LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הלוואה בריבית לשם קניית רכב: לכב מורנו הגר"י אריאל שליט"א, האם מותר לקחת הלוואה בריבית מהבנק לשם קניית רכב? האם הדבר נחשב לעסק? ב מראש.
תשובה: אם מטרת הרכב היא גם לעבודה, הוא עסק. אם הוא רק להנאה, אינו עסק. אך צריך לברר אם יש לך חשבונות חסומים שאינך מעוניין לשבור אותם והרבית שתשלם על הלוואה נמוכה יותר מאשר רווחיהם של החשבוות, א"כ זהו עסק.
שאלה: מכירת חמץ - ויסקי או פיתה: שאלתי היא להבנה ולא התרסה!! ידוע שמכירת חמץ היא להלכה, ואם יש לי בקבוק ויסקי אני יכול לסגור ולמכור!אם כן מה ההבדל בין הויסקי,לבין חבילת פיתות במקפיא?
תשובה: בעיקרון, אפשר למכור כל דבר. המאירי כותב שמצוות "תשביתו", והיא כוללת שני דברים, לבער את החמץ ולבטל את החמץ. חכמים הצריכו גם לבער את החמץ מאחר והוא מוצר בסיסי אצל האדם והוא עלול לאכול אותו. אפשר למכור לגוי. אם יש לאדם דבר יקר, כוויסקי שעולה הרבה כסף או בעל חנות שיש לוהרבה סחורה וחמץ הנמצא במחסני הצבא, מוכרים את החמץ. יהודי תימן לא נהגו למכור חמץ מאחר ולא היו צריכים זאת על פי תנאי חייהם. אבל יהודיח אירופה,שהיו מכינים יי"ש וכד, היו מוכרים לקראת הפסח. וויסקי אפשר למכור אבל אם יש לאדם דבר מועט ולא מדובר במשפחה שאין לה כסף כלל לא כדאי להשתמש בהיתר הזה,למרות שמצד ההלכה אפשר.
שאלה: בישול כבד לאחר צליה: ראיתי שכתוב בסופר "אין לבשל את הכבד לאחר צלייתו". מדוע? מתי כן יהיה מותר לבשל את הכבד לאחר צלייתו? האם יש הבדל בין ספרדי לאשכנזי?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, אני לא יודע מי כתב את הנ"ל. ידועה ההלכה שבשר שלא הומלח 3 ימים אין להכשירו במליחה אלא בצליה ואחר הצליה אין לכתחילה לבשלו (שולחן ערוך יורה דעה ס"ט, י"ב). בפשטות, דין כבד שווה לדין בשר (ערוך השולחן סק"ע מחדש ומקל) ולכן יתכן שמדובר בכבד טרי שעברו עליו 3 ימים ולכן לכתחילה אין לבשלו אחר צליתו. לגבי כבד קפוא, ישנה מחלוקת האם הזמן בו הכבד קפוא נחשב ל-3 ימים או לא מחשבים את הזמן הנ"ל. גם אם נקל ולא נחשיב את הזמן הנ"ל יש לצלות את הכבד ואחר כך לבשלו מיד אחר הפשרתו כי יש המצרפים את הזמן לפני ההקפאה לזמן שאחר ההקפאה. לכתחילה יש להקפיד בכבד טרי שיונח בתבנית מחוררת (צהובה) ולא בפלסטיק לבן כדי שלא יושרה בדמו 24 שעות, כי על פי הרמ"א (שם, ט"ו) יש לאסור בשר ששרה במים 24 שעות אף לצלי. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קטניות לילדים בפסח: עד איזה גיל ניתן להיות גמישים עם הילדים בעניין קטניות כאשר מתארחים אצל ההורים אוכלי קטניות ויש קטניות בשולחן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קטניות לילדים בפסח"
תשובה: קטניות אינן חמץ אלא שאשכנזים ויוצאי מרוקו לא אוכלים אותן. ילדה בת שנתיים יכולה לאכול קטניות.
שאלה: אישה " נשואה" לצורך אזרחות: יש לי שאלה שהעלתה בננו חילוקי דעות שונות. מדובר באישה יהודייה שנישאה לגוי בקנדה רק לשם קבלת תעודת זהות דרכון ישראלי בשבילו, דבר שהיא קיבל עליו 10.000 אלף דולר וברצון שני הצדדים שאין ולא יהיה בנהם כלום. וכך זה נישאר ללא מחויבות אחד לשני. כל אחד חי במדינה משלו ומידיי פעם מדברים בטלפון. יש לציין כי אישה גויה חיתנה אותם ואין להם כתובה, נגיד שזה נשואים אזרחיים. עכשיו כשהיא עלתה לארץ היא רשומה כנשואה בתעודת זהות שלה. רק בגלל שהיא אמרה להם במשרד הפנים שהיא נשואה אחרת היו רושמים אותה כגרושה היא התגרשה ולאחר זמן מה היא עשתה מה שעשתה תמורת הכסף איך מתייחסים לאישה כזו כנשואה? כאשת איש? או שהנשואים האלו לא תופסים פו למרות שהיא רשומה בתעודת זהות כנשואה לכל דבר?
תשובה: מבחינה הלכתית היא נחשבת כפנויה. אך אם תבוא להינשא לכהן תצטרך להוכיח שאכן לא היה לה כל קשר איתו.
שאלה: טלטול תנור ומאוורר בשבת: בילקוט יוסף הלכות שבת כתב שמותר לטלטל מאוורר בשבת אך אסור לטלטל תנור חימום בשבת בגלל שזה כבסיס לדבר האסור מה ההבדל בין שני הדברים?
תשובה: יש שני סוגי מוקצה עיקריים - האחד הוא מוקצה מחמת גופו, שהוא דבר שאינו ראוי לשימוש כלל, כמו אבן, והוא אסור בטלטול לגמרי. סוג שני הוא כלי הראוי לשימוש, אך חכמים הגבילו את אפשרות השימוש בו. דוגמא לכך הוא כלי שיעודו העיקרי הוא לדבר שאסור לעשותו בשבת, כמו פטיש שנועד בד"כ לבניין, אותו חכמים התירו לטלטל רק כדי להשתמש בו (כמובן לצורך דבר היתר, כמו פיצוח אגוזים), או כשיש צורך להשתמש במקום עליו הוא מונח, אך לא למטרה אחרת. סוג נוסף של כלי הוא כלי שמלאכתו להיתר, כלומר שהשימוש העיקרי הוא לדבר היתר, ואותו מותר לטלטל לצורך, אך אסור לטלטל שלא לצורך כלל. שלהבת נחשבת מוקצה מהסוג הראשון, שהרי אי אפשר לגעת בה, ועל כן התנור הוא בסיס לדבר האסור (שלהבת), וממילא אסור בטלטול לגמרי. במאוורר אין שלהבת, ועל כן אינו מוקצה, אולם יש לחלק בין מאוורר דולק לכבוי: דרך השימוש במאוורר כבוי היא לחברו לחשמל, ועל כן זהו כלי שמלאכתו לאיסור. דרך השימוש במאוורר דולק היא כיוונו לצדדים שונים, שזהו מעשה היתר, ועל כן זהו כלי שמלאכתו להיתר, ועל כן מותר לכוונו תוך כדי שהוא דולק. כמובן, בתנאי שהדבר אינו כרוך בשינוי חשמלי כלשהו.
שאלה: כזית מצה - שיעור וכמות: 1. ע"פ שיטת הרב, כזית הינו שיעור של 9 סמ"ק. ע"פ מדידות המובאות בספרים (לא הספקתי למדוד בעצמי) מצת מכונה הינה בנפח של 60 סמ"ק (ללא האוויר). יוצא אם כן שלשיטת הרב מעט יותר משישית מצה הינו בשיעור כזית - מדוע הרב מצריך לאכול שליש מצה? 2. בעניין שני הכזיתות הראשונים ב"מוציא מצה" - נראה מדברי רוב ככל הפוסקים שסיבת אכילת שני הכזיתות הינה ספק מאיזו מצה צריך לאכול את הכזית - השלמה או הפרוסה. יוצא לפיכך, ששאר המסובים שאינם עורכי הסדר ואין לפניהם 3 מצות אלא לוקחים מצות מקערה מרכזית אינם שייכים לחשש זה וצריכים לאכול רק כזית אחד ב"מוציא מצה" (לא כולל כורך וכו ) - וכך סובר הרב אלישיב ונראה שכן גם דעת רבי עקיבא איגר, הגרשז"א ועוד - מהי דעת הרב בכך? האם שאר המסובים יכולים לכתחילה (לא רק חולים וכו ) לאכול כזית אחד של מצה ב"מוציא מצה"?
תשובה: בענייני אכילה, השיעור הוא בנפח של זיתוהוא מהלכה למשה מסיני. ד"ר מרדכי כלב, מומחה בענייני חקלאות, כתב מחקר בענייני הזיתים שהיו בעבר בארץ ישראל. יש זן נבאלי, זן סורי וזן מלסי. חכמים בוודאי לא דיברו על המלסי מאחר והוא קטן מאוד. היום יש בארץ עוד זנים, כמו המונזילו שמיובא מספרד. אלו לא ילידי ארץי שראל ובוודאי שעליהם ח לא דיברו. במשנה מסכת כלים פרק י"ז מוזכר שמן ששמו אגור, שאוגר שמנו בתוכו. הזן הנבאלי יכול להגיע עד לכדי 40 אחוז שמן בעוד המונזלינו עיקרו יבש.ולכן וודאי שח לא התכוונו אליו. אנחנו צריכים לבדוק לפי הזית שיש בימינו, וגם שהגאונים כתבו שהזיתים לא השתנו. הרשב"א כותב שיש ארבע זיתים בביצה ומהרמב"ם משמע שלוש וחצי. אמנם השולחן ערוך כותב בשם התוספות, שהזית הוא כחצי ביצה. במציאות היום לא רואים זית שהוא בנפח חצי ביצה. קודם כל, הביצים היום באות מתרנגולות מטופחות שמאכילים אותם אוכל מיוחד ולכן גם יוצאות גדולות יותר. בנוסף,התוספות חיו בצרפת והם לא ראו זיתים במציאות, שלא גדלים שם, לעומת הרשב"א והרמב"ם שחיו בספרד. והפר"ח כותב על המחבר, שאין להכחיש את החוש ואין לנו זית שהוא כחצי ביצה. ולכן, יש לקחת את הזית הגדול, הזן הנבאלי, לפורר את המצה ולמוד בעין את הגודל של המצה. אני עשיתי זאת וראיתי שבשליש מצה יש יותר מזית. ובמצות אחרות צריך למוד בעין. שהגאונים כותבים שבדיני התורה ניתנו לפי עיני הרואה ואין צריך לשקול אלא לקחת באומדנא. בליל הסדר, לפי שיטת רש"י וכך פוסק המחבר, יש לאכול ארבע זיתים ממצה שמורה שמיועדת לאכילת מצה, שבליל הסדרצריל לאכול מצה המיועדת למצווה ולא רק שאינה חמץ, ובשאר הימים אפשר לאכול כל מצה שאינה חמץ. זה שיעור המינימום. הנצי"ב כותב שככל שאוכלים יותר מקיימים מצווה. ויש לאכול את זה תוך כדי אכילת פרס. בזמן התלמוד היה ככר לחם בשיעור של שמונה ביצים. מחציתה הייתה שיעור מינימלי של סעודה,שהיו אוכלים את זה עם זיתים,דגים או משהו אחר. אם אדם אכל את הזית במשך כרבע שעה לא קיים את המצווה,שאין קשר בין האכילות שלו, והוא צריך לאכול תוך כדי אכילת פרס. נחלקו הפוסקים מהו שיעור זה, והדעה הבינונית היא 5 דקות. לכן, לא צריך לאכול בבהלה אלא נורמלי במשל כחמש דקות. ויש לאכול במוציא מצה שני זיתים, שהם כשני שליש ביצה. השיעורים האלו הם לפי גודל הזית בימינו.
שאלה: הוספת שם: לכבוד הרב. לבני, בן 3.5, קוראים הראל. בה הילד בריא וללא כל בעיות. לאחרונה שמענו כי לא מומלץ לקרוא בשם "הראל", חשבנו להוסיף לו את השם "חיים". נשמח לדעתו של הרב.
תשובה: לא נראה לי שיש בעיה בשם שהוא נפוץ בזמננו, אבל אם תרצה אפשר להוסיף חיים ובעז"ה יזכה לברכה ואריכות ימים.
שאלה: מצות מכונה או יד: רציתי לשאול את הרב לדעתו מה עדיף מצות מכונה או מצות יד
תשובה: זה וזה טובים. יש עניין לאפות לבד אבל צריך שני תנאים בסיסיים. א.שיהיו העוסקים בזה מיומנים. ב. שיהיו יראי שמים.
שאלה: טבילת כלים בגיגית: שאלה: במרפסת ביתי היתה מונחת גיגית שהתמלאה ממי גשמים. האם מותר לטבול בגיגית זו כלים שרכשתי מגוי?
תשובה: תשובה בקצרה: טבילה בגיגית לא מועילה להתיר את השימוש בכלים. הרחבה: ראשית נציין את ההלכה שהקונה מגוי כלי אכילה, צריך להטבילם במקוה אע"פ שהם חדשים. (שו"ע יו"ד סימן קכ סעיף א). אין לטבול כלים בגיגית הנ"ל מהטעמים שנבאר להלן: כמות המים מקוה כשר צריך שיהא בונפח שיכיל 40 סאה מים. מידות הבור המיכל כמות זו הם 60 ס"מ על 60 ס"מ בגובה 180 ס"מ. מסבתר שבגיגית אין מידת נפח זו. מים שאובים יתכן שלמים בגיגית יש דין מים שאובים הפוסלים למקוה. אמנם במקרה זה אף אדם לא שאבם בפועל אך מבחינה הלכתית יתכן שיהיו מוגדרים שאובים. ראה שו"ע יו"ד סימן רא סעיף מא אין טובלים בכלים גם אם שתי הסיבות הנ"ל לא מתקיימות, כגון שהגיגית גדולה מאד, והמים לא מוגדרים שאובים, מכל מקום הטבילה בגיגית לא מועילה משום שיש לנו כלל "אין טובלים בכלים" (שם בשו"ע בסעיף ו). כלומר טבילה צריכה להיות בבור בקרקע ולא בכלי. ראוי לציין שלעומת פסול שאובים שיש אומרים שהוא מדרבנן פסול טבילה בכלים הוא מהתורה (ב"י שם). הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: להודיע על פטירת קרוב: אימי נפטרה, ואבי מאושפז בבית חולים לבריאות הנפש. לעיתים הוא צלול בדעתו ולפעמים לא. האם לספר לו על פטירת אימי? הוא חייב באבילות?
תשובה: ראשית צריך לדעת שאין חובה לספר לאדם שקרובו נפטר, אדרבה בשו"ע כתוב שלא לספר על הפטירה, וכל עוד האדם אינו יודע על פטירת קרובו לא חלה עליו חובת אבילות. כך כתוב בשו"ע (יורה דעה סימן תב סעיף יב) "מי שמת לו מת ולא נודע לו, אינו חובה שיאמרו לו, ואפילו באביו ואימו, ועל זה נאמר מוציא דיבה הוא כסיל, ומותר להזמינו לסעודת אירוסין ונישואין וכל שמחה, כיון שאינו יודע. מיהו אם שואל עליו אין לו לשקר ולומר חי הוא שנאמר מדבר שקר תרחק". נמצינו למדים שכל עוד אביך לא יודע אין לספר לו וכל עוד שאינו יודע אינו חייב באבילות. במצב מיוחד זה נראה שגם אם אביך ישאל כדאי לעדכן אותו רק לאחר שיעברו שלושים ימי האבלות, משום שאם יוודע לו על מות אשתו בתוך השלושים תחול עליו חובת אבילות שבעה ושלושים מיום ששמע, וכיון שבמצבו לא ברור בכלל אם הוא כשיר להתאבל מוטב שלא לומר לו רק לאחר שלושים, ואז תהיה מוטלת עליו חובת אבילות שעה קצרה בלבד ומיד יוכל לחזור לסדר יומו הרגיל (סימן תב סעיפים א' ב'). בשורות טובות הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: הכשרת שיש סדוק לפסח: השיש קצת מפוצץ סדק גדול, ומים רותחים יכולים לעשות סדקים כתוצאה מהחום ולא ניתן להחליף את השיש שכן הוא מחובר לקיר. מה ניתן לעשות? האם אפשר לקחת סמרטוט ולשפוך עליו מים רותחים ואיתו לנקות את השיש? השיש לא עמיד בחום חזק מאוד השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הכשרת שיש לפסח"
תשובה: כסו אותו בנייר מתכת עבה.
שאלה: האם גרעיני חמניות כללות בגזרה?: לכבוד מו"ר הרב דב ליאור שליט"א, רציתי לשאול את הרב לגבי גרעיני חמניות בפסח. הרב כתב בתשובה שהם קטניות. ורציתי לשאול את הרב על דבריו שהרי החמניות רק הגיעו לארופה מאמריקה במאה ה-16.
תשובה: אם אדם קולה אותם לבד והם לא באו במגע עם מים, אין בזה בעיה. לא לקנות עם מלח שמא הדביקו אתזה עם קמח.
שאלה: אכילת חמץ בטיסה: אשתי ואני נמצא בארה"ב בפסח. אשתי חוזרת לישראל בדיוק בערב בו מסתיים החג. אם נניח לרגע את עניין הטיסה בשבת (הנעשה מאילוץ לצערנו), שאלתינו היא בנוגע לזמן בו יהיה לה מותר לאכול חמץ. בחו"ל למיטב ידיעתינו איסור אכילת חמץ חל יום נוסף, אולם היא תהיה בדרכה לישראל (והיא דרך קבע מתגוררת בארץ) בזמן בו בישראל מותר לאכול חמץ. האם מותר יהיה לה לאכול חמץ בטיסה (כמובן מדובר במזון כשר)? ב
תשובה: איני מבין את השאלה. הטיסה בשבת אסורה מן התורה. במוצ"ש החמץ מותר בכל מקום.
שאלה: איוב טוען שהקב"ה ברא רשעים: איך איוב אומר לקב"ה "בראת צדיקים בראת רשעים", הרי הקב"ה אומר לו לאדם "ובחרת בחיים" וידוע שהכל בידי שמיים חוץ מיראת שמיים? האדם הוא שמחליט להיות צדיק או רשע!?
תשובה: לשואל כדי להבין פשרו של פסוק זה, מן הראוי לעיין בפסוקים הסובבים אותו. משמעיינים בפסוקים רואים כי טענת איוב זו זוכה למענה ולדחייה מצד חבריו. טענת איוב היא: "רבונו של עולם בראת שור שפרסותיו סדוקות וטיהרת אותו ובראת חמור שפרסותיו אינן סדוקות וטימאת אותו, בראת גן עדן ואם כן מוכרח שיהיו צדיקים בעולם שיהנו מגן עדן, ובראת גיהנם ומוכרחים להיות בעולם רשעים שיכנסו לשם שהרי לא נברא הגיהנם כדי להישאר ריקן. בראת צדיקים על ידי יצר הטוב שנתת להם ובראת רשעים על ידי שנתת בקרבם את יצר הרע, ומוכרחים הם להרשיע ואנוסים הם החוטאים, ומי יכול לעשות דבר נגד רצונך שטבעת דברים אלו בעולם". המהר"ל (בחידושי אגדות על מסכת בבא בתרא טו ע"א) מבאר שטענת איוב היתה שכשם שאי אפשר לשור בפרסות סגורות ולחמור וקות כיון שזהו שינוי הטבע, כך אי אפשר לרשע ליהפך ולהיות צדיק בשום אופן. אך חבריו של איוב לא הסכימו עמו, כאמור, ודחו את כל טענותיו ואמרו: "אף אתה תפר יראה ותגרע שיחה לפני אל", היינו שנכון שהקדוש ברוך הוא ברא יצר הרע לאדם, אך הקב"ה גם הכין תרופה למכה והיא התורה שהיא תבלין ליצר הרע ומבטלת את הרהורי העבירה. וכמו שאמרו חכמים במסכת קידושין (דף ל) "אם פגע בך מנוול זה הוא יצר הרע - מושכהו לבית המדרש, אם אבן הוא - נימוח ואם ברזל הוא - מתפוצץ". ממילא אין טענת אונס כיון שיכולים בני האדם להציל את עצמם מיצר הרע על ידי עסק התורה. נאמנה,
שאלה: צירוף למניין אדם המקלל: האם גם אדם המכה את חברו בחיצי לשונו נכלל באיסור צרוף למנין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צירוף למניין של בעל המכה את אשתו"
תשובה: בשו"ע נפסק במפורש רק על חובל.
שאלה: מעשר כספים ממתנות החתונה: התחתנתי לא מזמן. האם אני צריך לעשר את הכסף של המתנות של החתונה. בעיקרון אנחנו שמנו כמעט הכל בחסכון ועכשיו אנחנו חיים מהמשכורות שלנו.חייל חובה ושירות לאומי. ואם כן אמרו לי שאפשר לקנות ספרי קודש לבית ולהגיד שהם הפקר וכל אחד יכול לקחת אותם מתי שהוא רוצה ואפילו לא להחזיר. בשביל שיהיה לנו קצת ספרי קודש בבית אמרו לי שאפשר לעשות אותו דבר בנוגע לקנות מגילת אסתר ולעשותה הפקר בבית.
תשובה: מזל טוב, שתזכו לבניין עדי עד. ויהיה ביתכם מלא אהבה ואחוה ורעות וברכת ה' תלווה אתכם בדרככם המשותפת. לגבי מעשר כספים נחלקו הפוסקים אם חובתו מדרבנן או ממידת חסידות, לכל הדעות זוהי זכות גדולה אך לרוב הפוסקים זו אינה חובה אלא תלוי בבחירת האדם. וכן הדין במתנות מחתונה, הדבר תלוי במצב הכלכלי של בני הזוג. אפשר לתת תרומה לעניים גם אם איננה בגובה המעשר. ואפשר לקנות ספרי קודש, וכן מגילת אסתר המשמשים לשימוש כל המעוניין. חייל חובה ושירות לאומי המקבלים מילגה למחייתם פטורים מנתינת מעשר כספים. כי המילגה לא נחשבת לרווח. אם הינכם מחליטים לקבל עליכם להפריש מעשר כספים ראוי לומר שהקבלה היא בלי נדר. (להרחבת המקורות ראה מאמרי בעלון ' מחניך' בטאון הרבנות הצבאית גיליון ג' הנמצא באתר האינטרנט של הרבנות הצבאית)
שאלה: בישול בכלי חמץ בשביל פסח: לכבוד הרב, האם לנוהגים לדעת מרן הב"י, האם מותר לכתחילה לבשל לפני פסח אוכל (שאינו חריף) כשר לפסח בכלי חמץ שאינו בן יומו? (שהרי החמץ נטל"פ, והתבשיל מותר בפסח, השאלה האם מותר לעשות כן לכתחילה, ).
תשובה: אם מבשלים לפני פסח והכלי נקי לגמרי מותר לכתחילה.
שאלה: מי צריך לשלם את חיבור הטלפון - המשכיר או השוכר: אני משכיר דירה חדשה לאחר בנייה לשוכר, ללא קו טלפון. לאחר מספר חודשים רצה השוכר להתקין קו טלפון. בדירה יש תקע של טלפון. אך מחברת הטלפון נאמר שחסר משהו בתשתית ולכן נזקק לשלם תוספת כדי לסדר את התשתית. לטענתו, ברגע שבקיר יש תקע לטלפון כשהוא נכנס לדירה, סבר שיש אפשרות לחבר קו, הוא השווה את זה לאפשרות שלא יהיה מים בשרותים, או שהמושב שם לא יהיה שמיש לישיבה. ולכן לטענתו על המשכיר לשלם את ההפרש עבור סידור התשתית. לעומתו אני טוען כי הדירה הושכרה לו מבלי שאני יודע מה טוב בה ומה לקוי (מאחר וזו דירה חדשה לגמרי) מה גם שלא דובר על הנושא כלל. לגבי חיבור לחברת גז (שלא היה בזמן השכירות) הסכמתי לפנים משורת הדין לשלם עבור החיבור, מתוך מחשבה שלאחר שיעזוב השוכר ישאר חיבור הגז, אבל בטלפון זה דבר שאין בו כמעט צורך היום (לכולם יש סלולרי) וכן שוכרים שהיו לי בעבר בדירות אחרות לא ביקשו ממני לטפל בנושא. ואין לי שום תועלת בכך שיהיה שם תשתית לטלפון והשוכר קיבל את הדירה כמו שהיא. על מי חיוב לשלם את דמי התשתית להתקנת קו טלפון? על השוכר או על המשכיר?
תשובה: נראה שעל המשכיר לשלם עבור תשתיות הטלפון. לפירוט הדברים: בכל ענייני מקח וממכר כלל גדול קבעו לנו חכמים: "הכל כמנהג המדינה". כלומר, כל עוד לא פירשנו אחרת, ההסכם הוא על דעת המנהג המקובל. ולכן השאלה היא יותר מציאותית מהלכתית. ממה שבררנו מגורמים מקצועיים בתחום הנדל"ן, תשתית טלפון היא דבר בסיסי בדירה (לא ניתן לקבל אישור איכלוס לדירה בהיעדרה), לפי"ז על המשכיר לספק את התשתית לטלפון וזכותו של השוכר להניח כמובן מאליו שהיא קיימת בדירה חדשה. הרב יעקב גרוס
שאלה: שעון חול בשבת:, רציתי לדעת האם מותר להשתמש בשעון חול בשבת?
תשובה: אסור להשתמש בשעון חול בשבת אא"כ יש צורך מיוחד כמו חולה שצריך לאכול ביום הכיפורים כל זמן קבוע וכד'.  שש"כ כח לה
שאלה: כהן בבית קברות: האם לכהן מותר להיות באזכרה של סבא שלו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כהן בבית קברות"
תשובה: אם הוא עובר ליד קבר, אסור. לכן נהגו לקבור כהנים בקצה בכדי שהקרובים יוכלו לבוא.
שאלה: שעון שלא עבר במכס: קיבלתי מתנה ואני יודע שמי שנתן לי אותה לא העביר אותה במכס ושילם מה שצריך. האם אני חייב לשלם במקומו?
תשובה: הוא עשה שלא ר, שגנב את המכס, אבל אתה לא חייב לשלם. אלא אם יש חוק המחייב גם אותך.
שאלה: מעשר כספים משובר קניה: א. האם צריך לתת מעשר כספים מזכיה של שוברי קניה בחנויות מסוימות? ב. חשבתי שאזכה בסכום כסף ולא בשובר, וקיבלתי על עצמי לתת 15 מהזכיה לצדקה, האם עלי לתת במקרה זה?
תשובה: א) צריך לתת מעשר כספים גם מזכיה של שוברי קניה. ב) כיוון שנדרת על סכום כסף ולא על שובר, אינך צריך להפריש לצדקה במקרה זה.
שאלה: ברירה במסנן מים: האם יש איסור ברירה במזיגת מים מקנקן שמותקן בו מסננת?
תשובה: כיון שהמים ראויים לשתיה גם ללא סינון הדבר מותר, כמו שיש מסננת בכל ברז בבית. אם המים במצב שרוב האנשים לא שותים אותם ללא סינון או שהשותה עצמו רגיל תמיד לסנן מים, אפילו מים שאחרים רגילים לשתותם ללא סינון, אסור לסננם בשבת.
שאלה: היהדות מול השומרונים: אני מבקש לבדוק את עניין השומרונים בעין אוביקטבית. הללו אומרים רגלינו דרכו במעמד הר סיני, שמענו את השם מדבר איתנו וקבלנו את הדיברות. כמובן שזו היא גם טענתנו. הללו קושרים עצמם (או יותר נכון אותנו) לפיצול שקרה לטענתם בתקופת הכניסה לארץ. אנו משיכים אותם לתקופה מאוחרת בהרבה. נראה כי מן המעמד של הר סיני יוצאת גירסא שונה לתורה ולדברי משה שאומתו באותו מעמד ממה שאנו אומרים. הללו יגידו - אלו הם דברי משה "השם כבר בחר את מקומו ", אנו אומרים - "אלו הם דברי משה השם יבחר את מקומו". כיצד עונים על כך? את השומרונים אנו מחשיבים כבני עם אחר, כך שיש מאבק מי הם בני ישראל הנאמנים והאותנטים. אם כך נוצרות מספר שאלות : 1) כיצד ניתן לדעת מהי תורת משה האמיתית? 2)מהן הלוחות האמתיים, שלנו או של הטוענים שהיה מופיע בהם לבנות מקדש בהר גריזים? כיצד ניתן לענות על כל אלה בעיינים אוביקטיביות?
תשובה: זה שכל העולם הכיר בה, כמו שהתנ"ך מקודש בעיני כל העולם וכן נמסרה דור אחר דור בישראל ששמרו על כל מצוה ומצוה ועל לימוד התורה במסירות נפש שאין דומה לה בעולם. ירושלים ידועה כעיר קדושה לכל העמים, להר גריזים אין מישהו חוץ מהשומרונים שמתייחס אליו. התורה שלנו המשיכה להתפתח בים של חכמה ואלפי אלפים של חכמים גדולים שכל העולם שואב מחכמתם, ואילו "החכמה" השומרונית לא משפיעה על אף אחד והיא מאובנת ושוקעת מיום ליום.
שאלה: להחליף קופת גמל: יש לי קופת גמל שנים רבות, ושאלתי היא האם אני צריך לשבור את הקופה מכיוון שיתכן ויש בה חיזוק של מניות הקשורות לחילול שבת? כידוע למצוא כיום תנאים כאלו זה בלתי אפשרי למיטב ידיעתי. לרב!
תשובה: יש קופות כשרות, ודווקא משום שהן ממעטות במניות הן נושאות תשואות גבוהות יותר.
שאלה: לסדר את הדירה בחול המועד פסח: אנו עוברים דירה 4 ימים לפני פסח. נכשיר אותה כמובן לפסח. האם מותר בחול המועד לסדר את הדירה, לפרוק ארגזים ולהתארגן? או שזה לא ראוי בחול המועד? אין סיכוי שנספיק לארגן את כל הדירה עד החג. חג שמח
תשובה: בחול המועד אין היתר לפרק את כל הארגזים ולסדר את כל הבית אלא רק דברים הנחוצים למועד.
שאלה: מה נחשב אונס?: אם שמתי שעון מעורר לשעה מסויימת והמשכתי לישון אחרי שהוא צלצל בתקווה שאקום לפני סוף הזמן זה נחשב אונס? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זמני התפילה"
תשובה: המכבה שעון שצלצל באופן שלא יצלצל שוב טרם יעבור זמן ברכות ק"ש, והוא סומך על האפשרות שיתעורר מעצמו לפני סוף הזמן והוא כיבהו אחר שהגיע הזמן והוא יודע מנסיון העבר שיכול להתעורר אחר הזמן,לענ''ד הוא לא אנוס ולא יקרא ברכות ק"ש אחר זמנן  אחר שעה 4. מקורות והרחבה: רוב פוסקים הם כסתימת שו''ע או''ח נח,ו שאחר שעה 4 א''א לקרא ברכות ק''ש,ואפילו שלא קרא מחמת אונס  משנ''ב נח,כו וביאור הלכה שם. אמנם יש הסומכים על ה'משכנות יעקב' לענין לברך הברכות עד חצות כשארע לו אונס שמחמתו לא קרא בזמן  ביה''ל שם,הליכות שלמה,אשי ישראל ועוד פוסקים בפסקי תשובות. במקרה שכיבה את השעון למרות שכבר הגיע הזמן, במחשבה שאולי יתעורר מעצמו בזמן הוא נחשב כתחילתו בפשיעה  הלך לישון כשכבר הגיע הזמן ללא שומר ומצוי שהשינה נמשכת עד אחר הזמן  וסופו באונס  לא התעורר  שנחשב כפשיעה  שו''ע חו''מ רצא,ו. שג,יא - כך פסק שו''ת קרן לדוד בענין הלכות תשלומין שא''א לו להשלים בגוונא כזו  מובא בפסקי תשובות סימן קח  כי אינו אנוס. ונראה לי שה''ה לענין ברכות ק''ש שאינו חשוב אנוס  ולכאורה הדברים הם בק''ו שהרי בענין תשלומין ערוך השולחן  קח,ה  מאפשר להשלים כל עוד לא ביטל תפילתו מתוך הזדה גמורה  בשאט נפש ביטל תפילה  ובכ''ז 'קרן לדוד' מנע אפשרות להשלים במקרה שכיבה את השעון. כ''ש בענין ברכות ק''ש שרוב פוסקים כסתימת שו''ע שאסור לברך בכל מקרה אחר 4 שעות ואם יברך,ברכותיו הן לבטלה, שלא יברך במקרה שכיבה השעון. אשריך שאתה מברר זמני ק''ש וברכותיה. המקפיד על הזמנים הללו מרויח בראש ובראשונה מצוות ק''ש  דאוריתא  ומצוות ברכותיה. בנוסף לכך הוא מסגל לעצמו כוחות נפש נגד עצלות ועייפות,דבר שיעזור לו בכל תחומי החיים. ללא ספק גם ייצא עם תחושת סיפוק של העומד בפני אתגרים. ואכן לפום צערא אגרא.ככל שהדבר קשה יותר,האתגר גדול יותר והרווחים שציינו מתעצמים. חיים טובים.
שאלה: לשיר במקהלה בשנת אבל על אב: אני שרה בחוג של מקהלה כבר שנתיים וזה ממש עוזר לי מבחינה נפשית (יותר טוב מפסיכולוג). אבי נפטר לפני חודשיים,ואני רוצה לדעת האם מותר לי לחזור לשיר במקהלה? אולי בגלל העובדה שזה נחשב חוג לימודי,וגם שילמתי על כך לשנה מראש. על תשובתך.
תשובה: ראשית אני משתתף בצערך. מותר להשתתף בחוג של המקהלה. יש מקום להחמיר ולא להופיע עם המקהלה בשנת אבל אם ההופעה היא חלק מארוע משמח עם תזמורת וכד'. אם מדובר בארוע ייצוגי מותר. בשורות טובות
שאלה: הניסיון של האינטרנט בדורנו: הרב, בזמן האחרון חשבתי על הניסיון של האינטרנט בדורנו שכידוע המצב מידרדר ונראה שלא רחוק היום שכל אחד יחשף להשפעותיו של האינטרנט בין ברצונו ובין שלא ברצונו. ועלו לי כמה שאלות: 1. האם המצב הזה, שבו כל אחד יכול לחטוא בלא שיעלה לו ממון ובלא שיחשוף את זהותו האם נכון להגיד שנסיון זה דומה למקרה שבגמרא "מה יעשה הבן ולא יחטא"? 2. מה ההנסיון הזה בא לבטא? מה הקב"ה אומר לנו בו?
תשובה: נכון שהנסיון קשה אבל בוא ולא נגזים ולא נאמר שכל אחד יכשל. גם אם נכשלים יש הבדל בין מידת הנפילה. עיקר ההתמודודות מן השורש באינטרנט היא על ידי חיזוק כוח הריכוז ומאיסה בכוח השוטטות והפיזור. הנסיון שהקב"ה מנסה אותנו להיות שייכים מחד לעולם ומלואו אולם לא להיות במצב של פיזור הכוחות. ריבוי אפשרויות הבחירה צריך להביא אותנו לכך שבמה שאנו נבחר זו תהיה בחירה עמוקה פנימית שנותנת משמעות לחיים. משמעות עד כדי כך שהאינטרנט יהיה קטן עלינו.
שאלה: במבה עם גלוטן בפסח: נתקלתי במארז במבה של עלית שעליו נמצא כשרות הבית יוסף ומאחור רשום שהבמבה עלולה להכיל כמות מזערית של גלוטן ממקור חיטה, מה לעשות האם לאכול זאת בפסח?
תשובה: במבה עשויה מתירס לכן היא מותרת רק לאוכלי קטניות. הכיתוב שעשוי להכיל גלוטן הוא רק כדי שלא יתבעו אותם. אולם אין בעיה לאכול בפסח לאוכלי קטניות, שגם אם היה חשש לגלוטן הוא התבטל לפני הפסח. שנזכה לאכול השנה מהזבחים והפסחים, הרב חגי בר גיורא
שאלה: משגיח שלא עשה מלאכתו: לפני מקרה שבו המשגיח לא הגיע בזמן לתפקיד והייתי מאוד מודה אם הרב יוכל לעזור לי לנתח את המקרה ולכוון אותי להמשך לימוד הנושא אם אפשר, עם מקורות. המקרה: מוזמנת השגחה לתהליך רב שלבי. בכל שלב מעורבת צוות אנשים של המיפעל יצור. מדובר על שני מרכיבים ליצור מוצר מסויים. לשלב הראשון המשגיח היה מוזמן לשעה 6:00 בבוקר להשגיח על מסירת מרכיב משליח כשר אל צוות היצור שלב א האמור לעבד את המרכיב לצורך המשך היצור. המשגיח הגיע רק בשעה 06:40 ולא הייתה ברירה לשליח המרכיב אלא למסור את המרכיב לצוות היצור ללא להשגחה. לא היה לשליח אפשרות לעקב את מסירת המרכיב ולחכות למשגיח חלופי מפני שהיצור היה צריך להתחיל לפי לוח זמנים ומעורבים מספר עובדים שלא היה אפשר לעקב. ונוסף גם היה חשש לקילקול המרכיב מאריכות הזמן לתיפול המרכיבים. איך הרב מציע לנתח את המקרה? איך להגדיר את ההשגחה? במקרה קיים חשש לעירבוב הרכיב עם מרכיבים לא כשרים אחרים משך המהלך ולכן להשלחות שליליות מאוד כולל פגם במוצר היוצא מין הקו היצור לשוק ונזק למשתמש במוצר. לכן, איזו אחריות נושא המשגיח ומה ההשלחות על פי דין תורה, דיני ממון וכו? מראש,
תשובה: א' לעניין כשרות המוצר, אם מדובר בהשגחה שיגרתית שהפועלים מכירים את הנהלים ואין חשש לבעיה כשרותית,המוצר כשר, כיוון שידוע שצריך להגיע משגיח שיברר מה קרה למוצר, ועוד הם חוששים שהמשגיח יגיע ולכן הם פועלים ע"פ הנהלים אולם משמע מתאורך שמדובר בתהליך מורכב שיש בו חששות למרכיבים לא כשרים ולכן צריך השגחה צמודה ואם אין, זו בעיה חמורה. כמובן שבכל שאלה כזו יש לפנות מיידית לרב המפקח של המשגיח שמכיר את המציאות במפעל ויכול לפסוק בעניין, ככל שמתרחקים מהארוע יותר קשה לדעת מה קרה ולתקן את הבעיה. ב' בעניין חיוב ממוני של המשגיח, בסימן שלג' סעיף ו' פסק הרמ"א שפועל שלא בא וגרם לנזק "בדבר אבוד של ממון צריך לשלם לו כל הזיקו" אומנם רק בי"ד יכול להכריע בעניין שכן צריך להכיר את כל פרטי המקרה ויש מצבים שהמשגיח פטור. הרב דניאל לונצר
שאלה: הפרדה בשבת משפחתית: במשפחה רחבה הכוללת אחים אחיות גיסים וגיסות, חתנים וכלות, רווקים ורווקות, ורוצים לעשות שבת משפחתית גדולה, כיצד ראוי לשבת בסעודות השבת, האם לשאוף להפרדה של שולחנות נפרדים לגברים ונשים, או שאפשר לשבת כל המשפחות בשולחנות משותפים ארוכים?
תשובה: לתת לכל משפחה שולחן משלה עם הילדים שלה. בשירה, לכתחילה להקפיד שהנשים לא תשרנה או שישירו בקול נמוך.
שאלה: למכור צנצנת שאור בפסח: יש לי צנצנת שאור שזה חמץ גמור, אפשר להשאיר אותה במקום שלה במקרר ולהכליל אותה במכירת החמץ או שזה בעיה? חשבתי למכור את הצנצנת לחבר שלי מהעבודה גוי כמובן ולאחר הפסח לקנות ממנו החזרה זה אפשרי?
תשובה: אם תתן לו את הצנצנת והוא ייקחנה לביתו וישלם לך סכום מסוים זו מכירה אידאלית בתנאי שלא תתנה אתו שימכור לך חזרה אחרי פסח
שאלה: כשרות פרווה בכלים בשריים: קניתי תבשיל מוכן וכתוב עליו "כשר פרווה-בושל בכלים בשריים". מה הדין? ופסח שמח
תשובה: כדי לענות בצורה מדוייקת יש לברר אם הכלים הבשריים היו נקיים ולא בושל בהם הבשר באותו יום שבושל הפרווה. בדיעבד כאשר בושל הפרווה בכלי בשרי בן יומו נקי, לספרדים מותר לאוכלו עם חלב ולאשכנזים אסור לאוכלו עם חלב אבל מותר לאכול מוצרי חלב אחר שאכלו אותו. אם הכלי היה נקי וגם לא בן יומו שלא בושל בו בשר באותו יום, אז גם לאשכנזים מותר לאכולו עם חלב בתנאי שהמאכל לא חריף. שנזכה לאכול השנה מהזבחים והפסחים, הרב חגי בר גיורא