LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קצין - הקובע עתים לתורה מול השומע לרבנים: שמעתי דיון מיהו היותר מעולה: האם קצין בכיר שבאמצע הפסקת האימון פותח בשטח גמרא ולומד, אך הוא כפוף תמיד לפקודות הצבא ולא שומע לדעת התורה, למשל בנושא סירוב פקודה בגירוש יהודים. או קצין ברמה דתית חלשה, שלא מתפלל במניין וכן לא קובע עתים לתורה, אך כשמדובר בנושא לאומי הוא שומע לדעת תורה ופועל לפיה. אשמח לדעת מה דעת הרב בנידון - ממי בסופו של דבר יש יותר קידוש ה בצבא?
תשובה: אין מקום לדיון מסוג זה, אין אתה יודע מתן שכרן של מצות. צריך לקיים את כולם. לשמוע בקול חכמים זה הבסיס של קיום התורה ואי אפשר בלעדיו. לגרש יהודים מישובם יש בזה כמה עבירות חמורות. אפילו פיקוח נפש לא מתיר לפגוע בממון של אחר אסור לאדם להציל עצמו בממון של חברו. אלו שהשתתפו בגירוש מגוש קטיף עברו עבירות חמורות וכעת לאחר ארבע שנים עדין התוצאות הרעות של הגירוש נמשכות וכל זה מצטבר לחומרת העבירות.
שאלה: מכנסיים לעובדות בבית חולים: האם מותר לרנטגנאית ללבוש מדים של בי"ח הכוללים מכנסיים? יש לציין כי הדבר הוא מטעמי נוחות והגיינה ובמטרה שלא להגיע לידי מגע עם החולה.
תשובה: אם זה לצורך עבודה ושונה ממכנסי גבר רגילים מותר, אך עדיף ללבוש חלוק ארוך מעל.
שאלה: בית אצל שכנים שלי: יש לי זוג שכנים מבוגרים (בני 60) אשר נקלעו למשבר זוגיות חריף. עזרה מקצועית לא כ"כ רלוונטית משום שהמנטליות של הגבר בבית קצת פרימיטיבית, אך ברצוני לעזור לזוג הזה ואינני יודע איך. האם יש איזשהיא סגולה שאפשר לעשות או תפילה לזוג הזה?
תשובה: הדרך היא להפנות אותם לרב שמדבר בשפה שמתאימה לבני הזוג ומתאימה לבעל. מעבר לכך ניתן רק לעודד את הבעל בחשיבות בית ובכך שאישתו ב"ה היא אישה טובה ושאין לו מה להתבייש באישתו. כמו שהצליחו שלושים וחמש שנה לחיות חיים נורמאליים כך ודאי יזכו לעוד עשרות שנים ביחד. הסגולה הטובה ביותר תפלה. הסגולה הטובה ביותר עין טובה וחברות טובה.
שאלה: מזגן בדירה שכורה: שכרתי דירה כאשר צוין בע"פ כי "בדירה יש מזגן". בחוזה אין אזכור מפורש לאחריות על קלקולים. מי אחראי לתיקון קלקולים שנוצרו אני או בעל הדירה? האם יש הבדל בין קלקולים שנוצרים ממילא (פגעי מזג אויר) לקלקולים שנובעים משימוש סביר ומקובל?
תשובה: אם בחוזה מפורש הנושא של אחריות תיקון קלקולים הרי שמה שכתוב בחוזה הוא הקובע, אך אם לא מוזכר בחוזה אחריות לקילקולים,יש ללכת לפי המנהג המקובל (רמב"ם) והמנהג הוא שהמשכיר מתקן כל הדברים אשר הם בגוף הבית, כגון צנרת וחשמל ועל השוכר לשלם כל התשלומים שנובעים עקב שימושו בדירה והשירות שניתן לדיירים במקום, כגון חשמל, מים וארנונה. וכן פסק השו"ע (חושן משפט סי' שיד) שהמשכיר בית לחברו חייב להעמיד לו דלתות לפתוח לו חלונות שנתקלקלו לעשות לו נגר ומנעול וכו'. כלומר, דברים שהם חלק מגוף ומבנה הבית, אולם אין הוא חייב בתוספות שאינן חלק מגוף הבית. לסיכום, המזגן אינו חלק מגוף ומבנה הבית, לכן אם אין איזכור מפורש לא ניתן לחייב את המשכיר לשלם. הרב ניר אביב
שאלה: העברת מזוזות מדירה שכורה: אני אמור לשכור דירה חדשה (אני אהיה הדייר הראשון בדירה) כאשר בדירה אין מזוזות. בעל הדירה אינו מעונין להתקין מזוזות בעצמו מכיוון שהוא אינו מתכוון להכנס לבית ובגלל עלויות המזוזות, לכן אנחנו נהיה חייבים לקנות מזוזות ולקבוע אותן בעצמנו. האם בסוף תקופת השכירות אני אוכל לקחת את המזוזות לבית החדש? מה אני צריך לעשות כדי שאוכל לעשות זאת?
תשובה: את המזוזות עליך להשאיר בבית השכור. אך תוכל לדרוש את מחירם מהשוכר החדש. ואם הוא ירצה לשים מזוזות אחרות תוכל לקחת את המזוזות.
שאלה: בקשות בשבת: בבית הכנסת בעירי עלה ויכוח בדבר בקשות אישיות בשבת. מצד אחד אמרו שיש ירושלמי(אשמח למקור) שאומר שאסור לבקש בקשות אישיות בשבת ומצד שני אנו רואים שאומרים "פותח את ידך" ו"בריך שמא" ו"אתקינו סעודתא" שכל אלה כוללים ברכות בקשות אישיות, א"כ מה עושים עם: 1) "מי שברך" אחרי עליה לתורה? 2) שאר בקשות אישיות בתפילה, אחרי אמירת תהילים וכדו? האם המנהג הוא לפתוח את הידיים ב"פותח את ידך" בשבת?
תשובה: במשנה ברורה (סי' רפ"ח ס"ק כ"ב) כתב: דשאלת צרכים בשבת אינו אסור אלא כשמבקש על חולי או פרנסה ודומה לו שיש צער לפניו אבל חרטת עונות טוב לומר בכל יום, ומכאן ניתן ללמוד שכל בקשה שאינה בקשה על דבר מסויים שישנו לפניו אלא כללית כחלק מתפילה מותר לכן מותר לומר בריך שמה וכדו'. והמנהג לפתוח את הידים בכל עת שאומר פותח את ידיך.
שאלה: שיעור יוגה עם מדריך גבר: אני משתתפת באופן קבוע בשיעורי התעמלות (בהמלצת גורמים רפואיים) במכון המיועד לנשים בלבד. עכשיו מוסיפים שיעור יוגה. ברצוני להשתתף אך יש קושי - לצערי מצאו רק מדריך גבר. פניתי להנהלה ובקשתי שיחליפו למדריכה מכיוון שיש מספר נשים דתיות בקבוצה. דנו בנושא ואמרו שאין להם מדריכה לסניף זה וכי המורה הזה מודע לרגישות של הדתיות, הוא לא נוגע ורק מסביר ולכן לא אמורה להיות בעיה. הם כמובן גם אמרו שבסניפים אחרים נשים דתיות כן לומדות אצלו ואין בעיה. השאלה אם אני יכולה להשתתף - אם אלבש מכנסיים ארוכות וחולצה צנועה. האם יש כאן עניין של "עסוק במלאכתו"?
תשובה: אם את מאוד רוצה להשתתף ואין מגע אפשר ובתנאי שאת לובשת בגדים צנועים.
שאלה: הגומל לאחר שפעת חזירים: האם צריך לברך הגומל אחרי שפעת חזירים, שכבתי במיטה שלושה ימים עם חום? האם זה שונה משפעת רגילה? אני אשכנזי.
תשובה: בשפעת רגילה לא מברכים, אך במקרה שלך שיש בו סכנה - יש לברך.
שאלה: תפילה לפני נץ החמה: האם מותר להתפלל לפני נץ החמה או עלות השחר? כיוון שיש לי עיסוק שדורש לקום ממש מוקדם.
תשובה: מי שנאלץ לצאת לדרך או שיש לו איזה דבר של אונס שלא יוכל להתפלל לאחר הנץ מותר לו להתפלל לאחר עלות השחר ורצוי שיתחיל את תפילתו לאחר זמן הנחת טלית ותפילין (אחרת לא יוכל לקרוא קריאת שמע או להניח תפילין). והרחבה לדין זה תמצא בשולחן ערוך אורח חיים, סימן פ"ט.
שאלה: אוצר בית דין בחנויות: בכל החנויות היום מוכרים מוצרים של אוצר ב"ד למרות שלפעמים עבר זמן ביעורים, כגון: יין שזמן ביעורו בפסח ונמכר בחנויות חופשי. לכאורה יש שתי בעיות: א. מסחר בפירות שביעית, שהרי הקניה היא קניה רגילה לכל דבר ועניין ואין שום שינוי. ב. עבר זמן הביעור, ולכאורה בחנות לא עשו ביעור ואף אחד לא עשה ביעור. האם כבוד הרב קונה כזה יין ללא ביעור?
תשובה: וברכת ד' א. צדקת בדברך, ונראה לי שלא טוב עשו שמוכרים יינות קדושת שביעית בחנויות רגילות, ומלבד איסור הסחורה שבדבר יש בכך זילות של קדושת שביעית. ואמנם יש להמנע מקנייה של דברים אלו, יש עוד יינות של אוצרות בית דין אמיתיים שבהם קבעו מחיר והסחורה איננה כדרך הסוחרים, ואותם ראוי ורצוי לקנות. ב. לעניין הביעור כאן השאלה מורכבת יותר אם היין היה ברשות אוצר בית דין בזמן הביעור (פסח) איננו חייב בביעור, אולם אם היין היה בחנות בפסח, באמת דינו כיין שלא נעשה בו ביעור, ויש לבערו כעת בפני ג' (מלבד בעיית הסחורה שהוזכרה לעיל). בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מעשר כספים- שאלות ספציפיות: לכבוד הרב! רצינו לשאול מספר שאלות בנוגע למעשר כספים: 1) האם אכן צריך להפריש 10 מהמשכורת הכוללת של שני בני הזוג?(או שניתן להפריש גם פחות) 2) האם יש להפריש מעשר מקצבת הילדים שמתקבלת מביטוח לאומי? 3) ברצוננו לייסד גמ"ח לזכרה של חמותי ע"ה, באמצעות כספי המעשר (בנוסף לתרומה לישיבה), האם זה ר? 4) בננו בן הארבע ילמד שנה הבאה בגן תלמוד תורה שדורש ת נוסף (מלבד הת על הגן עצמו) בשביל הרב שמלמד מכיון שמדובר בתלמוד תורה. האם ניתן לשלם זאת מכספי מעשר או שלא? 5) רעיונית- הכלל "עשר בשביל שתתעשר" חל נאמר על כל מי שמפריש צדקה כלשהי מההכנסות שלו או דווקא על מי שמפריש אכן 10?
תשובה: 1) כבר דיברו בנושא מעשר כספים כמה מגדולי האחרונים. קודם כל יש לציין שאין חיוב כזה של מעשר כספים, אלא זה מנהג שחלק מהקהילות נהגו וחלק לא, ומי שנוהג עושה דבר יפה אך אין בכך חיוב, ולכן אם קשה לו יפריש כפי יכולתו. 2) קיצבאות ביטוח לאומי - כן, זה נחשב הכנסה. קיצבאות ילדים - לא, מזכים את זה לילד, והילד לא חייב. 3) כן. 4) חינוך הילדים הוא חובה, וא"כ זה כמו אדם שקנה עלייה בבית הכנסת, שאינו יכול לפרוע את חובו מכספי מעשר למרות שיש מצווה גם בפריעת חובו. 5) זה נאמר במקור על מעשרות תבואה, וח הרחיבו זאת גם לסוחרים. בכל אופן תקבל ברכה, וכפי שהזכרנו קודם אין חיוב דווקא במעשר, אלא בהתאם ליכולתו.
שאלה: שיעור עיכול באכילה: מניין שאפשר לברך (ברכת המזון) עד לשיעור פרסה (שבעים ושתים דקות). שהרי בהלכות הרמב"ם (ספר אהבה הלכות ברכות פרק ב הלכה יד )-מי שאכל ושכח ולא בירך אם נזכר קודם שיתעכל המאכל שבמעיו חוזר ומברך נתעכל המזון שבמעיו אינו חוזר ומברך. וכן אם נעלם ממנו ולא ידע אם בירך או לא בירך חוזר ומברך והוא שלא נתעכל המזון שבמעיו: היאך ארגיש שנתעכל המזון במעיי? והלא תלוי זמן עיכול בגודל האכילה, שאם אכלתי מעט יתעכל מהר, ואם אכלתי המון יקח זמן ארוך לאוכל להתעכל. ועכ"פ, אין זה מפורש כמה הוא זמן עיכול אך יש מפרשים (על הרמב"ם), לחם משנה נתעכל המזון וכו. בגמרא (דף נ"ג:) פליגי כמה שיעור עיכול ואמר רבי יוחנן כל זמן שאינו רעב וכותיה קי"ל ולא הוצרך רבינו לבארו דממילא משתמע: האם זה אומר שכל זמן שאני לא רעב מאותה אכילה אני יכול לברך? אבל יש בעיה, שאם כן לדוגמא אכלתי (רק) כזית אך אין זה השביע אותי כלל, לא אוכל למשוך את זמן הברכה להמון זמן. האם הבנתי נכון? (שאם אכלתי רק כזית ולא שבעתי לא אוכל למשוך את זמן הברכה כי זה כביכול רעב מאותה אכילה ואין זה נחשב ל"נתעכל").
תשובה: מי שאכל ושבע או שתה ורווי, שאינו רוצה עוד לאכול או לשתות אחריה, כל זמן שעוד מרגיש שבע או רווי יכול לברך, אפילו אם עברו שעתיים. אך אם אכל או שתה מעט ולא שבע או רווה, אז עד כדי הילוך פרסה - 72 דקות, נחשב שיש עוד רושם לאכילה, ואין הכוונה לעיכול מבחינה רפואית, יכול לברך ברכה אחרונה כי יש עוד על מה לברך.
שאלה: ישיבה ליד בת: נהוג אצלנו לשבת אחד ליד השניה ולא משנה באיזה מרחק, העיקר שלא לנגוע אחת בשניה, למרות שהרבה פעמים נוגעים בטעות כשיושבים אחת ליד השניה. 1) האם מותר לשבת קרוב לבת (במרחק של בערך 15-20 ס"מ), אם בכלל? 2) במידה ואסור, אם בת מתיישבת קרוב אלי ואין לי לאן להתרחק, מה אני צריך לעשות (אני עלול לפגוע בה אם אקום)? 3) האם מותר להעביר דברים מאחד לשניה? 4) למה בבני עקיבא הסניפים מעורבים, לאיזו מטרה ובאיזה היתר? הרי יודעים שזה מביא לקירוב לבבות בין בת לבן.(אני שואל בתור חניך של התנועה)
תשובה: 1. אסור לשבת ליד בת גם אם לא מגיעים לנגיעה. הכוונה למקרה של ישיבה בשביל הכיף, אם מזדמן באוטובוס מצב כזה אין בכך איסור אם אין חשש נגיעה. האיסור נוגע לכך שברגע שמרגישים שהישיבה היא מאד קרובה זה בעצמו הרהור אסור, הרי הרהור עבירה הוא הרהור על הקשר הקרוב שיכול להיות בין הבן לבין הבת. 2. במידה ובת מתיישבת קרוב אליך אתה יכול לקום. זה לא מוגדר פגיעה בבת. תאמר לך שאתה מקפיד על פי מה ששאלת רב. אתה גם יכול לומר לה שאתה מוזר ומקפיד בדברים שרק חסידים מקפידים. אדם שמקפיד על עצמו לא פוגע בכך באחרים. 3. מותר להעביר דברים מאחד לשניה אולם יש להקפיד על נגיעה. 4. תנועת נוער מעורבת היא צורך בכדי שבני נוער יגיעו אליה. אנו רואים שתנועת נוער שיש בה רק בנים או רק בנות באים אליה פחות. כנראה, שסוג הפעילות של תנועת נוער מצריכה שיתוף פעולה בין הכשרונות של הבנים לבין הכשרונות של הבנות. הבנים כשרוניים בנושאים מסויימים והבנות בנושאים אחרים. תנועה שיש בה את שני הכוחות האלו יש בה פעילות עם עוצמה גדולה יותר. נכון שהדבר מסובך מבחינה הלכתית אולם עוד יותר מסובך אם לא יהיה תנועות נוער. הבטלה השעמום והברזלים בשכונה יביאו למקומות גרועים יותר מאשר תנועת הנוער שבסך הכל מלבד מה שהיא מצילה מהחטא היא גם מולידה ומצמיחה דור אידאלסיטי ישר וחלוצי. משום הצורך הזה התירו להקים תנועות נוער שיש בהם בנים ובנות. ההיתר אינו היתר לעבור על אסורים. לכן גם בתנעות הנוער צריך להקפיד על כל הלכות הצניעות.
שאלה: לתת דו"חות תנועה מבחינה הלכתית: אני עומד להתנדב למשטרת התנועה, ויש לי שאלה שמציקה לי, אני יודע שמשטרת התנועה מונעת תאונות והרוגים, ובכל זאת אני שואל, האם מותר מבחינה הלכתית לתת דו"ח תנועה לאדם שעבר עבירת תנועה. ואם כן אז מכוח איזה דין הלכתי זה מותר, מראש.
תשובה: למשטרת התנועה תפקיד מאד חשוב במניעת תאונות דרכים. ואם היא עושה את תפקידה בנאמנות זו מצוה. אם נותנים דוחות למי שנוסע בחוסר זהירות שיש בה סיכון, זה מה שצריך לעשות על פי ההלכה. ואולם לפעמים השוטרים מבקשים לתת דו"ח במקומות שאמנם עוברים על החוק הפורמאלי אך הנסיעה היתה זהירה, ויש מקומות כאלה. השוטרים מחפשים לרשום דוחות בקלות וזה לא כל כך מהודר.
שאלה: האם מברכים על שאריות: הילדים הקטנים אוכלים חטיפים כמו ביסלי וצ יפס מתוך שקיות. הם משאירים אחריהם פירורים אחרונים, ואני משום בל תשחית אוכל אותם. האם צריך לברך? אני לא אוכל לשם תיאבון, לשם סעודה, וגם זו כמות קטנה למשל הפירורים של הביסלי שנשברו ובקרקעית השקית. האם לברך? (מצד שני אני מרגיש רע לאכול אפילו פירור ולא לברך עליו מרגיש כמו גזל מריבונו של עולם)
תשובה: אסור להנות מהעולם הזה ללא ברכה ולכן אף על דבר מועט כפירורים יש לברך ברכה ראשונה. (משנה ברורה סימן רי, ס"ק ג)
שאלה: הצבא והמדינה:! אני מנפגעי גוש קטיף והאסון הזה פגע בי קשות ברבה מישורים. אני אישית עשיתי צבא רגיל ותרמתי, ובתחילה הייתי מאמין בצבא הגנה לישראל וחשבתי לשלוח את בניי ולחנכם לשרת. אך אחרי האסון התחלתי לחשוב מה יהיה על ילדינו שישרתו ושוב יגיעו למצב דומה בעתיד, אף אחד לא יכול להבטיח שתרחיש דומה לזה לא יקרה שוב. יהודים יגרשו יהודים יהודים יכו יהודים, אחים יפגעו באחיהם. אני בפרשת דרכים, האם לחנך את ילדנו לשרת או שכבר לא "לדחוף" ולהוביל לכך, בפרט שאני מחנכם לדרך של אהבת התורה ויש אותה ב"ה. (אופציה שליבי נוטה אליה כרגע) מבקש עיצה והדרכה בנושא,
תשובה: אני מבין היטב את תחושותך. מי שהשתתף בגירוש מגוש קטיף עשה כמה עבירות חמורות ואם הוא לא מתחרט ומתקן את מעשיו מי שנפגע ממנו לא צריך לסלוח לו. לפי דעתי עלינו לחנך את ילדינו לשרת בצבא ולחנך אותם לשמור על מצות התורה. והתורה אוסרת גרוש יהודים מבתיהם ומסירת המקום לנוכרים. וכאשר יש סתירה בין פקודות הצבא ובין מצות התורה מחויבים למצות התורה. וככל שירבו החיילים שיכריזו שהם לא יעברו ח"ו על מצות התורה. כן יובטח שלא יהיו פקודות כאלה שמנוגדות לתורה.
שאלה: סעודת הודייה ונשמת כל חי: הבטחתי בלי נדר לכבד 10 נשים בסעודה ולקרוא בפניהן "נשמת כל חי" אם תתמלא בקשתי עבור בן משפחה שלי. ואכן השבח לאל, התמלאה בקשה אחת מתוך שתיים שביקשתי באותה הבטחה. האם עליי לממש מיד את הסעודה או עדיין לא? חשוב לציין שלמדתי לבקש בקשה אחת בכל הבטחה כזו, אך כיצד לנהוג כעת?
תשובה: כיון שאמרת כן בלי נדר הרי ודאי שאין נדר בדבר, אך טוב לקיים את מה שהבטחת. לכן, טוב תעשי אם תקיימי סעודה לעשרה אנשים ותאמרי נשמת כל חי.
שאלה: המושג "תינוק שנשבה" שייך גם לגויים?: שמעתי במקום אחד כי מושג "תינוק שנשבה" שייך גם לגויים. האם זה נכון? אם כן, איזה מקור יש לדעה זו?
תשובה: לא שמעתי על דבר כזה. תינוק שנשבה הוא יהודי שגדל כתינוק אצל הגוים ואינו יודע כלל על המצוות, ולכן כשיגדל ויבין יש מחלוקת בתלמוד אם חייב להביא קרבן חטאת או לא. הרמב"ם פוסק שחייב קרבן אחד, אך יש בגמרא מי שרוצה לומר שנחשב כאנוס ופטור. אצל גויים שחייבים במצוות בני נוח אי אפשר לומר שהוא אנוס כי לא ידע, שהרי הם מצוות שכליות, שהרי גם אדם שנולד במדבר מבין שאסור לרצוח או לכפור במציאות השי"ת ולכן יהיה חייב היות ויצא מגדר טיפש, בשונה מאצל יהודים שאדם לא יכול להגיע בשכלו לבד למצוות השבת וכדומה, ולכן יש צד שאנוס.
שאלה: סדר עדיפויות בהפרשת מעשר כספים: אודה לרב אם יבהיר מהו סדר העדיפויות במעשר כספים. ככל הידוע לי: א. הורים. ב. ילדים מגיל 6. ג. אחים ואחיות. אני מכיר אחים שמרויחים יפה עצמאים וקובעים עיתים לתורה, ואין לי ספק שנותנים צדקה בעין יפה כמו לארגון משניות וכו, ואולם לאחותם - אם ל-12 ילדים הטובעת בחובות בכל מקום לא עולה על דעתם לעזור. ובפרט בדורנו שיש ריבוי של מוסדות וארגוני צדקה שמפציצים את תיבות הדואר בעזרה לעניינם, יוצא שרבים שוכחים את הקרובים הקודמים. שמעתי מרב אחד, שיש לתת בין רבע לשליש לכל מיני מטרות צדקה, אבל את הנתח העיקרי -לפחות שני שליש לקרובי המשפחה שנזקקים. לעניות דעתי, יש לעורר את כולם שיתחילו לבדוק מה קורה עם קרוביהם, בפרט אם מדובר במשפחות ברוכות ושומרי מצוות, כי לפעמים מחמת בושה אינם מבקשים, וכך הכסף עובר לכל מיני ארגונים.
תשובה: נכון הדבר שיש להקדים לתת צדקה לקרובים ואחריהם לרחוקים. ואולם יש עוד שיקולים בהעדפה אם למשל הקרובים אינם מנהלים את חייהם נכון, ותמיד הם בעלי חובות וכמה שעוזרים להם הם תמיד נשארים באותו מצב. ולעומת זה אחרים שמקבלים צדקה זה משנה את מצבם לטובה יתכן שיש להעדיף את האחרים על פני הקרובים. אך בדרך כלל יש להקדים את הקרובים על הרחוקים.
שאלה: עירוב מים במיץ ענבים כרמל לקידוש והבדלה: אם יש לי רק עבור חלק מהשיעור מיץ ענבים להבדלה והוא טבעי לגמרי. האם מותר לערב קצת מים להשלמת השיעור?
תשובה: אם זה רק מעט מותר.
שאלה: קרוקס כנעלי שבת: לאחרונה רבו המשתמשים בנעלי קרוקס מפני נוחותם. האם ראוי כי נעלים אלו ישמשו את האנשים גם בשבת מפני כבוד השבת, ולו מפני הסברה כי נעל אשר מותרת ביום ט באב מפני האבל לא תהיה ראויה לשבת, כי יצא תרתי דסתרי בענין?
תשובה: מבחינה הלכתית תלוי במנהג המקום. אם נעלים כאלו נהפכו להיות נעלים מכובדות והולכים איתם גם לחתונות או לארועים חשובים אחרים אי אפשר לאסור ללכת בהם בשבת. אם רגילים ללכת בהם רק בשפת הים אזי אין בכך כבוד שבת וראוי ללכת במנעלים מכובדים.
שאלה: נישואין לאשה עם בעיית פוריות: האם מותר להתחתן עם אשה שתצטרך לעבור טיפולי פוריות?
תשובה: קשה לתת תשובה בלי לדעת את כל הפרטים. טיפולים היום נחשבים כדבר מקובל ולכן יש מצבים שמותר ואפילו מומלץ להתחתן למרות שיודעים שיזדקקו לטיפולים. יש גם להדגיש שכל זוג, גם זוג צעיר, יכול להזדקק לטיפולים ואין לצפות לזה. אם יש שאלה על מקרה מסוים כדאי לפנות לאחד מרבני מכון פוע"ה 026515050 והוא ישמח לייעץ לך.
שאלה: בר מצווה לילד ממוצא אתיופי: 1. אני מלמד ילד ממוצא אתיופי לקרוא בתורה לקראת בר המצווה שלו. האם הילד חייב לטבול במקווה כדי שיוכל לעלות לתורה וגם לקרוא, והאם מותר לו להיות חזן? יש לציין שהוא יליד הארץ ועבר ברית מילה כשנולד. איני יודע מה המצב אצל הוריו מבחינת גיור, טבילה וכד, אך הם מנהלים אורח חיים דתי. 2. האם מותר לבת כהן להתחתן עם בחור ממוצא אתיופי, ולכהן מותר להתחתן עם בת ממוצא אתיופי?
תשובה: אם אמו עברה תהליך גיור לפני הולדתו הוא יכול לעלות לתורה לכל הדעות. אם לא, אזי אם הוא כבר בן שלש עשרה והוא מקיים מצות הוא יכול לטבול בפני שלושה דיינים והוא יוצא מכלל ספק.
שאלה: קטן בהר הבית: 1. האם כדאי להביא ילדים קטנים להר הבית. ובאלו גילים ומה לגבי בנות? מצד אחד רוצים לקרב ילדינו לקודש מצד שני אולי זה יפגע בהרגשת ייראה מהמקום. כמובן מדובר בילדים שיודעים להיות שקטים כשצריך. 2. האם יש איסור נעליים בהר הבית על קטן מתחת גיל חינוך? 3. עד איזה גיל מותר לבנים ולבנות להיכנס בלי טבילה?
תשובה: בנות - עד גיל בת מצווה בלי טבילה, ובנים מגיל 9 - נוהגים להטבילם לחומרא לפני שעולים. נשים מעל גיל בת מצווה - אומנם יש אפשרות למציאות הלכתית שתעלנה, אך ההוראה לציבור הרחב הוא שנשים לא תעלנה, אבל ילדות יכולות לעלות בלי בעיה.
שאלה: חתונה של ספק ממזרות: בקרוב תהיה במשפחתנו המורחבת חתונה שבה הכלה היא בת דוד שלי. העניין הוא, שלאחרונה שמעתי דיבורים על כך שבכלל לא ברור אם הכלה היא אכן הבת של הדוד שלי, שכן בתקופה בה היא נולדה האמא שלה הייתה גם עם גבר אחר, וזה גם מה שהוביל לגירושין שבאו אחר לידתה. כך שלפי הדיבורים במשפחה לא ברור אם היא מהדוד שלי או מגבר אחר ואז ממזרת. שתי שאלות לי: 1. מבחינת החתן והכלה, מה צריך לעשות? 2. מבחינת האורחים והמשפחה, האם מותר להשתתף בשמחה (לברך בשבע ברכות וכד ) של ספק ממזרות?
תשובה: אם באותה תקופה היא עדיין חיה עם בעלה ולא עזבה את ביתו וגם ניאפה עם אחר הבת בחזקת בתו של בעלה, אך אם הבעל טוען שזו לא בתו כי לא היה לו קשר עם אשתו לחלוטין באותה תקופה אז יש בעיה. החתן צריך כמובן לבדוק היטב עם מי הוא מתחתן גם בשאלה זו. וגם הכלה צריכה לברר זאת כי אם היא אסורה גם עליה חל האיסור. על כל פנים ספק ממזרות יש בזה איסור דרבנן.
שאלה: יחיד בתפילת מוסף: האם היחיד מתפלל תפילת מוסף? מהן זמניה לפי ההלכה?
תשובה: יחיד מתפלל תפילת מוסף. בדרך כלל מתפללים אותה מיד לאחר שחרית. ניתן לאחר אותה עד לסוף שעה שביעית (שעה זמנית). שולחן ערוך אורח חיים סימן רפו.
שאלה: צניעות וקדושה: אני ממש מבקש שלא תפרסמו את שמי, כי מרוב הבושה שאני נכשל באיסורי תועבה באינטרנט אני מתבייש שיפרסמו את שמי. שאלתי היא כזאת, אני מתחזק, ואני הולך לשיעורי תורה, וגם לומד תורה ושומר על המצוות, ומשתדל לשמור על קלה כבחמורה, אך אני תמיד נכשל באינטנרט ומגיע ממש לשאול תחתית ופשוט מכשיל את עצמי שוב ושוב. ואני אומר לעצמי שוב ושוב שאני לא אכשל אבל אני נכשל שוב ושוב. מה לעשות, יש עצה איך להפסיק לראות את זה?
תשובה: לצערנו לא רק אתה נכשל אלא זו מגפה של ממש. וכבר לימדו אותנו חכמים שיצר הרע חזק מן האדם, ו במסכת קידושין (דף ל עמוד ב): "ואמר ר"ש בן לוי: יצרו של אדם מתגבר עליו בכל יום ומבקש המיתו, שנאמר (תהלים לז): צופה רשע לצדיק ומבקש להמיתו, ואלמלא הקב"ה עוזרו אין יכול לו, שנאמר: אלהים לא יעזבנו בידו". ולכן, ראשית הנפילה היא במחשבה שניתן לגבור על היצר ולא ליפול שוב בלי סיוע מיוחד. זו טעות. היום כאשר המחשב זמין לכל אחד ובלחיצת כפתור כל התאוות השפלות של היצר הרע נפתחות לפניו כמעט ואי אפשר שלא ליפול. וכבר אמרו חכמים (במסכת ברכות דף לב עמוד א): "אמר רבי חייא בר אבא אמר רבי יוחנן: משל, לאדם אחד שהיה לו בן, הרחיצו וסכו, והאכילו והשקהו, ותלה לו כיס על צוארו, והושיבו על פתח של זונות, מה יעשה אותו הבן שלא יחטא? ". ואם על פתח של. אי אפשר שלא לחטוא - מה יהיה כאשר הן נכנסות אליך הביתה דרך המחשב? ולכן ראשית התיקון היא, בהבנה שהזמינות הבלתי נסבלת של אתרי תועבה לא יכולה להשאר כמו שהיא. כל עוד האתרים יהיו זמינים - כמעט ואי אפשר שלא ליפול שוב. ואי אפשר לסמוך בענין זה על היראת שמים שלך. אתה צריך תוכנת חסימה טובה (מוטב של "רימון") שתכפה עליך להתרחק מן האתרים הללו. בקש מהוריך להתקין תוכנת חסימה למחשב. אין מה להתבייש ולא צריך לספר מה קרה, פשוט לומר ששמעת שיש דבר זה וכדאי להתקין. בנוסף, צריך להעביר את המחשב למקום מרכזי בבית בו לא ניתן לגלוש מבלי שאחרים יראו להיכן אתה גולש. ובכלל במחשב ללא תוכנת חסימה, כתבו כבר רבים, שיש לנהוג כמו בדיני ייחוד - כלומר: שאסור לגלוש בו במקום ש"מתיחדים איתו". כמובן שלא די בסור מרע, ובנוסף להרחקות אלה צריך גם להוסיף בקודש כנגד הרע וכך הטוב ינצח. וצריך לדעת שעיקר החטא של עריות מתחיל מן המחשבה. וכמה שהאדם עוסק בו יותר וחושב עליו יותר - ואפילו אם הוא חושב כיצד להנצל ממנו - סוף סוף הוא חושב עליו - וקרוב לנפילה. והעצה היא למלאות את עולם המחשבה במחשבות של קדושה או במחשבות על דברים חיוביים אחרים, וכל פעם שעולה מחשבה רעה להתאמץ להפנות את המחשבה לדברים אחרים - ואם הם בקודש מוטב. וככל שתחשוב על זה פחות גם תיפול פחות. בהצלחה, ו
שאלה: קטנוע באמצע המדרכה: אם יש קטנוע שחונה על המדרכה ואני בטעות הפלתי אותו והזקתי לו האם אני חייב או פטור מצד זה שהוא חנה במקום שבו אני אמור ללכת?
תשובה: היות ומקובל הדבר להחנות אופנועים על המדרכה היה עליך לצפות דבר זה ולהסתכל בדרך שלא תגרום היזק בהילוכך, ולכן עליך מן הדין לשלם על הנזק. אולם, היות ואף נהג האופנוע לא נהג לגמרי כשורה שהרי החנה במקום האסור לו, הטוב ביותר הוא שתגיעו לפשרה ביניכם. הרב ניר אביב מקורות: בבא קמא דף כז., שו"ע חו"מ סימן תי"ב סעיפים א-ב.
שאלה: נסיעה באוטובוס אחרי סיום קו: אני נוסע מעבודה עם האוטובוס האחרון, בסביבות השעה 11 בלילה. התחנה הקרובה לביתי בערך 10-15 דקות הליכה אולם כשאוטובוס מסיים את הקו ומוריד אנשים בתחנה האחרונה הוא נוסע לתחנה מרכזית בדרך הרבה יותר קרובה לביתי. האם מותר לי לבקש מהנהג להשאר איתו אחרי שהוא מסיים קו ושיעצור לי במקום הקרוב לביתי?
תשובה: מותר לבקש, הנהג לא חייב להסכים. איני רואה שום בעיה לבקש מהנהג לעשות טובה אם הוא נוסע לשם בלאו הכי.
שאלה: יחס ההלכה למצב הגרושים במדינת ישראל: מה דעת כב הרב על מצב הגרושים בישראל. מצד אחד, הולכים לפי חוקי המדינה כך שהגבר לא מקבל את מה שמגיע לו לפי ההלכה וצריך להתחלק הכל חצי חצי, מצד שני, לוקחים רק את הקטע של ת המזונות ורק הגבר צרך לשלם. וכך יוצא עוות נוראי שאפילו אם האישה מרוויחה הרבה (לפעמים אפילו בזכות הגירושים כי עכשיו יש לה ימים חופשיים לעבוד כשהבעל שומר על הילדים) הגבר צריך לשלם לילדים. ומה שיוצא שבעצם גבר גרוש שמרוויח 5,000 ש"ח בחודש צריך לשלם יותר ממחצית לת מזונות ובעצם לא יכול לבנות חיים חדשים. מה דעת ההלכה על כך ולמה לא מנסים לשנות החוק בכנסת?
תשובה: אכן צריך לשנות את החוק במדינה ולעשות אותו שויוני. כעת החוק מקפח את הבעלים. לפוסקים אין דרך לתקן כי מי ישמע להם.
שאלה: כשרויות בד"צ: מצד אחד אומרים שהדתיים לא פחות מקפידים במצוות אבל מצד שני הרבה לא אוכלים רבנות כי זה לא מספיק כשר אלא רק כשרויות מהדרין וכל הבדצי"ם זה בעצם חרדים. אז למה אין בדצים דתיים? האם זה לא מראה על כך שהחרדים יותר מקפידים בכשרות ועובדה שכל הדתיים החזקים גם אוכלים רק בד"ץ?
תשובה: לשאלתך למה אין כשרויות מהדרין של דתיים שאינם חרדים, התשובה היא שהציבור הדתי עוסק בהרבה מצוות בהידור, כמו מצות ישוב ארץ ישראל ששקולה ככל המצוות, וסומך על המהדרין בעניני המזון של הבדצי"ם המהדרין החרדים. אכן יש להניח שכאשר הציבור הדתי המהדר בכל המצות יגדל יותר בכמות יקומו גם כשרויות מהודרות על ידו.
שאלה: לימוד טור לתלמיד בישיבה תיכונית: רציתי להתיעץ עם הרב בלימוד הטור. בעז"ה אני עוד כמה שנים גומר ישיבה תיכונית ובלנ"ד אלך ללמוד במרכז הרב. חשבתי ש ר ערב אלמד טור בית יוסף על הסדר מההתחלה. מה הרב חושב על זה?
תשובה: אתה צריך להתייעץ עם רב שמכיר אותך ואם הוא ימליץ לך לעשות זאת תעשה ותצליח. כמובן, שלימוד טור הוא לימוד חשוב מאד אך השאלה היא אם לך בגיל שלך זה הלימוד הטוב. ועל זה יכול לענות רק הרב שמכיר אותך.
שאלה: ניחוש במטה: האם מותר ליהודי לעסוק ב"ניחוש במטה" (dowsing באנגלית), האם יש דקויות בעניין? הסבר על השיטה - שיטה לגילוי מים, מחצבים, אדם שהלך לאיבוד או גופת אדם שנעלמה. שיטת האיתור היא על ידי מטוטלת או על ידי "מטה הנחש", מקל עם שלוש קצוות. על ידי מעבר על מפה עם המטוטלת או "מטה הנחש" אמורה המטוטלת לרעוד בנקודה שבה התשובה חיובית לשאלה שנשאלה
תשובה: לכאורה היות וזה לא דבר שמסתבר ע"פ ההגיון בדרך רציונאלית יש להמנע מזה מדין "לא תנחשו" אך אני לא רוצה לקבוע מאחר ואינני יודע בדיוק במה מדובר. כתוב בתורה "תמים תהיה עם ה' אלוקיך", שלא להגרר אחרי כל מיני דרכים מיסטיות כדי לדעת את העתיד ולקבוע דברים על פיהם.
שאלה: פומפיה לבשר וחלב: השתמשתי בפומיפיה בשרית ודאי (היה הפסק לפחות 24 שעות מהבשר והדחה עם סבון) לגרוד גבינה צהובה קשה (קרה) מה דין הפומפיה?
תשובה: לשטוף היטב וניתן לחזור להגדירה כבשרית.
שאלה: שרצים בפרק שירה: בפרק שירה מופיעים שירתם של ה שרצים ושל אלים שבשרצים. איזה חיות נכללות תחת הקטגוריה שרצים, ואיזה תחת אלים שבשרצים?
תשובה: שרצים ההכוונה לחיות השורצות על הארץ. וכן מפרש רש"י על הפסוק בבראשית (פרק א פסוק כ ) "ויאמר אלקים ישרצו המים שרץ נפש חיה ועוף יעופף על הארץ על פני רקיע השמים". שרץ - כל דבר חי שאינו גבוה מן הארץ קרוי שרץ. בעוף - כגון: זבובים. בשקצים - כגון: נמלים וחיפושין ותולעים. ובבריות - כגון: חולד ועכבר וחומט וכיוצא בהם, וכל הדגים. אילים הוא לשון חוזק, והכוונה לחזקים שבשרצים. "מי כמכה באלם ה' מי כמכה נאדר בקדש נורא תהלת עשה פלא". (שמות פרק טו פסוק יא). ופירש רש"י: באלם - בחזקים, כמו (יחזקאל יז יג) ואת "אילי הארץ לקח", (תהלים כב כ) "אילותי לעזרתי חושה".
שאלה: צורת הקשר בתפילין: 1) למה יש שני סוגים, ומה ההבדל בין קשר מרובע בתפילין של ראש לבין קשר בצורת יוד? 2) למדתי מאבי לקשור תפילין של יד בכף היד בצורה מסוימת שלא מצאתי כמותה אצל אף אחד אחר. גם סבא שלי קושר כך, וכל המשפחה של אבא שלי. האם אני צריך לשנות את הקשר לקשר מקובל יותר או לשמור את המסורת? אם צריך לשנות, לאיזה נוסח? מדוע צורת הקשר שונה?
תשובה: 1) הקשרים יוצרים יחד את האותיות משם השם ש-ד-י, ויש 2 מנהגים כבר מדורות קדמונים בצורת הדל"ת (אם נוצרת בקשר או מסביבו). 2) אין בעיה, לא חייבים דווקא לפי המקובל אצל כולם, נוהגים שיצא בכריכות שי"ן.