LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הזמן המוקדם ביותר להנחת תפילין בהולנד: שאלתי מחולקת לשניים ברשותכם : 1. אני חי בהולנד וזמן הזריחה כאן כעת הוא בסביבות 8:50 בבוקר וזמן השקיעה הוא בערך 16:30 בימי החורף, אני מתחיל לעבוד ב-8:30 בבוקר האם מותר להניח תפילין לפני שהשמש זורחת באמסטרדם? או שעליי להניחם רק לאחר הזריחה (משמע בעבודה)? 2. הנחתי בטעות גמורה תפילין ביום שבת והתפללתי כאילו זה יום ראשון רגיל כולל ברכת "יום האחד בשבת קודש", הבנתי באותה השבת בערב שטעיתי, יום א למחרת התפללתי רגיל. מה הדין לגבי זה? מראש, בכבוד רב.
תשובה: לשואל, 1. ניתן להניח תפילין עוד לפני הזריחה, כאשר יש כבר תאורה חלקית מאור השמש. ההגדרה בגמרא לזמן זה היא "משיכיר את חברו הרגיל עמו במרחק ד' אמות", כלומר, האם האור מספיק לזהות מכר שעומד במרחק שני מטר ממך. בארץ ישראל מקובל לאמוד זאת בסביבות 50 דקות לפני הזריחה, אך החישוב איננו אחיד לכל זמן ומקום אלא בהתאמה למיקום השמש, דהיינו כאשר השמש נמצאת כ- 12 מעלות מתחת לאופק (על עיקרון זה, שהשיעור משתנה לפי הזמן והמקום, ראה בספר 'בירור הלכה' מאת הרב זילבר, ח"א סי' יח ובספר 'זמנים כהלכתם' עמ' שנה-שנז, ושם דעות שונות על האומדן המדויק, ועיין גם 'זמני ההלכה למעשה' עמ' 19-20, שקבע על פי נסיונות את הזמן המתאים ל- 11.5 מעלות מתחת לאופק). בהולנד כעת זה בערך בשבע וחצי (שעון חורף), כשעה ועשרים דקות לפני הזריחה, ראה באתר זה: 2. לשאלתך על הטעות בתפילת יום חול בשבת, אין כעת מה לעשות מלבד לבדוק מה היה הגורם לטעות וכיצד היה ניתן למנוע אותה, למשל - להקפיד להתפלל עם הציבור ולא ביחידות. באופן כללי מי שמתפלל תפילה של יום חול בשבת לא יצא ידי חובת תפילת העמידה (תפילת שמונה עשרה), ואם הטעות מתגלה כבר במוצאי שבת צריך להתפלל את תפילת ערבית של מוצ"ש פעמיים: הראשונה עבור תפילת ערבית של מוצ"ש והשניה כתשלומין על תפילת מנחה של שבת (אך הנוסח יהיה כמו תפילה של יום חול, ובלי "אתה חוננתנו" - שו"ע סי' קח ס"י). אך תפילת "תשלומין" אפשרית רק בזמן של התפילה הבאה בתור (הפסיד שחרית - מתפלל מנחה פעמיים, מנחה - ערבית פעמיים, וכן הלאה), ואם כבר עבר זמנה של התפילה הבאה - אין עוד אפשרות ל"תשלומין". הערה בשולי הדברים על הניסוח שלך "ברכת יום האחד בשבת קודש": אמירה זו איננה "ברכה". רק קטעי התפילה שפותחים או מסיימים במילים "ברוך אתה ה'" הם "ברכה". אמירת ברכה בזמן שאיננו מתאים לה כלל היא אכן בעייתית ("ברכה לבטלה"), והתיקון העיקרי לכך הוא כאמור, לבדוק מה יש לעשות כדי שהמקרה לא יישנה. לעומת זאת אמירת נוסח שאינו "ברכה", גם אם הוא שגוי ובלתי מתאים כעת, איננה באותה דרגה של בעייתיות.
שאלה: הדיוק הנדרש בתפילת ותיקין: לרב אנו גרים בצפת, ב"ה הרים וגבעות לרוב. בבית הכנסת יש לוח שנה ובו כתוב את זמני הנץ בקפיצות של 15 שניות. למשל: 06:30 06:15 05:45. כשמגיעים לזמן של הנץ, החזן מתעקש לומר "ה שפתי תפתח." בדיוק על השניה!! (שכתובה בלוח שנה) יש על זה ויכוחים לפעמים. וגם שמעתי שפעם חיכו בגג בית הכנסת לשמש וזה גרם לגוים לחשוב שאנו מתפללים חלילה לשמש, עמוד וביטלו את זה. השאלה היא, אם באמת הש"ץ נוהג נכון, או שאפשר כמה שניות אחורה קדימה מהזמן הכתבו בלוח השנה. הרי ממילא, חישבו את השעה, בדיוק של 15 שניות.
תשובה: לשואל, שתי הקדמות: א. בהלכות בית הכנסת יש להתייעץ עם רב בית הכנסת, ואני עונה בהנחה שאין רב. ב. אין צורך להתווכח. דברי חכמים בנחת נשמעים, פעם אחת, ואם זה לא עוזר - המשכיל בעת ההיא ידום והנח להם לישראל. לשאלתך, אם היה ידוע הזמן המדויק של הנץ החמה יש אכן עניין לדייק "על השניה", כפי שעולה מלשון רבינו יונה (על הרי"ף ברכות ה ע"א): "דותיקין מפני שהיו משערין בדקדוק היו מצמצמין ומכוונין שמיד כשיגיעו לגאל ישראל תהיה הנץ החמה, ושאר בני אדם אינם בקיאין לשער כל כך". אך כאשר אינכם רואים בפועל את הנץ אלא הוא משוער ומעוגל, אין טעם לדקדק בשניות ספורות לכאן או לכאן.
שאלה: ישן, ועבר זמן סעודה שלישית: אם אדם ישן בצהרי יום השבת, וקם לאחר השקיעה. והוא נמצא בזמן שבין "בין השמשות" ל"צאת הכוכבים" האם יכול לאכול כזית לחם כדי שיחשב לו סעודה שלישית. או שהפסיד המצוה?
תשובה: נראה מדברי המשנה ברורה בסימן רצ"ט שאם לא אכל סעודה שלישית אפשר גם אחרי השקיעה ובלבד שלא יהיה סמוך לצאת הכוכבים.
שאלה: הדלקת נר חנוכה בדירת רווקות: מה דין רווקה ספרדיה שלא סמוכה מבחינה כלכלית כלל על הוריה ויש בדירה בנות אשכנזיות שמדליקות האם צריכה יכולה להדליק?
תשובה: לשואלת, באופן כללי רווקה שגרה בפני עצמה צריכה להדליק בעצמה גם אם היא מעדות המזרח (לגבי רווקה שתלויה כלכלית בהוריה הדין שנוי במחלוקת, אך כאשר איננה תלויה בהם הדבר ברור). לאור זאת, ומאחר שהיא איננה אורחת בדירה זו אלא דיירת במעמד שווה לכל האחרות, נראה שגם השתתפות כספית בנר שלהן לא מועילה להוציא אותה ידי חובה ועליה להדליק בפני עצמה ו מקורות: על החיוב ראו מקראי קודש לרב הררי עמ' קיד הערה צ, והרחבתי בתשובה בעבר על הדלקת נרות בדירת בנות שירות לאומי. על האפשרות להשתתפות כספית בנר אחד בין דיירים במעמד שווה ראו ביאור הלכה סי' תרעז ס"א ד"ה עמו ובספר 'ברית אברהם' (לרב אברהם דניאל) ח"ג עמ' קפג-קפו.
שאלה: זכויות יוצרים: לכאורה המצב של זוטו של ים לא נוצר ע"י הגזלן בעצמו אלא המצב הכללי שהרבה אנשים לוקחים, האם זה לא משנה את הדין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "העתקת דיסקים וקלטות מדין "זוטו של ים"
תשובה: זוטו של ים הוא נחשול מים (מעין צונאמי) ששטף חפצים שונים וגרם לכך שהבעלים התיאשו לכן מותר ליטול את החפצים לא הנוטלים גרמו ליאוש אדרבה היאוש שנגרם ע"י כוח עליון מאפשר להם לקחת אך בהעתקת קלטות בני אדם שנטלו ללא רשות הם הגורמים ליאוש וכבר נאמר על כגון דא גזלנים שכמותך כבשוה
שאלה: שמיטה באיזור חולות חלוצה : שמעתי שבאזור חולות חלוצה יש דין וגדר מיוחד בשמירת השמיטה, האם זה נכון וא"כ מה ההגדרה של אזור זה ומה ההשלכות לגבי שמירת השמיטה וקדושת הפירות?
תשובה: האזור מוגדר כעולי מצרים. דינו שאסו לעבוד אבל אין שם איסורי ספיחין אבל הגידולים יש בהם קדושת שביעית. פרטים אפשר למצוא באתר מכון התורה והארץ וכן באוצר הארץ. שבוע טוב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כשרות חוט דנטלי: הרב. לא הצלחתי להבין האם תשובתו של הרב אמורה דווקא כלפי מוצרים השייכים לחברת ORALB או שמתייחסת לכל סוגי החוטים הדנטליים. גם אני קניתי חוטים דנטלים בטעם מנטה של חברת PLACKERS. מכיון שלא הופיעה חותמת כשרות על עטיפת המוצר, ניסיתי לברר עם הרבנות הראשית כשרותו. הרבנות לא הכירה את המוצר המדובר. ודאי שלהבא אחפש מוצרים כשרים, אך האם מכיון שכבר קניתי את המוצר הנ ל, ניתן להשתמש בו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות חוט דנטלי"
תשובה: וברכת ד' מבירור שעשיתי אז היה לגבי החברה המצוינת, אבל אני זוכר שאמרו לי שגם בשאר החברות אין איסור ממש, אבל יש לעיין על הרכיבים שאין שם רכיבים אסורים. שבוע טוב. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: נידוי וחרם של אבא: מה הדין אם אבא אמר לבנו שהוא מנודה ומוחרם בפני אח אחר והאמא וזאת עקב מתח שהיה בינהם עד שהאבא טען שזה משום שהבן לא מכבדו? מצב האב אינו בריא כל כך ואפילו גבולי מדובר באמירה שודאי היתה מתוך כעס אבל האבא טוען שהיה בשפיות ועשה זאת לטובת הבן (האח שהיה במקום אינו סובר שהיה מתוך שפיות).מה הדין? מה צריך לעשות האם לחשוש או לא.
תשובה: צריך לחשוש ולבקש מרב שיעשה התרה כמו שעושים התרת נדרים ובתנאי שיבקש את סליחת האב מקודם.
שאלה: תפילין הם מוקצה בשבת?: האם בתי תפילין או כתובה הם לא מוקצה בשבת כי אפשר ללמוד מהם הלכות תפילין וכתובה? כי אם כך, אז גם בהמה לא תהיה מוקצה, כי אפשר ללמוד ממנה הרבה דיני שחיטה וטריפות?
תשובה: לשואל, בשו"ת מהר"י ברונא סי' מ כתב טעם זה להיתר טלטול התפילין, "דאיכא למילף מיניה כמה דינין בקשר וברצועות ובבתים ובשיני"ן וכהאי גוונא". ויש שכתבו טעם אחר, שאין איסור להניח תפילין בשבת אלא שאין חיוב (ביאור הלכה סי' לא ס"א ד"ה אסור להניח). לשאלה למה לפי זה בהמה היא מוקצה, למרות שניתן להשתמש בה ללימוד הלכות שונות, יש להשיב שהדבר תלוי בשאלה מה היחס בין השימוש המרכזי של החפץ לבין שימושו המשני להוראת הלכות. בחפצי מצווה יש יותר מקום להשתמש ללימוד הלכות, ומסתבר שגם באופן מעשי זהו שימוש נפוץ למדי, אע"פ שהוא מועט לעומת השימוש העיקרי להנחה של מצווה. לעומת זאת בהמה אינה מיועדת למצווה ולימוד, ולכן השימוש התיאורטי להוראת הלכות איננו מספיק משמעותי כדי להתיר את הטלטול. יתכן שמי שמחזיק בהמה מסוימת למטרה זו ורגיל להדריך באמצעותה אכן רשאי לטלטל אותה בשבת, בדומה לחיות מחמד (לשיטה המתירה אותם בטלטול, וכך נראה לענ"ד, ואין כאן מקומו). יתכן גם שהר"י ברונא סבר כדעת האוסרים טלטול חיות מחמד, משום שבבעלי חיים, שאינם "כלי", כל שימוש אינו מפקיע ממוקצה.
שאלה: הקמת גגון בשנת שמיטה המשמש גם כמרזב : חנוכה שמח, רציתי לשאול האם מותר להקים גגון שמטרתו הגנה מפני הגשמים והחמה בקיץ. הגגון בנוי בשיפוע והמים מתנקזים לגינה. האם באופן זה מותר להקים את הגגון בשנת השמיטה? וכן רציתי לשאול אם יש נפקות האם הגגון הוקם עבור בית פרטי או עבור בית כנסת והמים זורמים לגינה ציבורית. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: וברכת ד' עיין בלשון הרמב"ם (פ"ג ה"ט) שאין לעשות בתים לאילנות רק עד ר"ה, ומכאן שבשביעית עצמה אסור (עיין שבת הארץ פ"א ה"ה אות טו, וקונ"א בשבת הארץ, סי' ג) אלא א"כ יש הכרח לאוקמי אילנא. אם יש הכרח לעשיית הגגון והפעולה מותרת, אפשר לעשות את השיפוע שהמים ישקו את הגינה מסביב. שבוע טוב הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: פירות ערבה בשביעית: כבוד הרב אמר שאשכולית שגדלה בערבה חייבת בתו"מ ללא ברכה, ורציתי לשאול לגבי קדושת שביעית- האם יש להפריש ללא ברכה וגם לנהוג בהם בקדושה (כמובן הכוונה לפירות שחנטו בשביעית)? האם זו החמרה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תרומות ומעשרות בערבה"
תשובה: וברכת ד' לדעתי יש לנהוג שם קדושת שביעית לחומרא. מכיוון שיש דעות שזה כלול בגבולות עולי מצרים (עד אילת, ובגלל הכבוש האחרון) על כן ראוי לשמור קדושת שביעית. שבוע טוב הרב הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: נגיעה במספרה: האם יש בעיה ללכת למספרה שיש שם ספר או שצריך ספרית?
תשובה: כן, בוודאי שלא טוב שאיש יגע בראשה של אישה והיא צריכה להסתפר רק אצל ספרית.
שאלה: ברכה על ציצית שאולה: לכבוד הרב שליט"א (שו"ע אורח חיים סימן י"ד סעיף ג ) מדוע דוקא לגבי "שאלה כשהיא מצויצת" חיישינן אם הקנה לו או לא, ורק מברך על טלית המיוחדת למצוה ועוד הרבה סיבוכים, לעומת השואל טלית שאינה מצויצת שהטיל ציצית, שלפי המשנ"ב יברך (אשכנזים) בלי שום הוא אמינא שהוא השאיל שלא ע"מ להקנות? כלומר, מה ההבדל בין מצויצת לשאינה מצויצת לגבי קנין?
תשובה: לדעת המגן אברהם (סק"ה) אפשר לברך על טלית שאולה אף אם מעיקר הדין לא חייבים להטיל בה ציצית או שלא חייבים לברך עליה כמו אישה הפטורה ממצוות עשה שהזמן גרמא שלדעת האשכנזים יכולה לברך כשמקיימת את המצוה. כמו בנטילת לולב. ואכן לשיטתו, אתה צודק שאף בשואל טלית מצוייצת יכול לברך על המצוה. אולם דעתו אינה מסוכמת על כל הפוסקים להלכה, ואף המשנה ברורה שהביאו בסק"ט, נראה מהמשך דבריו בסוגיא שאין דעתו מסכמת לגמרי למג"א, וכפי שכתב בסקי"א שכתב שטוב לבקש מהמשאיל שיכוון להקנות את הטלית ולא הזכיר את דעת המג"א שבכ"מ יכול לברך, וכן נראה מדבריו בסקי"ד לגבי הלוקח טלית של חברו שלא מדעתו שלדעת המג"א יכול לברך  כמו שנשים מברכות על מצוות עשה שהזמן גרמא  ואילו במשנה ברורה נטה לומר שלא יברך. כתבתי רק עיקרי הדברים ויש עוד מקום להרחיב בסוגיא. בהצלחה.
שאלה: מצוות ראיה בימינו: הרב, רציתי לשאול כמה שאלות בנוגע למצוות ראיון, במיוחד לגבי שלושת הרגלים, אבל לא רק: 1) האם היא נוהגת בכל ירושלים בעיר העתיקה רק בהר הבית? 2) האם ניתן לקיים אותה היום? מצד חובה או מצד מנהג? 3) האם עולים בימי שלושת הרגלים להר הבית, בין אם יאמר הרב שזה חובה ומצוות עשה, ובין אם מנהג טוב, לא עוברים על "ולא יראו פני ריקם"(ברמב"ם מצות ל"ת קנ"ו)?
תשובה: מצוות ראיה נוהגת בהר הבית, אי אפשר לקיים אותה בימינו ואין איסור שלא יראו פני ריקם בזמן שאין בית מקדש. הרחבה בנושא: יש כאלה שרוצים לומר שלפי הרמב''ם מה שכתוב מקדש זה כולל את כל ירושלים, ולכן יש עניין לקחת לולב כל שבעה גם בימינו. רבי מאיר שמחה אומר שלא נכון לומר כך, אך יש כאלה שאמרו כך. הערוך לנר כתב את זה.
שאלה: אזכרה שנה לפטירה: אמי נפטרה ב א בניסן וכל אחד נותן לי תשובה אחרת לגבי האזכרה ואני כבר לא יודעת מה לעשות חלק טוענים שזו היתה שנה מעוברת ועלי לעשות אזכרה עכשיו חלק טוענים שא בניסן זה אחרי השנה המעוברת ועלי לעשות עוד חודש א. מתי באמת עלי לבצע את יום השנה? ב. האם עושים בשנה הראשונה גם ב 11 חודש וגם ב 12 חודש? היא היתה ספרדיה
תשובה: מהשמיים תנוחמו ברור שמנהגי האבלות מסתיימים לאחר 12 חודשים. שנה מעוברת אינו שייך כי אמך נפטרה בא' בניסן. בשנה ראשונה הספרדים נוהגים לעשות אזכרה ביום השנה וגם ב11 חודשים. א' ניסן ראש חודש ולא עולים לבית עלמין יש לעלות ערב ראש חודש ניסן. ואז עושים את הברכות והלימוד. וב11 חודש גם עושים ברכות.ולימוד בלבד.
שאלה: כשרות רגילה-בישולי גויים: לאחרונה, פניתי למס מסעדות ובתי הארחה ושמעתי מהמשגיח כי בנושא "בישולי גויים", הם נוקטים לפי דעת הרמ"א. למיטב ידיעתי, ברבנות נוקטים בבישולי גויים לחומרא כדעת בשו"ע. 1. האם אני צודק? ואם כן, מדוע זה לא מיושם? 2. במידה והרבנות אכן נוקטת לקולא, מה יעשו איפה כל עדות המזרח(וחלק מהאשכנזים) המקפידים על כך? כיצד נוכל לחזק את ממסד הרבנות כאשר בדבר כה בסיסי אין מענה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בכשרות רגילה הנוהל מחייב בישול לפי הרמ"א אולם ישנן רבנויות שדורשות בישול על פי הב"י. בשולחן ערוך(יורה דעה קי"ג, ד') מביא גם דעה:" ויש מי שמתיר בשפחות שלנו, ויש מי שאוסר.) ולכן יש מתירים בדיעבד להחשיב את עובדי המסעדות כשפחות כאשר ההדלקה נעשית ע"י יהודי(עיין ילקוט יוסף). הרב חגי בר גיורא
שאלה: הפסק בתפילה: הרב! בזמן קבלת שבת אצלנו נוהגים לרקוד ולשיר בין "מזמור לדוד" לבין "לכה דודי". הריקודים והשירים נמשכים די הרבה זמן. רציתי לדעת האם זה מותר, או שזה נחשב להפסק בתפילה?
תשובה: אין זה הפסק, וכך יאה לקבל פני שבת בשירה לריקודים, לעיין רבנו חננאל במסכת ב''ק דף לב ע''ב.
שאלה: קביעת מזוזה על ידי אשה גרושה: האם אישה גרושה יכולה לברך על קביעת מזוזה?
תשובה: בהחלט, מצוות מזוזה חובתה לגברים ונשים כאחד ללא תלות במעמדם האישי.
שאלה: קדושת שביעית בהיתר מכירה: הרב כתב שיש קדושת שביעית בפירות של נכרים לדעת הרב אם כך אז יש גם בהיתר מכירה קדושת שביעית?
תשובה: במכירה זה שייך לגוי ולכן אין בזה קדושה על פי הרב קוק שפסק כבית יוסף דלא כהמבי"ט (אמנם החזון איש נקט כהמבי"ט): אנחנו יודעים שמכרנו לו והקרקע שייכת לו. אבל בסתם גוי (שלא כתוב בטאבו שהקרקע שלו) ולא מכרנו לו אנחנו אומרים שהקרקע לא שלו כי קרקע אינה נגזלת וסתם קרקע של גוי בארץ ישראל בחזקת גזולה, כי עם ישראל מעולם לא התייאש מארץ ישראל - וממילא יש בזה קדושת שביעית כי הקרקע לא קנויה לגוי. אם כן, בהיתר מכירה אין קדושת שביעית ובפירות של נכרים יש קדושה.
שאלה: שתילת צמחי סרק: האם מותר לשתול צמחי סרק? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שתילה בגינה בשמיטה"
תשובה: שבוע טוב אסורה שתילה גם של עצי סרק בשביעית. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: מעשר מקצבת נכות: כבודו! אני בחורה חרדית בת 20, רווקה, גרה עם ההורים. מוגדרת כנכה ומקבלת קצבת נכות חודשית מביטוח לאומי. האם אני חייבת לתת מעשר מהקצבה? והאם אני חייבת לתת מעשר מסכום רטרואקטיבי מביטוח לאומי? אשמח לתשובה מנומקת.
תשובה: מעשר כספים הינו מנהג טוב כך הדעה המקובלת ואינה חובה. ומי שנוהג טוב שיאמר בתחילה שנותן מעשר בלי נדר,כי אם לא אומר החיוב נהפך לחיוב מהתורה מדין נדר. לעצם שאלתך: הדעה המקובלת שאלו הנזקקים לסיוע בוודאי אינם מחויבים בנתינת מעשר. וכן הדין בחורי ישיבה, סטודנטים, חיילים 'מהמשכורת' הצבאית. כיון שאת מקבלת סיוע על מנת להקל על קשיי הנכות ואם את צריכה זאת לקיומך אינך צריכה להפריש, אלא חובתך. סכום סמלי בשנה כפי שכול אחד חייב. ה' יצליח דרכך
שאלה: תשלומי ועד הבית: אני גרה בבנין משותף לחמש משפחות. משפחה אחת מחזיקה בדירה כפולה משל שאר השכנים. איך צריך לחלק הוצאות של ועד הבית - חשמל נקיון, צביעה, תיקוני הגג? הדירה כפולה נבנתה על ידי הקבלן מלכתחילה.
תשובה: ההלכה מלמד אותנו שבמקום שיש מנהג מדינה אנו הולכים על פיו (משנה בבא מציעא פרק ז ובגמרא שם. שולחן ערוך חושן משפט של"א ). בעניני וועד בית מקובל שחוק המקרקעין והאגודה לתרבות הדיור אמונים על "מנהג המדינה" ועל פיהם פוסקים גם על פי דיני התורה. לאחר ברור הנושא נמצא, שבחוק המקרקעין סעיף 58 כתוב שת ועד הבית מתחלק בין בעלי הדירות שהם השותפים לפי חלקם בנכס המשותף. זאת אומרת- הנוהג במדינה הוא שלכל דייר יש באופן תאורטי חלק בשטח המשותף באופן יחסי לאחוז שטח הדירה שלו ביחס לדירות האחרות. ולכן הת על תחזוקת השטח הציבורי, המשותף, נערך גם לפי יחס זה. לכן חלוקת הוצאות תחזוקת הבית המשותף מתחלקת לפי גודל הדירות. אמנם אם נרשם תקנון של הבית המשותף על ידי הקבלן, קודם חתימת החוזה, ובו מפורטת שיטת חלוקת ת אחרת - תקנון זה מחייב. כמו כן החוק מאפשר לדיירים על פי כללים מסוימים הכתובים בחוק, לשנות בהסכמה את שיטת החלוקה. לסיכום - חלוקת ת ועד הבית נגבית לפי גודל הדירה, אלא אם כן נכתב או הוסכם אחרת על פי כללי החוק במדינה.
שאלה: קמח מלא: קנינו חבילת קמח מלא 70 של חברת טעמן, כאשר כתוב על החבילה שהשקית "בחזקת נקי מחרקים, ללא צורך בניפוי, בתנאי שהאריזה סגורה הרמטית ובמילוי אויר". לאחר הקניה גילינו שאין וואקום בשקית, אם כי לא מצאנו שום חור בשקית. מה דין הקמח?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בשקית ממלאים חנקן למנוע התפתחות חרקים מביצים, כאשר אין חנקן קיים חשש להתלעה לכן אין לקנות, בדיעבד יש לנפות בנפה לפחות 50 מש, ויש לבדוק את הקמח שלא עבר בנפה בשולחן אור. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לימוד תורה: 1. קראתי ששעת לימוד בשבת שווה ל170 מיליון שעות לימוד ביום חול. אם כך למה ללמוד ביום חול? 2. ועוד, איך אפשר לצאת חייב בדין? קראתי שקריאת כל אות בתורה זהה לקיום תריג מצוות. החישוב קצת מיותר, אבל בכל שעה אני קורא נניח כמה אלפי אותיות. תכפיל בתריג, ותכפיל ב170 מיליון כי למדתי בשבת - איך אדם שלומד שעה אחת בשבת בכל חייו יכול לצאת חייב בדין? זה מיליארדי מצוות בכל שבת. ואם נאמר שמולן עומדות עבירות בעלות משקל גדול, אז למה מלכתחילה לדבר במספרים גדולים? הרי שכר המצוות ועונש העבירות לא נתון לאינפלציה, אין צורך "לתמחר" מצווה במיליון יחידות שכר, כשאפשר להגדיר מצווה כיחידת שכר אחת, עבירה כיחידת עונש אחת וכד. אני יודע שאני מתייחס לשכר באופן מאוד מתמטי, אבל הגדרה כי שעת לימוד בשבת שווה ל-170 מיליון שעות חול מחייבת אותי. 3. זכור לי שקראתי שתענית דיבור שווה לאלפי צומות. ומכאן השאלה למה אנחנו מחוייבים בכלל בצומות ולא בתענית דיבור של כמה שעות.
תשובה: : עיקר המנוע שלנו בחיים אינו כמה שכר או עונש יש במעשינו. אנו רוצים ללכת בדרך ה' לעשות טוב לנו וטוב לעולם כולו. הציורים של שכר ועונש בצורות השונות שלו נועד בכדי להמשיל ובכדי להביא את דברי התורה בשפה שגם החושים שלנו יוכלו להיות החומר שמוכן להשתעבד לעולה של התורה. הציור שהכמותי של השכר אינו תופס בעולם הבא שהוא עולם של רוח. העיקר הוא שזמן השבת הינו זמן תמציתי ותרכיזי שבו נגייס את עצמנו כמה שיותר לדבקות האלוקית. אולם גם למוד בזמן החול יש מעלה אחרת שזה בחינה של מצוות קלות שאדם דש בעקביו והמקיים אותם מראה שאפילו הפכים הקטנים נעשים על ידו באותה דבקות כמו הדברים הגדולים וזאת מחיבתו הכללית לכל דבר שבקדושה.
שאלה: יהדות לעומת דתות אחרות: אנו מבדילים את היהדות משאר הדתות גם בכך שאנו לא כופים דבר, זוהי דת האמת וה הנצרות והאסלאם למשל כופים את הדת שלהם בדם, במסעות צלב ובפיגועי התאבדות נגד הכופרים ורק אנחנו דרכינו דרכי נועם. ומצד שני, גם אנחנו מצווים להכרית את עמלק, למרות שהוא לא מהווה סכנת חיים בשבילנו (ואם תגיד שהוא סכנה רוחנית, הרי שגם האיסלאם יכולים לומר שאנו סכנה רוחנית בשבילם, ואז מה השוני?). ידוע לי שהמצווה לא רלוונטית כיום, אבל אני מדבר על העיקרון, שיבוא לידי ביטוי בימות המשיח. בחטא העגל צווינו לחגור איש ירכו ולהרוג את אחיו. אליהו הרג את כל נביאי הבעל (כן, היתה עליו ביקורת, אבל בכל זאת, הרי זה הרג בשם הדת!) איך אנחנו מסבירים פעולות כאלו?
תשובה: : התורה אינו באה להפיץ את האמונה באלימות וכוח. כל השימוש באלימות הוא רק כתגובה וכמגננה לכוחות שרוצים לקום עלינו או פיזית או רוחנית ואנו מגינים על עצמנו בבחינת הקם להורגך השכם להורגו. האלימות מותרת רק כאשר ההתנהגות עלולה לפגוע לא רק בקב"ה אלא עלולה לפגוע באנושות. עמלק הוא מאיים על העולם באי קבלת הדרך ארץ הבסיסית המקובלת על כל העולם ובכך הוא פוגע באנושות. אנו יוצאים להגן על האנושות מפני ארגוני הטרור המרוכזים בלבוש עמלקי. מערכת הענישה בתורה כלפי חוטאים מישראל אינה מערכת בא הורגים על ימין ועל שמאל. כבר הוזכר במשנה שבית דין חובלנית הינה בית דין שהורגת אחת לשבע וכו'. הענישה היא מעשים נדירים שנעשים בכדי של יעברו על גבולות אדומים. מדובר גם בזמן שכל העם הולך בדרך ה' ומאמין במצוותיו ורק אחד בא ופורץ גדר פרצה שעלולה להמית מישראל לא רק אחד אלא את כל הנמשכים אחר הרע. עדיף להמית אחד ולא ימותו רבים מישראל.
שאלה: מה זה ענווה?: אברהם אמר על עצמו שהוא עפר ואפר. דוד אמר שהוא תולעת ולא איש. משה ואהרון אמרו ונחנו מה. זה הרי מגוחך. אברהם החזיר את העולם בתשובה הוא חייב לדעת שהוא יותר טוב מכל העולם הרי הוא בעברו של העולם יחיד, דוד כתב את ספר תהילים, מלך ישראל וגיבור מלחמה ומשה היה עבד ה ומסר את התורה לעם. המחשבה שהם לא מודעים לעצמם נשמעת אבסורדית. איך תלמיד חכם אמור לנקום ולנטור כנחש אם הוא חושב שהוא כלום? אין בו תורה, אין בו מעשים טובים, על מה ייקום וייטור? הוא כלום, תולעת. ואם יש בו תורה ומעשים טובים, למה הוא אומר שהוא כלום? אדם שעושה נחת רוח לבוראו הוא כלום? ובהמשך לשאלה זו: מה רע בלהיות מודע לעצמך, לדעת שאתה ירא שמיים? הרי הכל בידי שמיים חוץ מיראת שמיים, ואם יראת שמיים היא בידי אדם בלבד, למה שלא יתגאה בה? לה הכסף והזהב, לה הגבורה ולכן אין במה להתגאות בהם. היראה היא של האדם ושלו בלבד!
תשובה: : הענווה אינה התעלמות מעצמך. הענווה היא מידה שאינה מייחסת את הטוב שבך לך אלא לקב"ה שנטע בכל אחד מאיתנו ת הנטיה אל הטוב. האדם לא מייחס את מעשיו לעצמו אלא הוא כצינור להעביר את האור האלוקי דרך אישיותו. דווקא משום כך יכול התלמיד חכם להתמלא בגבורה וביכולת לנקום שהרי אין מעשיו מונעים מכוח עצמו אלא מכוח היותו צינור לשכינה. מלבד הענווה יש מידת שפלות רוח. בשפלות רוח לא מדובר רק על מה שאדם מייחס את חייו לקב"ה אלא יש בה התייחסות לכך שאנו מלאים נפילות וחולשות. כיצד אומרים זאת גדולי הגדולים. המבט האנושי הוא שמדרגת האדם היא פונקציה של היעד שאליו הוא מגיע. בודאי שנבואת משה כנבואה הזכה ביותר מלמדת על כך שמשה מתעלה מעל כל ישראל לפיכך זוכה למרגת נבואה בהירה. אולם במבט עומק משה יכול להגיד באמת שיחסית לשאר ישראל הוא פחות ערך. הכיצד? מדרגת האדם אינה נקבעת לפי התוצאות שאליהם מגיע. מדרגת האדם היא פונקציה של המקום והפרוטאנציל שהיה יכול להגיע לבין המקום שבו הוא נמצא. משה רבינו שפל רוח משום שהוא מרגיש שהוא בכשרונות שלו היה יכול להשיג יותר. משהשפל רוח גם כנגד הפחותים שבאומה משוםש אומר אותו פחות הפרוטאנציל שלו לא גבוה והמציאות שלו לא רחוקה מהחלום. אולם אצלו הפער גדול יותר שהרי משה יודע מרת נפשו ויודע שהיה יכול עוד להשיג.
שאלה: נישואים ואבלות: לכבוד הרב דודתי התחתנה בשנית לאחר שבעלה נפטר. האם יש איסור הלכתי לבעלה הנוכחי להיות נוכח באזכרה של הבעל שנפטר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אין כל איסור שהבעל החדש יהיה נוכח באזכרה. אולם אם זה מפריע לקרובים כדאי שלא ישתתף. עד ביאת הגואל, ובשמחות הרב חגי בר גיורא
שאלה: מזוזה מהגניזה: מצאתי מזוזה בגניזה שלחתי אותה לבדיקה והיא היתה כשרה האם מותר לי למכור אותה במחיר יותר זול מחדשה? רואים שהמזוזה הייתה בשימוש לפני ששמו אותה בגניזה.
תשובה: אין להשתמש במזוזה שנמצאה בגניזה. במזוזה יכולים להימצא פסולים רבים שלא ניתן לבודקם, וזה ששמו אותה בגניזה על אף שהיא נראית כשרה, מלמד שייתכן שנמצאה בה בעיה כזו. הרב יהודה חי לנזר
שאלה: סבא דבי אתונא: למדתי לאחרונה את האגדתא סבא דבי אתונא שבמסכת בכורות דף ח עמוד ב, הוא עוסק בנקודת המפגש בן עם ישראל לתרבות המערב על כל נקודות היסוד ולכן עסקו בזה רבים כמו המרש"א, המהר"ל, הגר"א, רבי נחמן מברסלב, הבן איש חי, רבי יצחק מברדיצ ב, מעין השילוח וגם קצת רבי צדוק מלובלין, הנצי"ב ויש אפילו ספרים של מאתיים עמודים שנכתבו בנושא אבל הראי"ה קוק לא עוסק באגדתא שלכאורה מאוד חשובה כי זה נקודה שסביבה הציונות הדתית מפולגת, האם יש מקורות אחרים שבהם הראי"ה מזכיר בצורה עקיפה את הנושא? ואם לא האם הרב יכול להעביר סדרת שיעורים בנושא?
תשובה: לשואל כדאי להסתכל בספרו של הרב אלנתן הורוביץ הי"ד "מלחמת התרבות", שם עסק באריכות בנושא זה לאור משנת מרן הרב קוק. נאמנה
שאלה: השם אליס: כבוד הרב ברוך השם אני בהריון ומצפה לבת. אני רוצה לקרוא לה על שם סבתי ז ל אליס שנפטרה בגיל 80 והיתה אישה צדיקה. רציתי לשאול האם מותר לקרוא בשם הזה מכיון שהוא לא שם יהודי, מצד שני הוא על שם אישה צדיקה. מראש, כרמית
תשובה: שיהיה במזל טוב, שתזכו לגדלה לתורה לחופה ולמעשים טובים, לא ראוי לקרוא בשם אינו עברי לכן הצעתי: א. לתרגם את השם לעברית. ב. לקרוא על שמה בשם שני. ב. או לקרוא בצליל דומה לשם שלה אך בעברית. ברכה והצלחה.
שאלה: רובוט למסחר בשבת: בניתי רובוט הקונה ומוכר מניות בבורסה בארה"ב.הרובוט פועל ללא התערבותי 24 שעות ביממה,האם עלי לסגור את הפעילות שלו בשבת?
תשובה: עבודת הרובוט בעצם אינה אסורה כי הוא אוטומט ורוב הקונים והמוכרים בחו"ל אינם יהודים הבעיה היא שכר שבת שאתה מרויח בשבת גם אם אינך עושה דבר חסרים נתונים על צורת הרווחים שלך האם כל מכירה מכניסה לך רווחים מיד?
שאלה: העברת שירים: הרב, 1. אם אדם הוריד שירים מהאינטרנט (בלי לשלם) אני יכול להעביר אותם אלי? 2. אם חבר קנה דיסק אני יכול להעביר את השירים אלי? אם לא, אז מה הדין בקרובים, כלומר אם אחותי קנתה דיסק האם אני יכול להעביר ועד איזה מעגל זה מגיע לדוג דודה,בן דוד, סבא וכו
תשובה: אומנם אחרי שהשירים הורדו הגנבה כבר נעשתה ואינך עובר על גנבה מהבעלים, אך אתה גורם להם נזק בכך שאינך קונה את השירים והיוצרים אינם מקבלים החזר הוצאותיהם המרובות ולא שכר טירחתם. נלענ"ד שרק המשפחה הגרעינית רשאית להשתמש בדיסק הקנוי.
שאלה: חשש לשעטנז: הרב. באילו בגדים יש חיוב לבדוק משעטנז? האם נכון לומר שהיום זה לא מצוי ולכן אין חיוב לבדוק? קניתי מעיל שברכיבים שלו מופיע 10 צמר, דיברתי עם שירות הלקוחות של החברה והם אמרו לי שהם ביררו עם הספק והצמר הוא לא צמר אמיתי וגם אין כלל פשתן בבגד. האם ניתן לסמוך על מה שהם אומרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בגדים מחויטים שיש בהם צמר או פשתים חייבים בדיקה, בגדים סרוגים שאין בהם תפירות אלא רק חוט אחד טוב לבדוק. הרב חגי בר גיורא