LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: רב רשאי להעביר שיעור לנשים?: אנו מפרסמים מדי פעם את רשימת שיעורי הנשים בשכונה. לאחרונה נאמר לי כי מספר רבנים אוסרים על העברת שיעור של רב לנשים בלבד. האם יש מניעה שכזו, והאם מותר לפרסם את השיעורים הניתנים ע"י רב לנשים בלבד?
תשובה: אין סיבה שלרב יהיה אסור להעביר שיעור לנשים. בייחוד אם זה נושא הלכתי, חשוב שיעביר את השיעור תלמיד חכם, שיוכל לענות על שאלות וכו'.
שאלה: למה בנות לא יורשות?: אנו מבקשים להחזיר שופטינו כבראשונה. אבל הרי לפי דיני התורה כאשר יש בן זכר, אין ירושה לבת. ואני מבין שעקרונית זה גם בימינו, שבו הכלכלה חופשית. איך ניתן להסביר את זה שבנות לא יורשות את אביהם?
תשובה: עיקר דין הירושה בתורה בנוי על זה שלכל אחד מישראל יש נחלת קרקע ששמו נקרא עליה ויש בה הזכרה לשמו בזכות חלקו בארץ הקדושה. אמנם הבת שנשאת לבן משפחה אחרת ושמה הולך אחרי בעלה איננה משאירה זכר לשם משפחת אביה. כמובן, שאין זה נוגע למתנות שנותן האב בחייו ובידו לצוות לחלק את רכושו כרצונו. וכבר תיקנו ח שכל בת צריכה לקבל עשירית מרכוש אביה לעזרת בניית משפחתה בשעת נישואיה. ובדורות האחרונים תיקנו חכמים לתת לבת לפחות חצי נחלה מחלק הזכר. ואנחנו מאמינים שבזמן הגאולה תקבל שוב כל משפחה את חלקה בארץ ועליה יקרא שם המשפחה לדורי דורות. ומה שנוגע לרכוש כספי ושאר מטלטלין בודאי שאין מניעה לאבי המשפחה לתת לבנותיו כרצונו ובלבד שיעשה הכל עפ"י הוראה מרב.
שאלה: פורום מעורב באינטרנט: האם ישנה בעייה הלכתית או רעיונית כלשהי בהשתתפות ב"פורום" אינטרנטי בו משתתפות גם בנות (או אצל בנות - בו משתתפים גם בנים)?
תשובה: זה עלול לגלוש ליחסי ידידות, שאינם תואמים את גדרי הצניעות של תורה.
שאלה: הגעלת סיר שאינו בן יומו: האם אפשר להגעיל סיר שאינו בן יומו, שלא יודעים מה בושל בו בשעת הדחק, אם כן, כיצד?
תשובה: סיר שאין ידוע מה בושל בו ורוצים להשתמש בו מותר אף לכתחילה להכשיר אותו. כדי להכשיר אותו צריך שהסיר יהיה נקי ללא שום לכלוך דבוק או חלודה וכן יש להסיר ממנו את הידיות, אם הם ניתנות לפירוק. אם מדובר בסיר קטן, שיכול להיכנס לסיר גדול ממנו, יש למלא סיר גדול במים עד שמעלים בועות ולהכניס את הסיר לתוך המים כשהם עדיין מעלים בועות (ניתן להשאיר אותו זמן מה עד ששוב יעלו בועות) ולאחר שמוציאים אותו יש להכניס את הסיר לכלי עם מים קרים. אם הסיר גדול יש למלא אותו מים ולהרתיח עד שיעלה בועות ויגלשו המים מעבר לשפתו על פני כל הסיר, ניתן לגרום למים לגלוש על ידי זריקת ברזל מלובל לתוך המים. כמו כן, אפשר במקום הגעלה ללבן את הסיר בליבון קל ואפשרות זו חיונית אם יש בסיר מקומות שקשה לנקות או שיש בהם חלודה.
שאלה: הכשרת מיקסר של חילונים: האם ניתן להכשיר מיקסר שהשתמשו בו חילונים (כפי הנראה כמעט ולא בא לידי שימוש), מדובר ב"פוד פרוססור" שהחלקים שלו מפלסטיק (חוץ מהסכינים), הכשר המכשיר הוא לשימוש של דתיים, אך הסיבה לשאלה היא שאולי מוטב כך, מאשר שימסרו אותו הלאה באופן לא כשר?
תשובה: על ידי עירוי, שפיכת מים רותחים מקומקום רותח (כלי ראשון) ויערו אותם על כל החלקים במיקסר שנגעו באוכל.
שאלה: ברכת הגומל באיחור של שנה: ראינו שהרב כתב לגבי איחור בברכת הגומל כי: "אומנם אין זמן מוגבל לברכת הגומל. אך שנה היא בכל זאת זמן ממושך מדי". רצינו לדעת מה מקור לסברתו של הרב? עוד נוכל לציין שאכן מצאנו שערוך השולחן ריט, ז כותב "ונ"ל דאם הפליג זמן רב עד שנשכח העניין אין לו לברך עוד ואבד הברכה".
תשובה: שנה נחשבת כזמן שכחה שנאמר "נשכחתי כמת מלב".
שאלה: גדר בבית קברות גוי: איזה גובה של גדר אמור להיות מסביב לקבר של יהודי שנקבר בבית קברות לא יהודי, או שזה לא מחייב?
תשובה: לפחות עשרה טפחים - נחשב תמיד כמחיצה.
שאלה: "למנצח" בצורת קני המנורה: יש ברשותי קלף שעליו רשום למעלה "שויתי ה לנגדי תמיד", ומתחתיו בצורת חנוכיה בעלת שבעה קנים רשום פרק ס"ז בתהילים ובצדדים רשום קיצור של תפילת אנא בכח. למה נבחר פרק ס"ז בתהילים ומה המשמעות של זה, והאם ניתן להזמין קלף כזה אצל סופר סת"ם ולמסגר אותו ולתלות בבית כמו בבית כנסת, כי בשבילי זה משהו מיוחד מאוד בעל עוצמה אדירה?
תשובה: חכמי הקבלה הפליגו בחשיבות אמירת מזמור זה בצורת קני המנורה. וכתוב בשם האבודרהם שהקורא אותו בכל יום נחשב כמדליק המנורה הטהורה בבית המקדש וכאילו מקבל שכינה. וכן כתוב בשם הרמב"ן שהאומר מזמור זה בכל יום בהנץ החמה לא יקרה לו שום מקרה רע וחשוב כמדליק הנרות בבית המקדש. וכתב הרב החיד"א שהקב"ה הראה למשה רבינו ולדוד המלך ע"ה מזמור זה ברוח הקודש בצורת מנורה והיה דוד נושא את המזמור חקוק במגינו כשהיה יוצא למלחמותיו והיו אויביו נופלים לפניו. (מתוך סידור החיד"א)
שאלה: קשר בין הקדיש למתפללים: במניינים גדולים, קורה שישנם כמה וכמה בעלי חובת קדיש יתום. בהרבה מקרים, לא כולם עומדים באותו מקום, ולכן יוצא שיש שעומדים כאן ויש שעומדים שם, יש שקוראים מהר, ויש שקוראים לאט יותר (אין קצב אחיד), יש שקוראים בקול רם, ויש שקוראים בקול נמוך ואף בלחש. השאלה היא לגבי בעל הקדיש. האם יצא ידי חובה, אע"פ שקרא בלחש (והציבור לא שמע אותו, ולא ענה לו, אלא את שאר בעלי הקדישים שקוראים בקול רם), או לא במהירות הנכונה (היה איטי מדיי או מהיר מדיי, והציבור התחילו כבר "ברוך ה המבורך.")? האם חייב להיות קשב ועניית אמן מצד הציבור לקדיש הפרטי שלו כדי שבעל הקדיש ייצא ידי חובה, או שהוא יוצא בכל מקרה עם כל בעלי הקדישים, גם אם הוא, ספציפית, לא היה מסונכרן עם הציבור? (הערה: ברור לי שעדיף מצב של קצב אחד וקול אחד לכל אומרי הקדיש)
תשובה: בעל הקדיש לא יצא ידי חובה. כל עניינו של הקדיש שיאמר בעשרה ויענו אמן.
שאלה: הקפדות בקריאת התורה: אני בעל קורא בקהילה אשכנזית ישראלית (מבטא ספרדי). בעברית הנכונה והמדויקת, יש לבטא ח ו-ע מהגרון, וכן ק ט להקפיד לבטאם שונה מ-כ ו-ת, דגש חזק - הכופל את האות, צירי, ועוד רבים. אם אקפיד על כל אלה, בוודאי שקריאתי תשמע מוזר לציבור, שכן איננו רגילים לדבר כך. מה גובר כאשר מתנגשים שני העקרונות: האחד, להקפיד על הדקדוק. והשני, שהקריאה תהיה לציבור, והם יבינו בקלות את הקריאה והיא תהיה ערבה לאזנם?
תשובה: הקפדה מוגזמת מפריעה להקשבת הציבור לקריאת התורה, אפשר להקפיד על הכל מבלי להגזים יתר על המידה.
שאלה: חוזה עבודה בתשעת הימים: האם ניתן לחתום על חוזה עבודה במהלך תשעת הימים? (המקום אליו התקבלתי מאד לוחץ שאבוא כבר לחתום)
תשובה: מותר.
שאלה: ג ינס משופשף לבנים: האם יש בעיה הלכתית ללבוש ג ינס משופשף?
תשובה: לא, אבל ישנם לבושים שרוח חכמים אינה נוחה בהם.
שאלה: בית דין לפי רצון התובע: כאשר מישהו תובע אותי, האם יש לי חובה ללכת לבית הדין שהוא רוצה? שמעתי שיש בתי דין המבקשים ת של 150 ש"ח כדי שאני אוכל לקבל את פסק הדין. האם זה מותר מבחינה הלכתית, ומה קורה אם אני לא מוכן לשלם, האם יכולים לחייב אותי לשלם על פסק הדין או שיכולים לחייב אותי ללכת לפי פסק הדין למרות שאני לא משלם כדי לקבל אותו?
תשובה: זכותו של הנתבע לידון בעיר שלו אן היכן שרוצה. ואם לא רוצה לידון באותו בית דין, לא יכול ביה"ד לחייבו.
שאלה: הארי פוטר בתשעת הימים: בתשעת הימים יצא לאור הספר החדש של הארי פוטר, מה שמעורר שמחה בקרב חובבי הסדרה. האם ראוי לקנות את הספר החדש בתשעת הימים? אציין גם כי ההשקה עצמה בשבת בערב ויש חשש קל שאם אקנה את הספר מיד במוצ"ש אהנה מחילול שבת שנעשה בהשקה עצמה, ואם אסור במוצ"ש, האם מותר ביום ראשון כשכר אין חשש לחילול שבת?
תשובה: יש לדחות את הקניה עד אחרי תשעה באב.
שאלה: לימוד בן עם בת: האם מותר לבן ללמוד עם בת (בגילאי 16) ושהיחסים בינהם הם כמו בין בן לבן או בין בת לבת, כלומר שהיחס הוא רגיל בין כולם?
תשובה: באופן קבוע אין ללמוד בן ובת. באופן ארעי כלומר אם יש דבר אחד שהבן יודע ורוצה ללמד את הבת ועסוקים בלימוד נטו אין בכך איסור אולם עדיף גם מכך להימנע.
שאלה: קביעת מזוזה בבית בשכירות : עברנו לבית לפני שבועיים. באחת מדלתות הכניסה לבית, המובילה למעין חדר ארונות ואז למטבח (מופרד בדלת) אין מזוזה. אין מזוזה גם בדלת כניסה מחדר ארונות זה למטבח. האם לקבוע מזוזה בשתי הכניסות הללו? וכמו כן, האם אפשר לקבוע מזוזה שרכשנו אבל קבענו בבית שכור קודם?
תשובה: תקבעו שם מזוזה בלי ברכה. ואפשר להשתמש במזוזות שקבעתם בביתכם הקודם.
שאלה: כביסה ידנית בתשעת הימים: האם מותר לכבס בגד מסוים שאני צריכה, כביסה ידנית ללא סבון?
תשובה: אין הבדל בין כביסה ידנית לכביסה מכנית.
שאלה: עבודה בחנות עם פרסומות לא צנועות: הציעו לי לעבוד בנקיון של חנות בגדים שאמורה לפתוח את דלתיה בעוד כמה שבועות, בחנות יש פרסומות לא צנועות, ורציתי לדעת אם מותר לי לעבוד שם, אני מקווה שלא אסתכל על הפרסומות, אך האם יש עניין של מראית עין לא לעבוד במקום כזה?
תשובה: קשה מאוד להישמר מהסתכלות, ולכן זה בעייתי לעבוד שם.
שאלה: טבילה בערב תשעה באב: אני אמורה לטבול בערב תשעה באב, מה הדין, האם אני דוחה את הטבילה למוצאי תשעה באב?
תשובה: הטבילה נדחית ביום, כדאי הוא בית מקדשנו לבטל עליו טבילה אחת.
שאלה: קדושה בפירות שביעית: יישר כח על הספר החשוב והמועיל "קטיף שביעית". תוך כדי לימודנו בו התעוררו לנו מספר שאלות. נשמח אם תוכלו לענות לנו עליהן: 1. האם מותר לזרוק לפח האשפה פירות שביעית הראויים למאכל בהמה? בפרק סג סעיף י נכתב: "פירות שביעית. לא פקעה מהם קדוש תם כל זמן שמקובל להשתמש בפירות כאלה למאכל בהמה, ומותר לזרוק אותם לפח האשפה, מפני שדבר זה אינו פוסל אותם מלשמש כמאכל בהמה". ואילו בסעיף יג נכתב: "קליפות הראויות למאכל. בהמה - יש בהן קדושת שביעית, ואסור לזרוק אותן לפח האשפה". לכאורה יש כאן סתירה, ויתירה מזו, קולא בפירות שביעית עצמם, במקום שיש חומרא בקליפות?! 2. קדושת שביעית בגידולים הראויים לקוסמטיקה. בפרק סד סעיף טו נכתב: "אין להכין. מוצרי קוסמטיקה. מפירות שביעית". ואילו בתחילת הספר (פרק ה סעיף ב5) נכתב, שקדושת שביעית חלה על מינים שראויים לקוסמטיקה. ואם כן איזה שימוש אפשר לעשות במינים אלו? כנראה הכוונה בפרק סד היא, שמותר להשתמש במינים אלו כדרך גידולם, אך אסור להכין מהם משחות ומוצרי קוסמטיקה. האם הבנה זו נכונה, ואם כן, היה אמנם יותר מובן אם היה נכתב כן בפירוש?
תשובה: על הערותיך המחכימות. א. אכן יש כאן סתירה, ובאמת אנו נוקטים שמותר לזרוק שאריות שכבר אינם ראויים למאכל אדם אף שעדיין לא פקעה מהם ק"ש. זאת, למרות שעדיין ראויים למאכל בהמה, והסברה כפי שנכתב שהבהמה יכולה לאכות שאריות אלו גם מתוך פח האשפה. לפי זה, מותר לזרוק גם קליפות הראויות למאכל בהמה. ב. לגבי ההערה השניה, ייתכן שצריך תוספת הסבר, אך אין סתירה בין הסעיפים. ואכן למוצרי קוסמטיקה יש קדושת שביעית ולכן אסור להפסידם וכדו', אך מובן שכיוון שהם ראויים רק לקוסמטיקה זהו שימושם. אך פירות שביעית הראויים למאכל אדם שיש בהם ק"ש אין להשתמש בהם שימוש של קוסמטיקה. ב ובברכת התורה והארץ, ובע"ה יהפכו הימים האלו במהרה מאבל לששון ולשמחה, הרב יואל פרידמן
שאלה: ללא ירושה קיימת בכתב: ללא ירושה קיימת בכתב, מה הדין בקשר לחלוקת בית ההורים וסכום כסף בין אח ואחיות, ההורים נהגו לומר שנסתדר בינינו ובזכותם הייתה אחווה, ואכן דעתי לחלק באופן שווה כי כולנו בעלי משפחה לאל, אבל מתעוררות מחלוקות?
תשובה: במשפט הכללי, מחלקים שווה בשווה. לפי משפט התורה, אין הבנות יורשות. ובכל זאת, מקובל, עוד מהדורות הקודמים לתת שטר "חצי זכר", ונותנים גם לבנות (אם יש בן ובת חצי - חצי) היות והיום אם רוצים להוציא צו ירושה בבית דין רבני, צריך להביא הסכמה של כל הירשים, לפי המשפט הכללי, רצוי שהבנים יתנו לבנות סכום כזה שיפצה אותם, ויסכימו לוותר.
שאלה: קריאת שם לתינוק בשם הדוד: לאחי נולד במז"ט בן. משיקולים שונים ברצונם לקרוא את שמו השני של בנם, בברית-המילה שתיערך בעז"ה בשבוע הבא, בשם כשמי - רפאל. בין השיקולים - רפואה החלמה שהיתה במשפחתה של גיסתי, ורצון לקרוא לרך הנולד על-שם סב-אמנו, אשר על-שמו קרוי גם אני. אנו אשכנזים (מכל הכיוונים). האם ישנה בעיה כלשהי בדבר זה?
תשובה: אין שום בעיא בקביעת שם כשם הדוד.
שאלה: חיוב עובד לשאת בהוצאות עקב התרשלות: במסגרת עבודתי, הוטל עליי לשלם חשבון טלפון, התרשלתי ולא שלמתי אותו, עקב כך נותק הקו וכששילמתי נאלצתי להוסיף קנס על דמי ניתוק. האם עליי לשלם זאת מכיסי? יש לציין שמקום העבודה לא דרש זאת, ייתכן מחוסר ידיעה.
תשובה: זו אחריות שלך, ואינך יכול לגלגל על אחרים.
שאלה: שימוש ברכוש בית ספר: אני מלמד בשני בתי ספר, השייכים שניהם למשרד החינוך, אם כי בערים שונות. 1. האם מותר לי לצלם דפים בבית ספר אחד כדי להשתמש בהם בבית ספר שני? 2. האם טושים ללוח שסיפק לי בית ספר אחד יכולים לשמש אותי גם בבית הספר השני? יש לציין כי תקציב ביתי הספר הוא גם ממשרד החינוך וגם מהעיריות השונות.
תשובה: 1. לא נראה שיש בזה בעיה, כיוון שזה לא למטרה מסחרית, ומוחלים על זה כל עוד שזה לא הוצאות מרובות. 2. אם זה גורם להוצאות מרובות יש בזה בעיה.
שאלה: ברכת שהכל על משקה : האם ברכת שהכל למשקה פותרת מאכל מוצק שברכתו גם שהכל ולהיפך?
תשובה: כן.
שאלה: שירותים כהפסק לענין ברכות: אם אני מברכת על מים שהכל ולאחר מכן נכנסת לשירותים וכשאני יוצאת אני רוצה להמשיך לשתות מאותו כוס מים שברכתי עליה, האם אני צריכה לחזור לברך שהכל בגלל שהשירותים היו הפסק?
תשובה: אם לא יצאת מחוץ לבית- זה לא הפסק.
שאלה: מהם ערדליים?: במסכת ביצה דף טו עמוד א מוזכר המושג "ערדליים", בשיעור לא הבנו למה מתכוון רש"י, האם לכיסוי מעל הנעל או למה שניקרא כיסוי בתוך הנעל (מדרס)?
תשובה: על פי הגאונים שהביא רש"י משמע שזה מעין גרב מעור שבמקום עקב היו שמים שם צמר ויש שמסבירים שזה לא גרב כי אם מדרס שתחת כף הרגל הוא עשוי מעור ומתחת העקב הוא עשוי מצמר.
שאלה: טעימת בשר בתשעת הימים: בהכנת ארוחה בשרית לשבת בתשעת הימים, האם מותר למבשלת לטעום מן התבשילים (כגון לבדוק אם חסר מלח וכד )?
תשובה: מותר.
שאלה: לרשום חיוב קרבנות בפנקס: בגמ מסופר על רבי ישמעאל שרשם על פנקס "לכשייבנה בית המקש אקריב חטאת שמינה". וברצוני לשאול: מה הדין בימינו - האם עשיית תשובה פוטרת מקרבן לעתיד לבוא, ואם לא למה אנו לא עושים כמוהו, ואם כן למה הוא רשם בפנקס, וכן איך נדע בעתיד על כמה חטאים אנו צריכים להביא קורבן?
תשובה: זו מידת חסידות לרשום זאת, ולא מצד הדין, אך החיוב עדיין עומד. תשובה מועילה כלפי דיני שמים ולא במקום חטאות.
שאלה: פגיעה בכבוד ההורים: אם בנוכחותי מישהו מתייחס בחוסר כבוד כלפי הורי, האם עלי למחות בקול (על מנת שהורי לא יפגעו) או להעיר לפוגע בשקט (על מנת לא להלבין את פניו). ומה אם פוגע הוא בעלי?
תשובה: חובה על אדם למחות על בזיון הוריו, אך זה תלוי במה שיותר יעיל. לגבי בן זוג צריך להגיב כמו שפוגעים בך.
שאלה: הצעת נישואין בתשעת הימים: בא באב, קניתי טבעת בכדי להציע נישואין לחברה. האם מה שעשיתי הוא מותר, ואם לא, מה לעשות, האם למכור הטבעת חזרה לחנות או לגוי בכדי שאקנה חזרה אחר תשעת הימים?
תשובה: שידוכין (זה המונח המדויק במקום "אירוסין") מותרים אפילו בתשעה באב עצמו, את המתנה תתן לה אחרי תשעה באב, מזל טוב.
שאלה: פת עכו"ם בעיר העתיקה: בעיר העתיקה (בירושלים) יש מאפייה של ערבים (בלבד). האם מותר לקנות ולאכול מהם בייגלה עם זעתר, והאם יש הבדל באיסור במידה ואני יודעת שהם מנפים את הקמח, וכן האם הדבר אסור מעיקר הדין והאם יש איזשהו צד להקל, ומה טעם האיסור?
תשובה: צריך לברר אם הם מנפים את הקמח. כיון שאם אין איסורים נילווים (ניפוי וכו'), התירו במקרה זה פת של עכו"ם. כיון שזה לא פת של נוכרי פרטי, אלא זו "פת אופה", כיון שלא שייך חשש קשרי ידידות.
שאלה: אבי המשפחה עובד באיסור: על פי ההלכה כשראש המשפחה עובד בשבת באיסור איך אלה שתלויים בו כגון ילדיו ואישתו צריכים לנהוג עם הכסף, האם מותר להם להשתמש בו?
תשובה: אין ליהנות מאותו כסף, כיוון שמה שנעשה במזיד בשבת אסור לעולם. אמנם, כאשר הכסף מעורב במשכורת עם שאר ימי העבודה, אפשר לסמוך על הכלל ש"יש ברירה" ולומר שהכסף שהאשה והילדים נהנים ממנו הוא הכסף שקיבל עבור עבודה בימות החול.
שאלה: עירוב בבת ים: האם יש עירוב מלא בעיר בת ים?
תשובה: ישנו עירוב מלא לעיר בת-ים שאיננו נשען על העירוב בערים הסמוכות, העירוב מפוקח ע"י רב מיוחד שעובר בדיקה מחודשת מידי שבוע בשבוע.
שאלה: הדבקת ציפורנים בתשעת הימים: האם מותר לעשות בניית ציפורניים בתשעת הימים, ומה עם שבוע שחל בו תשעה באב?
תשובה: בעקרון מותר לאישה להתאפר בימים אלו, אולם בניית צפורניים שאינה מעשה יום יומי ראוי לדחותה עד אחרי תשעה באב.
שאלה: מעבר מישיבה לישיבה: למדתי השנה במכינה לישיבה חרדית שזה כמו כיתה ח, וזה כמעט כמו ישיבה והגעתי לשם במטרה לעבור אחר כך לישיבה קטנה לאומית אבל הצלחתי שם והמשגיח והר"מ שמעו שאני עוזב והם שיכנעו אותי שאני אשאר. ואני לא השתכנעתי כי התאכזבתי מאוד מהם ומעולם הישיבות החרדי בגלל כמה מקרים וגם בגלל שלומדים תורה כמו חומר לימודי ולא מיתוך חיבור לתורה ולנותנה וגם לא לומדים אמונה והשקפה, אבל רק אמרתי להם שאני אחשוב על שני דברים שהם אמרו לי, שהם טענו שמי אמר שבישיבה הבאה יהיה לי יותר טוב וגם שהשיעור יפסיד בגלל שאני אעזוב, מה דעת הרב בעניין ולפי מה אני צריך להחליט היכן ללמוד בשנה הבאה?
תשובה: לדעתי אם לא טוב לך בישיבה שהיית בה צריך ללמוד היכן שליבך חפץ. אין להתיאש כל כך מהר מלמצוא את המקום שהוא טוב לך. הם צודקים במה שאמרו לך שבכל מקום יש יתרונות ויש חסרונות. אולם גם בזה יש מקום לבחירה חופשית. עדיין לא ראינו שהאדם רוצה מקום שאין בו שום חיסרון. יש הבדל בין אופי של מקום אחד למקום אחר וכל אחד צריך למצוא את המקום שליבו חפץ. בנוגע לשיקול השני שבו תובעים ממך אחריות על שאר השיעור. האחריות העיקרית שלך עתה היא לצמוח כתלמיד חכם השמח בתורה שלומד ורואה בתלמידי החכמים שמלמדים אותו ת"ח שמהם חפץ ללמוד תורה. האחריות בגיל הזה הוא לא לדאוג לאחרים אלא לדאוג להתפתחות שלך ומתוך כך בעתיד תוכל לתרום לרבים אחרים.
שאלה: תפילין לא מחוברות: בבית של התפילין של ראש יש כאילו "קווים" על ראש הבית כנגד ארבעה הבתים בפנים, קו אחד אצלי לא צמוד מספיק וניתן להזיז את שני חלקי התפילין האם הדבר תקין? כשאני מניח את התפילין של יד כנגד הלב אני לא רואה יו"ד בגב היד אלא רק את שני צדי הרצועה, אם הקשר מאחור הוא לא יו"ד אלא נראה כאות אחרת, האם זה ר?
תשובה: לא ראיתי את סוף השאלה אבל לפי מה שהבנתי עדיין אין התפילין פסולות, ובכל אופן כדאי למסור לתיקון שהוא בעצם שמירת הידור המצווה.
שאלה: עליה לחומש נגד רצון ההורים: אמא שלי לא מרשה לי לעלות לחומש בגלל שהיא פוחדת. רציתי לשאול אם יהיה מותר לי לעלות ללא ידיעתה מפאת חשיבות העניין (כמו שבתקופת הגירוש היו רבנים שהתירו להיכנס לגוש על אף התנגדות ההורים)?
תשובה: מותר, כי אם אתה לא אומר לה, אתה לא גורם לה צער.
שאלה: לצאת כנגד מנהג המקום?: בבהכנ"ס שבו אני מתפלל בין מנחה לערבית מחלקים תה ומאפה למתפללים (כדי לזכות אותם ). אני יודע שאסור לאכול ולשתות בבית הכנסת אלא אם כן זו סעודת מצווה. מה לעשות, להעיר לאנשים, לשתוק ולא לשתות, או לשתות עמם?
תשובה: היום מקילים בזה, משום שזה גם מקום ללימוד.
שאלה: ת לרב על שבת חתן: ברצוני לברר האם רב יכול לגבות 500 ש"ח שכר טירחה על השתתפותו בשבת חתן, ואם כן, האם מחובתו לספק קבלה?
תשובה: לא מובן על מה מגיע לו? מה הוא עשה? על דרשה לא מגיע ת אולי כוונתך לכך שהוא גם פייטן ועל כך מגיע לו ת אם אין הדבר מחובתו. אם הוא רב הקהילה ומינו אותו גם למטרה זו שינעים בקולו זהו חלק מתפקידו לשמח חתן וכלה, אם הבאתם אותו במיוחד ממקום אחר מגיע לו ת אולם הייתם צריכים לסכם אתו מראש על הת כל ת חייב בקבלה.
שאלה: סנדלים וגן חיות בתשעת הימים: בננו בן ה-5 קרע את סנדליו, האם מותר לקנות סנדל חדש או שמא עדיף לחכות לאחר ט באב(לילד יש זוג נעלי בית - כפכפים שאיתם יכול ללכת בשעת הדחק)? וכן האם ראוי ללכת לגן חיות עם הילדים בתשעת הימים כדי להעסיקם או שעדיף לדחות כל יציאה לאחר ט באב?
תשובה: א. אם אפשר להסתדר בנעלי בית לדחות את הקניה לאחר תשעה באב. ב. מותר ללכת לגן חיות בתשעת הימים.
שאלה: ברכה על טלית לכהן: אני כהן ולובש טלית שמגיעה ברכת כהנים, ומשאיר אותה עד סוף התפילה האם אני צריך לברך עליה?
תשובה: היות ואתה לא לובש את הטלית לשם מצוות ציצית, אלא לשם כבוד הציבור, אל תברך. ואם אתה מתכוון לשם מצוות ציצית, תברך. אם אתה רוצה להתכוון- תתכוון, ואם אתה לא רוצה- אל תתכוון.
שאלה: קריאת רבנים לתרומת כלייה: בכינוס הארצי לתושב"ע שנת תשס"ו פסק הרב הגאון עובדיה יוסף שליט"א להלכה, שמותר לאדם בריא לתרום אחת מכליותיו להצלת חייו של אדם מישראל, הנתון בסכנה, ואף מצווה יש בזאת. אם אכן מצווה היא (ולדעת חלק מהפוסקים אף חובה משום "לא תעמוד על דם רעך"), האם לא היה מקום לרבנים לעודד תרומת הכלייה מאדם חי?
תשובה: אני לא יודע אם פסקו של הרב עובדיה מקובל על כל הפוסקים. עד כמה שידוע לי אין חיוב בזה. הרדב"ז נשאל על מישהו שחייבו אותו להסכים שיחתכו את אצבעו, אחרת יהרגו מישהו אחר, ופסק שלא חייב לעשות זאת. ואם כן, גם אם מותר לתרום כלייה, אין לומר שיש בזה חיוב.
שאלה: סמל "הצלב האדום": אחייני בין השנתיים היה מאושפז בבי"ח בשל דלקת ריאות. קניתי לו ערכת רופא הכוללת מד-חום, סטטוסקופ, פלסטרים וכו. על הקופסא היה סמל של הצלב האדום כסימן לעזרה ראשונה. הקופסא נזרקה ע"י ההורים בטענה שיש בה צלב. האם הם נהגו נכון ואני טעיתי? אציין כי גם על קופסאות של מדי חום אמיתיים יש את אותו צלב.
תשובה: צלב אדום זה לא ממש ע"ז, זה רק מזכיר ע"ז. אפשר לטשטש את זה שלא יראה, אך אין בזה איסור הנאה, ויהיה מותר להשתמש.
שאלה: מכירת ערבות בשמיטה: יש לנו בחצר עץ ערבה, האם מותר לנו למכור ערבות בסוכות של שנת שמיטה, או שצריך להפקיר הערבה?
תשובה: בערבה אין קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ברית בזמנה בי  באב: לבני תתקיים ברית בזמנה ביום י באב, האם לקיים אותה בבוקר 09:00 סמוך לתפילה, או עדיף אחרי 12:00, מפני האבלות של י באב, אציין כי מיד אחרי הברית מתוכננת סעודת מצווה "חלבית"?
תשובה: מותרת גם סעודת מצוה בשרית בבוקר, עדיף אפוא לקיים את הברית בבוקר.
שאלה: השתדלות ובטחון בעליה לחומש: מה צריך להיות היחס בין השתדלות לבין בטחון? למשל, נעצרתי בעבר באחת ההפגנות ונפתח נגדי תיק במשטרה. מצד אחד, הייתי רוצה להשתתף בעליות לחומש וכו, אך מבחינה ריאלית אני חושש שאם אעצר שוב - אזי עלול להימנע ממני תפקיד בכיר במקום עבודה וכו. האם בדבר כזה צריך לסמוך על הקב"ה, שכיוון שכוונתי טובה אזי לא אנזק, או שצריך לשקול שכלית את הדברים, ואולי עדיף יותר שאתרום לעם ישראל ע"י שאעבוד במשרה מכובדת ויהיה קידוש ה בכך שאדם דתי מגיע לעמדות בכירות?
תשובה: אדם אינו רשאי להכנס לסיכונים ולבטוח בד' שלא יקרה לו נזק. כי אם להשמר לפי יכולתו ולבטוח בד' שישמור עליו. ובדבר מצוה שאדם מחויב לקיימה ויש בזה סיכון כיון שהוא מחויב לקיים את המצוה יכול וחייב לבטוח בד'. והבטחון בד' כשהוא אמיתי יגן עליו מכל צרה. לגבי העליה לחומש יש בזה מצוה אך אין זו מצוה שמחוייבים לקיימה. על כן אין לסמוך לגמרי על מדת הבטחון ולומר ד' ישמרני. אף שהבטחון בד' בוודאי מועיל במדה רבה. על כן מי שהולך לחומש צריך להיות מוכן לשלם את המחיר מחד, ולקוות לד' מאידך, שלא יפגע ממעשה המצוה. ואם יפגע גם זו לטובה.
שאלה: ברכת הגומל על הצלה: התרחצתי במקלחת ולפתע התפוצצה המנורה (כנראה מרוב החום של המים שפגעו בה), והזכוכיות של הנורה התנפצו בחלל החדר, ואחת מהן פגעה לי ביד (במקום שממנו מכניסים את המחט בתרומת דם). מרוב המהירות והחום של הזכוכית קיבלתי כוויה קלה באותו מקום. יש לציין שהחדר אח"כ הוחשך (לא הייתה מנורה אחרת), וממש בנס לא דרכתי על זכוכיות עד שיצאתי מהמקלחת. האם במקרה זה צריכים לברך הגומל? גם כי שברי הזכוכיות הלוהטות לא פגעו בגופי, וגם שהצלחתי להיחלץ משם ללא פגע התחשמלות, יש לציין שאני אשכנזי
תשובה: לעניות דעתי אין לברך ברכת הגומל במקרה זה.
שאלה: הגומל על הצלה מיידוי אבנים: כששמרנו במחסום ליד כפר ערבי בצפון ירושלים, התחילו נערים מקומיים ליידות לעברנו מספר אבנים, שנחתו מטרים לידינו. האם במקרה שכזה צריך לברך הגומל?
תשובה: לא צריך לברך אם האבנים לא פגעו. לדעתי, על כל הנסיעות צריך לברך הגומל, כי עצם הנסיעה היא הימצאות בסכנה. אפשר לברך בשבת על כל הנסיעות של השבוע. לכן, תברך הגומל על הנסיעות ותכוון גם על מקרה זה.
שאלה: ברכה בידיים מטונפות מקילוף תפוז: האם לאחר שמקלפים תפוז והידיים קצת מתלכלכות ממנו, מותר לברך כך בורא פרי העץ, או שזה נחשב שהידיים מזוהמות וצריך לקום ולשוטפן ורק אח"כ לברך?
תשובה: זה לא נקרא מזוהם, זה "מעניין לעניין באותו עניין". הידור מצווה לשטוף, אך אפשר לברך ולאכול.
שאלה: על מה חרב הבית הראשון?: ביומא דף ט: מובא כי בית ראשון חרב על שלוש עבירות: גילוי עריות, עבודה זרה ושפיכות דמים. לעומת זאת, בתנ"ך מוזכר לעיתים תכופות כי חורבן הבית נבע כתוצאה מקלקול הצדק החברתי: "מלאתי משפט צדק ילין בה ועתה מרצחים.","הלוא זה צום אבחרהו פתח חרצובות רשע התר אגודות מוטה ושלח רצוצים חופשים וכל מוטה תנתקו.", ועוד. ועם כל זאת, בגמ אין איזכור לקלקול הצדק החברתי (פרט לשפיכות דמים שניתן לשייכו לכך אך זה לא מוכיח על עושק שכר שכיר, עינוי עבדים, הטיית המשפט וכו ), אלא לעבודה זרה גילוי עריות ושפיכות דמים?
תשובה: ברור שהיו מקולקלים. ח הדגישו 3 עבירות, שהם אבות העבירות. שפיכות דמים זה השורש לכל הקלקולים החברתיים, ע"ז - בין אדם למקום, עריות - מוסר. הנביא מבליט את החטאים שבין אדם לחבירו, ומבליט גם פרטים.
שאלה: מה לברך על מי-ורדים?: האם ניתן לברך על בקבוק מי-ורדים (משקה המיוצר מעצים ריחניים טבעיים) "בורא עצי בשמים"?
תשובה: זה תלוי אם יש בו מיץ אמיתי שלהם, שנסחט, ואז מברכים.
שאלה: סיוע לנסיעה בשבת: בשבת בצהריים, הגיעה חברה של שכנה שלי במכוניתה בשבת אלינו לבניין וצפצפה לשכנתה שתצא אליה כדי לנסוע איתה ברכב. במקרה באותו זמן יצאתי מהבניין, והיא ביקשה ממני שאקיש בדלתה ואבקש ממנה לצאת. לבסוף הקשתי על דלתה ואמרתי לה שחברה שלה קוראת לה. למרות שאחר כך הם נסעו ברכב, חשבתי שזה מותר ממספר שיקולים: א) אם אקרא לה, מן הסתם היושבת במכונית לא תצפור ובכך לא תעבור עוד עברה ובכך אני מזכה אותה לפחות מהעברה הזאת? ב) יכול להיות חילול השם אם אחלוף על פניה, כאילו דבר לא קרה, ואף אם אומר לה שאסור לי? האם פעלתי כשורה, מה לעשות בפעם הבאה בלי נדר?
תשובה: יש להתחמק מכך בדרך דיפלומטית.
שאלה: ביביסיטר בתשעה באב: האם מותר לעבוד כבייביסיטר ביום תשעה באב, האמא של הילדה שעליה אני צריכה לשמור התקשרה אלי ושאלה אם אוכל לשמור על בתה ביום תשעה באב משום שגם היא וגם בעלה עובדים ביום זה (בעבודה לא משחררים אותם)?
תשובה: מותר.
שאלה: דינא דמלכותא לא רק בממונות?: הרב כותב בכמה תשובות באתר שדינא דמלכותא זה גם לא לעבור על חוקי התעבורה. היכן מצינו איזו שהיא גמרא או איזה ראשון שמדבר על דינא דמלכותא בהקשר שאינו מ מ ו נ י, או האם יש אחרון שכותב כך?
תשובה: כל מה שנתקן להנהגת החברה ולרווחת התושבים זה בסמכותו של השלטון. כך מוזכר בפוסקים. כמובן שמה שנוגד לדין תורה אין להם סמכות. באנציקלופדיה תלמודית יש פירוט על הענין, בערך "דינא דמלכותא".
שאלה: שיעורים על חורבן הגוש בט  באב: האם מותר לשמוע שיעורי קודש בנושאים של חורבן גוש קטיף בצום תשעה באב?
תשובה: מותר.
שאלה: אכילה בחנות מזון מבלי לשלם: בלכתי לקניות בחנות מסויימת אני רואה לקוח שבמהלך הקניות אוכל וטועם באופן מוגזם ממטעמי החנות ומעלים את ההתנהגות ועצם אכילתו מבעלי החנות מבלי לשלם. האם עלי לעשות משהו בנדון או שכל פעולה תחשב כהלשנה?
תשובה: הוא גונב מבעלי החנות. אתה צריך לומר לבעלי החנות שיש לקוח שמתנהג לא ר.