LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: סלטים שנאכלו בסעודה בשרית: כאשר מונחים סלטים במרכז השולחן בארוחה בשרית, וכל אחד מהסועדים יכול לקחת במזלגו האישי את הסלטים. האם הסלטים נחשבים פרווה וניתן לאכול אותם בארוחה חלבית, או שהם בשריים וצריך לחכות אחריהם שש שעות? האם יש כאן עניין של בטל בשישים (כמות הסלט אל מול המזלג שנגע באוכל בשרי)?
תשובה: כתב השו"ע ביו"ד סימן צא סעיף ג': צריך להיזהר שלא יגע בשר בלחם, שאם יגע בו אסור לאוכלו עם גבינה. ובסימן פח סעיף ב' ברמ"א כתוב ששני אנשים שאוכלים על אותו שולחן, אחד בשר והשני חלב אסור להם לשתות מאותו כלי או לאכול מאותו לחם, ואפילו נהגו ליחד שני כלים למלח (בזמנם שלא היו מלחיות). ולכן לכתחילה אין להגיע לכזה מצב שדברים בשריים יגעו במאכל פרוה שמא ישארו פירורים ויבוא לאוכלם עם חלב וכן להיפך. ואין כאן ענין של בטל בששים, כי אסור לבטל איסור לכתחילה. ובדיעבד אם השתמש במאכל פרוה בארוחה בשרית, צריך לחכות שש שעות אא"כ ברור לו שלא נגע במאכל בשר. הרב רואי מרגלית
שאלה: קטניות במשפחה מעורבת: אשתי ספרדיה ואני אשכנזי. השנה נהיה אצל הוריה בפסח. איזה "קולות" אנחנו יכולים לאמץ במנהג זה כדי לא לשגע את חמותי בבישולים?
תשובה: הקטניות עצמן אסורות לכם אולם הכלים ותערובת של שמן קטנית במאכלים מותרים לכם.
שאלה: כשרות ויסקי בחבית יין נסך: האם כולם מסכימים עם דעת הגאון ר"מ פיינשטין שאין הויסקי נאסר בבליעה מחבית יין הנסך בו הוא מאוחסן למרות שנותן טעם לשבח, או שיש חולקים בדבר?
תשובה: אכן יש חולקים בדבר. בשו"ת מנחת יצחק נטה להחמיר בענין אך לא רצה לאסור כיון שגדולי ישראל בחו"ל במשך הדורות התירו זאת. ולכן נראה להתיר הדבר. יש לציין כי בבירור שעשינו עם הרבנות הראשית בענין נמסר כי הרבנות לא דנה בנושא ולא הוציאה פסק מטעמה בענין עדיין. הרב רואי מרגלית
שאלה: שירות בצבא ארה"ב הלוחם באויבי ישראל: האם חייל יהודי המשרת היום בצבא ארה"ב מקיים לפי הרמב"ם מצוות "עזרת ישראל מיד צר"?
תשובה: צבא ארה"ב ושותפיו אמנם עושים דבר גדול בהפילם את משטרו של אויב ישראל ויש להודות ל-ה' שמלאכתינו נעשית בידי אחרים, אך למלחמה כזאת אין גדר של מלחמת מצווה כיון שמטרתה של ארה"ב אינה להציל את ישראל מיד צר ויש להם שיקולים אחרים. עזרת ישראל מיד צר נעשית ממילא ובזה עלינו להודות ל-ה' ולא לארה"ב.
שאלה: טבעת נישואין לגבר: האם יש מקור הלכתי לענידת טבעת לגבר לאחר הנישואין?
תשובה: המנהג בכמה קהילות בעיקר בחו"ל היה, שלאחר החתונה היה עונד גם הבעל טבעת מאותה סיבה שהאשה עונדת, שידעו השדכנים שהוא היא נשוי אה או יהיה להם איזה סימן ביניהם להעיד על שייכות, קשר וברית. ובזה אין בעיה הלכתית, ואף מצאנו סמך במשנה בשבת שלאיש מותר לצאת עם טבעת בשבת. הרב רואי מרגלית.
שאלה: טהרת פרה אדומה: על התשובה לגבי אפר פרה אדומה. בימינו שכולם טמאי מתים וצריכים הזאה של אפר פרה אדומה, המזה גם כן צריך הזאה בעצמו, לא?
תשובה: במסכת פרה במשנה מובא איך דאגו באמת שמזי הפרה לא יטמאו ולא יטמאו את האפר ולצורך כך השתמשו בתינוקות (מדובר שם על עליית עזרא שהיה אפר רק שהיה צריך להזותו בטהרה על הטמאים ראה שם בהרחבה הסברו של קהתי על מחלוקת התנאים). אבל בזמננו שכולם טמאים ייתכן ש"טומאה הותרה בציבור", ועד שלא יטהר הטמא הראשון יהיה אפשר להזות גם ע"י טמא. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חומרות שראוי לנהוג בהן: אלו חומרות ראוי שכולם יחמירו בהם ובאלו פחות?
תשובה: כשהיינו באים אל הרב אליהו בפסח ועל השולחן היה כיבוד, היו אנשים שהתלבטו, האם לאכול ממנו או לא. אני אמרתי שאם הרב אליהו יאמר לי לאכול, אפילו קטניות, אוכל. טעמי הוא, שאיסור אכילת קטניות הוא חומרא בעלמא ואילו לשמוע לדברי חכמים זו מצווה. חומרא צריכה להיות חומרא אמיתית, לא חומרא של קולא. ובמקום שיש פסק של רבנים וזה נושא שנוגע לכבודם של הרבנים, כבוד הרבנים עדיף מחומרות. צריך לשקול כמובן לפי העניין.
שאלה: הסכם גישור: האם לפי היהדות הסכם גישור (או הסכם פשרה) שאינו הוגן לפי הדין כלפי אחד הצדדים, אך אותו צד מסכים לו באמת ובתמים, הוא כשר? ובכלל, האם מותר לצד תובע לוותר על זכויות המגיעות לו לפי דין?
תשובה: מחילה הנעשית מתוך דעה צלולה תקפה וכשרה לחלוטין.
שאלה: כשרות מוצרי הרבלייף: יש בידי מוצרי הרבלייף עם הכשרויות הבאות: הכשר של בית הדין של ליקווד, בחתימת הרב יוסף טעסלער והרב יצחק עבדי. כשרות של ועד הכשרות של ד אודווארי, בראשות הרב שמואל דוד קרויז. אישור בשם הרב ואזנר שליט"א שלצורך בריאות כשיש חולשה או לצורך רפואה - אפשר להשתמש. האם כב הרב מכיר את ההכשרים הנ"ל?
תשובה: ההכשר של בית הדין ליקווד אינו מקובל. על שאר ההכשרים שצוינו בשאלה אפשר לסמוך.
שאלה: קרם ידיים בשבת: ברצוני לשאול האם מותר להשתמש בקרם ידיים בשבת מאחר וזה מצער אותי מאוד שהידיים שלי יבשות?
תשובה: כשהידיים יבשות אסור גם לספרדים (ילקוט יוסף) וגם לאשכנזים (שש"כ) כיון שיש בזה משום ריפוי. וכשהדיים אינם יבשות ועושה כן רק לעידון העור מותר לספרדים ולאשכנזים אסור גם בזה (משום ממרח). הרב רואי מרגלית
שאלה: הזוהר אמיתי?: שמעתי שהרב קאפח ובעקבותיו חלק מהציבור שלא אינם אמינים שהזוהר הוא אמת. רציתי לדעת לפי מה הם מבססים את דברהם לומר כך? שמעתי שזה בגלל מה שכתוב לקראת סוף הכרך האחרון ורציתי להבין למה?
תשובה: אין זה חשוב לדעת מה היו הטענות של מתנגדי הזוהר כיון שדעתם בטלה לעומת כל גדולי הדורות הגדולים, הגאונים והצדיקים שאמרו על הזוהר שהוא קודש קודשים. עיין בזה באיגרתו של מרן הרב קוק באגרות ראי"ה חלק ב' אגרת תרכ"ו.
שאלה: מליארד סינים לא טועים?!: הכוזרי מבסס את דבריו על כך ש-6 מאות אלף עמדו בהר סיני והעבירו זאת במסורת וכו אך יש בעולם אומות רבות במספרים הרבה יותר גבוהים שטוענים לאמונות אחרות לגמרי כמו ההודים ועוד?!
תשובה: הכוזרי אינו מבסס את דבריו על המספר הכמותי בלבד אלא גם על ביקורתיותו של הציבור הישראלי ועל פומביותו הציבורית של המעמד. אין אף דת בעולם המספרת על מעמד כזה.
שאלה: נרות שבת שכבו: אם נרות השבת כבו בטעות, האם מותר להדליק אותם שוב כאשר השבת עדיין לא נכנסה? האם מותר להזיז את הנרות ממקום למקום?
תשובה: אם נרות השבת כבו בטעות אם נכנסה שבת אסור לאשה אשכנזיה להדליקם אלא לומר לאחד מבני הבית שלא קיבל שבת להדליקם כיון שאשכנזים מקבלים שבת בהדלקה. ולאשה ספרדיה מותר להדליקם עד קצת לפני שקיעת החמה אלא אם כן קיבלה שבת בפירוש. בכל מקרה אם רוצה להזיזם למקום אחר אחר שכבו, תעשה זאת לפני שתדליק שוב, וכשאי אפשר יכולה גם לאחר מכן, אך כמובן לא בשבת. הרב רואי מרגלית
שאלה: הזמנת נפטרים לחתונה: אני מתעתד להנשא בחודש הבא. אבי איננו בחיים עוד ושמעתי כי קיים מנהג ללכת לבית הקברות ביום החתונה ו"להזמין" את המנוח. האם זה נכון?
תשובה: יש נוהגים כך, ויש שאינם נוהגים כך. תברר כיצד מקובל במשפחתך וכך תנהג. מכל מקום זהו דבר ראוי לפקוד את קבר האב כמה ימים לפני החתונה, ולבטא בכך את הקשר שבין הדורות. אבל מי שלא נהגו במשפחתם להזמין, שלא יזמין אלא רק יפקוד את הקבר. ואם הקבר רחוק, וקשה לנסוע אליו, אין צורך בכך.
שאלה: כרית כוסמת בפסח: יש לי כרית עם מילוי כוסמת. מה אני צריך לעשות עם הכרית בפסח והאם יש עניין להחמיר אם הכרית אף פעם לא נרטבה או שהגרגרים שלמים?
תשובה: חמץ הנמצא בכרית דומה לכופת שאור שייחדה לישיבה (פסחים מה ב) והוא נחשב למבוטל ואין בו איסור בל יראה ובל ימצא.
שאלה: מצה פריכה או רכה לנכד: האם ישנה בעיה הלכתית לאכול מצה זו ליהודים שעלו מאירופה לארץ ישראל (שבה נהגו לאכול מצות רכות) או לא. האם יש מקום להקל במקרה של קשיי עיכול הגורמים סבל לאוכל מצות קשות.
תשובה: במצות רכות יש חשש גדול שמא לא נאפו בכשרות (בידי אנשים שאינם מיומנים בכך). ולכן יהודי אשכנז נהגו להחמיר שלא לאוכלם בפסח. אך הספרדים לא חששו לכך ונהגו כן לאוכלם. מכל מקום ליהודי עם בעיות עיכול מותר להקל לאכול כזית ממצות אלה אף אם הוא אשכנזי בתנאי שהוא יודע שאנשים נאמנים אפו מצות אלה.
שאלה: הוצאת קוץ מהיד: האם מותר להוציא קוץ מהיד בשבת?
תשובה: מותר ליטול הקוץ במחט, ביד או במלקט. ובלבד שיזהר שלא יוציא דם, ואם יצא מעט דם בלא כונה אין בעיה (משנה ברורה שכ"ח ס"ק פח). הרב רואי מרגלית
שאלה: פרסומות לסיגריות בעיתונות: אבקש להגיב על דברי כבוד הרב שליט"א בענין איסור פרסום פרסומות לסיגריות. בעניי איני בטוח שפרסומות לסיגריות גורמות לאנשים שאינם מעשנים לעשן. דומני שהפרסומות מיועדות לאנשים אשר כבר מעשנים, וכל חברה מעונינת שצבור המעשנים יקנה דוקא את הסגריות שלה. כשם שפרסומות לאולמות שמחה אינה גורמת לאנשים שאינם זקוקים לאולם שמחות לעשות ארוע באולם, כך גם פרסומות לסגריות אינן גורמות לאנשים לעשן, וכאמור הן מפנות לצבור המעשנים. אפשר שזהו הטעם לכך שכל העיתונים החרדים אינם נמנעים מלפרסם חברות סגריות, אף אלו שיש להם ועדות רוחניות, כפי שציין כבוד הרב שליט"א.
תשובה: רוב הסיגריות משווקות על ידי חברה אחת, תחת מותגים שונים. כמדומה שהמגמה העיקרית של הפרסום הוא למשוך מעשנים חדשים, אח"כ כשיהיו מכורים מימלא כבר יחפשו את הסיגריות. ומכל מקום מספק דאורייתא אין הדבר יוצא.
שאלה: מדע ואמונה - סתירה?: אם המדע טוב לשילוח לויינים אל גרמי שמים המרוחקים מאיתנו אלפי שנות אור מדוע אנו טוענים כל כך בקלות שהחישובים שלהם על גיל כדור הארץ אינו נכון?
תשובה: מדע ואמונה- סתירה?! התשובה היא שפשוט וברור שאין סתירה בין מדע ואמונה, ובתנאי שמבררים טוב מה ראוי לשם מדע ומה נכנס לאמונה. ברור לנו שישנה אמת אחת הכוללת את כל חלקי האמיתות והידיעות הקשורות איתם. כשם שאין סתירה בין העובדה שהשמש מאירה ביום לבין העובדה שהירח מאיר בלילה. אף על פי שכל אחד נמצא בזמן אחר ובמקום אחר, כך אין סתירה בין האמונה העוסקת בתוכן הפנימי של הבריאה מדוע ברא ה' את העולם, ואיך הוא מתקיים בצד הערכי, המוסרי והחיוני, ומהי תכלית החיים ומה נדרש מהאדם. ומהו הקשר בין פנימיות עולמנו לעולמות רוחניים גבוהים יותר. תחומים אלו כולם שייכים לאמונה לעומת העסק והבירור בין כל מה שניתן להשיג על ידי החושים, עולם החומר הנמדד בכל המישורים, האור, האנרגיה, המסה, התנועה ועוד. כל התחומים שבהם עוסק המדע על פי הנסיון ועל פי הבירור יכולים להיות אמיתיים לגמרי בלי שום סתירה למדע הפנימי האמוני, כי כל אחד עוסק בנושאים אחרים. הסתירה עלולה להתעורר אם מנסים דרך מדע האמונה לטפל בעניני החומר או להיפך- על פי הידיעות המדעיות מעניני החומר לעסוק בהשערות על בריאת העולם ותכלית החיים, וכדומה. על כן כל חישוב על גיל כדור הארץ שאיננו נשען על המקריות וחוסר התכליתיות שבקיום ההויה הרי הוא נכנס לעסוק בתחום האמונה ללא שום ביסוס מדעי, כשם שטענה בשם התורה כי אי אפשר שהאדם יגיע אל הירח או שהשמש מסתובבת מסביב לארץ איננה נשענת על האמונה והיא עוסקת בתחום שאינו שלה ועל כן היא לא מבוססת ויש להתייחס אליה בהתאם. כללו של דבר: האמונה והמדע כל אחד כבודו במקומו בתנאי שהוא רק במקומו, ולא במקומם של אחרים.
שאלה: אגרות חוב - ריבית?: האם מותר לרכוש אגרות חוב בבורסה (הן מחברה ממשלתית והן מחברה פרטית) מצד דיני ריבית?
תשובה: הכלל הוא : אם יש להם היתר עיסקא - אז מותר. וכמדומני שיש לחברות אלו היתר עיסקה (אך ירא שמים יברר בדיוק).
שאלה: סמכות המשפחה בחולה סופני: מי שהוא חולה סופני ואינו בר דעת לעצמו. מה הכח שיש למשפחה לומר לצוות הרפואי המטפל מה לעשות או לא לעשות לחולה. האם כשהם טוענים להמשיך בטיפולים שניתן הלכתית לוותר עליהם יש לשמוע להם? האם כשהם עומדים על כך שלא ינתן שום טיפול שעשוי להועיל האם יש לשמוע להם?
תשובה: המשפחה מכירה את החולה ויודעת מה טוב לו יותר מאחרים. מה גם שבמצבו אין מוסמך אחר שיכול לומר מה לעשות בחולה אלא המשפחה בלבד. יש לדרוש מהרופאים לפעול עפ"י עקרונות ההלכה.לאלעשות טיפוליםשההלכה אינהמדציקה אותם ולא מנוע טיפולים שההכל הדורשת אותם.בעיקר מזון, נוזלים וחמצן חייבים להימשך בכל התנאים והמצבים.
שאלה: נגינת בנות: האם מותר לבן לשמוע אישה מנגנת בפניו? האם יש שוני בהלכה כאשר יש קשר בין הבן לבת למטרת נישואים?
תשובה: אם האשה מנגנת בכלי והיא אינה שרה בפה - מותר לגבר לשמוע אותה, ואין כאן בעיה של קול באשה או מעין זה. מאידך גיסא צריך תמיד להזהר שלא להסתכל על נשים יותר מדי.
שאלה: מכירת חמץ באמצעות האינטרנט: האם מכירת חמץ באמצעות האינטרנט כפי שמציעים באתר "כיפה" מותרת והאם אין צורך במקום בשעת המכירה?
תשובה: אין דעתי נוחה ממכירת חמץ דרך האיטרנט, גם אם נניח שהקנין תקף. מכירת החמץ נועדה מעיקרה רק לסוחרים המוכרים באמת את חמצם או למקרים חריגים שיש בהם הפסד מרובה והמכירה נעשית בלב שלם. המכירה ההמונית של כל הציבור היא רק ליתר הידור. מכירה באמצעות האינטרנט היא זילותא נוספת במכירה. עדיף לבער את החמץ.
שאלה: קודש וחול: האם החול הוא קדוש בפנימיותו או שמא חול הוא חול ותו לא? האם הקב"ה ברא שישה ימים ושבת, או שמא שבעה ימים קדושים רק שבשישה יש קדושה מסותרת ובאחד קדושה גלויה?
תשובה: החול הוא חול והקודש הוא קודש ובמוצאש"ק אנו מבדילים בין קודש לחול כמו בין אור לחושך. מאידך החול אמנם מובדל מהקודש אבל אינו מנותק. הוא נמשך מהקודש ויש בו נקודה פנימית של קודש, אך לעומת הקודש הוא חול.
שאלה: חתן לא מהול: הגיעו אלי זוג המבקשים להינשא אולם הבעל אינו מהול. האם מותר לחתן זוג כזה? האם יש כאן לפני עיוור או מסייע לדבר עבירה? התרשמתי כי ללא לחץ החתונה ניתן יהיה לשכנע אותו לקיים את הברית, האם זה שיקול דעת הלכתי במקרה זה?
תשובה: ערל הוא ככל מומר לעברה ודינו כמחלל שבת וכדו' (שבת נחשבת לחמורה שבעברות). וכשם שאנו משיאים מחללי שבתות ועוברי עברות אחרות כך מותר להשיא גם ערל. העובדה שהוא ערל היא פגם חמור ואם אפשר לשכנעו שימול לפני הנשואין ובפרט לפני שהוא מביא צאצאים לעולם בודאי שעדיף לעשות כן אך אם אתה סבור שהדרך לשכנעו היא אחרת ועשית כחכמתך וה' יהיה בסעדך.
שאלה: סיבוב השערים: אודות סיבוב השערים, שבזמן האחרון מידי חדש בחדשו, סובבים את שערי הר הבית ובית המקדש מאות אנשים, האם ראוי להצטרף לזה, ובאיזו תדירות?
תשובה: וודאי יפה עושים המארגנים את סיבובי השערים אחת לחודש, ויש לעודדם ולהשתתף ככל האפשר. יהי רצון שבזכות לשכנו תדרשו, תתקיים בקרוב בעז"ה נבואת הנביא: נכון יהיה הר בית ה' בראש ההרים ונישא מגבעות, כן יהי רצון. להרחבה לחץ כאן
שאלה: לקיחת ציוד שנזרק על ידי העובדים: עובד בחברה קיבל מקום חדש והשליך לאשפה את הציוד המשרדי הישן שהיה באותו מקום, כגון קלסרים, מתקן לעפרונות וכיוב. האם מותר לעובד אחר לקחת ציוד זה לביתו בהנחה שהוא מציל מההפקר או שיש עליו חובה להחזירו להנהלת החברה? כנ"ל לגבי חייל המוציא מהאשפה ציוד צבאי כגון פנס או מדים.
תשובה: יש לחלק בין שני סוגים של ציוד, ציוד קל ערך כקלסרים ומתקן לעפרונות וכדומה, שבהם יש להניח שבמפעל גדול הוא חסר ערך והוא בגדר הפקר ועל כן אין חובת השבת אבידה. אמנם, אם יש חלקי ציוד או פריטים שהם יקרים ובודאי שאם האחראים היו רואים אותם היו דואגים להשיבם חלה חובת השבת אבידה גם עליהם. ביחס לנכסי ציבור כמו הצבא, נראה לענ"ד שחובת ההשבת אבידה גדולה פי כמה וכמה, ועל כן ציוד כפנס או מדים בודאי שמצוה להשיבם. אם התורה חסה על ממונם של ישראל נאמר ביחס ליחיד, קל וחומר ביחס לרכוש ששיך לכללות האומה. ואף על פי שאם נמצא הדבר במקום שפרוץ לרבים כמו אשפה ציבורית (לא בתוך הבסיס) יש בזה גדר של הפקר ואין איסור על מי שלקח אבל בודאי יש בזה מידת חסידות הנמשכת מאהבת ישראל לקיים גם בזה השבת אבידה.
שאלה: סיפור יציאת מצרים: מהי מצוות סיפור יציאת מצריים? האם הגדות שבהם יש כל מיני וורטים והדרכות מוסר, גם כן נכללות במצוה? האם אפשר ללמוד מדרשים או פרשנים על הנושא? האם לימוד הלכות פסח גם כן טוב? עד מתי צריך לעסוק במצוה זו?
תשובה: יוצאים ידי חובת סיפור יציאת מצרים עם כל סוגי ההגדות. לדעתי אין עוד נושא בדברי ח שנכתבו עליו במשך כל הדורות כל כך הרבה פירושים כמו ההגדה של פסח. ברור שאדם לא יכול להקיף את כל הפירושים מכל הסוגים  ולכן עצתי היא שכל שנה יילמד מפרש אחר והגדה מסוג אחר, וככה יקיף כמה שיותר.
שאלה: קדשים או קודשים: ישנם מקומות בהם המלה "קדשים" מופיעה עם קמץ ומתג מתחת לאות ק (כאשר ביטוי זה נזכר בהקשר לקורבנות). הבנתי כי לספרדים יש אכן לקרוא זאת כקמץ גדול. השאלה היא כיצד על האשכנזים לקרוא מלה זו (האם כקמץ גדול בגלל המתג או כקמץ קטן)?
תשובה: אותה שאלה יש לגבי המלים טהרה, צהרים, והתשובה היא שגם לפי האשכנזים צריך לקרוא כקמץ גדול כך שמעתי מד"ר לדקדוק מר יצחק ששר שהוא גם בעל קורא מצוין, אך אין למחות ביד אשכנזים שקוראים כקמץ קטן כי יש גם דעה כזו. יסוד המחלוקת הוא כאשר מתנגש כלל המתג הפותח את ההברה ומחייב תנועה גדולה, לבין הכלל שצליל ההברה שלפני החטף יהיה שוה לצליל החטף ומחייב תנועה קטנה (קמץ קטן). הרב רואי מרגלית
שאלה: מזוזות באבלות: האם אדם ספרדי שנמצא בשנת אבל מותר לו להחליף את המזוזות בבית שיהיה מזל טוב יותר
תשובה: אין הבדל לענין זה בין אבל לאחר. מותר להחליף מזוזות פסולות בכשרות או במהודרות יותר. אולם אין להחליף מזוזות רק לשם מזל. המזוזה אינה גלגל מזלות ואסור להתיחס אליה ככזה. יש להחליף את המעשים ולא את המזוזה. ללמוד יותר תורה לתת יותר צדקה להוסיף פרק בתהלים לתפילה וכו'.
שאלה: הכשרת כיריים חשמליות: האם וכיצד ניתן להכשיר כיריים חשמליות לפסח?
תשובה: מסיקים אותן בחום מקסימלי עד שנייר נחרך עליהן. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א
שאלה: הלכות משיח: האם יש בעיה להתפלל עם מי שמאמין שהרבי מליובוויץ זצ"ל עדיין בחיים ומציין אחרי שמו "שליט"א"?
תשובה: אמנם להגיד על אדם שנפטר, שהוא חי - זו טעות ושטות, אבל מכיוון שאין כאן פגיעה בשלוש עשרה עיקרי אמונה ולכן נראה לי שיהיה מותר לצרפו למניין.
שאלה: איחוד מנהגי הספרדים והאשכנזים: לא בתורה לא בגמרא ולא אצל פוסקים אחרים מצאתי שיהיה כתוב "דין זה לאשכנזים ודין זה לספרדים". הרב שאר ישוב כתב לי בנידון, שהגיע הזמן לקיים "לא תתגודדו" שלא תעשו אגודות אגודות, אך זה לא תלוי רק בו. אם חכמים לקחו לעצמם רשות ושינו כל כך הרבה מהנאמר בתורה, מדוע הרבנות אינה יכולה לשנות עיוותים שנוצרו לא מזמן ע"י משברי הגלות?
תשובה: איחוד העדות והמנהגים הוא דבר שלא תלוי ברבנות. אין בידה לאחד גם אם היה נכון לעשות זאת. האיחוד יבוא כאשר כל העדות יחפצו להתאחד לתורה אחת ומסורת אחת וזה תהליך שלוקח זמן. אולם - אנו מצפים בכל יום לגאולה השלימה שתביא לחידוש הסנהדרין ואז כולנו נהיה מאוחדים בעבודת ה'.
שאלה: אותיות אסורות בשם אדם: האם נתן לקרוא לילד בשם, אשר יש בו אותיות שמו ית כגון "יהלי"? ישנם שמות תנ"כים המכילים את שמות ה': "יהושוע", "עזריה" וכו.
תשובה: כל שם שמופיע בתנ"ך אין בעיה לקרוא בשם זה אף שיש בו צירופים של שם ה', אך אין לקרוא בשם חדש המכיל צירוף שם ה' וכך פסק הרשל"צ הגאון הרב מרדכי אליהו. הרב רואי מרגלית
שאלה: כבד פה וכבד לשון: האם יש איזשהו הסבר למה הקב"ה לא פתר בדרך נס את בעיית גימגומו של משה רבינו?
תשובה: כתוב בדרשות הר"ן: "משה רבינו היה כבד פה, למען לא יאמרו הבריות כי בגלל היותו נואם ומטיף טוב, הצליח להשפיע על העם לתת לו תורה, או השפיע על פרעה לשלח את העם, לפיכך נברא כבד פה ומגמגם למען ידעו הכל כי השפעתו היתה רק משום ששכינה מדברת מתוך גרונו". הרב רואי מרגלית
שאלה: שאלות בעניני רפואה: האם רופא יהודי בבי"ח של גויים המטפל בגויים רשאי להמנע מטיפול (וכך מצפים ממנו), שעבור יהודי היה חייב לתת, משום פקו"נ, כשלפי חוקי המדינה רשאי להמנע מטיפול - שהרי כך ינהגו אף הרופאים הגויים. (למשל חיבור חולה סופני מסוים למכשיר הנשמה)? מה הדין בהנ"ל (טיפול בגוי) הכרוך בחילול שבת?
תשובה: אין להפלות בין יהודי לגוי. כשם שאינננו מעונינים שהגויים יפלו בינינו לבין אחרים. מאותה סיבה מותר לחלל שבת עבור חולה גוי.
שאלה: סוכה תחת פרגולה מבטון: אנו בונים בית חדש והוצע לנו לבנות פרגולה מבטון באיזור בו נקים בע"ה את הסוכה. באילו רווחים ניתן לבנות את הקורות ע"מ שהסוכה מתחתיה תהיה כשרה?
תשובה: שכל קורה לא תהיה רחבה יותר מ-31 ס"מ והמרחק בין קורה לקורה יהיה יותר מרוחב הקורה. קיימות במאגר תשובות נוספות המפרטות את דיני פרגולה על ידי הרב אליעזר מלמד (שתי תשובות), הרב יעקב אריאל והרב דוד חי הכהן.
שאלה: תערובת חמץ צריכה ביעור?: ראיתי את תשובתו של הרב לגבי מכירת חמץ ושאין דעתו נוחה מהמכירה ההמונית. מה לגבי מכירת תערובות חמץ, האם גם אותן צריך לבער או שלכתחילה אפשר למוכרן?
תשובה: תערובת שיש בה כזית חמץ טעונה ביעור.
שאלה: טוסטר אובן בפסח: האם אפשר להכשיר טובטר אובן בשרי לפסח?
תשובה: לדעתי אין אפשרות להכשיר טוסטר אובן. עוד בנושא זה. הכשרה בשעת הדחק. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: שום, בצל וביצה בלילה: מה קורה אם השארתי שום, בצל או ביצה מקולפים בלילה? האם יש דרך לתקן את הקלקול?
תשובה: המקור בנדה דף יז שאסור לאכול בצל או שום או ביצה מקולפים שעבר עליהם לילה שלם ואפילו אם הם עטופים וחתומים, מפני שרוח רעה שורה עליהם ומתחייב בנפשו. אך אם נשאר עליהם אפילו מעט מקליפותיהם, או שערבבם בסלט או טיבלם במלח ושמן, אינם נאסרים ויכול להשהותם. הרב רואי מרגלית. עוד בנושא זה.
שאלה: פדיון הבן לגדול: כיצד מתבצע בפועל פדיון לגדול שפודה את עצמו?
תשובה: כעיקרון הפדיון מתבצע אותו דבר. כמובן שהדו-שיח בין הכהן לאב ולאם מתעדכן בהתאם. כמו כן, נחלקו השו"ע והרמ"א ביורה דעה סימן שה סעיף יח לגבי נוסח הברכה בבכור שפודה את עצמו. הרב רואי מרגלית
שאלה: נפילת אפיים בצמוד לשקיעה: התפללתי מספר שנים בבית כנסת של עולי תוניס, ושם התפללנו מנחה בצמוד לשקיעה והש"צ אמר וידוי ו-"מי א-ל כמוך נושא עוון ועובר על פשע." כרמז לי"ג מידות ומיד קדיש תתקבל וסיום התפילה. שאלותי הן: האם זה מנהג מקובל? האם יש למנהג הזה סימוכים? היש מניעה לאמצו?
תשובה: מנהג זה יסודתו בהררי קודש ואין מניעה לאמצו. ומנהג זה מובא בספר ברית כהונה (ספר המנהגים של יהודי ג'רבא) חלק א' עמ' צב אות מ' (ערך מנחה) סעיף ד', שאם מתפללים מנחה ופנה היום והגיעו לשקיעה אומרים וידוי ופסוקי "מי אל כמוך" וקדיש תתקבל, ואין אומרים יג מדות ונפילת אפים. אחר כל זה ראיתי בסידור "עוד אבינו חי" של קהילות אלו, מובא במפורש קטע זה במנחה, לאומרו כשהשעה דוחקת במקום יג מדות ונפילת אפים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מכירת חמץ כשהכלכלה דחוקה: בהמשך לדעתו של הרב בעניין מכירת חמץ. האם במצב הכלכלי של היום ניתן גם לאדם פרטי למכור את החמץ? האם לא צריך את המכירה גם לגבי חשש תערובת חמץ והכלים?
תשובה: מי שמצבו דחוק מאוד גם כמות קטנה נחשבת אצלו להפסד מרובה ורשאי למכור את חמצו לגוי. תערובת שיש בה כזית חמץ טעונה ביעור.
שאלה: ברכת כהנים שלא על ידי החזן: בבית הכנסת שלנו מקובל לקרוא לכהנים ע"י אמירת או"א ברכנו וכו - כפי שהתקבל במקצת קהילות אשכנזיות ובהתאם למ"ב וכדעת הפסיקה האשכנזית. אבל. בימים שהחזן הוא כהן, נהגו בבית הכנסת שלנו שהגבאי אומרת את כל הקטע של או"א ברכנו וכו ואינו מסתפק בקריאת "כהנים" בלבד. וזאת, אפילו אם עולה כהן אחד בלבד. דומני, שיש בכך יותר מאשר טעם לפגם, ואבקש חוות דעת הרב. אם יואיל, יציין נא בתשובתו מקורות - ונועדד בכך עוד לימוד תורה בקהילה. פסח כשר ושמח
תשובה: כשיש רק כהן אחד אין מכריזין אלא הכהן מתחיל לברך בעצמו. עיין או"ח סי' קכח
שאלה: מזוזה בחדר של גוי: אצלינו בעבודה נתנו לערבי חדר חדש. האם לקבוע מזוזה משום שיהודים נכנסים לשם? אם יש מזוזה האם להוריד אותה?
תשובה: אין להחזיק מזוזה בחדר של גוי וגם אם היתה מזוזה יש להוציאה משם, אף על פי שיהודים נכנסים לשם. החדר איננו חייב במזוזה ועל כן המזוזה נמצאת שם ללא מצוה ואין לה את קדושת המצוה ובמידה והחדר יימכר או יינתן ליהודי והוא יראה את המזוזה לא יטרח לשים מזוזה חדשה והוא איננו יודע שהמזוזה הקודמת היא פסולה כיון ששימשה בחדר של גוי. ויש סיבות נוספות לדבר, ובכל אופן ההלכה למעשה היא ברורה ללא ספק.
שאלה: שם לנולד כשם הסב: האם אפשר להמשיך במנהג קריאת שם לולד כשם הסב למרות שאבי הבן יקרא לבנו בנוכחות אביו בשמו ויש ענין כיבוד הורים?
תשובה: האשכנזים נוהגים שלא לקרוא כשם הסב בחייו, אך הספרדים נהגו לקרוא בשם הסב אף בעודו בחיים וכבוד הוא לו, וכן כתבו הגר"ע יוסף והגר"מ אליהו. אמנם בשו"ת יהודה יעלה כתב שמכל מקום יזהר בהמשך שלא לקרוא לבנו בשמו בנוכחות אביו. הרב רואי מרגלית
שאלה: תפילת מנחה לאחר השקיעה: כמה דקות אחרי השקיעה מותר להתפלל תפילת מנחה?
תשובה: לדעת הגר"ע יוסף עד 13 דקות אחרי השקיעה.
שאלה: השם ניסים נסים: השם ניסים במקור צריך להיות עם יוד אחד, אך בדרך כלל כותבים אותו עם שני יודים. האם הנכון לשנות ולכתוב עם יוד אחד?
תשובה: אין מניעה לכתוב עם י' נוספת למרות שהיותר נכון הוא בלי י', מכל מקום צריך להיות עקבי בהחלטה וכך גם לחתום. (שאלה דומה נשאל הרב פרבשטיין ראש ישיבת חברון על השם בנימין בנימן). הרב רואי מרגלית
שאלה: כשרות מזון לחתולים לפסח : יש בחנויות לבעלי חיים מזון לחתולים שכתוב עליו אינו מכיל חמץ, השאלה היא האם מותר להשתמש בזה בפסח לחתול או שמא אסור. (ללא כיתוב של רבנות או בדיקה אלא עדות של היצרן)
תשובה: כיתוב מסוג זה נכתב ע"י היצרן ולכן קשה לסמוך עליו. רק עדות של מסיח לפי תומו כגון רשימת חומרי תכולה במשך כל השנה ניתן לסמוך עליה (לענין מאכל בהמה בלבד!)
שאלה: תבלינים בפסח: תבלינים מוכנים שנקנים באריזה סגורה האם מותר להשתמש בהם בפסח?
תשובה: אין להשתמש כיום בשום מוצר שלא כתוב עליו כשר לפסח, כיון שגם מוצרים שלכאורה הם כשרים מעצם טבעם יכול להיות שמערבים בהם חומרים אחרים (טעם וריח, משמרים, מיצבים וכו'). כמו כן, ייתכן ונארזו בלא שמירה ונפל בהם חמץ. אבל לאחר הפסח אפשר להשתמש בהם כיון שלא ידוע בודאות שהם חמץ. הרב רואי מרגלית.
שאלה: בישול נוכרי בבית קפה: האם, כאשר גוי מכין קפה במכונת קפה, יש בעיה של בישול נוכרי או שאולי המכונה היא זו שעושה את כל הבישול?
תשובה: בדרך כלל בבישול - אם הגוי מפעיל את המכונה, אז התבשיל נחשב בישול עכו"ם. אבל במקרה שלנו שמדובר בקפה יש לנו את ההיתר של ערוך השולחן (שחי לפני כ100 שנה) שפסק שמותר לשתות תה אצל גוי משום שזה לא נחשב תבשיל חשוב.
שאלה: קידוש החומר בצבא: האם כאשר אדם לומד בישיבה הוא מקדש את הטבע? הרי הוא עוסק רק בקודש? איך אני, שהולך לשרת בצבא לפחות 3 שנים, אוכל לקדש את הטבע? הרי אינני יודע אפילו את כל פרטי ההלכות?
תשובה: כדי לקדש את החיים צריך להיות קדוש. כדי להיות בצבא ולקדש את חיי הצבא צריך הכנה מתאימה - התמלאות בתורה, בקדושה ובאמונה חזקה ואיתנה ואז כל מעשיך יהיו לשם שמיים ובמיוחד בעבודת הצבא שהיא עבודת קודש - לשמור על עם ישראל ועל ארץ ישראל.
שאלה: מספר העונים בחזרת הש"ץ: לכמה אנשים צריך לחכות שיגמרו את תפילת הלחש כדי להתחיל חזרת הש"ץ או קדיש, והאם יש חילוק בין שחרית ומנחה לבין מעריב בענין הזה? (האם נכון ללמוד מהמ"ב סימן נה סקל"ב שדי בשישה שגמרו כדי להתחיל חזרת הש"ץ?)
תשובה: לפי שיטת הרא"ש שהמחבר מביאו - צריכים תשעה אנשים   השליח ציבור, כדי שלא תהיה ברכה לבטלה. אך המ"א אומר בשם המהרי"ל שאם יש רוב (שישה איש שיכולים לענות אמן) הש"ץ רשאי להתחיל.
שאלה: כתובה - מדוע?: למה נותנים היום כתובה (לאחר חרם רבינו גרשום שאין לגרש אישה בעל כרחה), והאם לא עדיף לחלק את הנכסים בשווה בין הבעל לאישה כמקובל בחוק האזרחי?
תשובה: יש התחיבויות נוספות בכתובה, מעבר למה שישולם לאשה במקרה של גירושין או התאלמנות. גם לפי ההלכה כאשר הנכסים ברשות שניהם, כגון שיש להם חשבון בנק משותף או דירה הרשומה על שם שניהם, אזי מחלקים אותם בשווה. וגם לפי החוק האזרחי כאשר הם רשומים על שם הבעל, הם שלו.
שאלה: הלל לספרדים: רציתי לשאול אם אני כספרדי צריך לברך הלל עם ברכה ביום העצמאות?
תשובה: אין הבדל בין ספרדי לאשכנזי באשר לחובת ההודאה לה' על הנסים והנפלאות שעשה ועושה עמנו בכל עת ובכל שעה. כך פסקה הרבנות הראשית. באשר לברכה ביום העצמאות הדבר נשאר פתוח וגם בכך אין הבדל בין אשכנזי לספרדי. אלא שהספרדים רגילים יותר להלל בלי ברכה בר"ח ובפסח. אך שם אין תקנה מחייבת לאמירת הלל משאין כן ביום העצמאות. ביום ירושלים קבעה הרה"ר לקרוא הלל עם ברכה לכל העדות. לתשובות הרב דב ליאור שליט"א בנוגע ליום העצמאות וליום ירושלים. תשובת הרב זלמן מלמד שליט"א בנוגע לאמירת הלל בלילה.
שאלה: דייסה בשבת: האם יש בעיה בהכנת דיסה לתינוק בשבת - בלילה רכה?
תשובה: א. יש להיזהר שלא תהיה בעית בישול בערבוב המים הקרים עם החמים, ולכן עדיף לשפוך מכוס לכוס כדי לקרר קצת את המים, ואח"כ לערבבם עם מים קרים. ב. בלילה רכה אסורה מדרבנן אך מותר לעשות בלילה רכה בשבת אם יקפיד על שני שינויים מימות החול: 1. לשנות את סדר ההכנה (לשים את האבקה במים או להיפך). 2. לשנות את אופן הבחישה (שתי וערב בכפית או נענוע הכלי במקום ערבוב בכפית בתנועה סיבובית). גושי אבקה שלא נימוחו בשעת הבחישה, יפוררם ע"י לחיצתם אל דופן הכוס, או יוציאם מן התמיסה עם מעט חלב. הרב רואי מרגלית.