LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שאלה במסכת שבת: אודה מאד לכבודו אם יוכל להסביר לי את המהרש"א על התוספות במסכת שבת - דף ג ע"א ד"ה "פטורי דאתי לידי חיוב חטאת". המהרש"א מסביר את שאלתו השניה של התוספות בשני אופנים - ומיד דוחה את האופן הראשון - ולא הבנתי כיצד. מאד מאד אודה ואשמח אם הרב יוכל לענות לי על כך - מאחר ואין לי בכלל את מי לשאול - והדבר נורא מציק לי. רבה!!!!
תשובה: נבאר על תחילה כיצד מסביר המהרש"א את קושיית תוס' רש"י (ההסבר הראשון שבדבריו): לפי רש"י המקרה במשנה "פשט העני את ידו לפנים ונטל בעל הבית מתוכה" - מדבר על הכנסה של העני שהוא פטור עליה, והמשך אותו משפט "או שנתן לתוכה והוציא" - מדבר על הוצאה של בעל הבית שפטור עליה. א"כ בקטע זה הוזכר פטור אחד לעני ופטור אחד לבעל הבית. במקרה הבא במשנה "פשט בעל הבית את ידו לחוץ ונטל העני מתוכה, או שנתן לתוכה והכניס - שניהם פטורין" - מדובר על גם מקרה אחד של פטור לבעל הבית "פשט בעל הבית את ידו וכו'" ופטור אחד לעני "שנתן לתוכה והכניס". נמצא שלפי רש"י לא הוזכרו שני הפטורים של העני בבא אחת ( בקטע אחד  במשפט אחד) במשנה וכן הפטורים של העשיר לא הוזכרו בבא אחת. קושית תוס' היא שאין מקרים אלו זהים לתחילת המשנה בהם באותה בבא הוזכרו החיובים של העני בהכנסה והוצאה (המקרה הראשון במשנה: "העני עומד בחוץ ובעל הבית בפנים, פשט העני את ידו לפנים ונתן לתוך ידו של בעל הבית, או שנטל מתוכה והוציא") וכן לגבי העשיר באותה בבא הוזכרו החיובים של ההכנסה וההוצאה ("פשט בעל הבית את ידו לחוץ ונתן לתוך ידו של עני, או שנטל מתוכה והכניס"). המהרש"א הקשה על הבנה זו "דמאי קושיא דהא ודאי היה צריך להאריך הרבה אם היה בא לפרש הוצאות בעה"ב לבד והכנסת עני לבד לפי פ"ה וטפי ניחא ליה למיתני בקצרה" ודאי שעדיף לשנות בצורה זו שהיא קצרה יותר מאשר לכתוב בבא נפרדת לכל פטור של בעל הבית של העני. ועוד מוסיף המהרש"א "ועוד דאדרבה הכא ניחא ליה למתני לערב הוצאות והכנסות יחד כמו ברישא דמערב הוצאות והכנסות" שעדיף לתנא לערב ולכתוב ביחד מקרים של הכנסה והוצאה כמו שערב רישא במקרים שחייב העני או העשיר את מקרי ההוצאה וההכנסה. יום טוב
שאלה: לשאול רב בנושאים כלליים: שליט"א, האם שאלה כמו איזו דירה עדיף לקנות, שזו שאלה עם צדדים הלכתיים כמו עדיף לקנות דירה פלונית במקום עם פחות פריצות מאשר דירה אלמונית במקום עם יותר פריצות. אדם ששואל את הרב שלו שהוא פוסק על פיו שאלה מסוג זה - האם הוא מחוייב הלכתית ללכת על פי מה שהרב ענה לו או שמבחינתו זו עצה בעלמא?
תשובה: אני לא חושב שזה שאלה הלכתית. שאלה בזה היא עצה ולא בתור הלכה, ולא חייב לשאול את הרב. תשובת הרב זלמן מלמד
שאלה: נחשב נדר?: רציתי לשאול אם מה שעשיתי נקרא באמת נדר. אמרתי לעצמי לפני כמה זמן שאני נודר שאני לא יילך יותר לאיזשהו מקום. ובסוף כן הלכתי. האם זהו מבנה של נדר?
תשובה: תוכל ללכת לחכם שיתיר נדרך. (שו"ע יו"ד רו, ה  שו"ת חת"ס יו"ד סי' רכ  שו"ת רדב"ז ח"א סי' קכב  רא"ש נדרים פ"א סו"ס ס)
שאלה: בן תורה אמיתי:, רציתי לדעת מה היא ההגדרה לבן תורה אמיתי! אני יודעת שזה לא לפי כמה תורה הוא לומד, אלא לפי כמה הוא חי את התורה. בתקופה הזו שאני מחפשת שידוך אני רוצה בן תורה אמיתי, לחיות חים של תורה. מיהו בן תורה אמיתי?
תשובה: : בן תורה אמיתי הוא קודם כל אדם אידיאליסט שמוכן לשלם מחירים על הערכים שבהם הוא מאמין. הנכונות לשלם מחירים היא נוגעת לכך שגם אם מדובר על ערכים שקשורים לאמונה שלך באמיתות התורה והנבואה. בן תורה אמיתי הוא אדם שאוהב תורה ואוהב את עם ישראל שהוא עם התורה. בן תורה אמיתי הוא מי שמוצא את האות שלו בתורה וכפי שאנו מתפללים "ותן חלקנו בתורתך". לכל יהודי יש את החלק שלו בתורה. על בסיס זה יש כאלו שזוכים שיש להם חלק גדול בתורה. החלק הגדול יכול להיות או גדול מבחינה איכותי או גדול מבחינה כמותית.
שאלה: עבודת הגשה לאוניברסיטה: במסגרת לימודי באוניברסיטה אני עושה עבודה משותפת עם תלמידה אחרת שאינה שומרת תורה ומצוות, היא בטובתה עושה את העבודה לבד, בשיחה עמה היא אמרה לי שהיא מתכוונת להשלים את העבודה בשבתות הקרובות, שאלתי האם מותר לי להיות שותפה לעבודה זו, יש לציין שהיא עושה אותה לבד.
תשובה: אם אתן מסכמות ביניכן שעליה לעשות דבר בשבת או בזמן קצר מאוד שהשבת בהכרח כלולה בו - אסור. אך אם היא על דעת עצמה עובדת בשבת אינך אחראית למעשיה
שאלה: קניית דיסק צרוב לאחר שהמקורי אבד: האם יש בעיה בקניית דיסק צרוב לאחר שהמקורי אבד? (מסייע לעוברי עבירה, חילול השם.)
תשובה: לעניות דעתי מותר להעתיק מחבר הואיל ושילמת על זכות השימוש, וזה עדיף מאשר לשלם ולסייע בעדם.
שאלה: כלי פלסטיק שהוא כלי ראשון במיקרוגל והיה בן יומו: אדייק על השאלה הקודמת- מה דין כלי פלסטיק בשרי המשמש ככלי ראשון במיקרוגל שבושל בו תבשיל חלבי והוא בן יומו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות-בשר חלב-כלי פלסטיק"
תשובה: נסכם את השאלה: חיממו מאכל בשרי במיקרוגל בתוך כלי פלסטיק, ותוך 24 שעות בישלו בו מאכל חלבי. תשובה: המאכל החלבי נאסר באכילה, ואת כלי הפלסטיק צריך להגעיל. הרב עודד מילר
שאלה: לימוד על התפילה: לך הרב על התשובה הנפלאה שנתת לי בנושא תפילה. רציתי לשאול איפה אני יכולה בעיקר באינטרנט ללמוד על תפילה? יש חוברות שסורקים אותן או משהו כזה? ואגב אני וחברה טוב שלי רוצות בעז"ה להתחיל ללמוד על שמירת נגיעה וצניעות דברים שלא הכי קלים לשתינו איפה אפשר? ואפשר גם קצת ייעוץ ממך הרב? מראש(-: השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זמני תפילה בבית כנסת"
תשובה: ב"ה שמחתי מאוד שמכתבי הגיע אלייך ושזכיתי לעזור לך. על החיזוק ועל הפרגון שהוא מאוד חשוב לי ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל. התפילה היא אחד מהנושאים החשובים ביותר, שחשוב תמיד ללמוד אותה, ללמוד עליה ולהתחזק בה. כבר אמר האדמו"ר הראשון של חסידות חב"ד שההתמודדות הגדולה ביותר בדור הגאולה היא ההתמודדות על התפילה, והלימוד הוא הכלי החשוב ביותר כדי להתחזק בנושא. ברוך ה' זכינו כיום בריבוי הספרים, וכיום יש ממש אוצרות נפלאים בנושא התפילה, המון ספרים ודברים שיכול כל אחד למצוא את עצמו, למצוא את מה שמתאים לו, לרמה שלו, לדרך שלו. לדעתי, הדרך הנכונה ביותר לבחון את הדברים היא פשוט להיכנס לחנות ספרי קודש טובה (לדוגמא, דברי שיר בתחנה המרכזית בירושלים) ותשאלי את המוכרים שם על ספרים על הנושא. כיוון שאינני מכיר את הרמה הרוחנית שלך, מה למדת עד היום קשה לי לכוון אותך לספר ספציפי שממש יתאים לך. בכל אופן, חשוב ללמוד את הספר פניני הלכה תפילת נשים של הרב אליעזר מלמד שהוא ספר הכולל בתוכו גם הלכות תפילה לשנים וגם ערכים על התפילה. ספר זה נמצא באתר ותוכלי להוריד אותו למחשב. כמו כן תוכלי למצוא חומר נפלא על התפילה בקישור הבא: www.toratchabad.com files yechidat_limud Tfila.pdf, באתר ערכים יש המון דברים נפלאים על הנושא, ועוד בנושא של לימוד על שמירת נגיעה החומר היפה והטוב ביותר לגיל שלך שהכרתי הוא חוברת בשם "מגע הקסם" תוכלי למצוא חוברת זו בקלות ולהוריד אותה למחשב. כמו כן יש עוד חומרים רבים על הנושא. בנושא הצניעות יש ספרים רבים גם כן, כגון ספר בהוצאת ישיבת ירוחם עם מאמרים נפלאים על הנושאים האלו. היכנסי לאתר שלהם ותראי, ואני ממליץ לך לרכוש ספר זה. אשמח להיות קשוב לכל שאלה ובקשה, ואשמח לעזור. שיהיה לכם לימוד פורה ומועיל הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: מי צריכים להיות הפוליטיקאים?: לכבוד הרב, לפי מה שהבנתי,הציבור החרדי (כלומר,הרבנים של הציבור החרדי) אומרים שהמנהיגים צריכים להיות תלמידי חכמים. האם זוהי גם עמדתנו (כלומר,עמדת הרב קוק זצ"ל ותלמידיו)? הרי לאורך כל הדורות היו מנהיגים חסידים וקדושים כמו משה רבינו,יהושע,דוד המלך,מרדכי,עזרא,רבי יהודה הנשיא,יהודה המכבי וכו. אבל מה שרואים בפועל הוא שגם במפלגות החרדיות הפוליטיקאים הם לא תמיד רבנים ולא תלמידי חכמים? הבנתי שהרב נריה זצ"ל היה פעם ח"כ ופרש לאחר זמן בטענה שהוא לא רוצה להתלכלך מפוליטיקה. האם זה נכון? אם באמת צריך ת"ח בתור המנהיגים,איך זה מסתדר? ובכלל,האם אנחנו לא שואפים שהתורה תשלוט בכל חלקי חיינו הפרטיים והכלליים? שמעתי גם שהיו רבנים כמו הרב מרדכי אליהו זצוק"ל שלא התעסקו עם כסף. איך זה מסתדר עם זה שהחול זה לא חול אלא קודש נפול וכו (כדברי הרב קוק זצוק"ל)? מקווה שהרב הבין את העניינים העיקריים,
תשובה: הפוליטיקאים צריכים להיות יראי שמים שיכבדו תלמידי חכמים, אך אי אפשר לדרוש שהמנהיג יהיה תלמיד חכם בעצמו. צריך שיפעלו למען תורת ישראל והפצת התורה בכל חלקי העם. כך רצוי שיהיה.
שאלה: האם אשפוז בכפייה הוא מוצדק הלכתית?: שאלה תאורטית:נניח שיש מישהו שחטף סכיזופרניה האם אשפוזו בכפייה מוצדק מבחינה הלכתית(אם התנאים המפורטים בחוקי מדינת ישראל מתקיימים)?
תשובה: אם הואו מסוכן לעצמו או לאחרים חובה לאשפזו.
שאלה: תבנית בשרית: הנחתי לכמה רגעים על תבנית בשרית חמימה(לא שהיד סולדת), תבנית חד פעמית חלבית קרה, שאולי בתחתית שלה יש לכלוך חלבי. האם יש להכשיר את התבנית הבשרית אם כן איך?
תשובה: כיוון שאתה בטוח שהתבנית לא הייתה בחום של "יד סולדת", אין צורך להכשיר הרב עודד מילר
שאלה: כרטיסים מוזלים לבריכה לפני שער הבריכה: כבוד הרב ביום שני האחרון הלכתי עם אבי אחי ואחייני לבריכת שפיים לרחצה לילית לבנים המותאמת לציבור הדתי, לפני שרכשנו כרטיסים בקופות, אמר לנו אדם ברחבת החניה של הבריכה שהוא מוכר כרטיסים לבריכה ב 50 ש"ח לכרטיס במקום 59 או 60 ש"ח שעולה בקופות(לא זוכר בדיוק). אני חששתי שיש פה איזה תרמית, במיוחד שלפי דבריו של המוכר מחוץ לבריכה אסור שידעו שהוא מוכר כרטיסים בזול יותר מחוץ לבריכה. בסוף אבי רכש עבור כולנו כרטיסים בזול אצל אותו אדם ונכנסנו לבריכה איתם. ברצוני לשאול כמה שאלות : 1) האם גזלנו בזה את הבריכה או שהוא גזלם? כי לפי מה שאני מבין הוא קנה את הכרטיסים מהבריכה על מנת למוכרם בזול באיזור מגוריו וכדומה ובכך צוות הבריכה מרוויח שיגיעו על ידו אנשים לבריכה אבל אנו שגם ככה באנו לבריכה והיינו אמורים בלעדיו לשלם יותר אולי גזלנו בזה? 2) האם לכתחילה היה מותר לנו לקנות ממנו את הכרטיסים בכניסה לבריכה? ומה הדין בדיעבד האם יש להודיע על כך לצוות הבריכה ולשלם ההפרש שחסכנו? 3) האם יש לחוש שמא הכרטיסים שהוא מכר מזוייפים וממילא צוות הבריכה לא הרוויח עלינו כסף בכלל, וצריך לשלם מחיר מלא על כולנו לצוות הבריכה? 4) האם כדאי להודיע לצוות הבריכה על כך שמישהו מכר כרטיסים מחוץ לבריכה בכדי שידעו להיזהר להבא ממקרה דומה (אני לא יודע מי זה המוכר כך שגם אם אספר לא אפרט מי מכר וכו וסביר שהם לא יצליחו לברר מי המוכר הזה.) אשמח לפירוט התשובה ב מאד מראש
תשובה: עליך להתקשר לממונים על הבריכה לספר להם הסיפור ולעשות כפי שיורו לך, כיון שהמוכר ביקש שלא יספרו לממונים על הבריכה שהוא מוכר כרטיסים מחוץ לבריכה, מובן שמכירת הכרטיסים על ידו אינם כשורה, ולכן יש צורך לברר מה הסיפור ולהחזיר את הסכום של ההפרש בין הכרטיסים או את השווי המלא של כרטיס, לפי מה שיורו לך הממונים. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: לימוד תורה ללא כיפה: כאשר אני בבריכה ורוצה לדבר עם חבר דברי תורה תוך כדי שהייה בבריכה ואף במהלך השחייה האם חייב להיות עם כיפה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לימוד תורה בלי כיפה?"
תשובה: לימוד תורה מחייב כיפה
שאלה: תוכן לא צנוע: אני רואה מלא תכנים לא צנועים ברשת איך להתגבר על זה?
תשובה: לפני שאענה יותר באריכות אני מוכרח לשאול, האם יש לך בבית מסנן? אם לא, האם אתה חושב שהוריך יסכימו להשתמש בו? תוכל להשיב לי ולאור זאת נמשיך. בהצלחה!
שאלה: שימוש במשקפת בשבת: ראיתי מ ש הרב להיתר שימוש בשבת, אף עיינתי בילקו י שצויין כמקור נוסף להיתר. שאלתי היא אף על הרב ילקו י- הרשל צ, כיצד היתר שימוש במשקפת בשעה שהשו ע בסי שז, יז אסר התבוננות באיצטרלוב משום שהוא חכמה (פסקינן כדעת סתם בשו ע ולא הותר אלא משום מוקצה) דברי הילקו י אמורים מדין בונה וסותר וצ ע אם כוונתו להתיר שימושו לכתחילה או רק לכוונו בעומדו על מקומו, ובכך אין איסור משום מוקצה אך לא הותר שימושו כדין שאר חכמות שנאסרו לדעת השו ע. כמובן, שלדעת הרמ א שהתיר לימוד שאר חכמות- מותר השימוש במשקפת השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "משקפת בשבת"
תשובה: לשואל, דעת השו"ע לגבי טלטול האיצטרלוב איננה חד משמעית, עיין סי' שח סעיף נ, ועיין גם משנה ברורה שם ס"ק קסד. אך העיקר, שמסתבר שהדעה האוסרת לימוד מקצועות חול בשבת, ומכוח זה גם את השימוש באיצטרלוב, מתייחסת למתקן מסובך שלא משמש רק לצפייה כמו משקפת אלא גם לחישובים שונים, ולכן השימוש בו הוא כלימוד חכמה. עיין על כך בילקוט יוסף סי' שח ס"ד והערה יג. יתכן לדמות לכך בימינו את השימוש במיקרוסקופ, שיש לו תפקיד בלימוד מדעים, אבל לא המשקפת.
שאלה: דרך אכילת עגבניה:, רציתי לשאול האם עגבניה הוא ירק הנחשב לירק אשר דרך אכילתו היא לקלף את הקליפה? בהלכות שמיטה רשום כי פרות שרגילים לקלפם מותר לקלף אותם ופרות שאין רגילים לקלף אותם אסור. מה דין עגבניה?
תשובה: וברכת ד' אפשר לקלוף עגבניה הקדושה בקדושת שביעית, יש לשמור על קדושת שביעית בקליפה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: שאלה לגבי פרשת שופטים- רוצח בשגגה: אדם שחיזק את ברזל הגרזן היטב, ולמרות זאת נשל הברזל, פגע באחר והרג אותו, האם הרוצח חייב בגלות, או שמדובר באונס? אני כותב דרשה לבר המצווה שתחול בעוד כשבוע וחצי, ולכן חשוב לי לדעת מה התשובה. אודה על תשובתכם,
תשובה: לשואל ברכות לרגל בר המצוה! בנוגע לשאלתך, כתב הרמב"ם (רוצח ושמירת הנפש ו, א-ד): הלכה א: "שלשה הם ההורגים בלא כוונה, יש הורג בשגגה והעלמה גמורה וזהו שנאמר בו 'ואשר לא צדה', ודינו שיגלה לערי מקלט וינצל כמו שביארנו". הלכה ג: "ויש הורג בשגגה ותהיה השגגה קרובה לאונס והוא שיארע במיתת זה מאורע פלא שאינו מצוי ברוב מאורעות בני אדם ודינו שהוא פטור מן הגלות ואם הרגו גואל הדם נהרג עליו". הלכה ד: "ויש הורג בשגגה ותהיה השגגה קרובה לזדון והוא שיהיה בדבר כמו פשיעה או שהיה לו להזהר ולא נזהר, ודינו שאינו גולה, מפני שעונו חמור אין גלות מכפרת לו ואין ערי מקלט קולטות אותו שאינן קולטות אלא המחוייב גלות בלבד. לפיכך אם מצאו גואל הדם בכל מקום והרגו פטור". לכן אם מדובר באופן שהברזל היה מחוזק היטב ולא היה אמור לעוף, ובאורך פלא הוא עף. במקרה זה יהיה פטור מגלות. נאמנה ובברכת מזל טוב לחתן בר המצוה!
שאלה: חזרת הש  צ- האם צריך לצאת י  ח בברכות החזן?: התוס בסוכה בנוגע לאנשי אלכסנדריה מבאר, שהעונים אמן אחר הנפת הסודר כאות לסיום ברכת החזן הייתה מטרתה שלא מדין שומע כעונה מאחר שלא יצאו י ח בזה, אלא מדין עניין אמן אחר ברכה אף שאינו מתכוון לצאת בה י ח. האם חובת החזרה מוטלת על היחיד או על הציבור כדוג קריאה בתורה?
תשובה: לשואל, בחזרת הש"ץ בימינו, כשכולם מתפללים תפילת הלחש, אין חובה אישית על כל אחד לצאת ידי חובה בתפילתו של שליח הציבור (משנה ברורה סי' קכד ס"ק לא). מכל מקום, צריך להקשיב לחזרת הש"ץ לא במובן של "לצאת ידי חובה" מסוימת זו, אלא במובן זה שכל מתפלל הוא חלק מהציבור שכעת הש"ץ מתפלל בשמו ובעבורו.
שאלה: כלאיים וענייני גינה: לכבוד הרב, רציתי לברר מספר עניינים בענייני גינה (אני מתכנן לסיים את כל השתילות וכו בחודש הקרוב בשל השמיטה). ראשית, לגביי כלאיים- לפי מה שהבנתי אין בעיה בעצים. ז"א שאני רשאי לשתול עץ זית ולידו במרחק קטן גפן? או שהדבר אסור? ואם אסור, כמה מרחק נדרש? שאלה שניה- האם מותר לי לנטוע במקום שעקרתי ממנו שיח וישנם עדין שורשים באדמה? ברצוני לנטוע גפן במקום שהיה עד אתמול שיח קוצני שגרם לצרות רבות. ושאלה אחרונה- כאשר קניתי מהמשתלה עץ בן שנה וחצי, האם עלי כעת לחכות 4 שנים שוב?
תשובה: וברכת ד' א. אין בעיה. יש שהצריכו 24 ס"מ שזה בד"כ המרחק בין עצים. ב. אפשר. ג. אם השתיל היה נקוב ועמד כל הזמן במשתלה מול קרקע אפשר למנות משעת ההרכבה, אבל אם אין ידוע על פרטים אלו יש למנות שנות ערלה חדשות. שבוע טוב בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: האם יש סגולה לקבל גט?: זוג נפרד מזה 30 שנה אך מעולם לא התגרשו על פי ההלכה. הבעל חי עם אשא אחרת. האשה האמינה שישלימו ולכן לא רצתה לקבל את הגט. הבעל כעת רוצה לשאת אשה אחרת אך חושש שאם ידרוש לתת גט זה עלול לפגוע באשה הראשונה. שאלתי היא: היות והאשה מייחסת חשיבות רבה בענייני סגולה, האם מלבד מה שמחייב השכל הישר שהם ייפרדו בגט כהלכה, ניתן למצוא במקורותנו ביסוס סגולי לכך שעליה לקבל את הגט כי זה לטובתה, כפי שמצאנו בעניין פדיון בן בכור (בסיפור על אדם מבוגר שגילה שלא עשו לו כשהיה קטן)? על התשובה המנומקת.
תשובה: אם הבעל ישא אישה שניה בלי לתת גט לראשונה הוא יכשל האיסור, והיא (הראשונה) גורמת לו את האיסור וזה יכול חלילה להזיק לה. ובכל אופן זה יהיה לטובתה להתגרש מבעל שאין לו קשר אתה כלכך הרבה זמן.
שאלה: שמיטה בגינה משותפת.: אנו גרים בבניין שמשותף עם עוד 2 בניינים בגינה. יש רוב משפחות לא דתיות!! חשבנו ואנו מעוניינים להחתים את שאר הדיירים על מכתב ובו נוסח הלכות שמיטה לגינה ולגנן. האם יש בידך נוסח או לימוד מסוים שיש לכתוב במכתב??!!
תשובה: וברכת ד' אפשר לקחת את המדריך לגן הנוי, קצר וברור. אם רוצים הרחבה, אפשר להוריד באתרים: שבוע טוב הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: המשך המטאטא בשבת: מדובר על מטאטא שפעם בשבוע, המקל יוצא,האם בכזה אופן גם אסור יהיה להחזיר אם זה קרה בשבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הברגת מקל המטאטא בשבת"
תשובה: לשואל, שבוע טוב! היציאה פעם בשבוע, שאיננה מתוכננת, לא מחשיבה את הכלי ככלי שזוהי דרך שימושו על ידי פירוק והרכבה. מאידך, מסתבר שהמקל משתחרר מפני שהוא לא מהודק היטב, ואם כך הרי זה ככלי שדרך להדקו ללא תקיעה, שמותר להדקו לצורך גדול (לפי שו"ע הרב סי' שיג סכ"א, שפירש כך את המחלוקת בשולחן ערוך שם סעיף ו על "כוס של פרקים"). לכן, אם יש צורך גדול לטאטא וקשה לבקש מטאטא מהשכנים אפשר להחזיר אותו.
שאלה: שבועה על עבירה: אם אדם אמר אם יקרה ככה וככה, אז אני יעשה עבירה מסוימת. והדבר קרה. האם זה שבועה?,ואם כן אז האם אדם כבר נשבע ועומד מהר סיני ולכן זה מתבטל, או שמא הוא כן צריך להפר את השבועה מפני חכם או שלושה?
תשובה: שבועה לעבור עבירה אינה תופסת הואיל וכבר מושבע ועומד מהר סיני.
שאלה: מזוזה על פתח זכוכית: הרב. חנות שכל החזית שלה עשויה מוויטרינת זכוכית ויש בה דלת זכוכית דקה (בעובי של הוויטרינה), היכן יש לקבוע מזוזה?
תשובה: בתוך טפח לדלת, מבחוץ או מבפנים.
שאלה: אכילת תולעים בלא כוונה: הרב. אם אדם אוכל חסה וחלילה הייתה בה תולעת האם הוא חייב, או שמא פטור מכיוון שזה אונס או מתעסק וכדומה?
תשובה: וברכת ד' הוא עבר על איסור דרבנן שהיה חייב לבדוק ולא בדק. לגבי עצם האכילה זה פשיעה מכיוון שהיה צריך לבדוק. שבוע טוב הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: דיני גזיזת ציפורניים: בס ד לכבוד הרב, לפי מה שאני יודע,מה שהרב הזכיר בתשובתו הוא על פי רבי דוד אבודרהם, אך רבינו האר י ז ל לא חושש לכך. האם זה נכון ומה הסיבות שלהם (אם יש טעמים לפי הפשט ולא לפי הקבלה)? בנוסף, כל כמה זמן צריך לכסוס ציפורניים? הבנתי מספרי המקובלים (כה ח,בא ח, מרן החיד א) שאסור שיהיו עודפות על הבשר. מה הכוונה? ומה לעשות אם אין לי כוסס? והאם מדובר גם בציפורניים הרגליים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גזיזת ציפורניים"
תשובה: אכן יש כאלו שלא חוששים, כי אין לכך טעמים לפי הנגלה. יהודי תימן לא מקפידים על זה. אין הלכה קבועה לגבי התזמון של הגזיזה, ומדובר לגזוז בדילוגים גם על הרגלים.
שאלה: על מי נאמר שהוא היה עבד ה?: מי היו עבדי ה מהדורות הקודמים שכתוב עליהם שהם עבדי ה כמו כלב - "ואת עבדי כלב", דוד - "צמח דוד עבדך", משה אני פשוט לא זוכר ואני יודע שנראה לי שהוא גם כן, מי עוד היה עבד ה? (אם יש עוד)
תשובה: לשואל אכן הכינוי 'עבד ה'' הוא כינוי מיוחד שיוחס לכמה וכמה מגדולינו. יש שהכינוי רווח מאוד אצלם ויש שזכו לו פעם אחת או פעמים בודדות. והרי הרשימה: אברהם אבינו (בראשית יח, ג  כו, כד  תהלים קה, ו, מב). יעקב (ישעיה מד, ב  מה, ד  מח, כ  ירמיה ל, י  מו, כז-כח  יחזקאל כח, כה  לז, כה). משה רבנו (שמות יד, לא  במדבר יב, ז-ח  דברים לד, ה  יהושע א, א, ב, ז, טו  ח, לא, לג  ט, כד  יא, יב, טו  יב, ו  יג, ח  יד, כז  יח, ז  כב, ב, ד, ה  מלכים ב' יח, יב  כא, ח  מלאכי ג, כב  תהלים קה, כו  דניאל ט, יא  נחמיה א, ז-ח  י, ל  דברי הימים ב' א, ג  כד, ו, ט). שניים עשר השבטים (בראשית נ, יז). עם ישראל (ויקרא כה, נה  ישעיה מא, ח  מג, י  מט, ג). כלב בן יפונה (במדבר יד, כד). יהושע בן נון (יהושע כד, כט  שופטים ב, ח). דוד המלך (שמואל ב' ז, ח, כ-כט  מלכים א' יא, לב, לד, לו, לח  יד, ח  מלכים ב' ח, יט  יט, לד  ישעיה לז, לה  ירמיה לג, כא, כב, כו  יחזקאל לד, כג  לז, כד, כה  תהלים יח, ג  לו, א  עח, ע  פט, ד, כא  קלב, י  קמד, י  דבריח הימים א' יז, ד, ז, כד  דברי הימים ב' ו, טו-יז). אליהו הנביא (מלכים ב' ט, לו  י, י). יונה הנביא (מלכים ב' יד, כה). ישעיהו (ישעיה כ, ג). אליקים (ישעיה כב, כ). הנביאים (ירמיה כט, יט  לה, טו  יחזקאל לח, יז  עמוס ג, ז  זכריה א, ו  עזרא ט, יא). זרובבל (חגי ב, כג). איוב (איוב א, ח  ב, ג  מב, ז-ח  דברי הימים א' ו, לד). יחזקיה (דברי הימים ב' לב, טז). כינוי זה מופיע באופן מפתיע ביותר גם אצל נבוכדנצר (ירמיה כה, ט  כז, ו  מג, י), אלא ששם הדבר מבטא את היותו ככלי ביד היוצר, כלי שתפקידו לעורר את ישראל לשוב אל ה'. נאמנה
שאלה: מהי יד סולדת?: אם יכולתי לגעת בתבנית זה אומר שזה לא היה בחום של היד סולדת? נניח והתבנית כן הייתה בחום של היד סולדת, מה היה דרך הכשרתה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תבנית בשרית"
תשובה: ראשית אפתח בהתנצלת על העיכוב בתשובה. הגדרת ח לגבי יד סולדת בו היא חום שכריסו של תינוק נכוית בו (שבת מ,ב). אמנם קשה לשער זאת בחוש ממש ויש הבדלים בין אנשים ביחס למידת החום אותה יכולים לסבול. יש מחלוקת בין הפוסקים והיא נעה בקשת שבין 45-71 מעלות(יש אומרים עד 76). למעשה נוהגים להחמיר שמ45 מעלות צלס' מוגדר חום שהיד סולדת בו, אמנם בשבת אין להגביר חום של תבשיל מ45 עד 71 כיון שאנו חוששים לדעות שזה עדיין לא יד סולדת. ב45 מעלות ניתן עדיין להחזיק את הכלי אפילו למשך כמה זמן, ולכן אנו צריכים הגדרה ברורה יותר. הרב עובדיה זצ"ל (לוית חן, אות מח) מביא את הגדרת הבן איש חי :"כל מקום שזה החמין ראוי לשתיה או לאכילה שאין האדם נמנע מכח ריבוי חמימותו הרי זה לא נחשב יד סולדת בו". כלומר, אם אתה יכול לשתות או לאכול את התבשיל מיידית ללא נשיפה לקירור וכו' אז אינו יד סולדת בו. אם אתה שותה אותו לאט מחמת החום כמו תה רותח אז מוגדר היד סולדת. לגבי חום כלי קשה להגדיר ולכן בכל ספק בדאורייתא יש להחמיר. אם התבנית אכן היתה יד"ס- אם הינך מסופק אם היה מלוכלך, אין צורך בהכשרה. אם ודאי היה לכלוך חלבי, יש להכשיר את התבנית: אם השימוש בה הוא רק בנוזלים - הגעלה מספיקה. אם השימוש בה הוא גם ללא נוזלים כגון מאפים בשריים- לא תועיל הגעלה אלא ליבון חמור שהוא בעייתי כיון שהורס את התבנית ולכן אין פתרון. אם יש נייר אפיה והמאפה אינו נוגע בתבנית עצמה אפשר להקל בליבון קל- להניח על אש כך שנייר יחרך מהצד השני של התבנית אך צריך בסבלנות להעביר את האש על כל התבנית. בהצלחה, הרב אלישיב קפקה
שאלה: מלאכת גוי בשבת: יש לנו עובדת גויה בחו"ל העושה אצלנו עבודות בית 3 פעמים בשבוע ואנו צריכים אותה גם בשבת. האם מותר להעסיקה כרגיל? ומה עם שטיפת הרצפה? ב ו השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עוזרת גויה בשבת"
תשובה: אם היא עושה עבודות עבור היהודים בשבת זה אסור, אלא אם כן היא עובדת בשביל זקן או חולה, שאז מותר לומר לגוי לכתחילה אפילו באיסור דאורייתא, אבל לצורך אדם בריא אסור להעסיק אותה בשבת במלאכות אסורת, אלא רק להעסיק אותה במלאכות המותרות בשבת.
שאלה: אורכו של מטה משה: רציתי לשאול האם יש מקור המצין את אורכו של מטהו של משה. כי כידוע גובהו של משה היה כ 5 מטרים? ושאלה נוספת - האם מותר לחרוט על מקל של אבן חן לצורך סגולה את שמות הקודש הידועים לנו כיום? בהנחה שנשמור בקדושה ובטהרה וכן נכתב באופן של קדושה וטהרה. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל אורך מטה משה היה עשר אמות (ראה מגלה עמוקות אופן רמח). כתיבת שמות הקודש צריכה להיעשות רק על ידי אנשי מעלה הראויים לכך, והם אלה שיבחנו אם במקרה כזה או אחר נכון להשתמש בשמות הקודש. נאמנה
שאלה: שאלה במסכת חגיגה: חגיגה ו. - אמרנו שם שאם קטן חיגר לדברי בית שמאי או סומא לכולם שנתפשט האם יהיה חייב מדין חינוך או פטור שכמו שגדול פטור כך קטן גם יהיה פטור ואמרנו שם למסקנה שכמו שגדול פטור כך קטן ועכשיו לי לא ברור כמה דברים א. הרי אמרנו בדף ב. שאם ניתפשט (הכוונה שיתרפא מתי שהוא) אז יהיה חייב לפי מי שאמר כולם תשלומין זה לזה אז מה פתאום אנחנו אומרים פה שכמו שגדול פטור כך קטן אבל הרי גדול חייב אם נתפשט, אז איך יכול להיות?, צריך להיות קטן חייב מדרבנן ב. המשך של השאלה הקודמת אמרנו שאם נתפשט אז יהיה חייב לפי הדעה של כולן תשלומין זה לזה אבל מה יהיה הדין לגבי מי שאמר כולן תשלומין לראשון? אני חשבתי אולי שבאמת השאלה אולי רק על מי שאמר כולן תשלומין זה לזה, אלא אם כן יש תירוץ אחר ג. ונגיד שבאמת גדול פטור אם באמת גדול פטור אז לא צריך לחדש פה כלום פשוט שגם קטן יהיה פטור אז איזה הוה אמינא היתה אמורה להיות פה ומה הגמרא באה לחדש כי אם היתה הוה אמינא שיהיה פטור הגדול למה שתכתוב שבגלל שצריך לחנך את הקטן?, במה נחנך אותו? בזה שיהיה פטור?
תשובה: א. כוונת הגמרא בדף ו' היא שכמו שגדול פטור כעת במצב זה שעדין לא נתפשט כמו כן קטן פטור מדין חינוך וכפי שפסק הרמב"ם (הלכות חגיגה פרק ב' הלכה ג') "ואם היה הקטן חגר או סומא או חרש אפילו באחת אינו חייב לחנכו אף על פי שהוא ראוי לרפואה שאילו היה גדול והוא כך היה פטור.". ב. שאלת הגמרא היא שאלה עקרונית האם יש חיוב של מצות עליה לרגל וראיה לקטן ולסומא (במקרה עליו דנה הגמרא) או לא וממילא לפי הכרעת הגמרא תהיה ההשלכה ההלכתית אם יש חיוב אזי הוא קיים גם ביום הראשון ואם אין חיוב הקטן והסומא יהיו פטורים לגמרי. ועל כן אין מקום לחבר את הדיון "כולן תשלומין זה לזה או כולן תשלומין לראשון" לשאלה הגמרא אצלנו. ג. התוס' (ד"ה בחיגר) בארו את הספק שבגמרא כך האם נאמר כיון שקטן עתיד להבריא לפני שיהיה גדול ואז יתחייב מדאורייתא אזי גם כעת כשהוא קטן יש לחייבו מדין חינוך או כיון שגדול במצב זה פטור מחובת הראיה קטן גם כן פטור מדין חינוך. במילים אחרות האם אנו דנים לפי המצב בהווה או לפי המצב בעתיד. יום טוב
שאלה: חוסר יציבות תעסוקתית: הנני מהנדס אלקטרוניקה אשר סיים את לימודיו לפני כשלוש שנים. החל מסיום לימודי עבדתי במקומות קטנים ולא יציבים כך שמאוד מהר נאלצתי לחפש עבודה. הייתי בהרבה ראיונות עבודה וברוב המיקרים נאמר לי שהגעתי למקום השני למרות שמאוד התרשמו ממני. בגלל שהדבר אינו פוסק וכל פעם חוזר על עצמו, אני מרגיש שמישהו הטיל עלי כישוף או שעשו לי עין הרע. יש לציין שאני מניח תפילין כל יום ומשתדל גם לקרוא פרק בתהילים. מה עלי לעשות כדי להגיע לדרך המלך ולמצוא פרנסה בחברה גדולה ויציבה?
תשובה: אל תחשוש מעין הרע כי החשש בעצמו יכול יכול להזיק, במקום זה יש סגולה טובה להצלחה, להשתדל לברך ברכת המזון על סעודה עם לחם בכונה ובלבוש מכובד, ובע"ה תצליח.
שאלה: גרביונים לנשים:. לפני כמה זמן ראיתי הלכה שהטעם לגרביון זה לכסות את השוק ויש שפסקו שהשוק הוא מהברך ומעלה. זה נכון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גרביונים לנשים"
תשובה: יש בדבר זה מחלוקת אבל רוב גדולי החכמים דעתם שצריך לכסות גם מהברך למטה, וכל זהירות גדולה בצניעות מביאה יותר ברכה ותזכי ותצליחי.
שאלה: פרישות ודרך האמצע: הרמב"ם בשמונה פרקים (פרק רביעי) מביא את מאמר ח על הפסוק וכפר עליו מאשר חטא על הנפש (במדבר ו, י"א). ואמרו ר : "וכי על איזה נפש חטא זה? אלא שצער עצמו מן היין. והלוא דברים קל וחומר: ומה זה שלא צער עצמו אלא מן היין נקרא חוטא, המצער עצמו מכל דבר ודבר, על אחת כמה וכמה". 1. א"כ מה עניינם של תעניות יחיד, ומידת הפרישות (שהיא גם מאיסה בענייני העוה"ז)? 2. כיצד מתיישבת קביעת הרמב"ם (בהמשך הפרק) להימנע מלהרבות באיסורים, עם העובדה שבנושאים רבים עמ"י מחמיר יותר ממה שכתוב בתורה?
תשובה: 1. תענית יחיד מיועדת לכפר על חטא שנעשה אבל לא לצום סתם. והפרישות היא רק ממה שאין צורך אבל אין לפרוש מצרכי הגוף הנדרשים. 2. החומרות שהצטברו במשך הזמן באו לעצור נטיות לא טובות שבאו מהשפעת הגויים. כמו שגזרו לא לאכול מבישול של גוי כדי שלא תהיה קירבה שתביא לנישואי תערובת, וכך כל החומרות הם לטובתנו, וזוהי דעת התורה שציותה לעשות משמרת למצוות.