LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לקנות מיטה מתכווננת: האם מיטה מתכוננת היא מיטה יהודית? פירוט: במיטה מתכווננת יש 2 מזרונים נפרדים הנתנים להזזה של הגבהה של הראש או הרגלים, המסגרת של המיטה היא שלמה ואין אפשרות להזיז ולעשות רווח בין המזרונים פרט להזזתם כלפי פנים).
תשובה: בזמן שהאשה לא טהורה אין לזוג לישון באותה מיטה ויש להרחיק את המיטות עד שהן לא נוגעות אחת בשניה ואין אפשרות לזוג לגעת אחד בשני. לכן נראה מכל זה, שאם יש מסגרת אחת אז המיטות נוגעות וזזות ביחד ולכן אין להשתמש במיטה כזאת בזמן שהאשה לא טהורה.
שאלה: כיבוי אש ביום טוב ע"י עוזרת גויה: האם מותר לעוזרת גויה להדליק, ויותר חשוב, לכבות את הגז ואת התנור ביום טוב?
תשובה: אסור לומר לגוי לעשות אפילו איסורי דרבנן אם לא מדובר בצורך חולה. האיסור הוא גם בשאר איסורים ולאו דווקא בשבת.
שאלה: כניסה לכנסיות: שהייה בחו"ל מציבה אתגרים ומעלה שאלות רבות בפני שומרי מסורת. שאלתי היא לגבי כניסה לכנסיות. אני ומשפחתי מתגוררים כעת בחו"ל ומוזמנים לעיתים להשתתף בפעילויות לא דתיות הנערכות במבנה של כנסיה או בשטחה. פעלויות אלה הן חוגי שירה לילדים או חוג לבישול ופתוחים לקהל כללי. מה דעתכם לגבי השתתפות בפעלויות כזאת, במיקום כזה?
תשובה: יש צד איסור בדבר להכנס לכנסיה, גם למטרות שלעצמן מותרות, כי זה מיקר ומכבד את מקום שהוא בגדר של עבודה זרה על פי ההלכה.
שאלה: להשלים מניין לתפילת שחרית אחרי הצהריים: למדתי בבית כנסת אחה"צ (6 בערב שעון קיץ) ורצו שאני אשלים מנין לשחרית!!!, יענה אמן וקדושה. האם יש בזה בעיה?
תשובה: שחרית בשעה שש אחר הצהרים?! תשתדל מאוד לצאת מבית הכנסת בטענה שאתה מוכרח ללכת ואתה ממהר וכדו'.
שאלה: חימום מאכלים בשריים ופרווה בתנור בו זמנית: הסתבר לי לאחרונה שהקייטרינג במקום העבודה שלי מחממים מאכלי בשר ומאכלים פרווה באותו תנור תעשייתי גדול. עד היום, נהגתי לאכול מאכלי פרווה בכדי שאוכל לשתות לאחר ארוחת הצהריים קפה עם חלב. אך משנודע לי הנ"ל, אינני יודע אם מותר לי לצרוך מוצרי חלב לאחר אכילת מאכל פרווה שחוממו יחד עם מאכלי בשר. כמו כן, האם מאכל פרווה כזה נחשב "בחזקת בשרי" (שלהבנתי אומר שלספרדים מותר לאכול מוצרי חלב לאחר מאכל "בחזקת בשרי")?
תשובה: אם התבניות מכוסות אינך צריך לחשוש, למרות שחוממו יחד באותו תנור.
שאלה: תפילה עם גופיה: מותר להתפלל עם גופיה?
תשובה: אסור להתפלל בערווה מגולה וכן אם אין משהו שמפריד בין הלב לערווה. אולם נאמר בשולחן ערוך (או"ח סי' צ"א): "לא יעמוד באפונדתו ולא בראש מגולה ולא ברגלים מגולים, אם דרך אנשי המקום שלא יעמדו לפני הגדולים אלא בבתי רגלים". כלומר, צריך לזכור את המעמד - עומדים לפני מלך מלכי המלכים, וכעת השאלה היא איזה יחס אנחנו נותנים למעמד. הרי לפני שבאים לפגישה אצל המלך או אישיות חשובה רמת דרג, אנחנו מקפידים להתלבש באופן מכובד ומתאים, אם כן על אחת כמה וכמה לפני הפגישה עם הקדוש ברוך הוא, שראוי ונכון להתלבש בצורה מכובדת ולכן אין להתפלל עם גופיה ללא חולצה.
שאלה: הצהרה על ימי מחלה לאדם בריא: האם לקיחת יום מחלה ממקום עבודה בזמן שהינך בריא לחלוטין, ולקבל עליו שכר מלא מהמעסיק ובמקום זה לנסוע ברכב הליסינג שלך לטיול בצפון לדוגמא נחשב כגזל או שזה דבר לגיטימי? מדובר באדם שהוא דתי לאומי.
תשובה: לקיחת יום מחלה בזמן שהינך בריא לחלוטין, היא רמאות. אסור לרמות! הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: ריבית במשכנתא עם שיעבוד לדירה: האם בעת נטילת הלוואה מבנק כתמורה לשעבוד הדירה במשכנתא יש עניין שנוטל ההלוואה יחזיק במניות ממניות הבנק (בסכום מועט) ובכך בשעה נוטל ההלוואה הינו חלק מהגוף המלווה ושותף ברווחי הבנק שמגיעים בין היתר מהרווח על הלוואתו שנטל,ישנו צד נוסף להינצל מאיסור ריבית (מלבד ההיתרים המקובלים, שליח, הלוואה מגוף ולא מיחידים, היתר עיסקא וכו )?
תשובה: האחוז של החלק שלך בבנק יהיה מזערי לעומת ההלוואה שלקחת ואינו פותר את בעיית הריבית. ניתן לעשות זאת כדי ל"מזער את הנזק" אולם זה לא פותר את הבעייה. כמובן שניתן לסמוך על היתר עסקה.
שאלה: גט למי שחיים יחד בלי נשואים: זוג שחיו יחד תקופה מסוימת ללא נישואים (ידועים בציבור). האם יש צורך בגט לאחר פרידתם? יצויין, שהשאלה היא עקרונית ו לאל לא מעשית אצלי.
תשובה: באופן עקרוני תלוי בדעתם וכוונתם. אם הסיבה שלא נישאו היתה כדי לא להיכנס למחוייבות של בעל ואשה נשואים, הרי מוכח שלא חיו כזוג נשוי וכוונתם היתה להיות בדרך זנות ואין צורך בגט. אולם במידה וכוונתם היתה לחיות כזוג נשוי, יש לברר מדוע לא הגיעו לכלל נישואין. במידה ולא היתה התנגדות עקרונית אלא רק עיכובים שוליים, יתכן שיהיה צורך בגט. כל זה כאמור במישור העקרוני, בשאלה מעשית יש חובה לפנות לבית הדין לצורך בירור העניין. הרב דוד בר שלטון
שאלה: כוונה בתפילין: מהם הכוונות שאני צריך לכוון בעת הנחת תפילין? אשמח אם תפרטו לי.
תשובה: בעת הנחת הנחת התפילין יש לכוון לקיים מצוות דאורייתא של הנחת תפילין. בנוסף, זה לשונו של השולחן ערוך: "יכוין בהנחתם שצונו הקב"ה להניח ארבע פרשיות אלו שיש בהם יחוד שמו ויציאת מצרים על הזרוע כנגד הלב, ועל הראש כנגד המוח, כדי שנזכור נסים ונפלאות שעשה עמנו, שהם מורים על יחודו, ואשר לו הכח והממשלה בעליונים ובתחתונים לעשות בהם כרצונו. וישתעבד להקב"ה הנשמה שהיא במוח, וגם הלב שהוא עיקר התאוות והמחשבות, ובזה יזכור הבורא וימעיט הנאותיו" (אורח חיים סימן כ"ה סעיף ה').
שאלה: בדיקת ציצית בכל יום: שמעתי או קראתי במקום כלשהו שכל יום צריך לבדוק את הציצית. ורציתי לשאול, במה מתבטאת הבדיקה הזאת? מהם הבדיקות שצריך לעשות?
תשובה: תבדוק שכל חוטי הציצית שלמים ואין בהם אחד קרוע. בעיקר תבדוק בחוטים שלפני הקשר הראשון.
שאלה: קדימויות באמירת קורבנות: אם אני מגיע מאוחר לתפילה, איזה קורבנות אני חייב להגיד לפני שאני מתחיל פסוקי דזמרה? ואם נשאר לי זמן איזה קורבנות להגיד?
תשובה: לא חייבים להגיד קורבנות לפני התפילה. אם אתה מאחר, עדיף להספיק כמה שניתן מפסוקי דזמרא לפני התפילה ואת הקורבנות להשלים לאחר התפילה.
שאלה: ברכת הגומל על טסט: כאשר יש לי שאלה לשאול או משהו כזה אני מתייעצת איתכם לכן עכשיו אני רוצה לשאול משהו. יש לי טסט ב-23.5 וזה דבר שייחלתי לו כבר המון זמן. רציתי לדעת, אם בעזרת השם אני יעבור אותו אני יוכל לקרוא את ברכת הגומל או שאסור?
תשובה: ברכת הגומל אינה שייכת כאן. ברכת הגומל היא לאדם שניצל מסכנה, כגון, אדם שהיה בתאונת דרכים רצינית ונשאר חי. אולם אם אדם שמח מאוד על דבר חדש הוא יכול לברך את ברכת שהחיינו. אבל מאחר ויש פוסקים האומרים שאין לברך על טסט וכד', תקני לך בגד חדש או פרי שעוד לא אכלת ותברכי עליו שהחיינו ותכווני גם על הטסט. שיהיה הרבה הצלחה. הרב בנימין במברגר
שאלה: גרנולה עם צימוקים: יש לי גרנולה עם כשרות של הרב לנדא. א- יש צורך לבדוק את הצימוקים שבגרנולה מחרקים? ב- שריתי במים חמים 3 מהצימוקים. לאחר 10 דקות ראיתי הרבה גרגירים שחורים (בצבע הצימוקים). האם הגרגירים חרקים או ליכלוכים?
תשובה: א. כן. ב. בדרך כלל החרקים הם כמין קו, ואילו גרגירים (כפי שכתוב בשאלה) הם גרגירי ענבים שלא התפתחו ואין בעיה באכילתם. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דיווח שעות בבית ספר: בית ספר מעביר בכל חודש דיווח למשרד החינוך על מורים שנעדרו, מילויי מקום וכדו. מה דין מורה שמילא מקום ללא ת בהסכמה אולם ביום אחר נעדר ומבקש כי לא ידווח לו היעדרות על סמך מילויי מקום שלא שולמו לו - האם זה מותר? ובכלל באופן עקרוני האם מותר לדווח שלא לדווח מתוך שיקול דעת פנימי של רכז מערכת ו או מנהל בי"ס?
תשובה: מכיוון שהוא מחל על היום שהתנדב אינו יכול לחזור בו ולדרוש ת עליו מאוחר יותר, זה לא ישר. אם משנים מתוך שיקול דעת, אבל הכל נעשה בצורה אמיתית שלא גוזלים את המדינה על ידי כך, ניתן לשנות בדיווח.
שאלה: תורת ארץ ישראל: בעקבות עבודה שאני עושה בנושא זה, רציתי במחילה לשאול מה דעת הרב לגבי שיטת הלימוד של "תורת "ארץ ישראל" השואפת (כנידבך אחרון לאחר הלימוד המסורתי הנהוג בישיבות) לגלות את השורשים הפנימיים של הסוגיה? כרקע לשאלה זו ברצוני לברר מה כוונת הרב באגרות ובפסקאות המוכרות של הרב קוק הקורא ללמוד את נשמת התורה (למשל אגרת תפ"ג) ולגלות כיצד הנסתר "מעמיד על רגליו את הנגלה". יום נעים ו
תשובה: תורה צריכה לימוד בדרכי הלימוד המסורות לנו מדור דור. הרב זצ"ל דיבר על כך שבנוסף ללימוד הלכה יש ללמוד גם אמונה בהעמקה. ות"ח שמלאו כרסם בש"ס ופוסקים בדרך המקובלת במחשבת ישראל יתעמקו גם בחכמה הפנימית. אולם אין לערב תחומין. איני יודע מהי "תורת א"י" שאתה מתיחס אליה.
שאלה: תפילת הדרך בתפילת שמונה עשרה: 1. האם ראוי להוסיף תפילת הדרך בברכת שומע תפילה או שעדיף מיד אחרי אחד מברכות הנהנין? 2. אם אומרים תפילת הדרך בשומע תפילה, האם אומרים "ותשמע קול תפילתנו כי אתה שומע תפילת כל פה" ומיד אחרי זה את "כי אתה שומע תפילת עמך ישראל ברחמים" או מדלגים על "ותשמע קול תפילתנו וכו?
תשובה: 1. ניתן להגיד בשומע תפילה וניתן להגיד בנסיעה לאחר ברכת הנהנין. קשה להכריע מה עדיף. מכל מקום, מקובל לעשות תפילת הדרך כרגיל ולא כמהר"ם ששיבץ אותה בתוך התפילה. 2. מספיק להגיד פעם אחת.
שאלה: אחריות בעל רכב לרכוש שהושאר ברכבו: מעשה בראובן ושמעון שישבו ביחד ברכב של ראובן ושמעו שירים מתוך טלפון סלולרי משוכלל (Iphone) של שמעון, על ידי חיבורו למערכת המוסיקה שברכבו של ראובן. מדובר בטלפון יקר ומשוכלל שנרכש משומש במחיר של למעלה משלושת אלפים! על פי הגדרתם לראובן ישנו רכב יוקרתי ומשוכלל ובו מערכת רמקולים משובחת מזו שברכבו של שמעון, ואילו לשמעון טלפון משוכלל המשמיע את המוזיקה בצורה טובה יותר מזו של שמעון, לכן החליטו לחבר את הטלפון של שמעון לרכבו של ראובן. לאחר מכן סר שמעון לנעול את רכבו, בעודו משאיר את הטלפון ברכבו של ראובן, הממשיך להשמיע שירים. גם שמעון שמע כי ראובן לחץ לאחר מכן על השלט האלקטרוני לנעול את רכבו בו היה המכשיר הנ"ל. שניהם עלו לבניין. כששאל שמעון את ראובן האם הביא עימו את הטלפון השיב בשלילה. ראובן הציע לשמעון לקחת את הטלפון מרכבו. שמעון התעצל מלרדת לרכב. כאשר שבו לרכב הבחינו כי חלונות הרכב היו פתוחים. השלט, שמקובל כיום כי הוא מעלה את החלונות אינו תקין ברכבו של ראובן והחלונות נותרו פתוחים. הטלפון של שמעון לא היה ברכב בעת שחזרו. (טלפון אחר של ראובן שנותר ברכב לא נלקח). מי צריך לשאת בהפסד של הטלפון הסלולרי?
תשובה: ראובן פטור משום שלא קבל על עצמו אחריות שמירה. הרב ניר אביב
שאלה: לשחק בת חילוניה בהצגה: אני צריך לשחק בהצגה בת חילוניה, איך עדיף להתלבש? עם חצאית או לנצל את זה שהיא הייתה חילוניה וללבוש מכנסיים? (השואל הוא בן) אשמח לתשובה מהירה ככל האפשר.
תשובה: לצורך ההצגה מותר ללבוש בגד שיציג את הדמות בצורה ההולמת.
שאלה: איך האיטר אמור לנהוג?: 1. הבנתי שלכל דבר הלכה, השמאל של איטר הוא הימין של כל אדם חוץ מנטילת ידים שחרית שהוא מתחיל את הסירוגין גם עם מים על היד ימין של כל אדם, כמו כולם, ולא ביד שמאל. ובכל מקום שלא הוזכר ימינו, שהוא שמאל של כל אדם, האיטר תמיד מתנהג הפוך. האם זה נכון? איך עלי להתנהג באופן כללי בכל מקום? ואם דין זה נכון לגבי נטילת ידים שחרית, מהי הסיבה? ואם יש סיבות לחלקי התשובה נא לציין אותן. 2.אם יש הלכות המיוחסות לספירות, כמו קידוש בחסד יד ימין, שאני יודע שאני צריך לעשות ביד שמאל. אז האם אצל האיטר המיקומים של כל הספירות הן הפוכים או איך יש לי לישב כל הדברים שאני כאיטר עושה הפוך? 3. האם יש כלל למנהגי אשכנזים כמוני וגם לספרדים או בצורה אחרת של כלל?
תשובה: : בהלכה יש בכך דיון ארוך. מצאנו במקומות רבים בהם ההוראה מפורשת לאיטר יד ללכת לפי יד ימין שלו כלומר את המצוות והדברים החשובים הוא עושה עם היד החזקה שלו. הסיבה לכך היא שאנו רוצים להחשיב את מה שאנו עושים ואנו מחשיבים זאת על ידי כך שאנו עושים את מעשנו ביד החזקה שלנו. כך מצאנו בשולחן ערוך לגבי החזקת כוס של ברכה בס' קפ"ג סעיף ה' שאיטר מחזיק בימין שלו כלומר בשמאל של כל אדם. אולם לגבי החזקת ג' מינים שכתוב להחזיק בצד ימין את ג' המינים שם מצאנו מחלוקת בין השו"ע שפסק שגם איטר יד מחזיק כמו כל העולם לבין הרמ"א שפסק גם שם שיחזיק בימין דידיה. שם אנו רואים שיש מחלוקת בין השו"ע שסובר שהולכים לאחר ימין דעלמא ולא אחר ימין שלו. בס' ר"ו יש לענין החזקת פרי לפני הברכה מובא במ"ב ס"ק י"ח בשם מספר פוסקים שיש להחזיק בימין שלו ולא לפי העולם. ומצאנו גם לענין חליצה באבה"ע ס' קס"ט סע' כ"ו (כו) אטר ברגלו, י"א שחולץ בשתיהם, במנעל של ימין בימין, ובמנעל שמאל בשמאל. ויש מי שנסתפק לומר שאין לו תקנה (ונהגו כסברא הראשונה, וע"ל בפי' הסדר סעיף מ'): אם כן אנו רואים בשולחן ערוך שהוא הסתפק בענין. לכן נראה לומר שבכל מקום שזה ספק מהתורה ולא רק ענין של מעלה ולכתחילה השולחן ערוך הסתפק ואמר לעשות מספק בשתי הצורות. אולם לגבי רוב המקרים שמדובר על דינים מדרבנן לפי האשכנזים ההכרעה היא כפי שכתבת כלומר הולכים תמיד לפי הימין דידה. וכך גם לגבי התלבשות שכתוב להקדים ימין לשמאל יעשה לפי ימין שלו כלומר יקדים את השמאל. אולם לענין נטילת ידים שמדובר שם על נטילת ידים שנוגע להסרת הקליפה והטומאה שבאה לאדם בבוקר שאינה קשורה לכוח הפעולה של האדם שם הוזכר שיטול אדם קודם בימין של כל העולם ורק אח"כ בשמאל. לגבי נטילת ידים לסעודה הוזכרה מחלוקת באחרונים. ולמעשה כותב הפמ"ג שיעשה כמו בנטילת ידים בשחרית כלומר יטול לפי ימין דעלמא. אולם לפי השולחן ערוך הענין מורכב יותר וצריך לתרץ את הסתירה שיש בשולחן ערוך בין דין לולב לדין אחיזת כוס של ברכה. וע' בב"י שם בס' תרנ"א מה שכתב שכיון שמדובר על החשבת ג' מצוות הולכים לפי ימין העולם. והמג"א בס' קפ"ג ס"ק י"ד שאל על דברי השו"ע שסתר את עצמו בין ס' קפ"ג לס' תרנ"א. ואולי יש לחלק בין החשבת דבר לבין חביבות שבכל דבר שזה חביבות הולכים לפי כל העולם. להראות חיבתו הוא עושה לי כל העולם. החשבה שהוא מחשיב הולכים לפי הימין שלו. והברכי יוסף שם בס' קפ"ג נקט שהשו"ע בס' קפ"ג רק הביא דעה שיאחז בימין דידיה. אולם למעשה פסק שהולכים לפי ימין העולם. ולי נראה שהשו"ע לא הכריע בענין ונתן אפשרות לכל אדם להחשיב את מה שעושה לפי דרכו. מי שקל לו לאחוז דבר ביד ימין של כל העולם יעשה כך. אולם אולי אחיזת הכוס קשה יותר לאדם לכן יחשיב את הדבר בכך שעושה עם היד החזקה שלו. לגבי שאלתך כיצד זה מסתדר עם ענין הספירות. ניתן לומר שעשייה ביד החזקה היא נחשבת תמיד ימין גם אם בצד השמאלי.
שאלה: מקור הידע המדעי בכתבי הדת: בכתבי דת רבים (תנ"ך, משנה, גמרא, זוהר) נמצאים דעות בעלות אופי מדעי. לעיתים אפילו ידע שלא היתה אפשרות להשיגו בתקופת אותו כתב דת. האם ניתן לקבוע מהיכן המקור לדעות ידיעות אלו (ידע כללי של הכותבים או ידע אלוקי), אם כן, מהו? האם הוא קבוע לכל כתב דת או שגם במשנה, לדוגמא, יש ידע שהתקבל ישירות מה ודברים שחכמים ידעו מדורם? היכן ניתן למצוא את דברי הרמב"ם - דברים שאמרו חכמים במדעים - מעצמם הם אמרו? מה הייתה הליגיטימציה של חכמינו להוסיף לתושב"ע ידע מדעי שאינו ממקור אלוהי מהימן ואף להטות על פיו הלכות?
תשובה: : נושא זה הינו נושא נרחב. יש בעלי גישות שונות בענין. יש שיאמרו שכל דברי חכמים הם מיוסדים על רוח הקודש. גם הידיעות המדעיות לא נאמרו לדעתם מכוח חקירתם הטבעית או מכוח קבלת חכמת המדע שהיה נהוג בדורם. כל דברי חכמים הינם תורה. יש רבים שרואים בידיעות של חכמים כידיעות שגם מבחינה מדעית לא היו ידועות כהוכחה לכך שהתורה היא מן השמים ושהקב"ה הוא זה שמגלה את סודותיו לחכמים.  נכתבו לארונה מספר חוברות של הרב זמיר כהן בענין. יש שיאמרו שגם אצל חכמים צריכים להבחין בין דברים שהם השיגו בחוכמתם האלוקית לבין דברים מציאותיים שהם קיבלו זאת לפי מה שהיה מקובל בזמנם. אולם למרות שהצדדים המדעיים יתכן שהם היו מקור המידע של חכמים להכרעתם הדברים אינם מוסכמים שהלכה שנקבעה לפי עמדתם המדעית תשתנה. יש את דעת החזון איש שסובר שתושב"ע נינתה ביד חכמים שהיו בדור התלמוד. כל מה שהורו גם אם הורו ע"פ היסודות המדעיים שהיו באותו דור מסקנתם מחייבת אותנו. לדעתו התורה ניתנה לחכמי אותו דור שפסקו והכריעו בין הספקות השונים. אנו מאמנים שרוה"ק היא זו שליותה את הכרעתם ולכן אין לפקפק על עמדתם. לעומת זאת יש גישות שאומרות שבמקום שבסיס הפסיקה נגע לעמדה מדעית שהיתה נפוצה בזמן ח אולם היום עמדתנו המדעית שונה יתכן שניתן לשנותה. אולם זאת צריך להעשות בהסכמת כל גדולי הרבנים. יש תשובה של הרב קוק שכתב בענין מציצה שלדעת המדענים אין היום סכנה בהימנעות מלעשותה שכל אופן אין לבטל את חיוב המציצה. לדעתו יש מקומות שחכמים כתבו רק טעם אחד להלכתם אולם יש להם עוד טעמים שעל פיהם כתבו את הלכתם ולא גילו זאת במפורש. והרב נריה גוטל כתב ספר מפורט שמתייחס גם לנושא זה.  עתה שכחתי את שמו של הספר.
שאלה: עבודה כמנעולן בשבת: אני מנעולן. מה המקרים שבהם אני יכול להענות לקריאת חרום בשבת? למשל, אם יש ילד נעול בבית אז אני מבצע את הפריצה ללא ת בכלל (בלי קשר לשבת או יום חול)
תשובה: אם העובדה שהילד יישאר שם לבד עד מוצ"ש יכולה לגרום לו סכנה, כגון: תינוק בן חצי שנה, אז מותר לפרוץ. אבל אם מדובר בנוחיות בלבד, כגון: ילד בן חמש שאפשר להרגיע אותו מבחוץ וכדו', אז זה לא מצדיק חילול שבת באיסורי תורה. אמנם איסורי דרבנן נדחים מכיוון שילד קטן נחשב כחולה שאין בו סכנה שאיסורי דרבנן נדחים בפניו.
שאלה: מעשר כספים לילדים: האם ניתן להעניק לילדים מעשר ממשכורת ו או ממענק כלשהו ולהפריש חלק גם לציבור אחר?
תשובה: את הילדים חייבים לפרנס מכספי ההורים ולא מכספי מעשר.
שאלה: הוספה או החלפה של השם: לבן שלי קוראים אוראל ורציתי לדעת האם כדי להוסיף לו שם אחר או אפילו להחליף, כי לאחרונה שמעתי שלא ממומלץ לתת שם אוראל לילד?
תשובה: לא ידוע לי על בעיה בשם זה. השם אוראל נראה לי די יפה.
שאלה: בליעת טעם בכלים של ימינו: בעניין הלכות תערובות, כיוון שהדין העיקרי באיסור תערובות (בשר בחלב ומאכלות אסורות) הוא "נותן טעם", וכך אנחנו הספרדים נוהגים להקל בכלי זכוכית להשתמש בהם גם בבשרי וגם בחלבי (וגם בפסח) מהסיבה שאכן הם אינם בולעים, אז נראה לי שאפשר להקל בדיעבד במקרה שנפלה טיפת חלב וכדו על כלי בשרי שאינו בולע (כמו רוב מוחלט של הכלים היום) שהכשרו יהיה רק שטיפה וכדו ללא צורך בהגעלה. האם ניתן להקל במקרה כאלו?
תשובה: אין היום קביעה מוחלטת לגבי רוב הכלים של היום שהם אינם בולעים. אמנם מן הראוי שמדענים יבדקו עניין זה מבחינה מדעית, ואם הם יקבעו בצורה חד משמעית על סוגי כלים מסויימים שהם אינם בולעים - דינם יהיה כדין זכוכית. אולם זה צריך לבוא על ידי קביעה חד משמעית ולא על ידי שמועות שונות מפה לאוזן.
שאלה: שינה של חבר ארוס של הבת בביתנו: לבתנו יש חבר. הם אומרים שזה רציני אך עדין לא רוצים להתחתן ולכן לא מתארסים. האם ישנה בעיה כאשר הבחור בא אלנו שישן בביתנו? (כמובן רק שאנחנו נמצאים) ואם ישנה בעיה מדוע? ואם ישנה בעיה אז מה ההבדל בינו לבין החברים של הבן שלנו שהם בני אותו הגיל של הבחור הארוס?
תשובה: אם זה רציני באמת שיתארסו ויתחתנו. תני להם זמן קצר להחליט לאן פניהם מועדות. אם אין כוונה רצינית להתחתן יש לנתק את הקשר. נהגו שחתן לא לן אצל כלה וכן להפך כדי לא תחושת קרבה גדולה מדי לפני החתונה.
שאלה: כשרות שזיפים מחברון: אני רוצה להיות בטוחה: הביאו לי שזיפים מערבים בחברון, הם כשרים נכון?
תשובה: אם לא היו תוספות בייבוש, אלא ייבוש בשמש בלבד, אפשר להשתמש. אולם אם שמו שומנים על הפרי לאחר הייבוש אין להשתמש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חלה שהוחזרה לעיסה: הכנתי היום חלות והפרשתי חלה ככל הנראה בחוסר מודעות, החזרתי את החלק שהופרש בחזרה לבצק. לאחר האפיה הבחנתי בכך והפרשתי מן המוכן ללא ברכה. האם מותר לאכול מן החלות שנותרו? אשמח אם תוכלו לענות לי בקרוב מאחר והחלות נאפו לכבוד חג השבועות.
תשובה: עלייך לפנות לרב ולהישאל על החלה שהפרשת (דומה להתרת נדרים). לאחר שתישאלי על ההפרשה יש לדון האם ההפרשה השניה נחשבת לחלה. על כך יענה הרב שיתיר לך את הפרשת החלה.
שאלה: מעשר כספים למכירה פומבית: האם מותר להשתתף במכירה פומבית בה כל ההכנסות יינתנו לצדקה, ובמידה ואזכה אעביר את כספי מעשר הכספים לעמותה?
תשובה: כן.
שאלה: לברך ברכת שהחיינו בחתונה: למה לא מברכים "שהחיינו" בחתונה? הרי זה דבר שאנו מאד מייחלים לו.
תשובה: שאלה זו שאלה נכונה ושואל אותה הש"ך ביורה דעה כ"ח. הקושיה היא קושיה חזקה והתירוצים הם קלושים. הספרדים הנהיגו מנהג יפה שהחתן מתעטף בטלית חדשה ומברך עליה שהחיינו ו זו מכוון גם על שמחת הנישואין. אני הנהגתי אצלנו מנהג זה גם על יהודי אשכנז.
שאלה: ספר קריאה המסתובב בישיבה: מסתובב אצלנו בישיבה כבר לא מעט זמן ספר (קריאה). על הספר אין שם ולא נראה שהבעלים נמצא באיזור הישיבה (יכול להיות שהבעלים הוא מישהו שלמד מזמן בישיבה או מישהו שהיה בשבו"ש או בסתם ביקור ושכח אותו). האם אני יכול לקחת ספר זה לעצמי? (אולי אחרי הכרזה לתקופה מסויימת?)
תשובה: מסתבר שניתן לקחת אותו לעצמך.
שאלה: חופה לפני השקיעה: 1) כמה זמן מינימום לפני השקיעה צריך להתחיל את החופה כדי שיהיה אפשר לסיים את הקידושין? 2) למה צריך לסיים את הקידושין לפני השקיעה ולא את כל החופה? הרי אם קוראים את הכתובה בבין השמשות אין תאריך מוגדר?
תשובה: 1. לא ניתן לקבוע זמן מוגדר מכיוון שיש חופות שנגמרות אחרי רבע שעה ויש חופות שלוקחות חצי שעה מכיוון שמתעכבים בהם ושרים הרבה וכדו'. לכתחילה ראוי לקבוע חצי שעה לפחות לפני השקיעה כדי לא להיות לחוצים. 2. אכן, צריך לחתום על הכתובה לפני השקיעה.
שאלה: חימום עוף על פלטה בשבת: 1. אני אשכנזיה, ואני יודעת שלאשכנזים אסור לחמם בשבת נוזלים על הפלטה. השאלה היא האם מותר לחמם על הפלטה עוף (לדוגמא) אם מוציאים את כל הרוטב שלו (בצורה מותרת.), אך נשארות מעט שאריות לחות על העוף עצמו? 2. בהמשך לשאלה הקודמת-אם בטעות חומם עוף עם רוטב, האם מותר לאכול את העוף (ואת הרוטב לזרוק)?
תשובה: 1. גם לספרדים אסור לחמם נוזלים בשבת. אולם מעט לחות שנשארת אינה נחשבת כרוטב וניתן לחמם. 2. מותר לאכול את העוף אך לא את הרוטב.
שאלה: לשתות מבקבוק שפתחו בשבת: הורי פתחו בקבוק בשבת (ואנחנו אשכנזים)-נדמה לי שהם לא יודעים שאסור לנו לפתוח אותו. האם לאחר השבת מותר יהיה לשתות ממנו?
תשובה: בדיעבד מותר לשתות.
שאלה: לאכול מרק אצל תימנים בשבת: האם מותר לאשכנזים לאכול מרק אצל תימנים בשבת בבוקר (שידוע שהם נוהגים לחמם נוזלים בשבת)?
תשובה: מותר לאכול. כיוון שהם עשו בהיתר ויש להם על מי לסמוך - המרק לא נאסר בדיעבד על אחרים, למרות שלהם אסור לעשות זאת מלכתחילה.
שאלה: צילום דפים מספר תורני: האם אני יכול לצלם מספר כלשהוא מספר של דפים כדי להביא לחניך שלי לקרוא? מדובר על נושא שקשור לתורה (תיקון המידות). האם כל נושר של תורה אני יכול להעתיק לצלם?
תשובה: מותר לצלם מספר עמודים מתוך ספר. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: לימוד במקום חילוני ולשמור על תורת חיים: 1. אני מעוניינת ללמוד מדעי המחשב. במקצוע זה יש העדפה לבוגרי תואר ראשון של אוניברסיטאות נחשבות (חילוניות). הגיוני מאוד שאם אמשיך בתחום אעבוד גם בסביבת עבודה חילונית. האם מותר לי לכתחילה ללכת לתחום הזה? 2. ראיתי את תשובות הרב לכך שעדיף ללמוד במקום לימודים דתי, שכן אין ערבות לכך שלא נרד ברמתנו הרוחנית ואל לנו לקחת את הסיכון הזה. אותו הדין הוא לגבי מקום עבודה, מגורים וכד? האם תמיד נעדיף כביכול להסתגר מתוך החשש שנרד ברמתנו הדתית? זוהי דרכנו?
תשובה: 1. איני מקבל את הנחתך. בתי למדה מחשבים בבר אילן והתקבלה לחברה יוקרתית. אם בכל זאת תיאלצי ללמוד במקום חילוני הקפידי ללמוד שם בלבד ולהימנע מחיי החברה וההווי שבקמפוס. שמרי על מסגרת חברתית דתית וכמו"כ השתתפי בחוגי לימוד תורניים בנוסף לקביעות לימודית שלך. 2. גם במקום עבודה ומגורים יש לשמור על מסגרת חברתית ולימודית דתית ולא להצטרף לחיי החברה החילוניים. זו דרכה של תורה.
שאלה: עזרה לחילול שבת או לערבי: קיבלתי סכום של כסף להעביר למטרות שונות. פרסמנו והוגשו בקשות לוועדה שהוקמה לצורך העניין. בוועדה ישבו אנשים עם השקפות שונות. מכל הבקשות שנידונו נשארו שתי בקשות אחרונות שהייתי אמור להצביע לאיזה אחת משניהן להעביר את הכסף. הבקשה הראשונה, מדובר ביהודי שיש לו מועדון בילויים (פאב) שפתוח בשבת והוא הגיש בקשה לסיוע להרחבת המועדון. הבקשה השנייה היא של ערבי שביקש סיוע לבנות חממות לחקלאות. עבור מי אני אצביע, עבור היהודי שגורם לחילול שבת בפרסיה או עבור הערבי שרוצה את הסיוע לחקלאות?
תשובה: אם אפשר לדחות את ההכרעה ולהמתין להצעה אחרת, ראוי לעשות כן. אם אין ברירה, צריך לברר אם בהרחבת החממה יש חשש לפיקו"נ ע"י גורמים עויינים או השתלטות על אדמות ישראליות. אם אין חשש כזה, הרחבת החממה עדיפה על פני עידוד תרבות של בילויים שיש בה מן הסתם תופעות לא רצויות של צניעוות וחשש לחילול שבת.
שאלה: צניעות בתמונות של הקבוצה בפייסבוק: יש לי דף (קבוצה שכל אחד יכול להצטרף) בפייסבוק. אני מפרסם דברים (לרוב דברי תורה), אז כל מי שרוצה יכול להגיב. אם מישהי עם תמונה לא צנועה מגיבה אז אני מחטיא את הרבים או שאין בזה בכלל עוון?
תשובה: האם אפשר למחוק את התמונה או את המגיבה?
שאלה: לימוד טעמי המקרא לנשים: האם מותר לאשה ללמוד טעמי המקרא עם גבר? האם קריאה בטעמים נחשבת לשירה?
תשובה: אני חושב שזה לא צנוע שאשה תלמד טעמים מגבר. ניתן ללמוד מאשה אחרת או על ידי קלטות שהוקלטו על ידי אשה.
שאלה: לצרוך חלב בכשרות מהודרת: אני בד"כ צורך מוצרי חלב בכשרות מהודרת. האם יש להקפיד על חלב בכשרות מהודרת? אם כן, מדוע, במה הוא יותר מהודר? אם אני מתארח במקום בו החלב בכשרות רגילה, כיצד עלי לנהוג?
תשובה: חלב מהודר לא נחלב בשבת באיסור. סתם של יום א' ויום ו' הוא בחזקת מהודר. במקום שאין חלב אחר ניתן לסמוך על הרוב שלא נחלב בשבת באיסור. במוצרי חלב מהודרים אין אבקת חלב נוכרי, ז'לטין וכדו', למרות שהם כשרים מעיקר הדין.
שאלה: עירוב חצירות בישוב חילוני: אני רוצה לעשות עירוב חצירות בישוב שלי. חלק מהישוב חילונים שלא שומרים שבת. הבנתי שעלי לקנות מהם את רשותם בחצר. האם זה נכון, והאם יש אפשרות להימנע מכך עקב חוסר נעימות?
תשובה: מצא דרך נאותה לקנות את רשותם מבלי לפגוע בהם.
שאלה: לטבול את החלה בדבש בשבועות: בשבועות נהוג לאכול דברי חלב כיוון שהתורה משולה לחלב. אך עלה בראשי רעיון, למה לא לקדש את החלה עם דבש כמו שנהוג בראש השנה (לקדש את החלה עם דבש)? אני מודע לזה שזה רעיון שלא כתוב ולכן סביר להניח שהתשובה שאי אפשר. אני מעלה רעיון עקב שתורה משולה לדבש, עקב זה שתורה היא המשלימה ועקב שכבר ניתן היתר לקדש את החלה עם דבש (ראש השנה) למה שאני לא אקדש את החלה עם הדבש?
תשובה: אין איסור בכך. אך כדאי לשמור על המסורת ולייחד לכל חג את מנהגו המיוחד.
שאלה: חתך עמוק מעל העין בשבת: ילד שנחתך חתך עמוק מעל העין ו או בסנטר, האם יש היתר לנסוע לבית חולים? אם לא, האם מותר לשים פרפר או דבק? אני מניח שאם מותר לנסוע אסור לחזור, נכון?
תשובה: קשה לקבוע בוודאות, יש לבדוק כל מקרה לגופו. אם קיים חשש של זיהום, אפילו ספק, ניתן לנסוע לבית חולים. אולם אם כל העניין הוא נוי ואין חשש לזיהום, אסור לנסוע לבית החולים, וגם לטפל בפצע במקום אסור.
שאלה: כפית גבינה שתחבו לתוך ריבה: כפית שאכלו איתה גבינה. לאחר מכן תחבו אותה לריבה, האם הריבה חלבית? האם ההלכה תשתנה אם נגבו את הכפית על הלחם לפני שהכניסו לריבה.
תשובה: אם הכפית מלוכלכת מהגבינה - הריבה שבאה במגע עם הכפית נהפכת לחלבית אולם שאר הצנצנת לא הופכת לחלבית. אם הכפית הייתה נקיה לגמרי, כגון: שניגבו אותה היטב על הלחם או שליקקו אותה וכדו' - הריבה לא נהפכת לחלבית.
שאלה: בירור לגבי עשרה בטבת בשנה הבאה: 1) האם בשנה הבאה (תשע"א) עשרה בטבת יהיה בערב שבת (יום ששי)? 2) אם כן אז מתי הצום (עשרה בטבת) אמור להסתיים?
תשובה: הצום יחול ביום שישי ויסתיים לאחר כניסת השבת בשעה 17:00 (בצאת הכוכבים). כמובן שיש לעשות קידוש לפני שאוכלים. קישור ללוח השנה שבאתר. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: נסיעה בקווי דן ביום השיחרור מצה"ל: ביום שיחרורי מצה"ל קיבלתי פתק שמאשר את הנסיעה שלי בכל קווי האוטובוסים בחינם. עליתי על קו של חברת "דן" הראתי לנהג את הפתק ולא שילמתי. לאחר כמה שעות עליתי על קו "דן" שונה ושם חידש לי הנהג שכתוב מאחור שהפתק לא תקף בקווי "דן". מה עלי לעשות?
תשובה: שאל את ההנהלה מה לעשות במקרה זה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: בירור לגבי שבת: 1) האם בשעת הדחק אפשר לעשות מלאכה ביום ששי עד השקיעה? ועד השקיעה של רבנו תם(58.5 דקות אחרי)? 2) אפשר בשעת הדחק לעשות מלאכה מ 18 דקות אחרי השקיעה בשבת?
תשובה: גם לשיטות הפוסקות כר"ת מחמירים שלא לעשות מלאכה מזמן השקיעה. ניתן בשעת הצורך לעשות מלאכה עד כמה דקות סמוך לשקיעה (יש גם לעשות תוספת שבת). אולם כדאי שזה לא יהיה באופן קבוע ויש להקפיד שלא לגלוש עד לשקיעה.