LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תפילין בעשרת ימי תשובה: האם יש שוני בהנחת תפילין בעשרת ימי תשובה?
תשובה: ב"ה שמחתי לקבל את שאלתך ולראת את רצונך לדעת ולהבין. לפי ההלכה אין הבדל בין הנחת התפילין בעשרת ימי התשובה לבין שאר הימים, בשני הזמנים יש חיוב להניח תפילין כל יום, כמובן מלבד שבתות וחלק מהחגים. אכן, יש אנשים שבימי החגים עושים מאמץ מיוחד להיות יותר טובים ויותר קרובים לה', ולכן גם בדברים שהם לא מקפידים בשאר השנה, הם עושים מאמץ בימים אלו, אך ודאי שחשוב להמשיך עם אותם הדברים החשובים האלו גם במשך כל השנה. אשמח להיות בקשר ולעזור עוד בכל מה שאוכל, בתשובות ובהכוונה. תרגיש חופשי לשאול ולבקש, ואשמח לעזור. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שימוש בקולר בשבת: האם מותר להשתמש בשבת בקולרים הסטנדרטים, אשר נמצאים ע"פ רוב בגנים הציבוריים ובבתי ספר?
תשובה: מותר. כי גם אם יש מנוע לקירור המים, המנוע לפעמים לא מופעל מיד עם הוצאת מים וזה נקרא "דבר שאינו מתכוון".
שאלה: מתנה שקיבלתי ביו"ט: קיבלתי מתנה ביו"ט. לא כיוונתי לזכות בה רק לאחר השבת, וגם הנותן (סביר להניח) לא זיכה לי אותה ע"י אחר. האם למרות שקיבלתי (ממש, כלומר זכיתי בה) בשבת מותר לי להשתמש בה כרגיל? אם לא - מה עליי לעשות?
תשובה: שתי האפשרויות שציינת הם טובות. מצד הנותן צריך להקנות או לחילופין מצד המקבל לא לקנות. ואם קנית המתנה בשבת, ובכל מקרה גם אם נעשה איסור שהוא מדרבנן ונעשה בשוגג, מותר להשתמש במתנה בחג עצמו. (שש"כ כט כט. שיח, ביה"ל ד"ה המבשל בשבת)
שאלה: לימוד בישיבה לעילוי נשמת: הרב כתב בתשובה לתרום לישיבה שילמדו לעילוי נשמת הנפטר. ושאלותי בהקשר הזה הן: ראשית כל, האם ישיבה יכולה "להכריח" את תלמידיה שלימודם יהיו לשם הנפטר (ואם לא, האם אין כאן מעין גזל בלקיחת התרומה)? ובכלל אודה לרב אם יפרט בעניין זה האם כשאני לומד לרפואת או לעילוי נשמת אדם כלשהו, האם זה גורע משכרי של הלימוד וכו'? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לקיים סעודה אחרי העלייה לקבר?"
תשובה: אין כופין על אף אחד. מבקשים מתלמידי הישיבה להיות שותפים בנשיאה בעול הישיבה ע"מ שיוכלו ללמוד בה תורה. אין הדבר גורע משכרם של הלומדים אלא רק מוסיף זכויות לנשמת הנפטר שבזכותו הם לומדים תורה. הדבר דומה למדליק מנר לנר.
שאלה: "נורא" בהוצאת ספר תורה : רציתי לשאול אחרי שחזן מוציא את ספר תורה מהארון הוא אומר: בראש השנה - " אחד אלוקינו, גדול אדונינו, קדוש ונורא שמו". בסוכות - לא אומרים נורא שמו. בשמיני עצרת - כן. ובכיפור - נורא שמו. השאלה מתי כן מוסיפים את המילה נורא? ולמה בסוכות לא מוסיפים נורא שמו?
תשובה: מזכירים "ונורא" בימים הנוראים. בהושענא רבא שהוא יום שקשור לחתימת הדין, שעל פי ח הוא היום בו נמסרים הפתקים שנחתמו ביום הכיפורים גם מוסיפים "ונורא". ולכן נוהגיםלברך אחד את השני בברכת פתקא טבט-פתק טוב  ויש המוסיפים גם בשמיני עצרת כיון שיש דעות שהפתקים שנמסרו למלאך הממונה עליהם בהושענא רבא ניתנים לבני האדם ביום שמיני עצרת.
שאלה: איך לקבל תענית יחיד: בעקבות אירוע מסויים שיהיה בעתיד שיכול לקבוע את גורלי וחשוב לי להצליח בו. אני מעוניינת לקבל עליי תענית יחיד? מה עליי לעשות? איזה תפילות יש להוסיף לפני תענית ואחרי? וכמה זמן צריכה להימשך תענית? האם מותר לקבל תענית יום אחרי יום או הפרשים של יום אחד לפחות?
תשובה: קבלת תענית יחיד מקבלים בתפילת העמידה במנחה ביום שלפני כן. אומרים לאחר "יהי רצון אמרי פי": "הריני בתענית יחיד למחר. יהי רצון שתהא תפילתי ביום תעניתי מקובלת". תענית מהבוקר עד הערב, 20 דקות לאחר השקיעה. אפשר לקבל תענית לכמה ימים, יום אחר יום. אומרים עננו בצום (בתפילת מנחה). (שו"ע תקסב,ו,ז יא). עדיף לקבוע זמן ללימוד תורה, לקבל להתפלל שלוש תפילות ביום ונתינת צדקה, מאשר צום וסיגופים. ה' יצליח דרכך.
שאלה: לקיים מצוות למרות הבושה: כבוד הרב אני רוצה לשאול אותך שאלה בנושא הבושה. אני לפעמים מתבייש מאנשים לעשות מצוות לידם, מה עלי לעשות?
תשובה: ב"ה לך. מאוד הבנתי אותך בתחושות שלך. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שאחת מהמידות המיוחדות של עם ישראל היא שהם ביישנים, ופעמים שהביישנות הזו גורמת להם לחוסר בטחון עצמו, ולחשש מתמיד מה אנשים יגידו, איך הם יגיבו וכו'. חשוב לדעת שלא תמיד קל להתגבר על החולשה הזו ועל חששות, אם כי זה אפשרי. ככל שאדם יותר ברור לו שהוא עושה את הדבר הנכון, כך יותר קל לו לגייס את הכבוד העצמי שלו. חשוב מאוד לדעת, שבדרך כלל אחר המעבר הראשון בהתמודדות על הכבוד ועל הזכות לעשות מה שאנו מאמינים, בדרך כלל התחושות מתהפכות, ובמקום לצחוק או ללעוג על העושים אחרת מהחברה, מגיע שלב של הערכה רצינת, שהרי כולם רואים שהאדם רציני ומוכן להתמסר למה שהוא מאמין בו, ודבר זה מקנה לו המון נקודת זוכות, ואף אחד כבר לא צוחק, אלא מכבד ומוכיר. לכן, בדרך כלל ההתגברות לא דורשת המון זמן, וזה עובר באופן מהיר. אתה צריך לשנן לעצמך שאתה עושה את מה ש ר, ומי שלא עושה כך הוא זה שצריך להתבייש, כי את האמת לא צריך להסתיר, אלא צריך להיות גאים בה. זוהי דרך ארוכה קצת אבל היא אמיתית והיא עוזרת. אשמח לעזור עוד בכל מה שתרצה יצחי גרינבלט
שאלה: שמיעת מוסיקה בזמן אבלות על אב: האם מותר לאבל על אביו לשמוע מוסיקה שמחה בזמן חוג התעמלות שלא בתוך החודש הראשון, שהרי האבלות הינה מנהג ולא הלכה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אבלות על הורים ובנים"
תשובה: מנהג ישראל תורה הוא. לעצם השאלה, חוגי ספורט שיש בהם מוזיקה שמחה, כמו בחוג זומבה, אסורים לאבל על הורים (ולא רק לשם נתינת קצב).
שאלה: תקיעת שופר בראש השנה: הבנתי שבראש השנה לא תוקעים בליל ראש השנה כדי להבדיל אותו מתקיעות של חודש אלול. אך מתי כן תוקעים? האם תוקעים בכל שלושת התפילות?
תשובה: ב"ה לך. הבנתך יפה, אך ברשותך אסדר את הדברים באופן בהיר וברור, וכך הדברים יהיו מובנים יותר. אנו נוהגים לתקוע בשופר במשך כל חודש אלול. בסוף תפילת שחרית אנו תוקעים בשופר. בערב ראש השנה (היום שלפני ראש השנה) אנו לא תוקעים בשופר, וכפי שכתבת, כדי להבדיל בין תקיעות השופר של חודש אלול שהן לא חיוב הלכתי אלא רק מנהג, לבין התקיעות שבראש השנה שהן חיוב גמור. בראש השנה אנו תוקעים בתחילת תפילת מוסף וממשיכים גם במהלך התפילה. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: העולמות העליונים: ר חיים מוולוז ין אומר שהאדם בעולם הזה מחייה את העולמות העליונים. כמה שאני הבנתי העולם הזה, החומרי, עם כל גדלותו הוא כאין ואפס לעומת העולמות העליונים. השאלה: עד כמה העולמות ההם גדולים? כמה עולמות יש? אשמח אם הרב יסביר ויפנה אותי לספרים שעוסקים בתחום.
תשובה: בספר הזוהר נזכר שיש מאות אלפי עולמות. ובגמ' מס' ע"ז נזכר שד' עובר בכל לילה ב 18,000 עולמות, ולפי הנראה הם עולמות רוחניים שעצומים מאוד יותר מכל עולמנו שנחשב לעומתם כקליפת השום.
שאלה: תקיעה בשופר עולה ויורדת: ספרדי שתקע בשופר בר"ה,וכשתקע תקיעה זה יצא לו קול עולה ויורד כמו באזעקה,האם מקרי תקיעה?
תשובה: כיון שנזכר שכל הקולות כשרים בשופר לכן גם אם היה הקול עולה ויורד התקיעה כשרה. אמנם לכתחילה כיון שקול התקיעה ראוי להיות קול פשוט היה ראוי לחזור על התקיעה.
שאלה: טוב ורע במשיח: הרב! תסביר לי בבקשה אני לא מבין. המשיח אומרים אדם מתוקן כולו והוא בא לתקן את העולם יחד עם הבורא. אז מה כל הקטע של חטא או טוב ורע אצל המשיח? הרי האדם הראשון לפני החטא קיים רק מצווה אחת! משיח יכל לפגום ברית למשל או לעבור על תער? אם כן. הוא לא מושלם. כי מושלם זה רק לפני החטא. ואם הוא לא יכל לחטוא אז מה הקטע של המצוות אצלו? אשמח לבירור
תשובה: שמחתי לקבל את שאלתך. אין ספק שכולנו ממתינים לביאת המשיח, למרות שאנו לא באמת יודעים איך הוא יהיה. אני מתפללים ומצפים, ומאמינים שאבינו שבשמים ישלח לנו את המשיך, ואז כולם יזכו לדעת את ה' ולא יהיו שקועים בבלבולים ובצער. המשיח ירים את העולם לרמה אחרת של קדושה, לרמה של בהירות בעבודת ה', לרמה של המון שמחה. כמובן שאנו מצפים ומייחלים לדבר זה, אך איננו יודעים באמת איך הוא יהיה. אנו מאמינים שהמשיח יהיה צדיק מופלג, צדיק שאין כמוהו. חשוב מאוד שלא נעסוק בחטאים כאלו או אחרים ביחס למשיך, בבכת ה' אברהם יצחק רור
שאלה: גיורת בתהליכי גיור: כבוד הרב בהמשך לתשובתך בנושא, האם הדבר נכון גם לגבי גויה שבתהליכי גיור ו תשובה? אני כרגע בקשר עם בחורה שאינה יהודייה אך מאוד רוצה להתגייר ומאמינה באמונה שלמה. כרגע היא נמצאת בתהליכי גיור. האם דבריך לגבי הבת קול תקפים גם לגבי המקרה הזה? האם איני נמצא בקשר ש לא נכון לי? שלא נקבע לי? הדבר מטריד אותי מאוד, איני יודע אם העתיד שאני רואה בקשר הוא אמיתי או לא. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נישואין בין יהודי לגיורת"
תשובה: : אין לי ראיה פנימית. אולם באופן עקרוני מה שאמרתי גם נכון בנוגע למצב שבו יש גויה שרוצה להתגייר ורק יש עיכובים טכניים או מעשיים בגיור. ודאי שכל זאת אם שומרים על פירוד עד לאחר השלמת תהליך הגיור.
שאלה: הפסק טהרה אחרי השקיעה לפי המשנה ברורה: אנו מורי הוראה ורצינו לשאול לפי המ"ב. 1- הביאור הלכה בסימן תטו כותב, שהלכה מעיקר הדין בזמן בין השמשות כמו רבי יוסי, ולכן מיקל בערובי תחומין, מנחה אחרי שקיעה וסעודה שלישית אחרי השקיעה אלא שמחמירים בשבת כמו רבי יהודה. ויתכן שנוקט כמו הגר"ז פסקי הסידור, סדר הכנסת שבת שבשבת פסקו לחומרא כי זה ספק של תורה באסור כרת וסקילה. בספר נדחי ישראל פרק מא כותב המ"ב שבהפסק טהרה אחרי בין השמשות תשאל שאלת חכם אולי יתכן שיש מספר דקות דקה-שתים, אולי עד 7 דקות, שזה חצי בין השמשות האם המ"ב כן מיקל ועוד בצירוף ר"ת? 2-אותה שאלה במקרה שביום הראשון או השביעי לנקיים בדקה אחרי השקיעה? מה דעת הרב?
תשובה: א) ביחס לדעת המשנ"ב, איני יודע את דעת המשנ"ב בנושא זה. מ"מ למעשה הגרש"ז אויערבך זצ"ל נהג להחמיר ולהקדים כמה דקות לפני השקיעה ולא לאחר השקיעה. ב) ביחס לבדיקות בשבעה נקיים. אם לא בדקה כלל ביום הראשון לשבעה נקיים, לא מועילה בדיקה לאחר שקיעה בסוף היום הראשון. אמנם, אם עשתה מוך דחוק לאחר הפסק טהרה, והמוך נשאר בגופה עד לאחר צאה"כ, באופן שהיה גם בתחילת ליל יום א' בגופה, ניתן להחשיב זאת כבדיקה ביום ראשון. אמנם, כל זה ביחס ליום ראשון שיש אומרים שחיוב הבדיקה בו הוא מדאורייתא. ביחס לבדיקה ביום שביעי, ניתן להקל ולבדוק אף אחר שקיעה, ורק עד שתי דקות לאחר השקיעה. בשורות טובות.
שאלה: שנת אבל ועבודה במפעל עם משמרות: שאלתי מתייחסת לכך שאני נמצא בשנת אבל על מות שני הוריי השנה. אני עובד במפעל טרה בנתיבות והעבודה במשמרות משמרת בוקר משש וחצי ועד שלוש וחצי משמרת צהריים משלוש ועד אחד עשרה ומשמרת לילה מרבע לאחד עשרה ועד רבע לשבע בבוקר! יוצא מצב שבכל המשמרות אני מפספס תפילות במניין והקדיש מאוד חשוב לי!!! ובימי שישי מכריחים אנשים לעבוד עד השעה שלוש, שזה שעה וחצי לפני כניסת השבת ואין עם מי לדבר על כך!! אבקש מכבוד הרב את תשובתך בנידון!! ויום טוב ומבורך!!!!
תשובה: תנוחם מן השמים, אמירת קדיש חשובה ביותר ולכן בתפילה שאתה לא יכול תבקש שמישהו יאמר במקומך. לפי הזמנים שאתה מציין משמרת בוקר אתה יכול להתפלל במניינים המוקדמים, ובמשמרת לילה להתפלל שחרית במניינים מאוחרים. תעשה את כל לאל ידך וה' יהיה בעזרך.
שאלה: הכשרת מיקרוגל: מיקרו שמחממים בו בשרי וחלבי ומשתמשים במכסה אחד לשניהם, האם צריך להכשירו ולא ניתן להשתמש במיקרו? ראיתי שהרבה פוסקים מתירים לשימוש כוון שבמיקרו לא מבשלים אלא מחממים את המולקלות ואין זיעה מהאוכל, אך האם האדים מהחום או מהתבשיל זה לא הזיעה שעליה דיברו (קורה שמחממים לכמה דקות)?
תשובה: מיקרו גל - הדעה המקילה מתירה להשתמש לבשרי ולחלבי בתנאי שיש מכסים שונים ומיחים על צלחת או שמניחים בתוך שקית. כאשר משתמשים בכיסויי צריך שהמיקרו יהיה נקי. עד כאן הדברים הלכתית - כרב ששירת כרב צבאי אני מעדיף שכול כלי יהיה שימוש אחד או בשרי או חלבי. הכשרת מיקרו גל - קערה עם מי סבון ומפעילים בחום גבוהה למשך דקה. (במיקרו יש זיעה בדיוק כמו בתנור)
שאלה: אין מערבים שמחה בשמחה: מה הטעם לכלל שאין מערבים שמחה בשמחה? הרי אין זו מצווה מעשית, שאז לא ניתן לעשות שתי פעולות בעת ובעונה אחת, אלא מצווה שברגש-להיות ברגש של שמחה בסוכות או בחתונה, האם אדם לא יכול בו זמנית להיות שמח בעקבות ב מאורעות משמחים ומאושרים שעבר?
תשובה: זה לשון התוספות במסכת מועד קטן ח: "לפי שאין מערבין שמחה בשמחה. גזירת הכתוב, וטעם נראה קצת דכמו שאין עושין מצות חבילות דבעינן שיהא לבו פנוי למצוה אחת ולא יפנה עצמו הימנה וכן שמחה בשמחה יהיה לבו פנוי בשמחה".
שאלה: טלית מדגל: האם אפשר לקחת דגל ישראל ולהפוך את הדגל לטלית, כמובן לקשור פתילים, להתעטף ולהתפלל עימה?
תשובה: אפשר.
שאלה: אמא יהודיה ובן לא יהודי: הרב אני גיורת כבר כמה שנים ואשה שומרת מצוות ויש לי ילד בן 10 שהוא לא יהודי וגם לא גר איתי ביחד ומידי פעם כשאני פוגשת אותו רציתי לשאול מספר שאלות להלכה ביני ובינו על נושאים שמטרידים אותי: 1. מותר לי לקחת את הבן שלי לסרט בקולנוע אם הוא מבקש? כלומר האם יש בעיה הלכתית ליהודיה ללכת לבית קולנוע גם אם מוקרן סרט מצוייר לילדים או סרט בעל הומור מעט רדוד אבל צנוע פחות או יותר? 2. מותר לי לקחת את הבן שלי למסעדה לא כשרה ולקנות לו שם ארוחה אם הוא מבקש? אני כמובן לא מכניסה לפה שלי שום דבר אך האם קיימת בעיה כלשהי עצם הכניסה למסעדה לא כשרה? 3. אני יודעת שזה דבר מאוד בעייתי ללכת לחוף ים מעורב בגלל מראות לא צנועים ויש להחמיר בזה אבל מה לגבי בריכה? מותר לי לקחת את הבן שלי לבריכה מעורבת? (אני רק משגיחה מהצד ולא נכנסת כלל למים וכמובן לבושה בצניעות כרגיל) 4. מותר לי לחבק ולנשק את הבן שלי אפילו שהוא גוי?
תשובה: אומנם ילדך הוא גוי, ואינך חייבת למנוע ממנו מאכלים או התנהגות שאינה אסורה לגויים, אך נוכחותך במקום לא כשר או לא ראוי אינה רצויה. אם יש סיכוי שיתגייר עלייך לחנכו כבר עתה לקיום מצוות.
שאלה: זמן נטילת ידיים לפני אוכל: כבודו, האם מרגע נטילת ידיים על לחם קיים פרק זמן מסוים שיש לברך על הלחם?
תשובה: טוב להזהר שלא יהיה הפסק. וההפסק נחשב כאשר הוא יותר מהילוך 22 אמות (כ11 מטר). ולכן לא מדברים ולא מתעסקים בשום דבר, אך כאשר ממתינים לנוטלים לצורך לחם משנה בשבת מותר. ואם נעשה הפסק גדול מהמותר אך לא הסיח דעתו עלתה לו נטילה. ולכן עדיף להשהות ניגוב ידיו כדי שיהיה סמוך להמוציא. (ירושלמי פ"א ה"א. שו"ע קסו, א. חזו"א כה,ח)
שאלה: כונה לצאת ידי חובה: כאשר אני מכוון לצאת יד"ח מדין שומע כעונה קידוש הבדלה וכד אני לא בטוח שאני מכוון, האם באמירה בפה הריני מכוון לצאת יד"ח יש כאן ודאי כונה לצאת יד"ח?
תשובה: בהחלט.
שאלה: תלישת שערות מהזקן: האם יש איסור לתלוש שערה שערות מהזקן? ואם כן, האם זה איסור דאורייתא דרבנן?
תשובה: אין איסור, יש נזהרים מכך עפ"י הקבלה.
שאלה: יחסי ממונות בין הורים וילדיהם לפני חתונה : כאשר יש להורים ולבן שלהם חשבון בנק משותף, האם הם נחשבים בתור שותפים או שיש לזה הגדרה שונה? וכן מה המעמד ההלכתי של ילדים שגרים בבית הוריהם?
תשובה: אם מדובר בבן מבוגר המתפרנס בעצמו, זו שותפות רגילה.
שאלה: הישיבה והחיים למי שמשער שילך לעבוד: ב"ה לכבוד הרב, אני תלמיד שיעור א בישיבה גבוהה, וב"ה אני מרגיש בינתים שאני די מתקדם הן בלימוד והן במידות, ובאופן כללי אני מרגיש התקדמות ושמח על הימצאותי בישיבה. שאלתי היא כזו- אני מרגיש שמבחינת אופיי, ואישיותי, לא יהיה לי מתאים לעסוק לפרנסתי (בעוד כך וכך שנים) בהוראה לא בבי"ס יסודי ולא בגילאים מבוגרים יותר. בנוסף לכך, אני חש שכרגע לפחות, אין ליבי נוטה לעסוק בכך, אלא שאיפתי ונטיתי לעסוק לפרנסתי בעיסוק כלשהוא אחר, וכמובן לקבוע עיתים לתורה בצורה משמעותית ככל הניתן ואף לעסוק בתיקון המידות ולהתקדם בעז"ה כמה שרק ניתן. לאור כל זאת שאלותי הן: 1. מאחר שכיום (בעודי בשיעור א) קשה לי לראות את עצמי עוסק בהוראה כפרנסה (אולי העברת שיעורים לבודדים או לימוד בחברותא עם אנשים שקצת יותר רחוקים -ללא רקע ישיבתי, אך לא כפרנסה), האם מותר לי להמשיך וללמוד בישיבה עוד מספר שנים (אני רוצה ללמוד בישיבה לפחות 4-5 שנים בטרם גיוס וגם לאחר הגיוס לפחות עוד 2-3 שנים), האם אין בכך שככל הנראה לא אעסוק בהוראת התורה כדי להוות עילה ל דחיפה החוצה מהישיבה ולנהוג כמו בישיבת הסדר, כמובן שאני רוצה להמשיך ולהתעלות בישיבה אך האם זה ר מבחינה מוסרית? 2. לאור זאת האם מותר לי להתגייס לחוק טל או לתקופה קצרה יחסית? 3. לאור זאת, האם אם וכאשר אתחתן (בעיתו ובזמנו, כנראה לא בשנתים-שלוש הקרובות) בעז"ה במהלך הזמן וברצוני ללמוד תקופה כלשהיא לאחר נישואי בישיבה- האם יש לכך הצדקה והאם עדיף שלא לקבל מלגה מכולל באם יש אפשרות לקבל כזו? וחורף טוב
תשובה: : השיקולים שלנו הינם שיקולים של טובת האומה. יש חשיבות גדולה שיהיו באומה אנשים שהם אנשי תורה ועבודה. יש חשיבות שהתורה אצלהם תהיה תורה גדולה. יש חשיבות שהתורה תהיה אצלהם ברמה של תורתם אמונותם. הגדר הוא שהם עובדים לפרנסתם ושאר הזמן הם לומדים. מציאות של אנשים כאלו בקהילות היא מאד נצרכת. היא גורמת לכך שנבנות משפחות תורניות. היא מקרינה על כל הסביבה של הקהילה רצינות וערך גדול לתורה. בכדי לגדל אנשים מעין אלו צריכים ללמוד בישיבה מעבר לשנות לימוד בהסדר. לשם כך גם מוסרי לקצר את השרות. בכל אופן ראוי לעשות שרות שמכשיר אותך להיות חייל קרבי.  גם תותחנים נחשב כקרבי  בנוגע ללקיחת כסף בזמן הלימוד בכולל תלוי במחירים שיש במניעת לקיחת כסף.
שאלה: להחמיא לגויים על מראה חיצוני: האם מותר להחמיא לגוי על זה שהוא נראה טוב? לדוגמא, איזה עיניים יפות או משהו כזה, כי אני לא זוכרת איפה שמעתי פעם שאמרו שאסור להחמיא לגויים. זה לא מוגזם?
תשובה: חכמים דרשו: "לא תחנם" - לא תאמר כמה נאה כותי זה (מלשון חן: לא לתת להם חן). יש עניין לא להחמיא לגויים.
שאלה: להתאבל מאוחר על אבי: לפני כ- 9 שנים נפטר אבי ולא התאבלתי עליו, האם ניתן להתאבל עליו כיום? כיצד?
תשובה: מעוות לא יוכל לתקון ואת הנעשה אין להשיב תקפיד לשמור ביום הזכרון על זכרון אביך בתוספת של למוד תורה וצדקה
שאלה: נתינת מתנה בשבת ובחג: לכבוד הרב שליט"א מתוך תשובת הרב נראה כי ההנחה הפשוטה היא שנתינת מתנה לשם ריעות בשבת או בחג אסורה, כאשר ההקנאה נעשית בשבת, ואף אם יש שימוש במתנה בו ביום. ולכאורה נראה לי מתוך לימוד הסוגיא והפוסקים שלא רק אם יש בה שימוש בשבת מותר (בדומה למנהג הקדום של שילוח מנות מאכל בימים טובים המבואר בכתוב), אלא אפילו אם אין בה שימוש בו ביום אבל שולח לחברו לכבוד היום, כדי שחברו ישמח בה בשבת ובחג מקבלת המתנה - מותר. כן מוכח בסוגיא בביצה (טו.) לענין שליחת תפלין ביום טוב, הגם שאין בהן שימוש בו ביום. (וכ"מ גם ברשב"א שם לענין סנדל המסומר). ונראה שאין זה דומה לנתינת מתנה לחתן וכד שמבואר בפוסקים לאסור, כי שם עיקר נתינתו אינו לצורך עונג שבת ושמחת יו"ט ועל כן אין הרי זה כעיסוק בענין של חול. וכן הבנתי מתשובות הרב חיים קניבסקי והרב אביגדר נבנצל שליט"א במענה לשאלה זו. בכבוד ו השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מתנה שקיבלתי ביו"ט"
תשובה: נכון, מותר לקבל מתנה שהיא מזון מוכן או תכשיטים או מתנה לשמח את חברו. אך קשה לפרט מקורות רבים ופרטי דינים (תקטז א,ג. שו לג. שכג,א) והלכתי בדרכי השמירת שבת כהלכתה שגם לא נכנס לפרטים נוספים אלו ועוד נוספים שיש. בתשובתי ניתן הבסיס למנוע איסור ובהתאם לשאלת השואל. נאמנה.
שאלה: מספר שאלות בנושאים שונים: ו מראש, האתר הזה עוזר לי מאוד מאוד בהרבה תחומים וגורם לי לשמור יותר טוב על ההלכה. יש לי כמה שאלות, מקווה שאני לא מטריחה את הרב יותר מדי 1. בשחרית בשבת לפעמים נכנסות לעזרת הנשים נשים חילוניות שבאות לבר מצווה, ונראה שהן צריכות הכוונה (אפילו סתם להגיד להן שלא נכנסו לעזרת הנשים הנכונה או להביא להן סידורים). הבעיה היא שתמיד הן נכנסות בקטעים שאסור לדבר, ולכן אני לא יכולה לעזור להן. אז מה עדיף- לדבר באמצע פסוקי דזמרה, ק"ש וכו, או לעזור להן? (לא נראה לי שהן יבינו אם ארמוז להן ללא מלים) 2. אמא שלי תמיד קונה את הירקות של גוש קטיף, אבל היא לא בודקת שוטפת מה שצריך לעשות לפני שאוכלים. האם אני יכולה לאכול? (אני מאוד לא רוצה להקל בדברים האלה, וגם אם אבקש ממנה לבדוק היא לא תעשה את זה- מנסיון בדברים אחרים) 3. אני עושה שירות לאומי וגרה בדירת שירות. המיטה שלי ממוקמת כך שאני ישנה עם הרגלים לכיוון ירושלים, ואם אהפוך את הכיוון, זה יפריע לחברה שלי שישנה איתי בחדר. האם זו חובה לישון עם הראש לכיוון ירושלים? 4. האם אחת משתי התפילות שנשים חייבות בכל יום יכולה להיות תפילת ערבית, או שחובה שחרית ומנחה? (בפניני הלכה תפילת נשים של הרב אליעזר מלמד לא ראיתי התייחסות לאפשרות של להתפלל ערבית, ולכן אני שואלת). האם אפשר לכתחילה לתכנן להתפלל ערבית במקום אחת התפילות האחרות? 5. האם הספירה של שתי תפילות ביום מתחילה מהערב (ערבית- שחרית- מנחה) או מהבוקר (שחרית- מנחה- ערבית)? בשבתות וחגים- האם מוסף נספר בתור אחת משתי התפילות? רבה מראש ויישר כוח
תשובה: 1. לפני ברוך שאמר אפשר לדבר, לאחר מכן אין לדבר אולם אפשר לקבלן בסבר פנים יפות ולפתוח בפניהן את הסידור במקום המתאים. אם מודעות הכוונה יעזרו כדאי לתלותן במקום בולט בתאום עם הגבאים או הרב. 2. אי אפשר לתת הנחייה כללית ל"ירקות של גוש קטיף". יש המון חברות וכשרויות, חלקן כשרויות מעולות ששטיפת העלים היא תוספת הידור לכתחילה ונראה שבדיעבד אפשר לאכול אף ללא שטיפה (אא"כ יש הוראה חריגה על האריזה) וישנן חברות שגם לאחר שטיפה לא ברור שאין שם חרקים. לכן כדאי לקנות רק את החברות הטובות שבד"כ שטיפה רגילה מספיקה.  אפשר לברר את באתר הרבנות הראשית  3. עד כמה שידוע לי אין כל חובה לישון לכיוון ירושלים.  להבדיל את הנפטרים קוברים שרגלם לכיוון ירושלים.  4-5. כיון שיש דעות שאשה חייבת רק בתפילה אחת אפשר לסמוך על דעה זו ולצרף את תפילת ערבית או מוסף לתפילה השניה שאת מתפללת.
שאלה: לקנות כיסאות ממעשרות: אני מתפלל בביכנ"ס שמוכר תפילות ועליות בשבתות, וכן מוכר מקומות ישיבה למשך שנה, וכל זה למימון העמותה של בית הכנסת. א. האם ניתן לממן באופן שלם או חלקי את עליות התורה או התפילות מכספי מעשר? ב. האם ניתן לממן באופן שלם או חלקי את קניית הכיסאות בבית הכנסת מכספי המעשרות? יש הבדל בין שני המקרים?
תשובה: נתינת מעשר כספים הינו מנהג, ולנוהגים טוב לומר בלי נדר. לעצם שאלתך שני השאלות מותר לתת מכספי מעשר.
שאלה: ברכת כהנים בשכר: לכבוד הרב שליט"א ציבור שאין להם כהנים, האם ראוי להם לשכור כהן לברכם תמורת ת? ואם כן, כאשר המנין מתנהל רק בשבתות, האם מותר הדבר משום שכר שבת? ב מראש
תשובה: אם רוצים לשכור כהן לצורך ברכת כהנים, יכולים לעשות כן. ביחס לשכר שבת, אפשר להקל כיוון שהוא לצורך מצווה. בשורות טובות.
שאלה: שמיעת שירי קודש לאבל על אב מערוץ יהדות : האם מותר לאבל על אביו לשמוע שירי קודש שמלווים בהם כלי נגינה מתוך ערוץ יהדות בטלוויזיה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שמיעת מוסיקה בזמן אבלות על אב"
תשובה: תנוחמי מהשמים. שירים אסורים בשמיעה גם שירי קודש ואף ללא כלי נגינה. כאשר הילדים או הבעל שומעים מוזיקה, לכוון לא להנות (צרור החיים עמ' 97)
שאלה: הנחיות למשגיח כשרות: אני משגיח בפלאפליה שמוכרת גם בשר על האש ואני זקוק למספר הנחיות בנושאי חרקים. הבנתי שיש בעיה של חרקים בבצלים. המקום שאני משגיח שם משתמש בכמיות גדולות של בצלים ובנוסף שמים באופן קבוע בצלים שלמים על האש. לכן הטרחה מאד גדולה לבדוק גלד גלד ובמצב של הבצל על האש זה לא אפשרי. האם ניתן-א)לעשות בדיקה מדגמית של כל ארגז שמגיע על מנת לפתור את הבעיה הזאת. ב)האם יש שינוי בין חורף לקיץ? ד)האם צריך לבדוק כך בצל או רק כזה שהגלדים בו לא צמודים.ה)אם יש כל פתרון אחר לבעית הבצל אשמח לשמוע. תבלינים- א)איך בדיוק מבצעים את הבדיקות בסוגי התבלינים השונים? ב)מדובר בתבלינים שמגיעים סגורים באריזות בהכשר של הרב לנדא האם בכ"ז צריך לבצע בדיה או שניתן פשוט לאחסן בקרור לאחר הפתיחה? ג)האם צריך לבדוק את כל השקית?(מדובר בשקית גדולה)או אולי מספיקה בדיקה מדגמית. קטניות-שעועית אדומה כיצד ניתן לבודקה? שעועית ירוקה קפואה האם יש בעיה? מקרב לב
תשובה: וברכת ד' 1. אם הבצל לא נאכל אין בעיה באפייתו בתנור עם הבשר. אם הבצל נאכל, כדאי להקפיד לקחת רק בצל סגור היטב (ללא פריצות) לבדוק מדגמי ולהגיש. 2. תבלינים, אם אפשר להעביר, דרך מסננת דקה ולבדוק את הנשאר במסננת האם יש בהם קורים וכדו'. ולאחר מכן להכניס לקרור אין צורך לחזור ולבדוק. מספיקה בדיקה מדגמית של החומר שהתקבל. 3. שעועית אדומה יש ללהעביר על שלחן בדיקה או צלחת לבנה, ולראת שאין חדקונית. לאחר מכן להכניס למים פושרים מעט מלח, להניחם לשרייה בלילה, כל מה שצף יש לזרוק. כמו כן, לראות שאין חורים בגרגירים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ממזרות לנושאה לגוי: אני נשואה לגוי בנישואים אזרחיים ולמזלי התפכחתי ואני פרודה ממנו מזה 10 חודשים. הוא לא מוכן להתיר את נישואינו. אני מעוניינת בילדים ואינני צעירה. אין לי אפשרות להתחתן עם גבר אחר כדמו"י כיוון שאעבור על חוק הביגמיה. אם יהיו לי ילדים מגבר יהודי לפני התרת נישואי האם הם יהיו ממזרים?
תשובה: לפי ההלכה אינך נשואה. לפי ההלכה את יכולה להינשא ליהודי. הילדים יהיו יהודים כשרים.
שאלה: סיבת השמחה בשמחת בית השואבה: הרב כידוע, מי שלא ראה שמחת בית השואבה וכו, אך מה הסיבה הגדולה לשמוח? אם השמחה קשורה לניסוך המים, אז ממה נפשך- אם זה כבקשה על הגשמים העתידיים, מה שייך לשמוח על מה שעוד לא הגיע לעולם? ואולי לא תהיה שנה גשומה? ואם זה כהודאה על השנה הקודמת- כיצד שמחים לאחר שנת בצורת? אשמח לתשובה כמה שיותר ברובד הפשט, שכן לכל המוני ישראל בתקופת ח היתה סיבה פשוטה וידועה לשמוח כל כך בימים האלה. ושאלתי היא- מהי?
תשובה: תמיד יש על מה להודות, גם אם כמות הגשם שירדה בחורף הקודם הייתה זעומה. עובדה היא שיש מים במעיין השילוח שניתן לשאוב מהם. אך השמחה היא גם על עצם התלות בה' המוריד גשם.
שאלה: המשך לבנית מקוה: אך האם שיעור זה, 331 ליטר שיוצא לפי חישוב ז,ה הוא לא קשה? שהרי הבית יוסף כותב בריש סימן רא בשם הראב"ד דבעינן אמה בת 6 טפחים ובעינן אמה שוחקת ולא עציבה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בנית מקוה לשיטת הספרדים"
תשובה: ששה טפחים הם 48 ס"מ וכיון שהאמה שוחקת יש להוסיף עוד קצת יותר מ- 2 ס"מ ובסך הכל 150 50 50 ועוד קצת כ- 400 ליטר כדי שהמים יכסו את כל גוף האדם.
שאלה: הכנה משבת לחול - סעודה שלישית: לכת"ר שליט"א בבית הכנסת בו אני מתפלל נערכת סעודה שלישית. בתום הסעודה ולפני ערבית מפנים את השלחנות, מסדרים וכו. אני נמנע מלעזור כי זה נראה לי כמו הכנה משבת לחול אבל מרגיש לא נעים להשאיר אותם לסדר לבד, האם אני נוהג כראוי? האם הדין שונה בסעודה שלישית הנערכת בסוכה מחוץ לבית הכנסת? (למשל להחזיר את כסאות הפלסטיק כדי שחתולים לא יפילו עליהם אוכל, כדין דבר האבד)
תשובה: אם מתפללים שם וזה מפריע לתפילה - מותר לפנות, כי הפינוי הוא לצורך השבת. אך אם לא, זו הכנה מקודש לחול ויש להמנע מכך. אתה יכול לומר להם שכך ההלכה או לומר שתעשה את חלקך בסידור השולחנות אחר תפילת ערבית.
שאלה: אבידה שלא באו לקחתה: לכבוד הרב, מה עליי לעשות באבידה שפרסמתי אותה ברחובות מזה כמה חודשים אך אין דורש ואין בא?
תשובה: מדין הגמ' באבידה שחלה עליה חובת ההכרזה וההחזרה, אם היא אינה בגדר של "אוכלת ואינה עושה", קרי גורמת להוצאות מהטיפול בה וללא הכנסות, אזי אדם צריך לשומרה עד הגעת המאבד שידרוש אותה. וכמו כן אסור להשתמש בה לצורכו של המוצא. אמנם הגמ' מספרת על דין מיוחד "תפילין של בית חבו" שבהם אפשר ומותר למוצא להשתמש ולהניחם (בבא מציעא כ"ט עמוד ב'). חכמים התנו את יכולת השימוש בתפילין בהערכת דמיהם ובכך ירשמו לזכותו של המאבד שומת דמים אלו ואם יבא ויידרוש את התפילין יוכל לקבל את ערכם המלא בכסף. הסמ"ע בסימן רס"ז (חושן המשפט) הסביר את הדין הזה משום שתפילין הם תשמישי קדושה וצרכי מצוה, ודווקא בהם התירו חכמים להשתמש. אמנם ה"נמוקי יוסף" הסביר את הדין ונימוקו מטעם אחר והוא שמכיוון שאפשר לקנות את התפילין הללו והם מצויים לכל לכן ניתן לשום אותם ולהשתמש בהם. ערוך השולחן בסימן רס"ז פסק מעיקרון זה שבדברים שמיוצרים באופן מסחרי ויש כמותם להשגה בזמינות נוחה ובכמות לא מוגבלת (ואין בהם ערך אישי וכד') אדם יכול לשום דמיהם ולהשתמש בהם. וכל דברי ח על שמירת האבידה הינם דווקא בדברים שיוצרו באופן אישי אומנותי וכד' שאין להשיג כמותם. לכן למסקנה - אם חפץ זה ניתן לקניה באופן פשוט כמבואר לעיל, ניתן לשום דמיו ולהשתמש בו. אם לא, יש לשמור אותו עד לבא המאבד לדורשו.
שאלה: קריאת שם: אשתי ילדה אתמול בת דהיינו באסרו חג אנחנו מאוד מתחבטים לגבי קריאת השם אנו אוהבים את השם אריאלה כי אריאל הוא כינוי לבית המקדש או המזבח ומאוד מתאים לאיסרו חג השאלה לגבי הוספת ההא האם יש איזשהיא משמעות למילה אריאלה והאם אולי ח"ו יש משמעות שלילית?
תשובה: השם בעל משמעות רבה ובודאי ראוי שלבנות ינתן שם מזוהה בצורה ברורה כשם של בנות (וכן להיפך) מזל טוב ובשעה טובה.