכך צורך צבאי. אמנם לגבי צום יום כיפור שהוא מהתורה, יתכן וצריך להחמיר. אמנם אם יש שם חיילים שאינם צמים, מוטב שהם ישמרו יותר באותו יום, וכך גם הם יקיימו מצוות הגנת ישראל, וגם החייל הדתי יצום.
שאלה: ברכות נישואין בחתונת היובל: אנו חוגגים להורינו שיחי 50 שנות נישואין. החגיגה היא במתכונת 7 ברכות. האם אפשר לברך בתום הסעודה את 7 הברכות המסורתיות או האם יש במקורות ברכה ות מיוחדות לאירוע שכזה?
תשובה: אסור לברך שבע ברכות שלא במקום שתקנו חכמים, היינו בשבעת ימי הנישואין. אבל ודאי יהיה יפה את תמציאו לכבודם ברכות, שלא בנוסח של ברכות שתקנו חכמים, היינו בלא שם ומלכות.
שאלה: שחיטת גוי: שמעתי שמותר לאכול שחיטת מוסלמי במקרה שאין שחיטת יהודים כשרה באיזור. זה נכון שהרמב"ם התיר זאת?
תשובה: זה לא נכון. הבשר הוא טרף. הרמב"ם לא התיר מעולם שחיטת מוסלמי. הוא רק הבחין בין שחיטת עכו"ם (נוצרי) שהיא נבלה לבין שחיטת גוי אחר (כגון מוסלמי) שהיא פסולה ואסורה!