שאלה: סדר קשירת הנעליים והלבישה: כבוד הרב, הייתי מעוניין לשאול מספר שאלות: 1. האם כמו בנעילת נעליים בעלי שרוכים, גם בנעילת סנדלים, סנדלי שורש למשל, יש לנעול תחילה את סנדל ימין, אחריו את סנדל שמאל, לאחר מכן לסגור את הסקוצ ים של סנדל שמאל ואז את של סנדל ימין? ואם כך הדבר, ישנם 2 סקוצ ים בכל אחד מהסנדלים שאני משאיר סגורים תמיד, כי אין לי טעם לשנות את גודלם, ורק סקוץ אחד משמש לי כדי להכניס ולהוציא את הרגל. האם זו דרך פעולה תקינה? 2. כשאני שם נעלי בית וכפכפים, האם יש לשים קודם את של רגל ימין ולאחר מכן את של רגל שמאל? 3. מה יש לעשות בנעליים שהסגירה שלהם היא באמצעות רוכסן? ללבוש קודם את של ימין, לאחר מכן של שמאל, לסגור את רוכסן שמאל ולאחר מכן את רוכסן ימין? 4. יש ברשותי משקולות שניתנות לקשירה למפרק כף הרגל או כף היד על ידי סקוץ. האם יש לנהוג בהן באופן דומה, ולשים תחילה את של ימין, לאחר מכן את של שמאל, לסגור את הסקוץ של משקולת שמאל ולאחר מכן של ימין (גם ברגליים וגם בידיים)? 5. האם יש הלכה או סדר מיוחד לגבי לבישת כפפות על הידיים? 6. מהו הסדר הנכון של לבישת הבגדים בבוקר ומה צריך ללבוש לפני מה? 7. נעלתי נעליים עם שרוכים וקשרתי את השרוכים לפי הסדר. האם כשאני רוצה להוריד את הנעליים עליי להתיר גם את הקשר של השרוכים, או שיש באפשרותי להוריד את הנעליים בעזרת הרגל השנייה מבלי להתיר את הקשר של השרוכים למרות שבנעילת הנעל כן קשרתי אותם? על תשובתך.
תשובה: לשואל, נקדים תחילה את סוגיית הגמרא הנוגעת לעניין (שבת סא ע"א), וממנה המוצא לשאלותיך: "דאמר רבי יוחנן: כתפילין כך מנעלין. מה תפילין בשמאל, אף מנעלין בשמאל. מיתיבי: כשהוא נועל - נועל של ימין ואחר כך נועל של שמאל! אמר רב יוסף: השתא דתניא הכי, ואמר רבי יוחנן הכי, דעבד הכי - עבד, ודעבד הכי - עבד. אמר רב נחמן בר יצחק: ירא שמים יוצא ידי שתיהן. ומנו - מר בריה דרבנא. היכי עביד? סיים דימיניה ולא קטר, וסיים דשמאליה וקטר, והדר קטר דימיניה. אמר רב אשי, חזינא לרב כהנא דלא קפיד". אם כן, יש סתירה לכאורה בין רבי יוחנן לבין הברייתא, ומר בריה דרבנא עשה פשרה להקדים את נעילת הימין, אחר כך נעילת השמאל וקשירתו, וסיום בקשירת הימין. לעומת זאת רב אשי מספר שרב כהנא, רבו, לא הקפיד על כך. הרבה ראשונים לא הביאו סוגיה זו להלכה כלל (הרי"ף, הרמב"ם, הרא"ש, ועוד), מפני שרב אשי, מאחרוני האמוראים וחותמי הש"ס, הכריע שאין צורך להקפיד על כך (בית יוסף או"ח סי' ב). וכך מפורש ברבנו חננאל שם: "ואסקא רב אשי דזמנין חזינא לרב כהנא דנועל של שמאל תחלה ואח"כ של ימין וזמנין חזינא דנועל של ימין תחלה ואח"כ של שמאל ולא קפיד, וקיימא לן כוותיה דרב אשי דהוא בתרא". ובריטב"א שם: "חזינא ליה לרב כהנא דלא קפיד. פירוש, למימרא דמאן דלא קפיד לא קפדי ליה, ושומר פתאים ה', ותו לא מידי". גם המאירי כתב רק שראוי לנעול את הימין תחילה ולא הזכיר את המעבר לשמאל בקשירה, ואת כלל העניין הביא כמנהג תלמידי חכמים, וביאר שהעדפת הימין או השמאל משום התפילין נועדה לתכלית אחת, שגם בזמן העיסוק בצרכי הגוף תהיה המחשבה בענייני עבודת השם (יש לציין שראשונים אלו נדפסו רק בתקופה האחרונה, וגדולי האחרונים לא ראו אותם). מכל מקום, הטור (או"ח סי' ב) הביא דין זה להלכה, בעקבות רבנו יונה ב'ספר היראה' (כפי שציין הב"ח), ובעקבותיו גם בשולחן ערוך (למרות שבבית יוסף לא הכריע באופן נחרץ לכאן או לכאן). מכיוון שכך, ראוי להקפיד על כך לכתחילה אבל אין לדקדק כל כך בספקי-ספקות בעניינים אלו. את פשרתו של מר בריה דרבנא הסבירו תוספות (ד"ה וסיים): "דדוקא לענין קשירה הוא דחשיבא של שמאל טפי, משום דחשיבות תפילין הוא בקשירה, אבל איפכא לא. ולהאי טעמא יש לנעול של ימין תחלה במנעלים שאין בהן קשירה". וכך פסק הרמ"א (סי' ב ס"ד, ועיין גם בבית יוסף שם). מכאן לשאלותיך כסדרן: 1. סקוצ' - בפשטות נראה שבסקוצ' אין צורך להקפיד על כך, מאחר שאין זו "קשירה", ורק בקשירה יש עניין להקדים את השמאל, כעין התפילין, כפי שביארו תוספות. ומצאתי שכך כתב ב'הלכה ברורה' סי' ב ס"ק כא לגבי רוכסן (ריצ'רץ'), שאינו "קשירה" ולכן עניין זה לא שייך בו. כעין זה כתב גם בשו"ת משנה הלכות חי"ג סי' ג, ומכל מקום כתב שכדאי להקפיד גם ברוכסן, על פי שיטת רש"י שלא תולה זאת ב"קשירה" דווקא  ולא נתבררה לי ראייתו מרש"י (בפסקי תשובות סי' ב הערה 38 ציין למקורות נוספים שלכאורה מצריכים להקפיד גם ברוכסן וסקוצ' וכדומה, ולא דק, עיין במקורותיו). בוודאי אין צורך לפתוח סקוצ' שנוח לך שיישאר סגור על מנת לסוגרו תחילה בשמאל. 2. נעלי בית וכפכפים - כן. לעניין הנעילה בימין אין להבדיל בין סוגי הנעליים. 3. רוכסן - כפי שהתבאר, רוכסן אינו "קשירה" ולכן יש לנעול את הימין תחילה ואין צורך להקפיד על סגירת השמאל תחילה. 4. משקולות - עניין זה של הקדמת הימין נאמר בכל פריטי הלבוש (שו"ע הרב מהדו"ת ס"ד, וראה להלן), אך לא בחפצים אחרים. לכן הסדר בעניין זה אינו משנה כלל. 5. כפפות - ראוי להקדים את הימין. כאמור, השו"ע הרב כתב עניין זה של הקדמת הימין והקשירה בשמאל בכל פריטי הלבוש. אמנם במשנה ברורה (ס"ק ו) כתב לגבי הקדמת הקשירה בשמאל שהיא נאמרה רק בנעליים, וזה על פי טעם מיוחד שכתב הלבוש לעניין הקדמת השמאל, שיש קשר בין קשירת התפילין לקשירת הנעליים (על פי דרשת הגמרא בחולין פט ע"א על הפסוק: "אם מחוט ועד שרוך נעל", שרומז לתפילין). אך נראה שגם הוא מודה שבלבישה יש עדיפות לימין בכל פריטי הלבוש (עיין במשנ"ב סק"ד  ובלאו הכי הדעה המקובלת כשו"ע הרב, עיין ב'הלכה ברורה' 'בירור הלכה' סק"ח). 6. סדר הלבישה בבוקר - ממסכת דרך ארץ (פרק ח, "הנכנס למרחץ", הלכה א) מבואר שיש להקדים לכסות את חלקי הגוף הצנועים יותר ואחר כך את הגלויים יותר: "רחץ ויצא. ואחר כך מניח את אפיקרסו התחתונה, ולובש את חלוקו, וחוגר את חגורו, ומתכסה בטליתו, ומניח את כובעו, ואחר כך מניח את מנעליו", וראה כיוצא בזה בשו"ע סי' ב ס"א ומשנ"ב סק"א על העניין להיות בצניעות במידת האפשר. מעבר לכך יש על פי הקבלה והחסידות הדרכות נוספות ר הלבישה שאינן שוות לכל נפש, ראה בפסקי תשובות סי' ב סק"ד. 7. התרת השרוכים בחליצת הנעל - אין צורך להקפיד על כך. סדרי הנעילה והקשירה נאמרו על מי שצריך לעשות סדרת פעולות, איזו מהן יעשה קודם ואיזו אחר כך, אבל אין פירוש הדבר שיש דין לקשור שרוכים או להתירם אם אין לך צורך בדבר.