LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מספר שאלות: שאלות 1. למה אסור לברך אשר יצר כשמנגבים את הידיים? 2. מי שעשה הבדלה יכול לעשות עוד פעם למישהו אחר?, ואם מותר, אז אם הוא אכל כבר עדיין מותר? 3. חייב לשים מזוזה בבית כנסת או בבית אפילו כשלא יושנים בו?, כי איזה מישהו אמר לי שצריך לשים רק איפה שיו שנים ובבית כנסת לא יושנים אז הוא לא שם מזוזה בבית כנסת שלו, זה נכון? 4. מותר לפתוח חלון בחדר עם מזגן כשקר לי שם בשבת? כי המזגן הוא יותר מתאמץ לקרר כשהחלון פתוח?, ואם מותר משום מצטער מהקור, אז מה, מצטער דוחה שבת רק בגלל שצריך להיות בעונג?, וגם מה הדין כשהוא לא מצטער?
תשובה: 1. כי צריך להתרכז ולא לעשות שום פעולה בזמן שמברך. 2. מותר גם אם כבר אכל. 3. חייבים אף שלא ישנים שם. 4. מותר גם אם אינו מצטער, משום שזהו פסיק רישא גלא ניחא ליה בגרמא.
שאלה: מה מותר למורים לעשות?: מלמד בבית ספרנו, ראה אצל התלמידים חוברות של תמונות עם אלימות, והוא לקח אותן וקרע אותן. האם זה מותר? מלמד אחר ראה תלמיד מרביץ לאחר, וניסה להפריד, אך התלמיד בשלו. אז המלמד סטר לו על פניו. האם מותר?
תשובה: עקרונית היה מותר למורה להכות מכה קלה, אולם באוירה השוררת היום בעולם הכאה משיגה את ההפך ולכן היא אסורה. אם מותר להכות מסתבר שמותר גם להחרים זמנית למטרה חינוכית. אך במקום לקרוע הייתי ממליץ רק להחרים זמנית, להזמין את ההורים, להראות להם וביחד אתם והתלמיד להחליט על קריעה.
שאלה: סיוע עקיף לפעילות הגורמת חילול שבת: אני עובד במוסד גדול המנהל לימודים ופעילויות, אחריותי היא על מערכות המחשוב. באופן חריג מתקיימת פעילות כמחצית השעה לאחר צאת השבת - ועלי להתאים את מערכות המחשוב לתמיכה בפעילות הנ"ל, כגון יצירת אפשרות רישום לאירוע. למרות שהפעילות הנ"ל מתרחשת במוצ"ש, די ברור לי כי תגרום באופן עקיף לחילול שבת בהגעה לאירוע ע"י חלק גדול מהמשתתפים, אם כי ניתן להגיע לפעילות גם בהליכה רגלית או נסיעה קצרה מבתי מגורים סמוכים. כיצד עלי לנהוג?
תשובה: לשואל, הדבר מותר, משום שפעולתך היא סיוע עקיף, מתן אפשרות לרישום לאירוע ובעקבות הרישום חלק מהנרשמים צפוי לנסוע בשבת. זה פחות מ"לפני דלפני" (מסירת חפץ של איסור לאחד שעלול להעבירו לשני שיעשה בו איסור), שלדעת כמה ראשונים אין בו "לפני עור" (עיין תוס' רי"ד ע"ז יד,א ד"ה אמר אביי, וספר 'לפני עור' עמ' קיח-קכ), כי כאן אתה מאפשר רק את הרישום לפעילות, שהיא מותרת כשלעצמה. בפרט מאחר שניתן 'לתלות' בהיתר ולומר שאולי הבאים לאירוע לא יחללו שבת משום כך, וזה הותר מפני "דרכי " (שביעית פ"ה משנה ח-ט, ועיין ציץ אליעזר ח"ד סי' ה פרק ד. אין הכוונה שנרמה את עצמנו לחשוב שבאמת כולם לא יחללו שבת, אלא שהאפשרות לבוא ללא חילול שבת מלמדת שהדבר איננו איסור במהותו והסיוע שלך איננו מעביר שדר של נכונות להשתתף בעבירה). ברור שאילו היה הדבר בידך היה צריך לדחות את הפעילות לשעה מאוחרת יותר שלא תגרום חילול שבת בנסיעה אליה, אבל במצבך כשכיר המחויב להוראות בעלי המוסד אינך צריך להפסיד עבודתך משום כך (כיוצא בזה בשו"ת משיב דבר ח"ב סי' לב, שמה שהתירו משום "דרכי " מותר גם משום פרנסה, ושו"ת אגרות משה או"ח ח"ד סי' עא).
שאלה: הבדלה לאישה: הרב ענה בתשובתו שעדיף שאישה שאין גבר שיבדיל בביתה תלך לבית הכנסת לשמוע את ההבדלה, אשמח אם הרב יכתוב מדוע הבדלת בית הכנסת עדיפה על הבדלת האישה לעצמה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הבדלה ע"י אשה"
תשובה: יש שיטות שנשים פטורות מהבדלה. לפי אשכנזים אין בעיה לאשה להבדיל ולכן אם היא אשכנזית באמת אין בעיה. אבל לפי השיטות של הספרדים יש לחשוש שהיא פטורה וממילא עדיף שתלך לביהנ"ס ותשמע שם, ובפרט ספרדיה.
שאלה: דאודורנט בשבת: לכבודו, האם מותר להשתמש בדאודורנט בשבת נגד ריח רע?
תשובה: ספריי - מותר. דאודורנט למריחה (סטיק, ג'ל) - אסור משום ממרח. הרב עודד מילר
שאלה: סדר האושפיזין (המשך): כבוד הרב, אבל מהן המידות של יוסף ושל אהרן, ומדוע זו של אהרן קודמת את זו של יוסף? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סדר האושפיזין"
תשובה: מידת אהרון היא מידת ההוד שקשורה למידת הנצח של משה רבנו שהיא גם מידת התורה ובזה היא קודמת למידת יוסף שהיא מידת צדיק, כי התורה גדולה יותר מכל המצוות.
שאלה: אישה עושה הבדלה: אני נערה דתייה בבית של חילונים אבא שחי ואמא שלי יושבים ושמעים אותי עושה הבדלה מתוך כבוד אליי אבל אבא שלי לא מעוניין לעשות הבדלה. התעוררו בי שאלות פתאום האם אני יכולה לברך על הגפן ולשתות אותו ואחרי שאני שותה לתת לאבא ואמא? האם אני יכולה לברך על הנר? (דעת ספרדים)
תשובה: ב"ה לך. ראשית מאוד התרגשתי לקרוא את שאלתך, שאלה שגילתה עלייך שאת ממש אדם גדול, שאת דתיה בבית של חילונים אני בטוח שזה לא קל, ואת עושה את זה. ממש כל הכבוד. יחד עם זה ניכר שאת משתדלת מאוד לעשות את הדברים בדרך מתוקנת, בדרך של ושל התחשבות. לפי ההלכה, אשה חייבת בהבדלה, ואם אחר לא עושה, היא צריכה לעשות הבדלה, והיא שותה יין בעצמה. וכך חשוב שאת תעשי. לגבי שאר הברכות, בשמים ודאי שאין בעיה, ורק לגבי הנר יש שאלה, ובה יש כאלו שמעדיפים לברך ברכה זו בסוף ההבדלה, אך אין בכך חיוב. לכן, למסקנה, תעשי הבדלה כרגיל, ואם את מוצאת בן שיכול לעשות את ההבדלה - תני לו. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: העברת עץ פרי ממקומו: הננו נמצאים בעיצומו של שיפוץ נרחב בביתנו וברצוננו לבנות משטח בטון בחצר. דא עקא, בחצר שני עצי פרי ש"מפריעים" לבניית המשטח וברצוננו לברר האם ובאילו מגבלות ותנאים ניתן להעביר את עצי הפרי בשנת השמיטה, למקום אחר בגינתנו. אודה לתשובתכם המהירה.
תשובה: וברכת ד' אפשר לעקור את העצים ולהניחם במשך שנת השמיטה בחביות על מצע מנתק (ניילון, בטון וכו') ולאחר השביעית לחזור ולטעת אותם. בשעת הדחק אפשר לסמוך על הדעות המקילות להעביר עציץ עם הגוש ממקום למקום. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: ברכה על פיצה קטנה: הרב, הכנתי פיצות קטנות, עשיתי אותם מקמח ומים, ויחד עם זאת שמן, רסק עגבניות וגבינה צהובה. האם הברכה עליהן היא מזונות או המוציא?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה היות והבצק דומה ללחם אלא שמת עליו גבינה זה דומה ללחם ששמו עליו גבינה והברכה המוציא. אולם טוב לברך על לחם ולפטור את הפיצה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תבנית סיליקון לחלבי ופרווה: כבוד הרב קודם כל על המענה המהיר ה יברך אותכם! יש לי שאלה, יש לי בבית תבנית מסילקון להכנת עוגה, האם ניתן להכין בה גם עוגות חלביות וגם עוגות פרווה? ומה הדינים? מראש,
תשובה: לשואל, 1. כלי סיליקון דינו כגומי ופלסטיק, שלדעת רוב הפוסקים ניתן להכשירם ככלי מתכת (עיין 'הגעלת כלים' פי"ג סעיפים מד, שא, ובהערות שם). אך תבנית אפייה שנטרפה זקוקה לליבון חמור, וזה אינו אפשרי בסיליקון. 2. תבנית שלא נטרפה, אלא רק רוצים להעבירה מחלבי לפרווה, אינה זקוקה לליבון חמור אלא די לה בהגעלה או ב'ליבון קל', דהיינו לחמם את התבנית עד שנייר עיתון שמונח עליה יחרך, או להפעיל את התנור למשך זמן מה בחום של כ- 250 מעלות. 3. גם אם לא נעשתה הגעלה, והתבנית מוגדרת כעת כחלבית, הדבר אינו שולל לגמרי את האפשרות להכין בה עוגה שתהיה פרווה: העוגה היא "בחזקת חלבית" במובן זה שאין לאכול אותה ביחד עם בשר, אבל מותר לאכול אותה כמנה אחרונה בסוף סעודה בשרית. הרחבה בחלק מהנקודות לעיל: 2. כללית יש הבחנה בין סירי בישול לבין תבניות אפיה: סיר שמבשלים בו עם מים או נוזל אחר זקוק להגעלה, ואילו תבנית שאופים בה ללא נוזל צריכה ליבון. במה דברים אמורים? בכלי שבלע דבר אסור ("איסורא בלע"), אבל בכלי שבלע דבר מותר ("היתרא בלע"), אפילו תבנית אפיה וכדומה איננה זקוקה לליבון ודי לה בהגעלה (גמרא עבודה זרה עו ע"א  משנה ברורה סימן תנא ס"ק כח). לכן, כאשר רוצים להפוך תבנית חלבית לבשרית או פרווה די להגעיל אותה או ללבן אותה ליבון קל, משום שתמיד היה בה רק חלב מותר, ואנו מכשירים אותה לפני שנוצר בה איסור (משנה ברורה סי' תקט ס"ק כד  אגרות משה יו"ד ח"ג סימן כה  אבל אין לעשות כך באופן שיטתי, להשתמש בכלי אחד חליפות לבשר ולחלב על ידי הגעלה). 3. לכתחילה אין לאפות בתבנית חלבית על מנת לאכול עם בשר ממש, אבל במנה אחרת באותה סעודה מותר, גם בכלים בשריים (רמ"א יו"ד סי' צה ס"ב). יש מחלוקת האם מותר לכתחילה לתכנן לבשל בסיר חלבי ואחר כך להשתמש בצלחת בשרית (הב"ח סי' צה עמ' רלג מתיר, והפמ"ג שם משב"ז סק"ד אוסר), ולהלכה מעיקר הדין יש להקל (אג"מ יו"ד ח"ג סי' י אות ב). אך גם לדעה המחמירה הבעיה איננה האכילה באותה סעודה אלא השימוש בכלי הבשרי, ואם כן בעוגה המוגשת כמנה אחרונה, שלרוב איננה חמה וגם כלי ההגשה לסועד איננו בשרי ממש, מותר לכל הדעות. לא התייחסתי להבדל בין תבנית 'בת יומה' ל'אינה בת יומה' (שבתנאים מסוימים ניתן להקל בה גם לאכול עם בשר), מפני שלכתחילה עדיף להימנע מלתכנן אכילה עם בשר על סמך הקולא ב'אינה בת יומה' (חכמת אדם כלל מח,ב).
שאלה: הבדל בין תפילת החגים לתפילת שבת: למה בתפילת החגים מתחילים אתה בחרתנו ולא אומרים את זה גם בשבת?
תשובה: לשואל הבחירה בישראל שרירה וקיימת בכל הימים ובכל השעות, אבל היא משתקפת יותר בחגים ובמאורעות שעליהם הם מיוסדים, לכן נקבעה תפילת "אתה בחרתנו" דווקא לחגים, על אף שתוכנה חקוק בנו תמיד. נאמנה
שאלה: תפילה אחידה או משולבת : האם היום כשקהילות רבות מעורבות (אשכנזים וספרדים ) וילדים רבים נולדים לזוגות מעורבים והם מתחנכים במסגרות שעל פניו, הינן "עיוורות" למוצא, ועוד הזהות האישית של כל ילד בנויה מפסיפס תרבותי ערכי הכולל ומצרף מרכיבים רבים (גם אשכנזיים וגם ספרדיים ולא רק) יחד, האם לא נכון לפסוק לכתחילה כי עיקרון האחדות גובר על העיקרון אל תיטוש תורת אמך, וליצור תפילות ומניינים מעורבים ו או אחידים, המורכבים גם וגם.? האם במצב זה כשהתפילה היא הגורם הבולט בפרהסייא שחוצה ויוצר תודעת שונות בין ספרדים לאשכנזים, לא מן הדין היה ליצור תפילה שאדרבא כוללת גם וגם.? אני מבקש יותר דיון הלכתי ופחות השקפת עולם. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קביעת נוסח התפילה בבית הכנסת"
תשובה: ר' ספרי :"באהלה של תורה ח"ב (אורח חיים) סי' א
שאלה: תליית תמונה ובה  שויתי ה  לנגדי תמיד  בצורת המנורה: יש בביתי פיסת בריסטול שעליו מצולם שויתי ה לנגדי תמיד בתוספת למנצח בצורת המנורה שמו ח ז ל קיבל מהבבא סאלי זצוק ל כאשר אשתי שתחי נולדה פגית הייתה בסכנת חיים (אלול התשל ח) והייתי מעוניין לתלותה יחד עם שאר תמונות קטנות של בני ביתי במקום מרכזי בבית (לא בחדר שינה)- האם יש מניעה מכך?
תשובה: אין בכך מניעה אבל יש לצפות את אותה צורת המנורה בניילון כדי שתלייתה לא תגרום שתימחק במשך הזמן.
שאלה: סכך לסוכה: כבוד הרב האם קני במבוק שמחוברים זה לזה ע"י חוט ברזל המושחל בהם ראויים לשמש כסכך לסוכה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה אין להעמיד את הסכך בדבר שמקבל טומאה לכן אין לקשור סכך בחוט ברזל. אולם בדיעבד נפסק שסוכה שדפנותיה מכרעי המיטה שהם מברזל כשרה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הבדל בין הניסוח של המרגלים: ב"ה כבוד הרב במדבר שלח יד ז האם יש הבדל בין כשיהושע וכלב אומרים אל "עדת בני ישראל" ויאמרו אל-כל-עדת בני-ישראל לאמר הארץ אשר עברנו בה לתור אתה טובה הארץ מאד מאד: לבין המרגלים שכתוב וישיבו. ואת כל העדה, ולא כתוב "ואת כל עדת בני ישראל"? וילכו ויבאו אל-משה ואל-אהרן ואל-כל-עדת בני-ישראל אל-מדבר פארן קדשה וישיבו אתם דבר ואת-כל-העדה ויראום את-פרי הארץ: האם בכוונה הכתוב משנה בתיאור בין ניסוח אמירה של צדיקים ובין ניסוח של רשעים?
תשובה: לשואל שינוי הלשון אכן מעורר שאלה, אלא שבתחילת אותו פסוק (במדבר יג, כו) המספר על ביאת המרגלים אל משה ואהרן ואל ישראל, מופיע הביטוי 'ואל כל עדת בני ישראל', אף על פי שמדובר על המרגלים ולא על יהושע וכלב. רק בסוף הפסוק כשהם פונים אל העם, נאמר 'ואת כל העדה'. ניתן לומר שהשינוי בין הרישא לסיפא משקף את חששם של המרגלים להוציא דיבת הארץ רעה. תחילה הם באים אל משה ואהרן ואל כל עדת בני ישראל, אחר כך הם פונים למשה ואהרן לבדם ושוב פונים אל כל העדה (כדאי לראות גם את דברי האלשיך הקדוש על פסוק זה). נאמנה
שאלה: פסקי הרב אליהו זצ"ל: ידוע לי שיש קיצור שולחן ערוך לפי פסקי הרב אליהו. האם לא עדיף ללמוד את פסקיו מהספר הזה בצורה מסודרת, במקום ללמוד מספרים שונים כפי שהרב הציע? יישר כוח גדול לרב על התשובות הנפלאות! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פסקי הרב אליהו זצ"ל"
תשובה: הקיצור שולחן ערוך לא נכתב ע"י הרב, רק ההערות שם הם שלו ולכן הספרים שהצעתי הם עדיפים, ובאותם הנושאים החסרים תוכל להשלים בספר הקיצור.
שאלה: אמירת לשם יחוד: אני משתדל, בלי נדר, לומר לשם יחוד לפני מצוות תפילין, ציצית, ברכת המזון וכו. א האם מותר תוך כדי אמירת לשם יחוד להוציא את התפילין מהכיס וכד או שאסור להתעסק בשום דבר? ב האם מותר לדבר בין אמירת לשם יחוד לתחילת עשיית המצווה? ו
תשובה: א. מותר אך כדאי להתרכז במילים ולא לאבד את הכוונה ב. לא טוב לדבר כי הדבור הורס את הלשם יחוד, ויש לאומרו מחדש.
שאלה: אכילת מאכל חלבי לאחר טיגון מאכל פרווה בכלי בשרי: אכלתי סושי (פרווה) במקום כשר בשרי. הסושי טוגן במקום בו גם מטגנים כנראה דברים אחרים בשריים לאחר מכן אכלתי מאכל חלבי האם זה מותר?
תשובה: אם הסושי טוגן יחד עם בשר, או יחד עם השמן של הבשר - יש להמתין לאחריו כמו לאחר בשר (שולחן ערוך יורה דעה סימן פט סעיף ג. ועיין שם שלמעשה גם הב"י מחמיר בזה). אם הוא טוגן לבדו לאחר טיגון הבשר - אין צריך להמתין אחריו, אפילו אם רק רוקנו את הסיר מהשמן הבשרי, ולא טרחו לנקות את דפנותיו (ש"ך שם). הרב עודד מילר
שאלה: חרדי שירד למסורתי: יש לי חבר שהיה חרדי למד בישיבה ממש חרדי לכל דבר שרק רצה להתעלות ולהתחזק תמיד תמיד תמיד תמיד, יום אחד אני רואה אותו אחרת לגמרי איך זה קרה? ואיך אפשר לקרב אותו שוב? מה אפשר לעשות?
תשובה: ב"ה מאוד כואב ומצער לשמוע על מישהו שהתרחק מה'. מאוד כואב לראות שאדם שאנו מכירים פשוט השתנה. מה גרם לו לשינוי, אין לי אפשרות לדעת. אך ללא ספק שיש כאן משהו שאם יש לך מספיק קשר איתו, מאוד חשוב שתעשה מאמץ לעזור לו. הדבר הראשון והחשוב ביותר הוא ליצור קשר. לנסות לחזק איתו את הקשר. כשהוא ירגיש שהקשר טוב, הוא ירגיש שאתה באמת אוהב אותו וקשור אליו, יש סיכוי גם להשפיע עליו. אם הוא ירגיש שאתה מחפש להחזיר אותו בתשובה, הוא יסגור את עצמו בפניך, ולא יהיה לך סיכוי להצליח. בשלב השני, אחרי שהקשר באמת טוב, זה לנסות לפתוח איתו שיחה על הנושא. כמובן שהדבר דורש המון המון סבלנות. לא לרוץ לכך, אלא צעד אחר צעד, ורק מתי שהקשר ממש חזק וברור לך תוכל להמשיך לשלב הזה. שלב שלישי הוא ההקשבה, צריך לבחון היטב ממה התחילה הנסיגה שלו, מה באמת הבעיה שלו. רק על ידי הבנה טובה אפשר לעזור. פעמים רבות אנשים מנסים לעזור בדרכים שונות, ופשוט מפספסים ולא רק שהם לא מצליחים אלא שבמקום לעזור פשוט הורסים. לכן חשוב מאוד להקשיב היטב. כדאי שבמשך כל התהליך יהיה לך רב שמבין בדברים האלו שתוכל להתייעץ איתו, וכך תדע מה לומר ומה לא. וגם תדע איך לחזק אותו ואיך לעזור לו להתקדם. אם אתה מכיר רב כזה, כדאי שכבר תדבר איתו, ואם לא אשמח לעזור לך למצוא רב כזה. בשלב הרביעי חשוב מאוד לנסות לעזור לו במה שהוא מחפש, ללכת איתו, לא להכתיב לו, אלא להציע לו עזרה ולעשות זאת באחריות וברצינות. עבודה נכונה יכולה לעזור מאוד מאוד. חייבים סבלנות, וכמובן תפילות לה' שישלח ברכה במעשי ידינו. שתהיה לך המון הצלחה, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאפשר. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: עציצים בשמיטה: 1. ראיתי שהרב מרדכי אליהו זצ"ל כתב שניתן להזיז עציצים מהבית לחצר על ידי שעוטפים אותם היטב. א. האם ניתן להסיר את העטיפה כשהעציץ מחוץ לבית? האם אין כאן זריעה? (הרב אליהו כתב שזה גרמא ולא הבנתי למה התכוון הרב). ב. האם ניתן להכניס עציץ מהחצר לתוך הבית? אני שואל לשיטת הרב אליהו, וכן מה לפסוק הלכה למעשה.
תשובה: וברכת ד' א. האיסור להוריד את העטיפה נראה שאם לא עושה זאת לטובת הצמח אלא באופן שלא יהיה לו כיסוי אין איסור, ומה שכתב הגר"מ זצ"ל שיש כאן גרמא, היינו הרי לא יטיב מיידית לצמח אלא אם ירק גשם וכדו', אבל מיידית אין כאן הטבה, ועל כן הרי זה כגרמא והדבר מותר כשאינו מתכוון לטובת הצמח. אמנם חזו"א סי' כב אוסר להסיר תקרה, אבל זה כשהוא מתכוון לטובת הצמח, אבל בנידון שאינו מתכוון ואין ההטבה מיידית אפשר להקל בודאי. (ע"ע מנח"ש ח"א סי' מא אות ג, אמנם אין שיטתו כשיטת הגר"מ אליהו זצ"ל, אבל היסוד נמצא גם שם). ב. כן. זה מותר לכו"ע כיוון שבחצר הוא יותר שדה מאשר בית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: קנייה ב"אוצר הארץ": 1. האם כשקונים ירקות ופירות של אוצר בית דין מותר לשקול אותם כרגיל? ראיתי שיש מכניסים פרי נוסף לשקית. 2. כיצד מוכרים ב"אוצר הארץ" ירקות גם לנכרים?
תשובה: וברכת ד' 1. לדעת החזו"א אפשר לשקול, לדעת הגר"מ אליהו זצ"ל אין לשקול, אנחנו ניסינו למכור ארוז וזה לא הצליח, הן מבחינת הצרכנים שקרעו שקיות הן מבחינות מעשיות, ועל כן בשביעית דרבנן נקטו להקל כדעת החזו"א. הכנסת פרי לשקית יכולה להעשות אם בקניה הבאה יחזירו פרי לחנות, דהיינו לא תמיד לקחת אלא פעם לקחת ופעם להחזיר. 2. הרמב"ם אומר שאסור להאכיל לגוי פירות שביעית, אבל אם גוי בא ולוקח אין מונעים ממנו, עפ"י דברי הרמב"ם הל' שמוי"ו פ"ה ה"ה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: מעשר כספים שכרוך בעוד עבודה: אני אברך בישיבה ותורם מעשר כספים בסך של 500 שקלים. לאחרונה נתקלתי בקשיים כלכליים, ושתי אפשרויות עומדות לפני. או שאשאיר את התרומה ואעבוד בנקיון כארבע שעות בשבוע להוסיף עוד הכנסה, או שאבטל את מעשר הכספים. מה עדיף?
תשובה: אם מצבך הכלכלי דחוק אינך חייב במעשר כספים כרגע אלא תן צדקה כיכולתך
שאלה: הנחת תפילין של רבנו תם בחזרת הש"ץ: אם אין לי זמן להניח תפילין אחרי תפילת שחרית ואני חוזר הבייתה אחרי שקיעה. האם אפשר להניח תפילין בחזרה בשחרית ולענות אמן על הברכות? או שיש זמן יותר טוב בתפילה?
תשובה: לשואל, הנחת תפילין של ר"ת באמצע חזרת הש"ץ איננה רצויה, הן משום שצריך להקשיב לחזרת הש"ץ והן משום שלכתחילה אין להפסיק בעניית אמן בין תפילין של יד לשל ראש. מעבר לכך, לכתחילה יש להניח תפילין של רש"י עד אחרי "ובא לציון" (משנה ברורה סי' לד סקי"ד, על פי הפרי מגדים סי' לד במשבצות זהב סוף סק"ב, ראה שם לשונו החריפה שלא כדרכו). לכן עדיף להניחם אחרי "קדיש תתקבל", ואם אתה ממהר לצאת כבר אז - אפשר להניחם לפני "אשרי" (יביע אומר ח"ג או"ח סי' ד אות ד). כאשר מסיבה כלשהי הברירה היחידה היא הנחה בחזרת הש"ץ או שלא להניח כלל באותו היום - עדיף להניח בחזרת הש"ץ מאשר לבטל את החומרא שקיבל על עצמו להניח תפילין של ר"ת (שו"ת שבט הלוי ח"ח סי' רנח אות ב).
שאלה: חובה לשלם דמי שדכנות?: הרב. האם יש חובה לשלם דמי שדכנות לאדם שעשה שידוך, אבל זה לא המקצוע הקבוע שלו אלא הוא רק עשה את זה מהצד? ומה לגבי ת לאדם שזהו המקצוע שלו?
תשובה: לשואל, בדרך כלל חובה לשלם דמי שדכנות, כשם שחובה לשלם למתווך בקניית דירה וכדומה (רמ"א חו"מ סי' קפה ס"י. לפרטי דינים בעניין זה, כגון כאשר אחד הציע את ההצעה הראשונית ואחרים הביאו את הדברים לידי גמר טוב, ראו פתחי תשובה חו"מ סי' קפה סק"ג ואה"ע סי' נ סקט"ז). הדבר פשוט במקרה שהצדדים פנו לשדכן וביקשו ממנו למצוא עבורם שידוך, אבל הוא הדין כאשר השדכן פנה מיוזמתו לצדדים והם נענו לו. כך הדין בכל מי שיוזם הנאה כלשהי עבור חברו שמקובל לקבל עליה שכר, שאפילו אם לא אמר בפירוש שהוא עושה זאת עבור ת הרי הוא זכאי לת אלא אם כן נאמר במפורש אחרת (רמ"א בחו"מ סי' רסד ס"ד, וראו בהרחבה במבוא לספר 'הלכות מתווכים', עמ' סג והלאה  וראו רמ"א בחו"מ סי' פז סל"ט וביאור הגר"א שם ס"ק קיז, שזה מדין "נהנה" כיורד לשדה חבירו העשויה ליטע). לעניין זה אין הבדל בין שדכן מקצועי לבין מי ששידך באופן חד פעמי ומזדמן (כפי שהוכיח בשו"ת ישכיל עבדי, ח"ה חו"מ סי' ל, ציין לו ב'הלכות מתווכים' פרק א סעיף ב). כאשר השדכן מוחל במפורש על דמי השדכנות בוודאי אין חיוב לשלם לו. כמו כן, אם ברור שמנהג המקום, או העדה, של הזוג והשדכן הוא לשדך ללא שכר ועל דעת כן נעשה השידוך - אין חובה לשלם (שו"ת תשובות והנהגות ח"א סי' תשלו). בגלל עליית גיל הנישואין בימינו, מומלץ בכל מקרה לשלם שכר הגון שיעשה את העניין למשתלם.
שאלה: אי ת לשדכן: הרב. האם זוג שלא שילם למי ששידך אותם יכולים להיפגע בצורה כלשהי מזה בהמשך חייהם בגלל זה? אם כן, איך הם יכולים לתקן את זה?
תשובה: אין זה ברור שיפגעו, אבל עלול להיות שלא יזכו לברכה ועל כן כדאי לאתר את השדכן ולתת לו מתנה יפה ולומר שרק כעת נזכרתם ואתם מבקשים שיקבל.
שאלה: כמה לשלם לשדכנים?: הרב. כמה צריך לשלם למישהו שעשה שידוך וזה לא המקצוע שלו? האם מספיק להביא לו איזו מתנה?
תשובה: תשאל אתו מה הוא מעדיף סכום כסף או מתנה אם מצבו הכספי קשה תן לו סכום קרוב למקובל
שאלה: קדושת שביעית בעלי תבלין: האם יש קדושת שביעית בעלי נענע ורוזמרין? האם יש בעיה של ספיחין? כמו כן, האם הולכים בזה אחרי לקיטה?
תשובה: וברכת ד' 1. נענע ורוזמרין גם נאכלים והם גם תבלין, ולכן יש בהם קדוש שביעית. 2. לא. אלו צמחים רב שנתיים. 3. נראה שיש להחמיר אחרי לקיטה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: עזרה לקהילה של תלמידי ישיבות : כבוד הרב לפי התורה הקדושה אנו מחוייבים לקיים מצוות בין אדם למקום וגם בין אדם לחברו. בישיבות היום מתרכזים בלימוד התורה האמונה והמוסר שהם מצוות אישיות ופנימיות, ולכן אור התורה ויופיה נעלם מעם ישראל הפשוט. לפי דעתי הצנועה יש להורות לישיבות להקדיש שעה ביום לעזרה לקהילה- לקשישים, לחולים, לנזקקים לפי צרכם. בכך נרויח כמה דברים: 1. כל תלמיד יקיים מצוות עשה של ואהבת לריעך כמוך 2. כבוד התורה וכוחה יתגלה לכל ישראל 3. פעילות פיזית בריאה של תלמידי הישיבה אין את זה מספיק היום 4. מעשה כזה של הרבה תלמידי ישיבה ירים את מעמדם.ולא יהיה פתחון פה למקטרגים
תשובה: : עיקר המבחן הוא לא בשנות ההמצאות בישיבה אלא בשנים הרבות שאדם מקים משפחה ויש לו שכנים. כיצד ידאג ליחס חם וטוב עם השכנים שלו. אין צורך בשנות הישיבה לומר לבחור ללכת לחפש עיסוק בגמילות חסדים. העיסוק בחסד הוא לפי מה שמזדמן לאדם. אם בישיבה הם נפגשים עם צורך בחסד כגון לקבל את הבחורים הצעירים הבאים לישיבה בדרך טובה ולעשות עימם חסד שם המבחן. הקב"ה מזמן אל פתחנו מה וכמה לעשות חסד. אם בחור ירגיש שעבודת ה' והמזון הנפשי רוחני שלו הוא לא יכול להתמלא רק מכוח תורה ותפלה ודאי ימלא את נפשו גם במצוות מעשיות
שאלה: עץ חולה בשמיטה: 1. עציץ שנמצא בגינה (ללא חורים בכלי) והוא חולה, מותר לי להוציא את תוכנו ולהשליכו לאשפה? או לחכות שהוא יתייבש? 2. עציץ שנמצא על אדן החלון ומעליו גגון מותר לטפח ולהכניסו לבית?
תשובה: וברכת ד' 1. אם זה סרק אתה יכול להשליך לאשפה. 2. להכניס הבית אפשר. כמו כן אפשר לטפל בו טיפולים שוטפים שנועדו לטובת הצמח. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: הטענת מצבר קלנועית בעזרת שעון שבת: בזמן שהזרם מופסק ע"י השעון שבת האם יהיה מותר לחבר מכשיר אליו כך שכאשר הזרם יחזור המכשיר יופעל. מדובר על טעינת קלנועית. האם בערב ניתן לחבר את המטען לקלנועית כך שבשעה שהלכתי כבר לישון יתחבר החשמל והמצברים יתמלאו. ובבוקר השכם - לפני שאני קם לתפילה יתנתק הזרם ואוציא את המטען? בדרך כלל מצבר שנטען לפני שבת אמור להספיק למשך כל השבת, אבל הדבר תלוי בכמה משתנים (מצבר חדש או ישן, משקל המשתמש, אזור מישורי או הררי) ואני רוצה למנוע מצב שבשבת בבוקר המצבר ייגמר. המצבר הוא גדול, ולא מוציאים אותו מהקלנועית לשם הטענתו, אלא מחברים לו קבל שקשור לשעון שבת. אציין שכאשר שעון השבת מטעין את המצבר הוא מדליק נורת לד.
תשובה: לשואל, בתנאים שבהם הותר השימוש בקלנועית, לצורך מצווה של חולים וקשישים, מותר גם להטעין את המצבר באופן שתיארת כאשר יש חשש שהוא ייגמר במשך השבת. הטעם לכך הוא, שהטענת המצבר והדלקת נורת לד הם איסור דרבנן, לדעת רוב ככל הפוסקים, והשימוש בשעון השבת הוא "גרמא", ובצירוף שני הגורמים הדבר מותר (מנחת שלמה ח"א סי' י אות ו  ציץ אליעזר חי"ד סי' מז אות ד), בפרט לצורך מצווה. כמו כן, אין לאסור את טלטול הקבל החשמלי, משום שזהו כלי שמלאכתו לאיסור המותר בטלטול לצורך גופו ומקומו, וכאן החיבור הוא צורך גופו והניתוק הוא צורך מקומו.
שאלה: רצה והחליצנו בסעודה שלישית: מדוע לגבי סעודה שלישית, ביחס לשאר סעודות שבת, אם שכח לומר רצה והחליצנו, אינו חוזר לברך ברכת המזון? מה השורש לדין זה?
תשובה: לשואל, בגמרא בברכות (מט ע"ב) נאמר שמי ששכח "רצה והחליצנו" בשבת צריך לחזור, מפני שביום זה חובה לאכול, ואילו השוכח "יעלה ויבוא" בברכת המזון של ראש חודש אינו חוזר, כי אין חובה לאכול בו. תוספות שם (ד"ה אי בעי) מסבירים, שגם בראש חודש חובה לאכול ואסור לצום, וכוונת הגמרא שבשבת חובה לאכול לחם, בניגוד לראש חודש. לאור זאת כותבים תוספות, שבסעודה שלישית יתכן שאין צורך לחזור, מפני שאולי אין חובה לאכול בה לחם דווקא. בשולחן ערוך (סי' רצא ס"ה) הביא את הדעות השונות בשאלה האם סעודה שלישית טעונה לחם דווקא, והכריע שהיא חייבת בלחם, ובכל זאת פסק (סי' קפח ס"ח) שאין לחזור בה על "רצה והחליצנו", מחמת הספק שמא הלכה כדעה שניתן לצאת ידי חובתה גם בלי לחם (עיין משנ"ב סקל"א).
שאלה: טבילה לפני לוויה: הייתי לפני זמן מה בלוויה של צדיק שנפטר ואמרו מי שלא טבל שלא יגע במיטה, מה כוונת המשפט? האם כוונת ההנהגה הזו היא מי שלא טבל באותו יום שלא יגע במיטה או מי שטבל מספר ימים לפני כן ולא נטמא גם בכלל זה?
תשובה: נזכר שאם מישהו טמא טומאת קרי זה מצער את הנפטר, ולכן נזהרים שלא ליגוע במיטה. אבל, מי שטבל לפני כמה ימים ולא נטמא אין לאסור.
שאלה: כנף הציצית נקרעה לגמרי: האם צריך לפרום גם את שאר הציציות ולקשור שוב שאולי הבגד אחרי הקריעה נהיה בן 3 כנפות וכשתופר יש תעשה ולא מן העשוי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כנף הציצית נקרעה"
תשובה: היות ובזמן שהוא הוטל הוא הוטל בהכשר ורק אחרי זה נוצר מצב שאין ארבע כנפות, - אפשר לסמוך על השיטה שלא צריך להתיר את הכל.
שאלה: חובה לעקור ספיחים?: האם יש חובה לעקור ספיחים שגדלו מאליהם?
תשובה: וברכת ד' עיין שבת הארץ השלם פ"ד הי"ח אות ד. שם הובאו עיקרי הדעות. לדעת הרימב"ץ והחזו"א יש חובת עקירה של ספיחים. אלם לדעת הס"מ פ"ד הי"ח, פ"ד ה"ה נראה שאין חובת עקירת ספיחים. ועל כן שב ואל תעשה עדיף. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: המתים רוצים משיח?: רציתי לשאול: על פי האמונה - אם אדם קיים מצוות אז ברגע שיעלה לשמיים יגיע לגן עדן, אבל כשהמשיח יבוא כל המתים יקומו אז אם בן אדם שקיים את כל המצוות יהיה בגן עדן למה שהוא ירצה שהמשיח יבוא כי הוא לא ירצה לחזור מגן עדן?
תשובה: : יש גן עדם עליון. שם נמצאים הצדיקים לאחר הסתלקותם מן העולם הזה. אולם כשיהיה תחית המתים אז כל הצדיקים שלא בעולם שלנו נשמתם העליונה תשוב להתחבר לגוף שהקב"ה יחהיה ומדרגת החיים בתחיית המתים תהיה עוד יותר עליונה מאשר חיים של נשמה ללא גוף.
שאלה: ברכה ראשונה ואחרונה. ללא חזרת ש"ץ: ב"ה שליט"א א.האם אשה יכולה בימי חול או בשבת לאכול פחות מכזית כל עשר דקות כדי שלא תתחייב ראשונה ואחרונה? ב. בר מצווה שכלם חילונים ויש רק עשרה ורובם לא עונים אמן וברוך השם אם אפשר לוותר על חזרת הש"ץ?
תשובה: א. אכילה פחות מכזית פוטרת רק מברכה אחרונה ולא מברכה ראשונה. ביום חול יכולה לאכול באופן זה ולברך רק ברכה ראשונה בהתחלה. בשבת בסעודת ליל שבת ובסעודה בשבת בבוקר חייבת לאכול כזית וממילא גם לברך ברכה אחרונה. ורצוי אף בסעודה שלישית אלא א"כ קשה לה שאז אפשר להקל ולאכול כזית מזונות ותברך בסוף על המחיה. ב.כדאי להתפלל 'תפילה קצרה', כלומר בתחילה החזן יתחיל בקול רם עד קדושה ולאחר מכן ימשיך בשקט וכולם יצטרפו ויתפללו בשקט. ויש מהספרדים הנוהגים שכולם יתחילו יחד את תפילת הלחש ובאותו זמן החזן יתחיל בקול עד סיום קדושה.
שאלה: חולצה עם שם ה': האם ניתן לקנות חולצה שכתוב עליה לפחד רק מה, או שיש בעיה בכך כשנכנסים עימה לשרותים?
תשובה: אם אין אחד משבעת השמות הקדושים או מותר, אך במקרה דנן יש הרואים באות ה' אות אחת משם קדוש ולדעתם יש לשומרה בקדושה, אך יש מתירים. ולעצם הכיתוב, אומנם יש גם מקום לפחד מה' אך יש להדגיש יותר את אהבת ה' ולא רק את הפחד.
שאלה: הסתכלות בנשים: הסתכלות בנשים - איסור, חומרה או דרכי חסידות?
תשובה: איסור. אין הכוונה שאסור לראות נשים אלא שאסור להסתכל עליהם על מנת להתבונן ביופיין.