LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לחגוג בערב עשרה בטבת?: האם אפשר לחגוג בחיק המשפחה יום-הולדת לאדם מבוגר במוצ"ש ויגש כשביום ראשון יוצא עשרה בטבת?
תשובה: אומנם הצום מתחיל מהבוקר אך איסור שמחה מתחיל מבערב.
שאלה: בית עלמין בחנוכה: האם מותר ללכת בחנוכה לבית קברות לקבר של קרוב משפחה? האם מותר לקרוא אותיות נשמה, אל מלא רחמים? מה לגבי שאר החגים?
תשובה: בחנוכה מותר ללכת לבית העלמין ולומר את פרקי התהילים. אמנם יש נוהגים שלא ללכת לבית קברות בחנוכה. בשאר החגים אים עושים אזכרות ואין הולכים לבית קברות.
שאלה: נישואין בבני עקיבא: קרה מקרה שטות ואמרתי לאחת מבנות השבט שלי בסניף: הרי את מקודשת לי וכו. עכשיו רציתי לדעת, אם ראו אותנו רק שני עדים. האם אנו נשואים או שלא? ואם כן, מה אוכל לעשות מבלי לגלות להורי?
תשובה: היות ואנו נשאלים לעתים קרובות שאלות מעין אלה חשוב להבהיר את חומרת המעשה. נישואין כמשחק וללא כוונה מכונים בהלכה "נישואי שחוק", ונפסקה ההלכה בשו"ע אבן העזר סימן מ"ב שחוששים לקידושין האלה ואין אומדנות בקידושין ואי אפשר לומר שלא התכוונו ברצינות למעשה. ישנן לכך השלכות רבות, הבחורה עשויה להיחשב אשת איש ואם לא יסודר העניין כהלכה ותתחתן בעתיד יהיו בניה חס ו ממזרים, ואף אם הולכים לבית דין מיד ובית הדין מחליטים לתת לה גט הרי שנאסרת מעתה ואילך להינשא לכהן. גם הבעל שישא אשה אחרת עובר על חרם דרבנו גרשום. לכן, אני פונה לכולם לחדול ממעשים בלתי אחראיים כאלה, שטות של רגע יכולה לגרום נזק בלתי הפיך והרבה כאב וסבל. למעשה עליך לפנות בדחיפות לבית הדין האזורי והם יחקרו את פרטי המקרה, את מעשה הקידושין, ואת העדים ויורו לך כיצד לנהוג. הרב ניר אביב
שאלה: האם הבעל קורא נפטר מקריאת "שניים מקרא"?: האם בעל קורא (שקורא במנחה בשבת את העלייה הראשונה או שקורא את כל הפרשה בשחרית של שבת), המתכונן ומכין את הקריאה של הפרשה - יכול להיפטר על ידי כך מקריאת "שניים מקרא" ולצאת בזה ידי חובה, ואחר כך לקרוא רק את רש"י אונקלוס על אותה עלייה ראשונה כל הפרשה?
תשובה: כן, יכול לצאת ידי חובה בכך.
שאלה: כשרות ליקר שוקולד "מוצרט": בתי קנתה ב"דיוטי פרי" ליקר שוקולד תוצרת אוסטריה בשם "מוצרט", ללא הכשר. המוכר אמר לה שזה כשר. האם ניתן לשתות?
תשובה: בשום אופן לא
שאלה: בד"צ "נחלת יצחק": ראיתי חוזר של הרבנות הראשית בקשר לבד"צ נחלת יצחק שאומר שהבד"צ הזה לא טוב, ואכן, השבוע גם אמר לי חבר שלי שעבר בי-ם וראה מסעדה ערבית בשרית(!) עם הכשר שלהם. אבל פניתי אל הבד"צ הנ"ל והם שלחו לי הסכמה של הרב ציון בוארון (מבית הדין הרבני הראשי) שהוא עומד מאחורי הבד"צ הנ"ל. כיצד עלי להתייחס לבד"צ הזה אם אני רואה אותו עכשיו במסעדה? האם מותר לי לסמוך עליו?
תשובה: בשום פנים ואופן לא.
שאלה: כשרות וויסקי וקוניאק: ישנה שמועה שווסקי בכלל, ואף הווסקי הסקוטי, מייושן בחביות שאולי היה בהם בעבר יין. 1. האם יש לשמועה בסיס? 2. האם בחביות יין תקף העניין ששטח פנים הכלי תמיד יהיה גדול מאחד מ-60 מתוכן הכלי?
תשובה: קוניאק לא כשר רק עם תעודת כשרות. לגבי סעיף 1. אכן יש בסיס לשמועה. לגבי סעיף 2. יש דין חביות ישנות שלא השתמשו במשך 12 חודשים הטעם בטל ויכולים להשתמש לויסקי. כמובן יש המחמירים.
שאלה: שאלות שונות בדיני שבת: אני ספרדיה ויש לי שאלות בענייני שבת: 1. האם מותר לעשות בשבת בלונים מהמסטיק? 2. האם מותר בשבת למיין את האוכל, כאילו בדג יש פטרוזיליה (נראה לי) ואני לא אוהבת אז אני מוציאה את זה מעל הדג עם המזלג ואז אוכלת, מותר? 3. האם מותר להסתרק בשבת ולעשות קוקו? 4. מותר לסחוט לימון בשבת בשביל סלט או צריך לסחוט לפני שבת? 5. מותר לחתוך סלט בשבת וסלטים חיים אחרים?
תשובה: 1. אין בעיה לעשות בלונים מהמסטיק. 2. לא. יש לקחת את הדג ולהשאיר את הפטרוזיליה בצלחת או לקחת את הפטרוזיליה עם הדג שמתחתיה. (על פי ילקוט יוסף שבת ג, שיט, יח) 3. אסור להסתרק במסרק ומותר להחליק את השערות ביד או במברשת בגדים רכה. מותר לעשות קוקו ביד. (ילקוט יוסף שבת ב, שג, יח ו-טו) 4. מותר לסחוט לימון בשבת ועדיף לסחוט ישירות על הסלט. (ילקוט יוסף שבת ג, כ, א) 5. מותר סמוך לסעודה (ילקוט יוסף שבת ג, שכא, א-ו)
שאלה: שוקולד נסטלה: האם שוקולד קיט קט של nestle כשר גם בלי תעודה על האריזה?
תשובה: כשר רק עם כשרות מקובלת
שאלה: עוף רבנות אור יהודה, רבנות קריית מלאכי: בסופר רמי לוי הסמוך לביתי מוכרים עופות טריים שכתוב עליהם כשר למהדרין בהשגחת הרבנות אור יהודה הרבנות קריית מלאכי. המחיר של עופות אלה זול משמעותית (40 פחות) מהמחיר של העופות הנמצאים במקפיא (אויירבך וורנר הרב יעקב אריאל). האם ניתן לסמוך על הכשרים אלה?
תשובה: ניתן לסמוך על: עוף אור יהודה מצונן ממשחטת אוראל יסכה - הכשרו מהדרין וניתן לסמוך. עוף קרית מלאכי: עוף פטם ממשחטת עוף הארץ - מהדרין וניתן לסמוך. הודו ממשחטת מעוף - מהדרין וגם ניתן לסמוך.
שאלה: כשרות חנוכיה: בחנוכיות מסוימות יש שמש שנימצא באמצע ובכך משנה את הרווח שבין הנרות שמימין לו ומשמאל לו יחסית לרווח שבין הנרות האחרים. האם זה פוסל את החנוכיה?
תשובה: לא.
שאלה: הפרדה בין בשר וחלב בתנור: הרב ענה לשאלה בעדיפות תנור עם תא אחד לשני תאים שאפשר להשתמש בתנור עם תא אחד לבשרי וחלבי על ידי שלאחר השימוש יפעיל את התנור בעוצמה מקסימלית לזמן מה. מדוע הרב לא מצריך בנוסף להמתין מעת לעת לכתחילה?
תשובה: למה צריך מעת לעת? הרי החשש שם הוא שמה יש אדים או שנשאר שם משהו ועוצמת החום מכלה את כל מה שיש שם. בשביל מה צריך להמתין? זה יותר טוב מאשר הגעלה, זה כילוי.
שאלה: לצחוק בסתר על אדם שמזייף: מותר לי לשמוע שירה של אדם שאני אוהב אבל מזייף ולצחוק כשאני שומע את שירתו? יש לציין שאני שומע אותו לבדי. לא עולות בי תחושות זילזול.
תשובה: כבר לימדו אותנו חכמים שמה ששנוא עלינו אין לעשות לחברינו. ונראה לי שאתה לא הייתה רוצה שיצחקו עליך בסתר. מכל מקום ודאי שצריך להזהר שלא לפגוע באחר, והרבה הקפידה התורה על כבוד האדם, ושלא להלבין פנים ולהעליב. ולכן מוטב להתרחק מלעג על אחרים, גם אם הוא בסתר.
שאלה: קידוש על גלינטוויין: האם אפשר לקדש על יין מחומם עם תוספות של סוכר, קליפת לימון, קינמון ועוד תבלינים? האם יש דקויות מסויימות לדבר?
תשובה: לפי שיטת הרמב"ם לא, אבל לפי שיטת מרן המחבר   גם על יין שיש בו תבלינים אחרים מברכים "בורא פרי הגפן" והוא לא איבד מחשיבותו, בתנאי שעדיין מורגש טעם יין.
שאלה: זכירת הלכות, והכל לטובה: א. אשמח אם אוכל לקבל עצות איך לזכור את ההלכות שאני לומד, שראיתי שבשעת מעשה אני לא זוכר אותן, אז אני רוצה אם אפשר עצה לזה. ב. מה שאומרים שהכל לטובה, יכול להיות שבאופן כללי זה יהיה טוב אבל באמת לאדם מסוים מה שיקרה יהיה רע בשבילו? ג. נכונה האמירה ש"ברגע שנקבע שאני יהיה בבית, אני יהיה שם"? (למשל בטרמפים, שלא משנה כמה השתדלויות אני יעשה, בסוף זה נקבע בשמים מתי אגיע הביתה)?
תשובה: א. שני דברי מועילים כדי לזכור את הלכות שלומדים: האחד - ללמוד את ההלכות ממקורותיהם, ולא רק את המסקנה הסופית. כשלומדים את ההלכה ואת המקור שלה והטעם והסברה שבה, קל יותר לזכור אותה. אומנם לימוד זה מצריך יותר זמן ויותר כוחות מפני שהוא מעמיק יותר, אך בסופו של דבר הוא חוסך זמן כיון שזוכרים את מה שלומדים לאורך זמן. מה גם שהיו קל יותר ללמוד את הלכות ממקורותיהם ובטעמיהם מדורות קודמים, מפני שהיום נתחברו כמה חיבורים שמסכמים את ההלכה ממקורה, ובספר אחד מביאים בסגנון קולח וברור את הסוגיב כולה, כמו הספר "פניני הלכה" של הרב אליעזר מלמד, ועוד. השני - סיכום תמציתי וברור. לאחר הלימוד צריך לציין בקצרה את שיטות המרכזיות ואת המסקנה להלכה באופן ברור. הסיבה המרכזית לשיכחה היא לימוד שאינו ברור כל צורכו. דבר ברור וחתוך קל לזכור. כמובן שכל העצות הללו לא יועילו מבלי חזרה של כמה וכמה פעמים על הנלמד. ב. הכוונה בביטוי "הכל לטובה" הוא שגם מה שנראה לפי שעה כרע יתברר בסופו של דבר כדבר טוב. והרבה דברים שגורמים לאדם צער בתחילתם הסתברו בסופם כמביאים תועלת רבה. וכבר סיפרו לנו חכמים בגמרא על אדם שהיה בדרכו למכור את סחורתו מעבר לים, ובדרכו לנמל נכנס קוץ ברגלו ועיכב אותו עד שהפליגה הספינה. והיה אותו אדם מקלל את יומו, כלומר מקלל את היום שנולד מפני שחשב שהפסיד הרבה כסף מזה שלא יוכל למכור את סחורתו מעבר לים. לימים שמע שטבעה הספינה בים, והבין שבזכות אותו קוץ הוא ניצל. והרבה קוצים פוגש האדם בימי חייו, ורבים מהם מצילים אותו מצרות גדולות. ג. המחשבה שהכל קבוע מראש ודאי אינה נכונה. ובהחלט מה שקובע הוא כמה השתדלויות יעשה האדם. ומי שמתרשל ולא עושה שום השתדלות כדי להגיע למקום שהוא רוצה להגיע לשם או כדי להשיג מה שהוא רוצה להשיג - הוא לא יגיע ולא ישיג. הדעה שהכל קבוע מראש ואין משמעות לעמל האדם אינה דרכה של תורה. התורה מצווה על האדם לעמול והתאמץ, אם בעבודת ה' ואם בדברים של חול, ומתוך כך להצליח.
שאלה: חלק מהתפילין באוויר: כשאני מניח תפילין יוצא שחלק מהבית על העור וחלק קרוב אך לא יושב (נוגע) על הבשר, האם יש בעיה בזה?
תשובה: אני חושב שאין בזה בעיה, אם כי לכתחילה צריך להיות על העור. מוזכר בהלכה שלא תהיה הפסקה, וזו שאלה אם אויר זה הפסקה או לא, אבל היות והתשתית כן נמצאת   הכל נגרר אחרי המקום הדבוק.
שאלה: החזקת מוטות החופה על ידי נשים: האם ניתן שבנות תחזקנה את מוטות החופה? ואחות החתן? מהן הסימוכין?
תשובה: מבחינת גדרי הצניעות זה לא מתאים.
שאלה: המטרה בבריאת החיות : אני רוצה לשאול למה החיות נוצרו, למשל למה נוצר הארי וכו?
תשובה: כבר כתבו הראשונים שכל מה שנברא, נברא לתכלית, ואין דבר שנברא לחינם. וגם לבעלי החיים ישנה מטרה בבריאתם. אולם לא תמיד יכול האדם לדעת כל פרט בבריאה לשם מה נוצר ואיזה טוב יכול האדם להפיק ממנו. מכל מקום במשך הדורות הלך האדם והחכים, וצבר ידיעות רבות על עולם הטבע, ועל ידי כך התחיל להבין יותר את התפקיד של בעלי החיים במערכת הטבע. ולמרות שעדיין לא השכיל האדם לחשוף את כל סודות הבריאה, וממילא את מטרתה, לפחות חלק מן הדברים אנו יודעים מה הם תורמים לעולם. בעלי החיים כמובן תורמים הרבה לחיי האדם, אם בדורות קודמים בהם היה האדם משתמש בבעלי החיים לנסיעה ולמלחמה ולחקלאות ולמזון ועוד, ועד שימושים שונים שעושה האדם היום. יתכן ועם הזמן גם את התועלת שיש מן האריה נדע.
שאלה: בר מצווה - מועד עלייה לתורה: אחי מלמד ילדים לבר מצווה, ביניהם גם ילדים חילוניים. לאחרונה התבקש להכין ילד שמגיע מחו"ל שבגלל סיבות לוגיסטיות של הגעת המשפחה לארץ - ביקשו שיעלה לתורה בביכ"נ אורתודוקסי בארץ כ-4 חודשים לאחר התאריך העיברי שלו. האם יש בעייה הילכתית עם דחייה זו, האם עליו ללמד ילד זה או לסרב בנימוס?
תשובה: לא צריך לסרב. גם היום בארץ יש מי שיש לו שבת בר מצווה בפסח ולמשפחה קשה להיערך ומעלים אותו לתורה שבוע אחרי. לא נראה לי שיש בזה בעיה, איזה איסור יש בזה?!
שאלה: כשרות-בשר חלב-כלי פלסטיק: מה דין כלי פלסטיק בשרי (לא יודע אם בן יומו או לא) שהיה בתוכו חלב?
תשובה: מהשאלה קשה להבין את המציאות האם היה בכלי הפלסטיק חלב חם או לא וכדו', אך על פי רוב מדובר בכלי שהוא כלי שני או כלי שלישי וכדו' לכן בדרך כלל במקרה כזה שטיפה לחוד תועיל.
שאלה: שמות לילדים ע"ש אנשים שנפטרו: אשתי צריכה ללדת בן בעוד 3 חודשים. אנו מעוניינים לקרוא לילד על שם בעלה של אחות של אשתי אשר נפטר לפני כחודשיים מדום לב בגיל 36. אמרו לי שאסור לקרוא לילדים ע"ש אנשים שנפטרו בגיל צעיר. האם יש עם זה בעיה כלשהי? אגב, שם הבעל של אחותי שנפטר היה "אילן".
תשובה: זה לא ממש אסור, אנשים נזהרים מזה. אם בכל זאת אתם רוצים לקרוא, תצרפו לו שם נוסף וכך תמנעו מהחשש הזה. אין בעיה בשם אילן.
שאלה: תפילות אישיות בתפילת ערבית: נאמר לי ע"י חבר שאין לבקש בקשות אישיות (ב"שמע קולנו" או בסיום תפילת שמונה עשרה, אחרי "יהי רצון") בתפילת ערבית.כמובן בימי חול. שאלותיי: 1. האם זה אכן נכון? 2. אם כן, האם זה חל גם לגבי תפילה לרפואת חולים ב-"רפאנו"? 3.האם התפילה של עצירת גשמים יש להגיד בכל התפילות בימי חול?
תשובה: 1,2. בתפילת שמונה עשרה, ובייחוד ברכת שומע תפילה, מותר לאדם לבקש כל סוג של בקשה בסגנון שלו. ח השאירו את זה פתוח. כמו שגם בשאר הברכות, למשל, אם אדם מתפלל על חולה הוא מוסיף בברכת רפאנו, הוא מזכיר שהשם ישלח רפואה לראובן בן לאה וכדומה. יש את הנוסח שח קבעו, והשאירו גם מקום שכל אדם בכל ברכה יברך מעין אותה ברכה. בברכת רפאנו מברכים על חולים, בברכת השנים מברכים על הגשמים ועל פרנסה, ובברכת שומע תפילה זה פתוח לכל סוגי הבקשות, למשל: על זיווג הגון או על דירה. דבר זה נכון בכל שלוש התפילות, חוץ משבתות שאין בקשה על צרכים. 3. צריך. אצלנו אומרים אותה כל יום בשומע תפילה בשלוש התפילות, חוץ מבשבת.
שאלה: שירת דודה בפני אחיינה: האם מותר לאחיין לשמוע את דודתו שרה?
תשובה: אני חושב שלא.
שאלה: מחיקת שם השם מקובץ: שולחים לי למייל בעבודה דברי תורה, בחלקם כתוב שם השם על המייל עצמו וחלקם הינם קבצים מצורפים בקובץ וורד עם שם השם. ראיתי תשובה באתר שרישום שם השם במייל אינו נחשב ככתיבה ולכן ניתן למוחקו. האם אין בעיה למחוק גם את הקבצים שמכילים את שם השם?
תשובה: זה לא נקרא כתיבה ומותר למחוק. יתרה מזאת, בשו"ת מהרש"ם אומר ששם ה' שכתוב באמהות דפוס (בדורות הקודמים היו משתמשים בלוחות עם אותיות בולטות להדפסה) מותר למחוק כי הוא כתוב הפוך. פה זה אלקטרוני ולא נקרא כתיבה בכלל.
שאלה: בר מצווה לגוי: אל רב חרדי בא אבא יהודי הנשוי לגויה וביקש לעשות בר מצווה לבנו. לטענת הרב, אילו היה מסרב להסכים ללמד האב היה הופך לשונא ישראל (וגם בני משפחתו, אני חושב). ה"בר מצווה" עומדת להיות הצגה. הילד יעלה לתורה רביעי (ביום חול) ויקרא בתורה. האם המעשה כשר מבחינת היהדות ובמה יש להזהר?
תשובה: איני יכול לחוות דעתי מבלי לשמוע את דעתו של הרב. לעליה לתורה של ילד גוי אין גדרים הלכתיים.
שאלה: המצב הזוגי של הורי: אני בן 15 והורי במצב זוגי לא טוב, מה אני יכול לעשות בנידון?
תשובה: אתה יכול להשתדל לגרום להם נחת רוח. בודאי קשה להם בתקופה זו, ודווקא שמחה ואהבה ששניהם מקבלים מהילדים שלהם יכולים להשפיע עליהם לטובה, וגם אולי לקרב ביניהם. כמובן שאתה צריך להיזהר מאוד שלא לנקוט עמדה לטובת צד אחד בויכוחים שביניהם, אלא להרבות את החיוב.
שאלה: בגדים עם קישוט נוצץ: תחילה אקדים שהיתה לי בעיית כפיתיות ואובססיביות שגרמה לי להחמיר בכל מיני דברים ולקבל על עצמי דברים. אמנם ב"ה היום אני ר לומדת להתמודד, וזה כמעט ולא משפיע. לפני זמן רב חשבתי שלא צנוע ללבוש בגד שיש עליו משהו נוצץ, אז לא לבשתי בגדים כאלה. אני לא יודעת אם ממש החלטתי או שזה פשוט התגלגל כך. איני זוכרת אם אמרתי בלי נדר למרות שהגיוני שכן כי מאז שאני מודעת לבעייתי בעבר אני אומרת בלי נדר כמעט על כל דבר. העניין הוא שיש בגדים שיש עליהם ממש משהו קטן נוצץ, שבכלל אינו בולט ולדעתי אין בו בעיית צניעות. אך מהחשש שמא זה נדר ואולי אסור לי ללבוש בגד אפילו עם נקודה נוצצת, אני נמנעת. האם זה נדר?
תשובה: גם אם נדרת ספק אם הנדר תפס, כי נדר צריך להיאמר בנוסח מסוים ובנוסח אחר הדבר שנוי במחלוקת, לכן יש כן ספק ספקא ואינך צריכה לחשוש. אם הקישוט נוצץ מאוד ומושך תשומת לב יתרה הוא אסור גם בלי נדר.
שאלה: רכיבה ביום טוב: ברצוני לדעת האם מותר לרכוב של בהמה (כמו גמל או סוס) ביום טוב, ואם אסור, אז מדוע?
תשובה: ח אסרו לרכוב על בהמה בשבת וביום טוב מדין שמא יצא מחוץ לתחום או שמא יחתוך זמורה. האיסור מובא בגמרא. נחלקו הפוסקים אם ביום טוב אדם מצווה על שביתת בהמתו. בשבת אדם מצווה על שביתת בהמתו, כמו שהוא ועבדו לא עובדים בשבת כך גם בהמתו. ונחלקו הפוסקים האם גם ביום טוב אדם מצווה על שביתת בהמתו. רכיבה על בהמה בשבת או ביום טוב אסורה מדרבנן ולא מדין "שביתת בהמתו".
שאלה: נטילת ידיים לברכת כהנים: איך נוטלים ידיים לברכת כהנים- כמו בבוקר,כמו לסעודה או שזה לא משנה ומספיק התזה אחת על כל יד?
תשובה: כמו לסעודה, עם כלי. לא צריך לשפוך שלוש פעמים על כל יד אלא מספיק רביעית על כל יד.
שאלה: הסרת שיער בתשעת הימים: בעלי חוזר ממילואים בסוף השבוע, ורציתי לדעת, האם מותר להסיר שערות בתשעת הימים?
תשובה: בעקרון, אין מסתפרים בימים אלו.
שאלה: קניית מצוות (עליה לתורה) במעשר כספים: האם מותר לקנות מצוות בביהכנ"ס בכסף של מעשר כספים? אמנם כסף זה ילך בין כה לצדקה אבל ע"י קניית המצווה הוא ילך דווקא למוסד זה ככה שהרווח הוא של המוסד. צד נוסף, אין זה כגון קניית תפילין בכספי מעשר- שם הוא דבר החייב בו ולכן לא ניתן לקנותו בכספי מעשר, מה שאין כן עליה לתורה אין מחובתי לרכוש, ביכולתי לוותר על העליה.
תשובה: ניתן להשתמש בכסף מעשר לשם מצוה שאין חייבים בה. עליה לתורה ביום השנה להורים נחשבת כחובה אך עליות אחרות הן רשות ואתה יכול להשתמש בכסף מעשר.
שאלה: תפילת עננו ביום צום: 1. מדוע בימי צום, כשהש"ץ חוזר על העמידה, רק הוא מוסיף בתפילת עננו ברכה בפני עצמה שהפרט אינו מוסיף ("העונה לעמו ישראל בעת צרה")? מה ההבדל בין הש"ץ לבין הציבור במקרה הזה? 2. מדוע הש"ץ אינו אומר את הברכה הזאת בתפילתו בלחש? 3. מדוע המיקום שונה? (לש"ץ, בין ברכת הגאולה לברכת הרפואה. לציבור: בברכת שומע תפילה)
תשובה: זו תענית ציבור וכשאין ציבור אין אומרים ברכה זו. ח תקנו על פי סדר מיוחד את הברכות וקבעו את מקומה של ברכת 'עננו' בין גאולה לרפואה, על פי לימוד מפסוקים. אם אדם צם לבד, בתפילת יחיד אומר עננו בברכת שומע תפילה, שהיא ברכה פתוחה ואפשר לשבץ בה בקשות פרטיות. גם ביום צום היחיד אומר - מדין יחיד ולא מצד שזו תענית ציבור. בשחרית יהודי אשכנז אינם אומרים 'עננו' בתפילת יחיד שאולי לא ישלימו הצום אבל שליח הציבור אומר כיוון שזו תענית ציבור.
שאלה: האמונה למעמד הר סיני: 1) כיצד אנו יודעים שכל כולו של עמ"י האמין שה דיבר בהר סיני? יכול להיות שהיו כמה חכמים שלא האמינו במעמד ורק האנשים התמימים האמינו והם העבירו הלאה את הסיפור(אין שום פס שכתוב שעמ"י האמין כולו לזה שה דיבר). 2) מדוע מעמד הר סיני כתוב רק בתורה ולא בנביאים או בכתובים? 3) כיצד אנו יודעים שהתורה לא השתנתה במהלך הדורות כלל וכלל?
תשובה: אם רק הטיפשים האמינו שה' דיבר עם ישראל ואילו החכמים לא האמינו בכך - מדוע החכמים לא אמרו לבניהם שכל התורה זה שטויות ולא צריך לשמור אותה? לאן נעלמה המסורת שעוברת מאב לבן שכל הסיפור על מעמד הר סיני הוא לא רציני? רק הטיפשים יודעים להעביר את אמונותיהם לבניהם? אתמהה! הדבר ברור שאילו ישראל לא היו בטוחים שה' דיבר איתם הם לא היו מקבלים על עצמם כל כך הרבה מצוות שקשה לקיימם. עצם הנכונות של העם לשמור תורה ולהעבירה מאב לבן עד הום מעידה כאלף עדים שכולם האמינו שהתגלות ה' היא אמת. מעמד הר סיני נזכר כמובן גם בנביאים וגם בכתובים (כגון: בנחמיה פרק ט פס' יג - מה שמעיד שגם בבית שני ידעו על מעמד הר סיני והאמינו שהוא אמת). כיון שהתורה נמסרה לעם שלם, ולא רק לאנשים בודדים - לא היתה שום דרך לשמור על התורה באופן אחיד חוץ משמירה מדוייקת ללא שום שינויים. אילו הייתה התורה משתנה עם הזמן היו השינויים חלים בכל מקום בצורה אחרת והיינו מקבלים הרבה תורות ולא תורה אחת. אחדות המסורת שמקיפה את כל קהילות ישראל - הא העדות שהתורה לא השתנתה. למה מעמד הר סיני מחייב אותי?
שאלה: שכר חומרי על מצוות: פרק כ"ח בדברים מדבר עם המצבים בו עמ"י שומע לציויי ה או לא, ומה השכר והעונש על כך. האם יש טעם נוסף לכך שהשכר על המצוות הוא ברובו שכר חומרי? כגון: ניצחון על האויבים, טל ומטר, בריאות וכו, חוץ מן הטעם שזה מסייע לאדם לעבוד את ה בעולם בלי טרדות?
תשובה: בספר הכוזרי מסביר החבר, שהענין של עם ישראל הוא חלות הענין האלוקי בקרבם. עיקר הברכה היא היות עם ישראל עם שנמצא בעולם הזה ובכל אופן מחובר אל הקב"ה. הקשר הוא קשר של קירבה ושל השגחה פרטית. חלות הענין האלוקי בתוכם נועד בעיקר בשביל שהענין האלוקי יופיע בעולם הזה. אולם התורה מוסיפה שכשחל הענין האלוקי בתוך עם ישראל אזי מצבם גם החומרי הוא מצב של השגחה פרטית.
שאלה: כיבוש יריחו ע"י בני ישראל: לפי המסורת היהודית והמסופר בתנ"ך, יהושע ובני ישראל הגיעו מעבר הירדן המזרחי ליד העיר יריחו, ושם חצו את הירדן ואחרי כמה ימים שהלכו מסביב לחומה היא נפלה והעיר נכבשה. לפי הארכיאולוגיה בעיר יריחו, אכן היתה חומה מסביב לעיר יריחו שנפלה כתוצאה מרעידת אדמה, ועיר שנהרסה כתוצאה מהתקפה אחרי רעידת האדמה. אבל יש בעיה קטנה שאומרת שנפילת החומות היתה כמה שנים לפני שבני-ישראל הגיעו לשם, וכך נוצרת הבעיה שבני ישראל הגיעו לארץ כבר לא היתה חומה ולא היתה עיר לכבוש. איך זה מסתדר? עכשיו, המקום המוקדם ביותר שמופיע בו השם "ישראל" והוא נמצא זה "מצבת ישראל", שמתוארכת למאה ה-12 לפני הספירה, כמו הזמן שבאמת יהושע ובני-ישראל נכנסו לארץ לפי המסורת. שם גם פרעה מלך מצרים מתפאר שניצח את ישראל, מה שמתאר עם חזק, כי אין מה להתפאר בניצחון שבט נידח וקטן. שם גם הוא מתייחס לישראל כנוודים, ולא כעם שכבר השתקע בארץ באופן מוחלט. זה מחזק את השאלה על יריחו שחרבה לפני כן. דבר נוסף שכביכול הוא סותר זאת זה התיארוך של יציאת מצרים וכיבוש הארץ לפי הפסוק הזה: "ויהי בשמונים שנה וארבע מאות שנה לצאת בני-ישראל מארץ-מצרים בשנה הרביעית בחדש זו הוא החדש השני למלך שלמה על-ישראל ויבן הבית לה' " (מלכים-א, פרק ו, פסוק א ). המלך שלמה התחיל למלוך בערך בשנת 970 לפני הספירה, כלומר: אם נוריד מזה 480 נקבל שיציאת מצרים היתה 1450 שנה לפני הספירה, ובני ישראל הגיעו לארץ 40 שנה לאחר מכן, כלומר בערך בשנת 1400 לפני הספירה. וזה לא מסתדר עם הכתובת הזאת שמתוארכת ל-1230 שנה לפני הספירה, שמתארת את ישראל כנוודים. אם אפשר לקבל הסבר לכל הסתירות האלה. וחשוב לי לציין שהשאלות האלה באים מתוך התעניינות, ולא מכפירה חס-ו אני כבר הרבה זמן מתעניין מאוד בארכיאולוגיה.
תשובה: שאלת התיארוך של הממצאים ההיסטורים הנוגעים לאירועי התנ"ך נמצאת במחלוקת גדולה בין החוקרים. חלקם אומנם מתאריכים עדויות רבות לסיפורי התנ"ך לתקופה מוקדמת מאוד - וזאת בעקבות פרשנותם לתיארוך המצרי (של מצרים בעת העתיקה), תיארוך זה עצמו נתון בויכוח גדול. חוקרים אחרים, לא מעטים, סבורים כי התיארוך של הממצאים ההיסטוריים דווקא מתאים מאוד למסופר בתנ"ך. פרופ' עימנואל ולקובסקי פרסם בשנות השישים ספר שלם על כך, הנקרא: תקופות בתוהו - שם מוסבר העניין בהחבה. ולאחרונה הארכיאולוג יצחק מייטליס פירסם אף הוא ספר בנושא עוד רבים אחרים. בשולי הדברים ניתן לומר כי פעמים נראה שחלק מן החוקרים דבקים בתיארוך הישן (כלומר, זה שלא מתאים למסופר בתנ"ך לא מסיבות מדעיות אלא כחלק ממלחמת הדעות שלהם בדתיים וד"ל). מכל מקום אני מזמין אותך לקרוא את מאמרם החשוב של דניאל משה לוי ויוסף רוטשטיין "התנ"ך והארכיאולוגיה - מסורת מול מדע", המפורסם באתר דעת. ושם יתבארו הדברים באריכות.
שאלה: כף בשרית ששימשה במחבת חלבית: 1. אחד מבני ביתי לקח כף בשרית והוציא בעזרתה ביצה שטוגנה במחבת חלבית. כשהגעתי הכף עוד הייתה חמה. 2. מאוחר יותר ראיתי שהכף הוכנסה למדיח ביחד עם שאר הכלים. (הנחתי אותה בצד אבל היא כבר לא הייתה שם). גם את המחבת הכניסו למדיח כשעשו את הכלים החלביים לפני כן. המחבת בת יומה כמעט בוודאות. מה דין כל כלי, כולל שאר הכלים שהוכנסו למדיח?
תשובה: לדעת האשכנזים, המחבת אינה צריכה הכשרה ואילו הכף צריכה הכשרה. וכתב הרמ"א שזו חומרא ולא מעיקר הדין. במקרה זה, שהכף התערבבה לא ניתן לזהותה, אין צריך להחמיר ולהכשירה. (רמ"א יורה דעה, צד, ה). לדעת הספרדים נראה ששניהם לא צריכים הכשרה אף לכתחילה.
שאלה: "הרחמן הוא יחדש עלינו את השנה.": א. האם אומרים "הרחמן הוא יחדש עלינו את השנה.". רק ברה"ש או עד סעודה מפסקת? אשמח להפנייה למקור. ב. ע"פ המהרי"ל יש ניגון נפרד לכל קדיש שלפני תפילת לחש בתפילות ימים נוראים. אשמח למקור מוסמך, האם יש למנחה של ימים נוראים מנגינה מיוחדת וא"כ היכן אפשר לשמוע אותה?
תשובה: אני מעתיק לפניך מתוך הספר "פנחס יפלל": בראש השנה ועשי"ת: "הרחמן הוא יחדש עלינו את השנה הזאת לטובה ולברכה". כן הנוסח בסידור רומי ליוורנו תמ"ז הספרדי, וכ"כ נוהג כצאן יוסף אשכנזי, והפרי מגדים בנועם מגדים מביא נוסח זה. וגם נוסח המקובל ר' שבתי בסידורו "הרחמן הוא יחדש עלינו שנה טובה". ובסידור ר' אשר הודגש לאמרו בעשרת ימי תשובה. ובסידור עמודי שמים, הסידור המקורי של היעב"ץ, לא הביא נוסח כלשהו לר"ה וכן בספר שערי תפילה, הצמוד לסידור הרב בעל התניא, כתב שאין נוסח זה בסידור אדמו"ר בעל התניא ורק בסידורים החדשים הדפיסוהו ויש לומר בו רק "ינחילנו ליום טוב". מכל מקום למעשה, הספרדים אומרים את הנוסח הזה בראש השנה ואפשר לאמרו בכל עשרת ימי תשובה. לגבי השאלה השניה, מובא בספר השיחות של המהרי"צ מלובאוויץ, שהביא בשם הצמח צדק, שהניגונים נתייסדו על ידי המהר"ל שבעת גזירות התפלל שיגלו לו מן השמים את סדרי הניגונים. ואמר על כך הצמח צדק שהניגונים האלו הם משירת הלווים בבית המקדש ואין לשנותם. ועוד יש קבלות שונות אצל החסידויות. ויש שהתחילו את מסורת הניגונים מהבעש"ט וכפי שניגן לפניו רבי יעקב קפיל.
שאלה: סתירות בפסוקים מהתורה: כיצד מיישבים את מה שנראה כסתירות לכאורה בתורה: 1) בבראשית ישנם 2 סיפורי בריאה. עפ"י הראשון, הצמחים והחיות נבראו לפני האדם ואילו עפ"י השני האדם נברא לפני הצמחים והחיות (החיות נבראו משום שלאדם לא היה עזר כנגדו) 2) עפ"י שמות ודברים עבד עברי ישוחרר בשנה השביעית לעבדותו ואילו לפי ספר ויקרא הוא ישוחרר בשנת היובל 3) לפי בראשית ז פס ד ארך המבול ארבעים יום ואילו לפי אותו פרק בפסוק כ"ד המבול ארך 150 יום. 4) בסיפור תיבת נח, במקום אחד רשום שמכל בהמה טהורה ייקח נוח שבעה זוגות ובמקום אחר רק זוג אחד.
תשובה: 1. שתי תשובות שניתנו לשאלה דומה: סיפור הבריאה מסופר פעמיים: פעם אחת בפרק א ופעם שנייה בפרק ב. ולכן אין מניעה לומר שהמסופר בפרק ב' אירע כבר ביום השלישי, אלא שבמקומו נכתב בקצרה ובפרק ב' בא בפירוט. מכל מקום אין כוונת הכתוב ללמד אותנו את סדר הבריאה הפיזית של העולם, שכן ממילא אין אנו יכולים להבין את סודות הבריאה, ולא בא סיפור הבריאה אלא כדי ללמוד מתוכו לקח ומוסר. הרב אוריאל טויטו שאלה: ספור הבריאה בספר בראשית מופיע פעמיים. לכאורה קיימות סתירות בין שני הסיפורים. 1. כיצד מוסברת השונות בין שני הספורים? 2. האם נחשב אחד מהם ל"נכון" יותר מבחינה הסטורית (אם בכלל אפשר לדבר על ספור הבריאה כתאור כרונולוגי של מאורעות)? תשובה: התורה אינה ספר של סיפור עובדות יבש. התורה נועדה לתת לנו הוראה לחיים וצורת הסתכלות נכונה על המציאות. יש את שיטתו של הרב ברויאר "שיטת הבחינות" שלאחר מכן התפתחה בצורות שונות על ידי מספר תלמידי חכמים. בכל אופן התורה כשהיא מתארת תאור מציאותי לפי חלק מן הדעות היא מתארת ממש מציאות. לפי דרך זו צריך להשלים ממקום אחד לרעהו. למשל בנוגע לפרשת בריאת האדם והאישה, חכמים אמרו שהיו שני שלבים בבריאת האישה, אחד מתואר בפרק הראשון ואחד בפרק השני. אולם יתכן שהתורה לא מתארת מה שהיה אלא כיצד הדברים נתפסו וצריכים להיקלט על ידינו, שהרי בכל מציאות ניתן להתבונן בהרבה בחינות ומבטים. כוונת התורה שיש מציאות אחת שיש להתבונן בה בצורות שונות. ודאי שבמציאות קרה רק דבר אחד, אולם בעומק של המציאות מבחינת מה שהיה ראוי להיות ומה שקורה בעולמות הפנימיים יש מציאויות רבות שבפועל התגלו רק במציאות אחת. המהר"ל במקומות רבים מבאר שאין הכוונה בדברי חכמים שממש היה מציאות אלא זה תאור של המהות והכוח הפנימי שיש במציאות. למשל כשח אומרים שהנשים ילדו במצרים שישים ילדים בכרס אחת מבאר המהר"ל שאין הכווה שהיו בפועל שישים ילדים באותה לידה, אלא כוונת ח היא לתאר את כוח ההולדה הגדול שהיה לנשים במצרים. בפועל בודאי שאי אפשר ללדת שישים בלידה אחת. אולם בכוח היה ללא המציאות המוגבלת של העולם הזה כוח הולדה היה של שישים ילדים. בנוגע למעשה הבריאה מפורסמים דברי הרמב"ן שמתאור התורה על דרך בריאת העולם בודאי אי ללמוד בדיוק כיצד זה התרחש. אין הפרק הראשון בספר בראשית בא לתאר עובדות. יש ללמוד מפרשיה זו יותר את הרעיונות שסביב הבריאה ולא את תאור העובדות. הרב ש. יוסף וייצן 2. עבד עברי יוצא בשני האופנים או לאחר שש שנים של עבודה או כשמגיע היובל בתוך השש שנים. אין כאן סתירה אלא השלמת העניין משני מקומות שונים. 3. הגשם עצמו היה ארבעים יום ולילה אולם המים נשארו על הארץ למשך 150 יום. 4. רש"י מסביר שם, שכשדיברה התורה על הבהמות הטהורות ועל אלה שלא טהורות יחד היא השוותה אותם, שלכל הפחות באו שניים מכל סוג.