LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: זמן פנוי או ללמוד תורה: משיעורים ששמעתי, שמעתי שהאדם צריך כל כך ללמוד תורה, עד כדי שאפילו בשמיים יתבעו את האדם על כל רגע שבלע רוק ולא למד תורה במקום. דבר זה קצת נראה מוזר, וכי האם בכל רגע פנוי אצטרך ללמוד תורה?! דבר שני: האם כאשר יש לי זמן פנוי ומתחשק לי לשחק או לקרוא, יהיה אסור עליי לעשות כך?
תשובה: יש כנראה מחלוקת בין הראשונים, האם אדם יוצא ידי חובה בקביעת עיתים לתורה בכל יום או שבסיסית בכל רגע פנוי אדם חייב ללמוד. אולם גם מחלוקת זו מסכימה לשני המצבים הקיצוניים: אדם שנמצא תוך כדי לימוד והוא מפסיק סתם לדברים בטלים יש בכך איסור, מאידך, אדם שצריך להתרעננות ולהרגשה טובה לשעות פנאי אין בכך בעיה או חשש ביטול תורה. עיקר התביעה בלימוד תורה היא לקבוע זמנים ללמוד. זמן שנקבע כלימוד נהפך להיות זמן קדוש, זמן שאנו לא מחללים אותו בדברי חולין. התורה מכירה שיש זמנים של תורה, יש זמנים של מצווה ויש זמנים של דברי הרשות, שבשעות אלו עיקר הערך הוא לא תהו בראה לשבת יצרה. תעלו ותצליחו.
שאלה: כסף שמצאתי בסוודר בחנות: נכנסתי לחנות בגדים כדי לקנות סוודר. ראיתי סוודר מתאים והסכמתי על מחירו. נגשתי למדוד את הסוודר, וכשהכנסתי את הידיים לכיסים גיליתי באחד הכיסים שטר של חמישים שקלים. יש לציין שעדיין לא שילמתי עבור הסוודר. לאחר ששילמתי עבור הסוודר- שאלתי היא למי שייך השטר שנמצא, לבעלת החנות או לי?
תשובה: הכסף שייך לך. הדבר דומה למה ששנינו במסכת בבא מציעא דף כו ע"ב "מצא בחנות הרי אלו שלו." (ולמרות שמיקום הכסף בכיס נחשב לסימן, נראה שהבעלים מתיאשים מהשטר הזה, כיוון שהבגד עומד להימכר והקונה לא ימצא את הכסף מיד, וכשימצאו לא בהכרח שיקשרנו לבאי החנות.) הרב מרדכי גרוס.
שאלה: יין פוטר ברכה על מאכלים: מישהו הודיע בבית כנסת שיין של קידוש פוטר גם מאכלים שברכתם מזונות ושהכל בתנאי שהיו לפניו. האם יש בסיס לאמירה זו?
תשובה: יין אינו פוטר מזונות!!
שאלה: טעויות בדין רודף: כיצד אפשר להתיר להרוג מדין רודף והרי יתכן מקרה שבו אדם א רדף אחר אדם ב להורגו ואז אדם ב הצליח להשתלט על א ומתחיל לרדוף אחריו ואז אדם ג יבוא להרוג את אדם ב החף מפשע?
תשובה: אדם ב' יכול לרדוף אחר א' רק כל עוד שא' מסכן אותו. ברגע שא' לא מסכן אותו אין היתר להמשיך לרודפו. אם כן, ג' תמיד יכול לדעת האם ב' עושה כהוגן משום שהוא רק מתגונן מפני א'. או שזה כבר עבר ולא יכול לרדוף וממילא ניתן לרודפו.
שאלה: שיעור הפרשת חלה לספרדים - הבהרה: אך השאלה היתה אם משהו ספרדי שהוא לא יוצאי בבל יכול אפילו לברך על 1600. כי הרב חיים נאה כותב שכך המנהג היה בא"י מדור דור וכך כותבים הרב בנגיס והרב הרצוג בהסכמותיהם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שיעור הפרשת חלה לספרדים"
תשובה: הרב חיים נאה נאמן לעדות על מנהג אשכנזים, אך מנהג הספרדים צריך ראיה מרב ספרדי. בפרט שכאן השאלה לגבי הברכה, כך שאפילו אם הספרדים מפרישים אין ראי'ה לגבי הברכה.
שאלה: חתונה ללא רבנות של חבר ילדות: חברי הטוב ביותר והקרוב מאוד מזה למעלה משלושים שנה מתחתן בשנית לאחר גירושין כשרים, עם חופה וטבעת אולם ללא רישום ברבנות. הסיבה היחידה לבחירתה של מסעדה כשרה מבחינתו - היא כדי לאפשר את השתתפותי. למרות כל הסממנים זוהי חתונה לא כשרה. חברי ביקש מאוד שאבוא ואף אומר דבר תורה, מאחר ואני כנראה השומר תו"מ היחידי מבין המוזמנים. האם יש מקום להענות לבקשתו? האם אני מנוע אף מהשתתפות? אם לא אשתתף מסיבות דתיות, הדבר יביא, קרוב לודאי, לקיצו את הקשר האמיץ מאוד עם חברי.
תשובה: אתה יכול להסביר לחברך שאתה נשאר ידידו הטוב אך יש דברים מצפוניים עקרוניים שאינם מאפשרים לך להשתתף בדבר המנוגד להלכה. האם תסע בשבת בגלל ידידותך עמו?
שאלה: להחזיר מזוזה שנפלה - הבהרה: אך הדין הוא, שגם אם אדם לא שם לב ונפל אז לא מברכים על הטלית, וא"כ, אז לפי הבא"ח ה"ה אם נפלה המזוזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להחזיר מזוזה שנפלה"
תשובה: אי אפשר שאדם לא ישים לב בזמן קצר שהטלית נפלה, משא"כ לגבי מזוזה שיתכן ונופלת בלילה ולאו אדעתיה.
שאלה: זימון אשכנזי בבית ספרדי: אני בחור אשכנזי שנשוי לספרדיה. כאשר אנחנו נמצאים אצל הוריה, לא פעם יוצא לי לזמן שם, האם אני צריך לזמן בנוסח אשכנזי כמנהגי או כמנהג בעל הבית בנוסח ספרדי? תזכה למצוות.
תשובה: שינהג כמנהג המקום ויזמן זימון ספרדי. כמו הדין בעלייה לשליח ציבור בבית כנסת ספרדי.
שאלה: איך חיממו אוכל לפני המצאת הפלטה: ב"ה, סתם סקרן אותי לדעת איך חממו אוכל בשבת לפני המצאת הפלטה החשמלית? ו
תשובה: בגמ' מוזכר צורות של תנורים. היו מניחים את הסיר בהם על אש מכוסה בקצת חול או מזיזים את הגחלים הצידה נקרא בגמרא אש גרופה או קטומה. או שהיו מטמינים, עוטפים בשמיכות את הסיר המבושל מלפני שבת.
שאלה: אמירת י"ג עיקרים בשבת ואמירת הפסוק עם שם: שבוע טוב, האם יש מנהג לומר גם את הי"ג עיקרים בשבת לאחר תפילת שחרית, כיוון שראיתי בסידור שמופיע רק שש זכרויות? כן רציתי לשאול לגבי אמירת הפסוק המתחיל ומסתיים באותיות השם שלי. אם אני נוהג לומר בסיום תפילה בימי חול, האם להזכיר גם בשבת? האם יש ענין לומר גם במנחה ובערבית (של יום חול ושבת)? ומדוע מזכירים דווקא לאחר המילים עשה למען קדושתך?
תשובה: 1. לא נהוג (טוב להתפלל לפי הנוסח בסידור). 2. בכל תפילת עמידה, בחול ושבת, אומרים זאת לאחר סיום התפילה ולפני "יהיו לרצון אמרי פי" השני.
שאלה: גזל חפצים במלון על ידי ההורים: רציתי לדעת מה דעת הרב בנושא: גיליתי בביתי חפצים שייכים למלונות שונים באילת צפון - 2 מגבות, קולבים, עטים וכד. העטים נלקחו לפני כשנה וחצי בערך, המגבות איני יודע וכן הקולבים. האם אני צריך להחזיר את הדברים ללא ידיעת הוריי? האם אי אפשר לומר שיש יאוש? מה יציע הרב כהצעה אישית? מה הקו המנחה במקרים אלו?
תשובה: אינך צריך להשיב את החפצים שהוריך לקחו מבית המלון. נראה שמנהלי המלון אינם מעונינים שיטרחו להשיב להם חפצים פעוטים כאלה, ולכן אין פה דין השבת אבידה. (מי שלקח אותם מחויב להשיב, אך לא אנשים אחרים שרואים את החפצים הללו). הרב מרדכי גרוס
שאלה: גזל בעבודת בני נוער: רציתי לדעת מה דעת הרב בנושא: עד לפני כשנתיים בערך הייתי עובד בחופשת הקיץ בבנק מסויים במסגרת של "ילדי עובדים". זוהי מסגרת של חמישה ימים בחופשת הקיץ (עד כמה שזכור לי) שבהם מעבירים ילדים להורים העובדים בסניף מסויים לעבוד בסניף אחר בארץ. הילדים משמשים שם כ "כלבויניקים", עושים מה שמבקשים - בד"כ זה מסתכם בהכנסת מכתבים למעטפות, סידור קלסרים, גריסת דפים, קניית חלב, שליחת דואר וכד. יש לציין, שרוב היום הילדים פשוט מתבטלים, רוב הזמן לא צריכים אותם בכלל (ככה זה לא פחות היה בתקופה שאני עבדתי שם,לא יודע מה כיום). הילדים עובדים במהלך השבוע הזה ממש במתכונת של עובד רגיל מבחינת השעות, גם בימים שיש "פיצול" (הסניף פתוח אחר הצהריים). עד כאן הקדמתי,סליחה על הטרחה. 1. עבדתי בסניף שנמצא בעיר הסמוכה מאוד (מאוד) למושב שבו אני גר. חלק מהפעמים הגעתי ברגל (עד כמה שזכור לי) חצי דרך או יותר. לפעמים הקפיצו אותי אבל לא השתמשתי עד כמה שזכור לי באוטובוסים פנימיים. עם המשכורת (עבדתי שם כפעמיים שלושה כשהפעם האחרונה הייתה בסוף השמינית או השביעית, כיום אני בחור ישיבה בשיעור ב ) קיבלתי גם החזרי נסיעות שלמיטב זכרוני היו מחיר נסיעה פנימית בתוך העיר כפול פעמיים (הלוך ושוב) - האם יש צורך להחזיר את זה למישהו? הרי וודאי שמנכ"ל הבנק וכד לא מקפידים על זה. ואם יש צורך - איך? 2. היו ימים שמרוב שעמום הייתי יוצא לטייל לחבר ולאיש לא היה אכפת כנראה. איני זוכר כמה שעות זה היה וכמה קיבלתי אז לשעה (כנדמה שמינימום) - האם את זה יש להחזיר? איך? מה הרב יציעה כהצעה אישית למקרים דומים כאלו? (כמו לדוגמא - ספק עם השתמשתי בציוד משרדי שימוש אישי וכד.)
תשובה: 1.נכון היה לך לקחת את החזרי הנסיעה למרות שלא נסעת באוטובוסים. 2. אינך צריך להשיב ממון על השעות שיצאת. 3. אינך צריך לחשוש שאתה חייב לאחרים מחמת מיני ספקות שעולים לך. הרב מרדכי גרוס
שאלה: דיני מעשר כספים: לגבי כספי מעשר: 1) האם כל אחד צריך להפריש מעשר או רק אנשים שגם ככה יש להם כסף מיותר שאינו נצרך להם ביותר? 2) האם גם על מעשר כספים נאמר "עשר בשביל שתתעשר"? 3) האם מותר להשתמש בכספי מעשר לצורך קניית ספרי קודש (קשה לי לדעת אם הייתי קונה את הספרים אלמלא כסף מעשר קרוב לוודאי שלא)? 3) מי נחשב "עני" מספיק ע"מ שאוכל להביא לו כסף מעשר? 4) האם מותר להביא את כסף המעשר להוריי, אף שלעתים הם מביאים לי כסף וקונים לי דברים (כך שייתכן שאותו כסף מעשר בסוף ישמש לצורכי)?
תשובה: 1. מעשר כספים הוא מנהג טוב מאוד אולם אינו חובה גמורה ולכן אם יש קושי כלכלי אין חובה לתת מעשר כספים ומאידך המעלה בזה גדולה ולכן כדאי להתרגל לתת מעשר כספים (בלי נדר) כשמתחילים להשתכר, ולאחר שמתרגלים קל יותר להמשיך. מאידך אם לא מתחילים לתת בתחילת ההשתכרות קשה יותר להתחיל לתת לאחר מכן. 2. לרוב הדעות, גם על מעשר כספים נאמר עשר בשביל שתתעשר. 3. לכתחילה, כספי מעשר כספים מיועדים לצדקה לעניים למוסדות תורה וכד'. אם בכ"ז אתה קונה בהם ספרים כדי להשאילם לאחרים יש לדעת שאין לך בעלות גמורה על הספרים. לדוגמא: אינך יכול להימנע מלהשאילם לפלוני, ולאחר מאה ועשרים אין היורשים יורשים ספרים אלו וכד' ויש לפרסם שיש לך ספרים שאתה מעוניין להשאילם. 4. יש לתת צדקה לענייים. אם אינך מכיר כאלו אפשר לתת לארגוני צדקה מוכרים ונאמנים. 5. אם ההורים זקוקים לכספי צדקה מצווה גדולה עד מאוד לתת להם, "עניי עירך קודמים" וק"ו עניי משפחתך. ונחשב הדבר כצדקה אף אם הם בוחרים אח"כ לעזור לך כלכלית.
שאלה: פתיחת שקית ותחבושת בשבת: בהמשך לתשובה רציתי לשאול, האם זה איסור גמור לחתוך שקית חלב בשבת עם מספריים? כי אני למדתי שמותר לחתוך בשינוי. ועוד שאלה ברשותך, לסבתא שלי יש פצע שצריך לשים לה תחבושת כל יום, האם מותר לחתוך עם מספריים את התחבושת אם אין דרך אחרת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פתיחת שקית חלב בשבת"
תשובה: אין לחתוך במספריים. יש דרכים למנוע את החיתוך במספריים של התחבושת בשבת.
שאלה: דבר שכולם לוקחים ממקום העבודה: מה הדין בחפץ שכל מי שעובד אצלינו לוקח בגלוי, כולל האחראים? למשל: אקמול או מזרק מבית חולים. מדובר בחפצים שמחירם אפסי אבל כמובן שלא בדקנו האם מנ"כל קופת חולים מאשר זאת. האם מותר? מראש
תשובה: ככלל, יש לדעת שבעלות על דבר קיימת גם בפחות משווה פרוטה ואיסור גזל קיים גם בסכום פעוט. אמנם יש דין שהובא בפוסקים שבמצב של דבר שהוא פחות משווה פרוטה ואנשים לא מקפידים עליו אז אומרים שמותר להשתמש גם ללא רשות מכיוון שמן הסתם הבעלים מוחלים על זה (ולא בגלל שאין בזה איסור גזל). בפוסקים נתנו דוגמא, כגון: קיסם לנקוי שיניים או עלה מתוך ערמה של עלים וכו'. וכן נראה לענ"ד שניתן להשתמש בנייר טישו אחד מתוך חבילה של חבר ללא בקשת רשות. (שולחן ערוך חושן משפט סימן שנ"ט סעיף א' וכן בב"י ובערוך השולחן שם). כל זה בתנאי שהבעלים לא גילו את דעתם שהם לא מסכימים לכך. בדבר המקרה ששאלת, נראה לי שצריך לשאול פעם אחת באופן עקרוני על כל הדברים שהם קטנים וערכם פחות מאוד, מכיוון שבחברה ציבורית נראה לי שישנו חשש שאם יתירו משהו אזי אין לדבר סוף ויכול להיות הפסד גדול בסופו של דבר.
שאלה: חבר שהחזיר לי חפץ אחר: הלוותי לחבר גוזז ציפורניים. כשהוא החזיר אותו הוא הניחו במקומו אצלי בתיק אלא שמתוך הרגשה נראה לי שזה לא הגוזז שהלוותי לו אלא אחר, איני בטוח (הוא היה די חדש). האם אני יכול להשתמש בו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שימוש בטלית שהוחלפה"
תשובה: אינך צריך לחשוש להרגשתך, ודאי שהגוזז שלך. באופן כללי נוסיף: באופן שברור שהשואל החזיר חפץ אחר אם יתכן שהשואל נתן למשאיל גוזז אחר מדעתו, כגון: שאיבד את שלו ונותן לו אחר ללא לידע אותו, מותר לך להשתמש בו. אך אם ברור למשאיל שהשאול נתן לו את הגוזז בטעות, אינו יכול להשתמש בו. מקור הדבר עפ'י הגמ' במס' בבא בתרא דף מו ע"א שם מובא: ת"ר: נתחלפו לו כלים בכלים בבית האומן - הרי זה ישתמש בהן עד שיבא הלה ויטול את שלו, בבית האבל או בבית המשתה - הרי זה לא ישתמש בהן עד שיבא הלה ויטול את שלו. מאי שנא רישא ומאי שנא סיפא? אמר רב: הוה יתיבנא קמיה דחביבי, ואמר לי: וכי אין אדם עשוי לומר לאומן מכור לי טליתי? אמר רב חייא בריה דר"נ: לא שנו אלא הוא, אבל אשתו ובניו - לא. והוא נמי - לא אמרן אלא דא"ל טלית סתם, אבל טליתך - לא, האי לאו טלית דידיה הוא. העיקרון העולה מדברי הגמרא הוא, שהיכן שאפשר לומר שנותן החפץ נתן את החפץ מדעתו ולא בטעות מותר להשתמש בו. (במקרה של הגמרא כגון: שניתן לתלות באפשרות שנתן למוכר על מנת למכור ולא אכפת לו אלא רוצה מהאומן רק את דמי החפץ, והאומן מכר בטעות חפץ דומה של אחר, והחזיר לאחר את החפץ של הראשון, מותר לאחר להשתמש בחפץ כי אין הקפדה של הראשון) המקרה שלנו דומה לבית האומן כיוון שאפשר שהשואל נתן למשאיל אחר מדעתו, אמנם אם ברור למשאיל שזה לא מדעתו, כגון: שודאי שהוא היה מודיע לו אם היה מחזיר לך גוזז אחר, אסור לו להשתמש בו. הרב מרדכי רוימי
שאלה: להגעיל כלי בחלקים: האם בעת הגעלה חייב את כל הכלי בתוך המים? כי גם הסיר הגדול ביותר שלי לא מכיל את כל האורך של התרווד. אפשר אולי להגעיל בחלקים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להכשיר תרווד חלבי"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, לכתחילה צריך להכשיר את כל הכלי בפעם אחת. בדיעבד, תגעילי בתחילה את הברזל ואחר כך תהפכי ותגעילי את הידית. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מעשרות כספים לזוג בנישואין שניים: אני ובעלי נשואים פעם שניה. יחד יש לנו 8 ילדים. לו 4, ולי 4. א. בעלי משלם לילדיו מזונות, ונשאר לנו מהמשכורת שלו 2800 ש"ח כשזה כולל את הנסיעות שלו לעבודה. ב. אנחנו משלמים 640 שקלים עבור הילדים שלי שלומדים במסגרת חינוכית דתית פרטית על מנת שיקבלו חינוך לערכים ולאהבת התורה והמצוות. אני מקבלת חודש 4000 ש"ח מזונות מהגרוש שלי. א. האם מחשבים את המעשרות של בעלי, כולל המזונות או לאחר שהפחתנו את המזונות? ב. האם הת עבור בית הספר של הבנות שלי נחשב למעשרות כספים? ג. האם אני צריכה לשלם מעשרות כספים גם מה 4000 של המזונות שאני מקבלת מהגרוש שלי עבור הילדים?
תשובה: מעשר כספים הוא מנהג טוב מאוד אולם אינו חובה גמורה ולכן אם יש קושי כלכלי אין חובה לתת מעשר כספים ומאידך המעלה בזה גדולה ולכן כדאי להתרגל לתת מעשר כספים (בלי נדר) כשמתחילים להשתכר, ולאחר שמתרגלים קל יותר להמשיך. מאידך אם לא מתחילים לתת בתחילת ההשתכרות קשה יותר להתחיל לתת לאחר מכן. עיקר העיקרים ש'שלו קודם לשל חברו' וחס ו אין לאדם להפיל עצמו על הציבור בגלל מעשר כספים. אם המצב הכלכלי לא מאפשר זאת יש לתת רק מעט כסף לצדקה וכשהמצב ישתפר בעז"ה לחזור לתת מעשר כספים. א.נראה שיש לתת מעשרות גם מהמזונות שבעלך נותן לילדיו, שהרי אם הם היו גרים אצלו גם כן היה מפרנסם.  אפשר לקזז מחיוב המעשרות את ההפרש בין סך התשלומים שהיה מוציא בעלך על ילדיו אם הם היו מתגוררים אצלו לסך המזונות שמשלם עכשיו  ב. במקום הצורך, ונראה שהמצב שלכם מוגדר כך, אין חובה לתת מעשר כספים ואם מהדרים לתת אפשר להחשיב ת ללימודים תורניים של הילדים כחלק ממעשר כספים. ג. אינך צריכה לתת מעשר כספים מהמזונות שאת מקבלת עבור ילדייך, שהרי כסף זה אינו שלך אלא של הילדים ואי אפשר לחייב את הילדים לתת מעשר כספים. עקרונית, כשהמצב הכלכלי קשה אפשר לקזז מההכנסות את הוצאות הבית הקבועות ואם נשאר רווח להפריש ממנו מעשר. וזכות מצוות הצדקה תעמוד לכם. חנוכה שמח
שאלה: לחייב בת חבר שניגן ללא רשות: שאלה לגבי תלמיד שרגיל לשמור על הגיטרה שלו כל הזמן כדי שלא ייגעו לו בה והגיטרה ניזוקה. בימי שלישי הוא מגיע ללימודים עם הגיטרה לחוג נגינה. ביום רביעי כשפתח את הגיטרה בביתו להתאמן, גילה שהגיטרה ניזוקה ומוציאה צלילים לא טובים (גיטרה זו נשמרת מאוד בהובלתה הביתה, בנשיאתה ובהנחתה בבית על מעמד המיוחד לה, כך לדברי התלמיד וכך גם אומרת אימו). לאחר בירור התגלה שתלמיד אחר השתמש בגיטרה ללא רשותו. התלמיד הודה שנגע אך גם אומר שלא גרם לשום נזק, לא הפיל ולא נהג בצורה חריגה. האם אפשר לחייבו על הנזק?
תשובה: לא ניתן לענות על השאלה הזאת ללא שמיעת שני הצדדים וטענותיהם אשאל כמה שאלות אולי נצליח להוציא עקרונות הלכתיים ממקרה זה א. מה הוא הנזק? ב. כיצד הוא נגרם להערכתך, נפילה? היזק במזיד בידיים? וכו'. ג.מה הוא הבירור שנעשה למציאת התלמיד שהשתמש בכלי? ד.מה הוא טוען כנגד טענתך שהוא אחראי על הנזק?
שאלה: יציאה מהשכונה בשבת עם ליווי ממונע: אני גר בשכונה בקו התפר בירושלים, בה קיים לאחרונה נוהל שכל תושב היוצא בשבת מהשכונה מתבקש לומר למאבטח (האזרחי) לאן מועדות פניו. המאבטח מעדכן במכשיר הקשר את המוקד על יציאת התושב ואז במוקד יש מעקב על מסלול ההליכה במצלמות האבטחה. כמו כן, בד"כ נשלח טנדר עם מאבטחים ללוות את התושב בדרכו. וכמובן השאלה היא האם להמנע בשבת מלגרום את חילול השבת של המאבטחים וכל המערכת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "יציאה מהשכונה בשבת עם ליווי ממונע"
תשובה: אם ישנה נסיעה מיוחדת, ראוי שיימנע כי זה דאורייתא. אך אם מדובר בשמירה שבכל מקרה נמצאת שם, וכן מדובר על טלטול נשק וכלי קשר שזה דרבנן, יהיה מותר.
שאלה: לשמור על ילד שהוריו לא שומרים שבת: אנו משפחה דתית נתבקשנו לשמור על נכד בגיל שלוש שישי-שבת. ההורים לא שומרים שבת. האם אנו שותפים לעברות?
תשובה: למה? תחבקו את הילד ותעטפו אותו באהבה, אולי הוא יתגעגע לעשות שבת כמו אצל סבא וסבתא.
שאלה: ליטול ידיים במכסה של כלי: האם כיסוי כלי, יכול לשמש ככלי נטילה וגם יהיה אפשר לברך? למנהג בני ספרד
תשובה: אפשר לברך אם כיסה את כלי הנטילה, אך אם כוונתך שהמים נמצאים במכסה ככלי קיבול אין המכסה יכול להיחשב ככלי לעניין זה.
שאלה: מעשרות - המשך: אבקש להבהיר את התשובה בבקשה. אם לבעלי יש הלוואות בסך 3000 ש"ח לחודש, האם ניתן להוריד את הסכום מההכנסות של הבית? האם צהרון של הילדים, כיוון ששניינו עובדים במשרה מלאה, נחשב למעשר? האם חיסכון לילדים למען לימודי קודש נחשב למעשר? האם מתן כסף מתנה לחתונה נחשב למעשר? במידה ויש לנו מינוס בחשבון הבנק, מה המקסימום מההכנסות שלנו שאנחנו חייבים לתת מעשר? מראש, השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני מעשר כספים מפורטים"
תשובה: אם לבעלך יש החזר הלואות, הרי שהרווח שלו הוא לאחר ניכוי ההלוואות. כמובן שמדובר בהלוואות שהן לצורך העבודה. הלוואות שלקחתם על קניות לבית הן לאחר חישוב המעשר מהרווח. ניתן להחשיב את הוצאות הצהרון כחלק מההוצאות על העבודה וחשבון המעשר הוא מההכנסה שלכם לאחר ניכוי עלות הצהרון. אין לשלם לצהרון מכספי מעשר. בעיקרון, דבר שהוא חובה על ההורים לא ניתן לשלם מכספי מעשר אולם תוספות ניתן. לכן, מאחר וההורים חייבים ללמד את את בנם לא ניתן לשלם את הכסף מדני המעשר. אולם תיגבור תורני ניתן לשלם. לחסוך לצורך כך לא כדאיץ את כספי המעשר יש לתת מיד. מתנת חתונה לא ניתן לתת ממעשר אלא אם החתן והכלה עניים ואתם מוסיפים להם על מנת לתת להם תמיכה גדולה יותר. מי שיש לו חובות צריך להחזיר אותם לפני שנותן מעשרות. אולם אם הוא בחובות בגלל הוצאות אישיות לא מבוקרות, יש שכתבו שחייב לתת מעשר מרווחיו מאחר והחובות שלו הן בגלל התנהלות לא אחראית מצדו ואין עניין שהעניים יפגעו.
שאלה: הפלה וקבורת וולד החולה "אננצפלוס": אני סטודנטית לסיעוד, ועובדת בפגיה. במסגרת עבודתי ולימודי אני נתקלת בילודים אם מומים קשים ביותר, אחs מן המומים הללו הוא אננצפלוס, חוסר במוח. נשים רבות שמגלות את המום הזה ניתן להן היתר הלכתי וחוקי לעבור הפלה, אך לא כולן מגלות את זה כי הן בוחרות לא לעשות אולטרסאונד. רציתי לדעת מה המעמד של ההלכתי של היילוד הזה: האם הוא בחזקת עובר או בחזקת איבר? האם קוברים אותו בחלקת עוברים או בחלקת איברים? האם האם טומאת נידה או טומאת לידה? הנושא מאוד רגיש למירב הנשים לכן אנו מנסים המחלקה למנוע מהן את עוגמת הנפש של התעסקות עם הקבורה עצמה ולכן אנו קוברים אותם ומארגנים את קבורתם. אשמח לקבל תשובה ממספר רבנים שיהיה לנו אסמכתא להביא להורים לגבי מצבו של וולדם.
תשובה: מותר להפיל עובר כזה. אם הוא נולד ומת לאחר זמן מה, אין צורך להתאבל עליו אך יש לקוברו ללא לויה בגלל טומאת המת.
שאלה: "יין פוטר ברכה על מאכלים": האם יין של הקידוש פוטר מאכלים (לא שתיה) שבירכתם "שהכל"? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "יין פוטר ברכה על מאכלים"
תשובה: יין פוטר רק משקים (קעד,ב).
שאלה: לעצור בתפילת עמידה: למה בעמידה כשיש קדושה צריך לעצור וכשיש קדיש אין צריך לעצור?
תשובה: קדושה כולם אומרים, קדיש אומר אחד או כמה בודדים.
שאלה: תהילים למנוחת הנפטר: האם ניתן לקרוא תהילים למנוחת הורים בכל זמן שהוא או רק באזכרות שלהם?
תשובה: זכות גדולה לומר תהילים לעילוי נשמת ההורים בכל זמן, וזכות גדולה יותר ללמוד תורה לעילוי נשמתם.
שאלה: מעשר פרות שנקנו מהשוק: האם מותר לי לאכול פרות וירקות שנקנו מהשוק או מהסופר שאני לא יודע אם עישרו אותם וכל הנושא הזה וצריך בכלל לעשות את זה? ואם לא עשו אז מה אני עושה אסור לי לאכול? ועוד שאלה בנוגע לעניית אמנים בברכות שלפני קריאת שמע בבוקר ובערב, מותר לענות אחרי הברכות שלפני קריאת שמע אמן? ושבוע טוב
תשובה: וברכת ד' א. באופן עקרוני יש לבקש תעודה שהפירות במקום שבו אתה קונה עומד תחת פקוח מעשרות של הרבנות המקומית. לסופר יש בד"כ תעודות כאלו (צריך לבדוק שהתעודה בתוקף), בשוק הדבר פרוץ יותר, ועל כן הבדיקה צריכה להיות יסודית יותר. אם החנות שאתה קונה איננה מפוקחת, יש לחזור ולהפריש תרומות ומעשרות על כל הפירות (ללא ברכה), בלא הפרשה אין לאכול את הפירות. כדי לראות נוסח הפרשה כדאי להכנס לאתר ב. זו מחלוקת הפוסקים. לפי בני אשכנז אפשר לענות, אבל כיוון שיש החוששים לכך (בייחוד בין קהלות החסידיות) על כן יש שגומרים את הברכה עם החזן כך שאינם שומעים את הברכה מהחזן, ואינם נכנסים לספק האם לענות או לא. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: להקליט זכרונות של זקן ללא ידיעתו: אני מכיר זקן אחד שלא כל כך מיושב על דעתו בכלל אבל יש לו זכרון ברור של איזה אדמו"ר שהסתלק לפני הרבה שנים. הוא תיאר בקולו של אותו אדמו"ר איך שהוא התפלל בראש השנה. אני מאד נוטה מכמה סיבות שזה מאד קרוב לאיך שהוא אכן נשמע (הוא חיכה אותו כמו שהוא קלט אותו ע"י קלטת!). פחדתי שאם אבקש רשותו הוא יסרב לתת לי רשות להקליט אותו (עקב שהוא "פרנוי" מכיון שהוא זקן), אז לא שאלתי וקלטתי אותו על סמך שאני ישאול רב אח"כ. האם מותר להפיץ את זה ובאיזה אופן?
תשובה: מכיון שכבר הקלטת אותו שאל אותו מה דעתו.
שאלה: למה אנחנו העם הנבחר: א. עלתה בי שאלה שמטרידה אותי.נכון אנחנו העם הנבחר, אבל למה? למה בחר השם לתת את התורה רק לקומץ אנשים ולא לכל בני אדם, הרי התורה היא האמת, למה שלא כולם ידעו אותה? ב. איך בדיוק החליט הקדוש ברוך הוא שאנחנו העם הנבחר? אני יודעת שהוא שאל עמים שונים והם סירבו ורק ישראל אמרו נעשה ונשמע.אבל מה זאת אומרת שאל? הוא שלח מלאך או משהו? איך בדיוק זה הלך. מראש.
תשובה: האנושות כולה נמשלת לאדם אחד שעשוי אברים אברים, האומות הם כנגד האברים השונים שיש באדם. כמו שהאדם אינו כולו מוח ויש לו סוגים שונים של אברים כך גם בעולם יש אומות שונות שלא כולם הם בתפקיד המוח הלב. מדוע האדם הוא לא כולו מוח? משום שהקב"ה חפץ לברוא אדם שהוא לא רק מן העליונים אלא חיבור בין העליונים לתחתונים. כך גם האומות כולם הקב"ה לא חפץ רק בעולם שיש בו ישראל. עולם שאין בו גויים זה דומה לעולמות העליונים שאין בהם בחירה חופשית. כולם מקבלים עליהם עול מלכות שמים. הדרך היחידה להביא עולם שיש בו בחירה חופשית זו עולם שלא כולו ישראלי. הבחירה בישראל אינה מתחילה מנתינת התורה. ישראל הם יצירה אלוקית שקב"ה יצר. אנו עם עם נטיות אל הטוב והקודש. משום כך ניתן לתת לנו את התורה.
שאלה: לטול ידיים מ"קולר": לפעמים נמצאים בטיול ויש בשטח "קולר" שמוציא מים. האם אפשר לטול ידיים ממנו? אמנם אולי אין בו גודל של 40 סאה אך הוא קבוע במקומו.
תשובה: השאלה היא האם פתח הברז גדול עד שהמים היוצאים ממנו עוטפים את היד מיד עם הפתיחה.
שאלה: הגעתי לגיל אבותי: הגעתי לגיל שבו אבי נפטר ממחלה קשה (42) האם עלי לקיים סעודת הודיה או לציין הארוע בדרך כלשהיא?
תשובה: אין הלכה בנושא זה. תן לה' בתוספת תפילה תורה וצדקה. אין צורך בסעודה.
שאלה: שאלת המשך בענין גזל: על התשובה. יש לי שאלת המשך בענין. כיצד יש לחשב במקרה זה את סכום הכסף לשם עשיית צורכי הרבים, האם על פי הנזק שנגרם (אני לא כ"כ זוכר את היקפו) או שניתן להניח שהרכב היה מבוטח ועל כן ניתן לחשב את סכום הכסף לפי שיעור ההשתתפות העצמית שהיתה לניזוק. כן, האם תרומה לגוף, כגון: "יד שרה", עונה על הגדרת צורכי רבים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלות בענין גזל"
תשובה: א. חישוב הנזק הוא על פי מעשה ההיזק. גם אם הרכב היה מבוטח, הדעה המקובלת בפוסקים שזה "עסק" של בעל הרכב עם חברת הביטוח ואין למזיק צד בו (לכן אין לחשב את ההשתתפות העצמית). ב. הטעם בעשיית "צרכי רבים" הוא שאולי הניזק יהנה מהנאה זו. כל דבר שעונה על הקריטריון הזה הוא טוב.
שאלה: לסמוך על מפקד שאומר לחלל שבת: כשהצבא מחייב לחלל שבת, או לעבור כל עבירה אחרת, בטענה שמדובר בפיקוח נפש, האם אפשר לסמוך?
תשובה: אנו סומכים על מפקדים וכן על רופאים מפני שסומכים שאיש מקצוע ישמור על אמינות מקצועו אלא אם כן הדבר מופרך מיסודו (ביה"ל תריח, א). לדוגמא: בהיותי רב איו"ש הוחלט לפנות את חוות גילעד בשבת והסיעו חיילים רבים וגם דתיים ואמרו להם שהרבנות הצבאית התירה, ברור שלא שאלו אף גורם ופגעו באמון המפקדים. לשבחו של הרמטכ"ל דאז משה יעלון, שהתנצל על כך שזו הייתה טעות חמורה. אבל אלו מקרים קיצוניים שאינם מראים על הכלל. חשוב להתייעץ עם רב היחידה על המשימות בשבת, לא תמיד חייל יכול להעריך את הדברים נכונה. בגדול, הפעילות המבצעית והאבטחה בשבת צריכה להיות זהה לימי חול. ויותר מזה, בסופי שבוע יש חולשה בביטחון מפני שהרבה חיילים ומפקדים אינם ביחידה. אוייבנו זיהו זאת ופגעו בישובים פעם אחר פעם בשבת (השבת שהיתה פרשת 'ויצא', היה עשור לקרב הגבורה בציר המתפללים בחברון). וכן ביום הכיפורים הפתיעו אותנו במלחמה. אי אפשר להמר על ביטחון המדינה!!!
שאלה: הבאת ספר לתכנית ביקורת ספרים המשודרת גם בשבת: לכבוד הרב שליט"א האם מותר להביא ספר למבקר ספרות, ביודעי שהביקורת תשודר בטלוויזיה פעמיים, אחת בחול ואחת בשבת. (הביקורת חשופה בכל זמן ברשת האינטרנט)? אודה מאד על קבלת תשובה בהקדם מפני הדחיפות. בכבוד רב
תשובה: אין לתת, אלא אם כן אתה דורש ממנו ודואג שלא ישדר זאת בשבת.
שאלה: הגברת אש בכיריים חשמליות ביום טוב: לגבי ההלכה של העברת אש ביום טוב. 1. האם יהיה מותר בכירה חשמלית שכבר מודלקת מערב חג - להגביר אותה על ידי סיבוב הכפתור (אין תגובה חשמלית אחרת כמו נורה וכד )? 2. האם יהיה מותר גם בכירה חשמלית שבנויה מחוט להט עבה, כנ ל להגביר את חומה ביום טוב? 3. האם מותר להדליק גפרור על ידי הצמדתו לכירה חשמלית פועלת לצורך החג?
תשובה: וברכת ד' 1. אם הסיבוב רק מגביר את החום מותר, אבל אם יש ניתוק של הגוף חימום הראשון והבערת השני הדבר אסור. צריך להכיר את הכירה שמדובר עליה. 2. כן, אם זו המציאות וצריך בדיקה קודם. כל חוט להט כזה בנוי בצורה אחרת. 3. אפשר להבעיר אותו על ידי חימום העץ של הגפרור, אבל לא על ידי חימום הגפרית. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חתולים רעבים ברחוב: לכבוד הרב. יש ברחוב שבו אני גר חתולים רעבים שאני מאכיל אותם בד"כ כל יום, לפעמים כל 2-3 ימים. יש לי כמה שאלות: 1. לפעמים, אני שוכח להאכיל אותם, האם אני מתחייב בנפשי? 2. האם בשבת מותר לי להאכיל אותם ולהביא להם קצת מים?
תשובה: 1. חתולים הינם בעלי חיים שיכולים להסתדר בלעדיך. (ולמה המילים הקשות מתחייב בנפשי!!). ויתכן שלהאכיל את החתולים מהווה נזק סביבתי עדיף שיהיו רעבים ויאכלו עכברים. 2. מותר.
שאלה: מורה שקנתה עבודת גמר לסיום תואר שני: מורה שהעתיקה במבחנים. קנתה בכסף עבודת גמר. האם יש לספר למוסד? למשרד החינוך? או לשתוק?
תשובה: אפשר להזהיר אותה אנונמית, שאם לא תודיע בעצמה הדבר יוודע.
שאלה: קידוש או סעודה בהולדת בת: בהולדת בת, האם חייב לעשות קידוש או סעודת מצווה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קידוש או מסיבת הודיה להולדת הבת"
תשובה: ראוי להודות לד' על הולדתה. וכיון שכך הוא מנהג האשכנזים בקידוש, אין לזוז מן המנהג.
שאלה: עירוב מחסום צבאי שבתוכו עובר כביש: מציאות נפוצה בישובים מסויימים, במחנות צבאיים ובמחסומים, ששני חלקי מחסום או מחנה נמצאים משני עברי כביש אשר עוברות בו מכוניות. השאלה היא, מהו דין הישוב העובר בתוך המחנה? והאם ואיך ניתן לערב את שני חלקי הישוב למחנה אחת, ובאלו אמצעים?
תשובה: חשוב שבכל מקום יהיה עירוב!!. ואם יש בסיס צבאי חשוב לחבר את העירוב לבסיס על מנת לזכות את החיילים. עירוב הוא כמו מעגל סגור ע"י גדר, צורת הפתח ולפעמים גם תל המתלקט. הכל בהתאם למצב בשטח.