LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פסיקת הלכה בצבא: ישנו ספר נפוץ מאוד שקרוי "הלכות צבא". האם אני יכול ללמוד ממנו ולפסוק לפיו במשך השרות הצבאי שלי גם אם סתם ככה יש לי פוסק אחר?
תשובה: יש מי שאומר שכאשר אדם בצבא, המרא דאתרא זה פסיקת הרבנות הצבאית שספר זה מקובל עליה. אבל מ"מ כשיש מחלוקת הוא בד"כ מצין זאת בספר, ואז תוכל לשאול את הפוסק המקובל עליך כמו מי אתה צריך לפסוק באותו ענין ספציפי. עוד יש לדעת, שספר זה נכתב מתוך היכרות מעמיקה של חיי הצבא, ולפעמים לרב שמחוץ למערכת חסרים נתונים בסיסיים והבנת מורכביות, כדי שיהיו כלים לפסוק בנידון. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חיוב הבדלה לאשה: האם מותר לאישה נשואה לעשות הבדלה במקום בעלה? אם כן מה מותר לה ומה אסור לה לעשות (לשתות מיין ההבדלה, להדליק את נר ההבדלה, לברך על הבשמים)?
תשובה: כתב השו"ע בסימן רצ"ו סעיף ח': נשים חייבות בהבדלה כשם שחייבות בקידוש, ויש מי שחולק. וכתב הרמ"א: על כן לא יבדילו לעצמן רק ישמעו ההבדלה מן האנשים. לכן כדי לא להיכנס למחלוקת זו עדיף שתשמענה מהגברים, אבל אם אין גבר בבית יכולה להבדיל את כל סדר ההבדלה ולשתות מן היין. הרב רואי מרגלית. האם נשים חייבות בהבדלה? עיין בתשובות הרב דב ליאור והרב יעקב אריאל. מהו סדר הברכות הראוי לאישה שמבדילה? עיין בתשובות הרב דב ליאור והרב יעקב אריאל. בעניין ברכת "בורא מיני בשמים": האם אפשר לברך על ריח שלא אוהבים? ריח של קפה ראוי לברכה? בירכתי על טבק - זה טוב? אפשר לברך על אפטר שייב? מותר לברך על הבושם של אישתי?
שאלה: חילול מעשרות: מדוע מחללים מעשרות על מטבע ומתי? מה לגבי שנים שיש לתת מעשר שני או עני - איך להפריש ולחלל?
תשובה: בשנות אבד"ה (למניין השמיטה) מפרישים מעשר שני ובשנות ג"ו (למניין השמיטה) מפרישים מעשר עני. מעשר שני, כיוון שהוא מותר באכילה רק בירושלים ובטהרה, לכן היום מחללים את המעשר שני על פרוטה   3 אג' לערך. לכן כל המפריש תרומות ומעשרות צריך להחזיק מטבע כדי שכאשר יאמר בנוסח שהמעשר השני מחולל על המטבע המיועדת לכך בשבילי, אכן תהיה לו מטבע (פנוי לכך). כיוון שיש פרטי דינים שונים בעניין זה הקמנו במכון התורה והארץ קרן "בית האוצר". לעושה מינוי יש במכון מטבע (20 פרוטות ליום) שמיועד בשבילו. כמו כן, כיוון שהשנה מפרישים מעשר עני (ובירקות זה התחיל מא' בתשרי), יש בבית האוצר גם מינוי לנתינת מעשר עני. פרטים נוספים באתר המכון, קישורית מצ"ב. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן. מה עושים במקרה של ספיקות?
שאלה: ה  אלוקיכם אמת: כאשר אנחנו אומרים "ה אלוקיכם אמת" בקריאת שמע, אנו מצרפים את המלה "אמת" לקטע התפלה הקודם. מדוע?
תשובה: המלה אמת בעצם מתחילה את הברכה שלאחר קריאת שמע וכמה טעמים נאמרו על חיבורה לקריאת שמע: א. ענף יוסף: כיון שיש פסוק: וה' אלוקים אמת" הסמיכו גם כאן את מלת אמת לאלקיכם. ב. אבודרהם: כיון שברכה הסמוכה לחברתה לא מתחילה בברוך אא"כ יש הפסק ביניהם, ראו לחבר את תחלת הברכה לקריאת שמע, וממילא היא מתחברת לברכת אהבת עולם (קריאת שמע לא נחשבת להפסק). ג. הזוה"ק כותב שצריך להשלים לרמ"ח תיבות בקריאת שמע כנגד רמ"ח איבריו של האדם. הרב רואי מרגלית.
שאלה: האם הלכה יכולה להיקבע ע"פ המציאות?: כאשר סוגיה דנה בשאלה מתי מתעברת פרה ומביאה ראיות מכתובים, העיר אחד הלומדים: מה לי פסוקים - נצא לשדה ונראה. השיב מי מהלומדים תשובה עקרונית: הלכה לעולם לא תקבע לפי מציאות - אם אין פסוקים או דרשה שתוכיח אותה. מה דעת כבוד הרב על קביעה עקרונית זו? האם יש מקורות שמתייחסים לעניין זה?
תשובה: איני יודע למה אתה מתכון בדיוק לכן אסתפק בתשובה עקרונית ודאי שהמציאות קובעת. אלא שלפעמים המציאות עצמה מורכבת מתנאים משתנים ויש צורךבפסוק שיקבע לאיזה מצב מדויק התכוונה התורה.
שאלה: בר מצוה בראש חודש אייר: בננו נ"י יגיע בע"ה למצוות ביום ד אייר - יום הזיכרון לחללי צה"ל. כדי להמנע מספיקות הקשורים באבלות ספירת העומר אנו מבקשים להקדים ולחגוג את כניסתו למצוות בראש חודש אייר. אני מבקש לשאול האם במועד זה אין מגבלות של ספירת העומר? האם לענין זה יש הבדל בין ליל יום ראשון של ר"ח (ל ניסן), ליל יום שני של ר"ח (א אייר) ומוצאי יום שני של ר"ח (ליל ב אייר)?
תשובה: הטוב ביותר לערוך את בר המצווה בליל יום העצמאות, שהוא סמוך למועד בר המצווה. אם לא, אפשר לקיימו בראש חודש ועדיף בליל שני שני של ראש חודש שהוא א' אייר, ראשית כי הוא סמוך יותר לבר המצווה, וגם הוא חשוב יותר. ויש להקפיד שהבן יאמר דרשה (עפ"י יש"ש ב"ק שגם אם סעודת בר המצווה אינה ביומו, אם אומר דרשה הרי זו סעודת מצווה). ותקפידו שעיקר השמחה תהיה על כניסתו למצוות. לעניין תזמורת יש מחמירים ויש מקילים, והרוצים להקל רשאים, ובלבד שיקפידו שעיקר השמחה תהיה על הכניסה למצוות, וירבו בדברי תורה.
שאלה: חתונה רפורמית בספירת העומר: אני ובן זוגי עומדים להתחתן. יש בכוונתנו לערוך חתונה דתית אורתודוכסית מצומצמת, בזמן המותר לחתונות. אך בגלל שיקולים כלכליים החלטנו לעשות את חגיגת החתונה בספירת העומר (טו באייר) ולערוך חופה רפורמית רק בשביל המסיבה ולא כתחליף לחתונה ברבנות. שאלתי היא האם אורחים דתיים המוזמנים לחתונה בספירת העומר ימנעו מלהגיע? האם יש הבדל בין הדתיים, כאשר יש כאלו שיגיעו ויש כאלו שלא? מה המשמעות המדוייקת של תאריכים אלו? האם אסור לרקוד ולשמוח או אסור בכלל להשתתף באירוע מסוג זה?
תשובה: לא רק אורחים דתיים לא יוכלו להשתתף בשמחה אלא כל מי שמבין את משמעות ימי הספירה שנקבעו על האסונות שהתרגשו על עם ישראל באירופה עד השואה ועד בכלל לא יכול להשתתף בשמחה בימים אלו. עצתי לכם, היו בנים נאמנים לעם ישראל. ביום בו אתם קושרים את גורלכם זה בזו ומתחילים לבנות את דור העתיד שלכם ושלנו אל תשכחו את גורל עמנו הנצחי על שורשיו והרקע ההיסטורי שעליו זכינו לחזור לארצנו ולבנות את מדינתנו. רק על שורשים עמוקים יגדל ויתפתח אילנכם האישי ואילן האומה כולה. דחו אפוא את יום שמחתכם בשלושה ימים. או להפך - הקדימו אותו לפני פסח. ומדוע לא מוקדם יותר?
שאלה: כפפות בשבת: אני גר בקנדה שהקור הוא חזק מאוד. האם מותר ללבוש כפפות בשבת? חשוב לתת לי את המקורות בבקשה.
תשובה: כתב השש"כ בפרק י"ח הלכה ד': מותר לו לצאת וכפפות על ידיו (ומן הראוי לחבר אותן למעיל באמצעות חוט או סיכה כדי שלא יהא נושאן כדרך הוצאתן גם אם יפשוט אותן בטעות ברשות הרבים אם אין שם עירוב), וגם מותר ללבוש בגד מיוחד לכיסוי האוזנים בזמן שהקור גדול (ע"פ שו"ע סימן ש"א סעיף ל"ז). הרב רואי מרגלית.
שאלה: חתונה בשנת האבל: אבא שלי נפטר בפורים ואני הכרתי בחור ואנחנו רוצים להתחתן - האם מותר? ומה נהוג לעשות או לא לעשות?
תשובה: בספר הנישואין כהלכתם פרק ט"ז כתב: אפשר לאחר שלשים יום להתחתן אף שאת בתוך שנה ראשונה לאבלות. המגבלה היחידה שיש, היא על השתתפות אחים ואחיות בסעודת החתונה ובזה יש מחלוקת ועדיף שלא יאכלו בחתונה (בד"כ ממילא הם לא אוכלים כי הם עסוקים באירוח המוזמנים), ונהגו שקרובים אבלים עוזרים קצת למלצרים בהגשה ובכיבוד המוזמנים ואז אין בעיה שישתתפו בחתונה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שינוי מקום לעניין ברכה: האם מעבר ממכונית לדירה נחשב שינוי מקום לענין ברכה ראשונה?
תשובה: כן.
שאלה: ניגונים בתפילה: האם מותר לומר את מילות הקדיש ושלוש עשרה מידות כניגון, למשל במנגינת ימים נוראים?
תשובה: באופן מכובד מותר לומר את הקדיש, אבל י"ג מידות הואיל ואין הם פסוקים שלמים אין לאומרם אלא במסגרת התפילה.
שאלה: אשה שמתפללת ליד גברים: עזרת הנשים בבית הכנסת שלנו, מהווה כבית מדרש זמני לבני ישיבה. קורה לי מדי פעם שאני מסיימת את התפילה באיחור וחלק מהתלמידים נכנסים תוך כדי שאני מתפללת. רציתי לדעת האם יש בכך בעית צניעות והאם אסור לבחורה להתפלל ליד בחורים? מה עלי לעשות כדי להימנע מכך לכתחילה?
תשובה: אמנם אין איסור להתפלל ליד גברים אך משום צניעות מן הנכון להזדרז ולסיים את התפילה בטרם התלמידים נכנסים. ואף שאת נאלצת לקצר את זמן התפילה כיון שאת עושה זאת משום הצנע לכת תפילתך תתקבל יותר ברצון.
שאלה: יום השנה בשנה הראשונה: האם עולים לקבר בשנה הראשונה לאחר 11 חודש או לאחר 12 חודש כבכל שנה?
תשובה: על הורים אומרים קדיש רק 11 חודשים אך על קרובים אחרים אומרים קדיש 12 חודשים. לגבי עליה לקבר: יהודי אשכנז עולים לבית העלמין ביום הפטירה. ובשנה מעוברת יהודי אשכנז עולים לקבר ביום הפטירה ורוב יהודי ספרד עולים לאחר י"ב חודש.
שאלה: הסכם ז נבה - לשרוף?: האם ישנו צורך מוסרי לשרוף את הסכם ז נבה הקורא לפינוי כל ההתנחלויות?
תשובה: אין צורך הילכתי לשרוף אפשר להשתמש בנייר לכל צורך אחר. אין בהסכם זה ממש הוא בטל ומבוטל כלא היה.
שאלה: מותר לבקר בבית כנסת קונסרבטיבי?: יש לי בן דוד בארה"ב שעובר בר מצוה בעוד כחדש. האם מותר לי לבקר בבית כנסת קונסרבטיבי? בוודאי אצטרך לשבת ביחד עם אמא וסבתא שלי. עולות שם נשים לתורה, נשים שרות שם סולו וכו.
תשובה: אל תלך לשם, משום שאז אתה נותן לגיטימציה לתפילה והתנהגות כזו.
שאלה: מים אחרונים בזמן הברכה: האם צריך להוריד את המים האחרונים מהשולחן לפני ברכת המזון?
תשובה: כן, צריך להוריד או לכסות את המים האחרונים מהשולחן לפני ברכת המזון.
שאלה: נגיעה באישתי בשעת לידה: בענין להחזיק יד לאשתי בשעת הלידה, כשיש דרישה חוזרת ונשנית מצידה בטענה שהדבר מאד, מאד, יחזק ויעודד אותה. האם מותר? באילו תנאים? (אם ישנם). ראיתי מאמר בענין הנ"ל, ב"תחומין" (כר כג ), שמביא למסקנה, דיעה שמתירה הנ"ל. האם אני יכול לסמוך על הדעה ההיא בשעת הדחק?
תשובה: בשעת הלידה האשה אסורה לבעלה בנגיעה. איני יודע כל היתר לכך ולא צריך לחפש היתרים, כי דווקא בשעה גדולה זו של הלידה צריך להתנהג בהידור במצוות כדי שילד הנולד יוולד בקדושה. אני מאחל לכם שתיהיה הלידה בשעה טובה.
שאלה: מותר לבן לאמץ את מנהגי האם ולא האב?: תמיד שמעתי שכשמנהגי האב שונים משל האם צריך לנהוג לפי מנהגי האב. אך המקור הוא הפסוק "אל תיטוש תורת אמך". אז איך צריך לנהוג? האם אסור שבן יאמץ את מנהג אמו?
תשובה: הסיבה שיש ללכת אחרי מנהגי האב כי בכל העניינים הרוחניים האחריות מוטלת על האב שהוא חייב במצוות יותר מאשתו. וכן נאמר בגמרא כי ההולך אחרי אשתו הוא עם הארץ. וכן נאמר כי במילי דשמיא (בעינינים רוחניים) אין לאיש לקבל את דברי אשתו אמנם בעניני הבית בדרך ארץ זכות הקדמה לאשה שהבנתה בזה היא עדיפה. וכידוע בן לאב כהן ולאם ישראלית הרי הוא מחויב במצוות הכהונה ואם האם כוהנת והאב ישראל הרי הוא ישראל לכל דבר, כנאמר: "למשפחתם לבית אבותם" (במדבר פרק א). ומה ששאלת בענין אל תטוש תורך אמך, הפסוק נאמר בספר משלי כשהוא רומז על המנהגים והתקנות של האומה, חכמי ישראל ולא כפשט הדברים. וגם אם נלמד ונתייחס לפשט הכוונה לדברים שהבן מקבל בהיותו ילד ונתון לסמכות אמו שהיא מחנכת בהרגלים טובים המקיימים את המוסר הראוי כשיגדל. באופו יוצא מן הכלל יכול הבן ללכת אחרי אמו כאשר אביו איננו שומר את דרך התורה ומתוך כך איננו מקיים את סמכותו הרוחנית. אז אפשר ללכת אחרי אמו ומנהגיה שהם מעוגנים בתורת אמת.
שאלה: משאבה לפינוי מי קולחין בשבת: במרתף ביתי יש בעיה של הצפה מהביוב המרכזי. הומלץ לי לפנות את המים מהמרתף למיכל בחצר הבית ולהתקין משאבה לפינוי מי הקולחין מהמיכל שבחצר. המשאבה היא חשמלית ומופעלת על ידי מצוף שמזהה הצטברות של מים במיכל. האם ניתן יהיה להשתמש בשירותים של המרתף בשבת? הרי הדחת השירותים עשויה להפעיל את המשאבה שנמצאת במיכל אליו נשפכים מי השופכין!
תשובה: שאלתך בענין המשאבה קיימת כמעט בכל הבתים כאשר פותחים ברז היות והמים שהמגיעים לעיר נשאבים על ידי משאבה וכאשר כמות המים היוצאים עוברת סף מסוים הרי המשאבה מופעלת באופן אוטומטי וממלאת את מגדלי המים של העיר. אך היות ואין שום וודאות בפתיחת ברז מסוים כי פתיחה זו היא הגורמת להפעלת המשאבה, כמו כן אין שום הנאה ושום רצון לפותח ברז להפעיל את המשאבה אין בזה איסור. והן הן הדברים בנוגע לשאלתך. עוד בנושא זה מאת הרב דב ליאור והרב יעקב אריאל.
שאלה: סיום מסכת במנין? : סיום מסכת צריך להעשות דוקא במנין? האם אפשר לעשות ללא מנין? מה בנוגע לאמירת אותו קדיש "מיוחד"?
תשובה: אפשר לסיים גם ביחידות. אולם בלי מניין אין להגיד קדיש. נהגו לערוך סיום ברוב עם ולצרף גם מי שלא למד. יש בכך גם עידוד והמרצה לאחרים להצטרף ללימוד.
שאלה: נר חנוכה בבית מלון: מה הדרך הנכונה להדליק נרות חנוכה כאשר שוהים בבית מלון? בחדר לא מרשים מפני סכנה בטיחותית ובכניסת המלון אין די מקום לכל חנוכיות האורחים. מה הפתרון?
תשובה: אפשר להשתתף ביחד מספר אורחים.
שאלה: צמה מלופפת: ישנם נשים ההלכות עם כובע והצמה מלופפת בבד כך שאפשר לדעת מה אורך השער. מה רמת הצניעות שבדבר?
תשובה: אין בזה איסור אבל גם אינו מהודר, מפני שהוא פחות צנוע.
שאלה: מהדרין בקרית מלאכי: לאחרונה נתקלתי בשניצל סויה פרווה בהשגחת מהדרין של הרבנות קרית מלאכי. רציתי לשאול אם אכן יש מחלקת מהדרין ברבנות קרית מלאכי או שזו תכתובת סתמית
תשובה: בשיחה עם הרב בן עמי - ראש מח' הכשרות של קרית מלאכי נמצא כי הם מעניקים הכשרים למהדרין. לפי הבנתו מדובר על מוצר המיוצר במפעל " תופאפ" הכשר למהדרין. ליתר פרטים ניתן לפנות למח' הכשרות המקומית.
שאלה: שיקולים לגיטימיים בבחירת בת זוג?: אני נמצא בתהליך של חזרה בתשובה ואני נמצא בקשר עם בחורה למטרת נישואין. מבחינתי אני רואה את אשתי הולכת עם כיסוי ראש ואין טלויזיה בבית וילדים ילכו לבי"ס יותר ממ"ד. בשלשת המקרים הבחורה אומרת שהיא לא פוסלת אך כרגע זה לא נראה לה שייך ולא נראה לה שהיא תרצה לכסות את ראשה או לא להכניס טלוויזיה הביתה. מבחינת מידות היא נראת ונשמעת כבחורה צנועה ופשוטה (דברים שחשובים לי). רציתי לשאול את כבוד הרב האם 3 הדברים שכתבתי מהווים שיקול?
תשובה: שלושת הדברים הללו חשובים, ואם יש סיכוי סביר שתוכל למצוא בחורה שתמצא חן בעיניך ותסכים אתך בשלושת הדברים הללו, מוטב שתפרדו. מעבר לכך שהדברים חשובים כשלעצמם, הבדלים בתחומים אלו עלולים במשך הזמן לגרום לפירוד לבבות ולפגיעה בקשר הזוגי. ואם אתה נמצא בתהליך של חזרה בתשובה, יתכן שבמשך הזמן יהיה לך קשה מאוד להתפשר על הדברים הללו. הטוב ביותר הוא שתתייעץ עם רב שאתה סומך עליו שיכול לברר פרטים על הבחורה ולדעת אם היא מתאימה לך ותוכלו להסתדר או לא.
שאלה: לימוד תורה בעבודה: במהלך עבודתי המחשב שלי פתוח לאינטרנט. האם מותר לי במהלך עבודתי מדי פעם לעיין בתשובות אשר ניתנות לשאלות באתר? מבחינת השימוש באינטרנט, המעביד משלם סכום קבוע ללא קשר לתדירות השימוש באינטרנט, השאלה היא מצד הזמן שבו עלי לעבוד.
תשובה: אין לגזול את זמנו של בעה"ב ללא הסכמתו. אם הוא מרשה הפסקות קצרות למטרות אחרות כגון לראות חדשות וכדו' מותר גם לעיין בתשובות באותה מסגרת זמן.
שאלה: קופות גמל - אסור או מותר?: לאחרונה יש פרסומת לחברה המציעה קופת גמל ע"פ ההלכה. בפרסומת נטען ששימוש בקופות האחרות הינו איסור תורה משום שהן מרוויחות מעסקים מחללי שבת וכן איסור ריבית. מה דעת הרב?
תשובה: אכן יש בעיה הן בריבית אם אין לחברה היתר עיסקא והן בהנאה מחילול שבת אם החברה מרויחה מחילול שבת. להמשך הדיון בנושא לחץ כאן וכאן.
שאלה: ארגון "כושרות": לאחרונה נפוץ בחתונות ארגון "כושרות" השולח פקחים לשהות במטבחי האולם ולהכשיר את האירוע. האם אין זה מהווה פגיעה בסמכות הרבנות הראשית לישראל? האם יש הצדקה למחיר הגבוה מאד שנדרש החתן לשלם כשגם ככה הוצאות החתונה הן רבות?
תשובה: אני משמש כרב העיר צפת, חבר מועצת הרבנות הראשית וחבר ב"ועדת הכשרות הארצית". אני יכול ליצג בפניך משהו מ"הרבנות". ראיתי את פעולת ארגון "כושרות" כמה וכמה פעמים ואין לך דבר יותר חשוב מזה. הם עוזרים לנו הרבנים שעסוקים במלאכה מאוד. לפעמים הם מאירים את עיננו על טעויות. לפעמים הם עוזרים לגלות רמאויות. תמיד הם נותנים לנו כוח להעלות את הרמה של הכשרות. מה שכתבת על עלות מחיר פיקוח על אירוע, אינני מבין כלל. המחיר הזה הוא מחיר אפסי. אם רוצים לעשות מערכת פיקוח יעילה יש חובה לעשות אותה כלכלית. אם היא תהיה על בסיס התנדבותי היא לא תחזיק מעמד. במצב הזה כל ההתנדבות מתועלת לכלים מעשיים והיא יכולה להתפתח ולהועיל בכל כוחה. לו היו שואלים אותי הייתי אומר להם לקחת מחיר גם על הנסיעה וגם על שעות העבודה הרבות וגם על הפיקוח. ירבו כמותם בישראל. הרב שמואל אליהו. בהמשך לתשובת הרב שמואל אליהו מצ"ב תגובת אירגון "כושרות" לשאלה: א. ארגון כושרות עומד בקשר רציף, יומיומי עם כל מנהלי מחלקות הכשרות ברבנות הראשית. ב. ספר ההנחיות של הרבנות הראשית להפעלת אולמות, מסעדות, קייטרינג וכו', הוא נר לרגלי הפועלים במסגרת ארגון כושרות. ג. ההדים שהננו מקבלים מגורמי הכשרות הרשמיים הינם, שעבודת הארגון תורמת רבות להעלאת קרן הרבנות הראשית ולשיפורים משמעותיים ברמות הכשרות בכל מקום שיד הארגון מגעת. ד. בהסכמה עם גורמי הכשרות הרשמים, הארגון איננו עוד בד"ץ כשרות, אלא "פיקוח באירועים", כלומר פיקוח שישמרו הנחיות הרבנות הראשית באירועים הללו.
שאלה: פדיון הבן במועד במדוייק: לפי ספירת הימים הפדיון יוצא ביום שלישי בשבוע, אנו מועוניינים לשלב הפדיון באירוע באולם לחברים ומשפחה ביום שישי בשבוע - הורינו שהם דתיים מתעקשים דווקא על יום שלישי ודווקא ביום וטוענים שההלכה קשוחה מאד בנושא זה. השאלה היא מתי ניתן על פי ההלכה לא לדייק ביום פדיון הבן ומהם התנאים ההלכתיים לכך שזה יהיה " ר" מבחינת ההלכה. אני מודה מראש לעזרכתם (הנושא טעון אצלינו במאבקי דתיים-חילוניים.
תשובה: התורה קבעה שיש מצווה לעשות את הפדיון תום 30 יום ללידת התינוק, ביום ה31. ונתנה לנו כלל של מצווה הבאה בידך אל תחמיצנה, כמו מצוות מילה שלא מאחרים כך גם מצוות פדיון לא מאחרים  ובדיעבד אפשר לאחר את המצווה ללילה במקום לקיימה במשך היום. אך אם יש בעיה אפשר לחלק את הענין לשנים : את הפדיון עצמו לקיים ביום ה31 כמו שקבעה ההלכה, אך את המסיבה וההודאה לקב"ה אפשר לקיים כמה ימים לאחר מכן.
שאלה: קבורה בארץ של איבר שהוצא מהאדם: יהודי שגר בחו"ל ועבר נתוח של השתלת חלק גוף. האם צריך להביא את חלק הגוף שהוצא מגופו לקבורה בארץ? האם בכלל צריך קבורה?
תשובה: לא צריך להביא את חלק הגוף לקבורה בארץ - מדין קבורה. אך צריך לקבור אותו (בחו"ל אפילו) כדי שהוא לא יטמא כוהנים. באופן כללי : מצוות קבורה לא חלה על איברי האדם אלא על גוף שלם. לגבי איברים בודדים יש חיוב קבורה כדי שלא יטמאו כהנים.
שאלה: קרי ביום כיפור, מה הדין?: לחברי יצא קרי ביום כיפור ומאז הוא לא מפסיק לדאוג וחושש לחייו. מה אפשר לומר לו כדי להרגיעו? מה הדין לגבי אחד כזה? אשמח מאוד אם תענו לשאלתי בהקדם משום שזה נושא שמאוד מפריע לו.
תשובה: אמנם כתוב שאדם צריך להיזהר ביותר מראיית קרי ביוה"כ, ואדם שראה קרי ידאג כל השנה. אך כתב הגר"ע יוסף, שאם ראה קרי ולא בגלל משהו מסוים שהוא יודע שהמחשבה בו הביאה אותו לידי כך, אז אפשר לתלות בריבוי המאכל בערב יום כיפור שגרם לתופעה זו. זה שהוא מרגיש ודואג כך, כבר צריך לדעת שבשמים רואים שכואב לו המעשה, וכ"כ היה רוצה שלא יהיה, והוא בגדר אנוס. אך אולי כדי להרגיע את עצמו, אפשר שיקבל על עצמו איזה מעשה טוב לעשות, או סכום לצדקה, או קביעות בלימוד ספר מסוים. ובעז"ה והוא רחום יכפר עון וכו'. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הוקדש לתרומה: הציעו לי לקבל 4 כסאות פלסטיק "כתר", אמרתי שאיני זקוקה אך אפשר למסור לבית הכנסת שבישובנו,שם יהיה להם שימוש. כאשר הבאתי הכסאות הביתה התמהמהתי להעבירם לבית הכנסת ומצאתי להם שימוש. האם אפשר להשאירם בחזקתי או שעלי להעבירם לבית הכנסת
תשובה: מכיוון שאמרת שאפשר למסור לבית הכנסת, זה נחשב כנדר, משום שלדבר מצווה אפילו דיבור סתמי נחשב כנדר ומחייב  ולכן את צריכה למוסרם לבית הכנסת.
שאלה: נוסח ברכת החודש: אנו אומרים בברכת החודש: "שתחדש עלינו את החודש הזה לטובה ולברכה". לכאורה ראוי היה לומר "את החודש הבא" וכך גם ראיתי בלוח א"י של הרב טיקוצ ינסקי. האם אכן כך ראוי לומר? אם כן מדוע לא מודפס כך בסידורים? ומדוע רוב בעלי התפילה לא אומרים כך?
תשובה: יש גרסאות שאומרים כך, אך אין זה מוכרח משום שגם הגרסה הנוכחית היא מדוייקת, ומשמעות "הזה"   החודש המדובר. למסקנה : אפשר לבחור איזו גרסה לומר.
שאלה: טבילה בזמן שהרב טובל: האם מותר לאדם לטבול במקוה בזמן שגם רב הישוב טובל? האם אין בכך בעיה של לרחוץ עם רבו, שאמנם אין הוא רבו אך ישנם פוסקים שסוברים שמרא דאתרא יש לו דין רבו מובהק?
תשובה: נכון וראוי שלא לטבול ביחד, או לפחות לא לראות את הרב ללא בגדים. ולכן אומנם לא צריך "לברוח" מהמקווה, אך ראוי שלא להיות עם הרב בחדר הפנימי (שבו הוא ללא בגדים).
שאלה: שתיית יין הבדלה לנשים: אצלנו לא נהוג לתת יין הבדלה לשתיה לנשים האם יש לזה איזה סמך? ( אומרים שיגדל להם שפם!)
תשובה: ברור שאישה ששותה מההבדלה לא יגדל לה שפם, אך המנהג שלא לתת לנשים לשתות מההבדלה הוא נכון, משום שנשים פטורות מהבדלה ולכן הן לא מצטרפות לשתיית רביעית יין כדי לצאת ידי חובת הבדלה. ולכן עדיף לתת מההבדלה לגברים שיצטרפו לשתית רביעית יין. להמשך הדיון בנושא מאת הרב. תשובות נוספות בעניין חיוב הבדלה לנשים מאת הרב רואי מרגלית והרב יעקב אריאל. מהו סדר הברכות הראוי לאישה שמבדילה? עיין בתשובות הרב דב ליאור והרב יעקב אריאל. בעניין ברכת "בורא מיני בשמים": האם אפשר לברך על ריח שלא אוהבים? ריח של קפה ראוי לברכה? בירכתי על טבק - זה טוב? אפשר לברך על אפטר שייב? מותר לברך על הבושם של אישתי?
שאלה: שתייה ואכילה לפני הקידוש: א) האם מותר אחר כניסת השבת לשתות מים כדי לבלוע גלולה לפני הקידוש של ליל שבת? ב) האם מותר לתת לילד קטן שהגיע לגיל חינוך לאכול ולשתות לפני הקידוש?
תשובה: א) מותר. ואמנם תקנו חכמים שלא לאכול ולשתות לפני הקידוש, ואפילו מים אסור (שו"ע או"ח רעא, ד). אולם כשאין הכוונה לתענוג מותר (שש"כ נב, כג). ב) מותר, מפני שצריך לחנכו שלא לאכול דברים האסורים מצד עצמם, אבל מאכלים כשרים שרק מצד הזמן אסור לאוכלם, אינם בכלל מצוות חינוך. אמנם לכתחילה אם אין לו צורך בזה, עדיף שימתין עד הקידוש, אבל אם הוא רעב או צמא, נותנים לו לאכול ולשתות לפני הקידוש (פניני הלכה שבת ח"א ע' 91).
שאלה: חייבים לאכול כשיעור בקידוש בבית הכנסת?: האם מותר לאכול בקידוש שעורכים בבית הכנסת רק מצייה אחת עם דג מלוח?
תשובה: אסור. מפני שיוצאים ידי קידוש רק כאשר הוא במקום סעודה, ולכן מי שאוכל פחות מכזית מזונות אחר הקידוש, לא יצא ידי חובת הקידוש (שו"ע רעג, ה, מ"ב כא). נמצא שהאוכל רק מצייה אחת טועה בשני דברים, האחד שלא יצא ידי חובת קידוש, ואח"כ כשיבוא לביתו יחשוב שכבר יצא ולא יקדש. השני, שהואיל ולא יצא ידי חובת קידוש נמצא שאכל לפני הקידוש, דבר שאסרוהו חכמים.
שאלה: כיבוד הורים ע"י לימוד: האם ללכת ללמוד תורה בבית המדרש (במידה ואני יודע שזה ישמח את הורי) זה נקרא כיבוד הורים?
תשובה: כל דבר שאתה משמח את ההורים יש בו מצוות כיבוד הורים ובעיקר אם אתה עושה מה שחשוב מאד להוריך וזו מצוות תלמוד תורה אתה מקיים בזה את מצוות כיבוד הורים הגדולה ביותר. כמובן בנוסף למצוות תלמוד תורה שאתה מקיים שהיא שקולה ככל המצוות.
שאלה: סעודה שלישית לאדם שבע: מי שאכל הרבה בסעודה שניה והוא שבע מאוד, האם גם הוא מצווה לאכול סעודה שלישית?
תשובה: צריך אדם לתכנן את אכילתו כך שיוכל לאכול את הסעודה השלישית לתאבון, ואם מזדמן לו לאכול את הסעודה השלישית סמוך לסעודה השניה, ימעט באכילת הסעודה השניה, כדי שיאכל לתאבון סעודה שלישית. ומי שלא נזהר בזה, והוא שבע, יכול לקיים את מצוות סעודה שלישית במעט יותר משיעור ביצה פת. ובדיעבד, יכול להתספק אף בכזית פת. ואם אפילו כזית לחם אינו יכול לאכול בלא לצער עצמו, הפסיד המצווה (מפניני הלכה שבת ח" ע' 96 עפ"י שו"ע רצא, א  מ"ב, ב).
שאלה: סעודה שלישית במיני מזונות: האם אפשר לצאת ידי חובת סעודה שלישית במיני מזונות בלבד, ומדוע?
תשובה: מפניני הלכה שבת ח"א ע' 96: מי שאין לו לחם, או שקשה לו לאכול לחם, יכול לצאת בדיעבד ידי מצוות סעודה שלישית במיני מזונות. ואף שידי מצוות סעודה ראשונה ושנייה אי אפשר לצאת במיני מזונות (שו"ע רעד, ד), מכל מקום לגבי סעודה שלישית, יש אומרים שעיקרה לתוספת תענוג ולא לשביעה, לפיכך אין חיוב לאכול בה דווקא לחם. לכן בדיעבד אפשר לצאת ידי סעודה שלישית במיני מזונות. ואם גם מזונות אין לו, או שאינו יכול לאוכלם, יאכל בשר או דגים. ואם אין לו בשר או דגים יאכל פירות, ועדיף לאכול פירות מבושלים, שכשהם מבושלים הם יותר נחשבים כסעודה (שו"ע רצא, ה).
שאלה: סעודה שלישית אחר השקיעה: האם אפשר להתחיל לאכול סעודה שלישית אחר שקיעת החמה?
תשובה: לכתחילה כמובן צריך להתחיל בסעודה שלישית לפני השקיעה. שאחר השקיעה כבר יש ספק שאולי זמן יום השבת נסתיים, ועוד שאסור לאכול ולשתות משקיעת החמה (שו"ע רצט, א, מ"ב א). אולם מי שעדיין לא קיים מצוות סעודה שלישית, כיוון שזה לצורך מצווה,יתחיל לאכול בעוד שלוש עשרה וחצי דקות שאחר השקיעה. אבל אח"כ כבר לא יתחיל לאכול. (אמנם בשש"כ נו, ד, מחמיר, אולם הדברים נכונים עפ"י שעה"צ רצט, ב, וילקוט יוסף רצא, כ, ואג"מ או"ח ד, סב).
שאלה: הטרמפיסט המזיק: לפני מספר ימים לקחתי אדם טרמפ בטרמפיאדה. לאחר מרחק נסיעה מסוים עצר אותי שוטר ורשם לי דו"ח כיון שהנוסע שמאחור לא היה חגור. הטרמפיסט אמר שלא ידע שצריך לחגור והייתי צריך להעיר לו על כך, אולם אני טענתי שאדם מועד לעולם ועליו לשלם את הנזק שנגרם לי. מה עלינו לעשות?
תשובה: כמדומני שלפי החוק האחריות על הנהג והיה עליך לוודא שהנוסעים חגורים. עם זאת ההגינות מחייבת שהנוסע ישתתף לפחות בהוצאות אם לא ישא בהן לבדו.
שאלה: ג לטין מעצמות בקר במעדן חלב מילקי : פורסם בתקשורת כי חברות המעדנים משתמשות בעצמות בקר ודגים טחונות להקצפה. האם קיימת בעיה כלשהי להשתמש במוצר? כיצד הוא כשר?
תשובה: הג'לטין עשוי מעצמות ויש המכשירים אותו בגלל שהוא עבר עיבוד שבו הוא איבד את טעמו.
שאלה: פסיפלורה - ספק ספיקא?: שתי תשובות כאן נתנו על כך שהפסיפלורה, לפחות לאשכנזים דינה כאילן ופירותיה אסורים בערלה. בתשובה אחרת ענה לי הרב שקנה ספוגי של אילן נחשב קנה חלול. אך לא כולם מסכימים שקנה חלול מחשיב את הצמח כירק. צמח הפסיפלורה כידוע נותן פירות כבר בשנה הראשונה וזה נחשב כירק לכמה מהדעות. מדוע לא יצטרפו שתי המחלוקות ליצור ספיק ספיקא ולהתיר את פאות בשעונית גם בשנים הראשונות?
תשובה: לא כל דעה הופכת לספק. הדבר נתון לשיקול דעתם של הפוסקים. אין זו מחלוקת בין אשכנזים לספרדים אלא הרב פעלים מקל בגלל נמוק נוסף שאורך החיים של השעונית קצר ועלול להיות פחות מ3 שנים וכן שהפרי גדל על הגזע. ואחרים אוסרים כי אין לסיבות אלו מקור בש"ס. גם אשכנזים יכולים לסמוך על הרב פעלים וגם ספרדים יכולים לחשוש לאיסור תורה
שאלה: גובה המתנה לחתונה: האם יש עניין או יסוד הלכתי בכיסוי מנת האוכל כאשר אני מוזמן לחתונת קרוב או מכר? יש לציין שמנה ממוצעת כיום נעה באיזורינו סביב 150 שקלים. כיצד על בן ישיבה לנהוג בעניין זה?
תשובה: ההלכה אינה קובעת איזו מתנה לתת לחתן ולכלה. נתינת מתנה היא חלק מהמצוה לשמח חתן וכלה ואם מצבם הכספי אינו טוב מן הראוי לכסות את עלות ההוצאות ובכך לשמחם. אם הם יצאו נפסדים מהחתונה הם עלולים להצטער ואין בכך משום שמחת חתן וכלה. אמנם - חתן וכלה חסרי אמצעים אינם מוציאים על כל מנה את הסכום שציינת אלא את חציו לכל היותר.
שאלה: מתי תרומות ומעשרות יהיו מהתורה?: האם כאשר יתגוררו בעז"ה רוב היהודים בארץ ישראל חיוב תרומות ומעשרות יהיה מהתורה או שגם אז צריך שיתגוררו כפי החלוקה לשבטים? האם יש הבדל בזה בין תרומות ומעשרות לשמיטה?
תשובה: החלוקה לשבטים לא נצרכה אלא לעניין היובל שנאמר בה "וקראתם דרור לכל יושביה" בשעה שאינם מעורבבים (שמוי"ו פ"י ה"ח), בדין שמיטה לא הוזקק הכרת נחלת אבות למרות שחלות שמיטה הייתה לאחר כיבוש וחלוקה, אבל כשאין בתי אבות אין חסרון בחלוקה, ולכן בימי עזרא אם היו עולים כולם הייתה שביעית נוהגת מדין תורה. לעניין לעתיד לבא ברור שכאשר תהיה חלוקה לשבטים הרי שאסור שיהיו מעורבבים זה בזה, וכן יעשה המלך המשיח (הל' מלכים פי"ב ה"ג). אולם קודם שתהא החלוקה לשבטים לא ידעתי אם יעכב שהרי לא יהיו מעורבבים שבטים זה בזה. ועיין בשאילת דוד שביעית דף יט ע"ב בהגהה א שדן בהכי, וסיים וה' יאיר עיננו בתורתו. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: יין מבושל שנגע בגוי: נאמר לי שכל יין לקידוש שנמכר עם תוית עברית של יין לקידוש (כמו יין פומפדיתא) הם יינות מבושלים. האם זה נכון?
תשובה: ידוע לי רק על כרמל מזרחי שיינותיו מפוסטרים (אך יש סוברים שפיסטור אינו משנה את הטעם ולכן אינו מועיל). אמנם יינות מסוג זה שהזכרת מכילים חומרים נוספים כגון סוכר ותמציות ולכן אינם נפסלים במגע הגוי.
שאלה: כשרות על חומרי ניקוי: מדוע יש כשרויות ואף מהודרות על חומרי ניקוי?
תשובה: אין עניין בכשרות על חומרי ניקוי מכיון שלא אוכלים אותם. כל עניין הכשרויות לגביהם הוא אינטרס עסקי.