LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כבוד הבריות במתנה בשבת: אם אדם מקבל מתנה בשבת מקרוב שלא ראה אותו אחרי הרבה זמן, שאינו שומר תורה ומצוות, האם יכול לקבל את זה ופשוט לא לכוון לקנות עד מוצ"ש, ובמקרה שהמתנה ביא מוקצה, האם מותר לקבל את המתנה משום "כבוד הבריות הדוחה לא תעשה של תורה"? האם הדין משנה האם המתנה היא מוקצה מחמת גופו, שדינו קל שהותר לצורך גופו ומקומו, שגם נתיר לצורך כבוד הבריות, ואם המתנה היא מוקצה מחמת חסרון כיס שלא התירו לצורך גופו ומקומו, אולי כיוון שהותר לשים אותו במקומו המשומר, נתיר גם כאן לקבל ולהניח במקום שמור, והאם יותר קל להתיר אם יקבל את המתנה בשינוי?
תשובה: צריך שיתכוון לא לזכות באותה מתנה בשבת, כדי שלא יעשה קניין בשבת. אם המתנה מוקצה, יש בעיה של טילטול, ולכן אין לגעת בזה. כבוד הבריות זה לא סיבה מספיקה להתיר. תשתדל להתחמק.
שאלה: שבת ותפילה בצבא: כשיש פעילות מבצעית שנמשכת מיום שישי סמוך לכניסת השבת עד הלילה, מתי צריך לעשות קידוש קבלת שבת ערבית? המרחק בבסיס בין החדר שלי לטייסת הוא כ-40 דקות הליכה. הגעתי לטייסת בקריאה דחופה במכונית. האם מותר לי להתנייד עם המכונית גם בחזרה? (יש סיכוי סביר שאקרא שוב אבל לא בדחיפות של פחות משעה) אם יש לי שתי אפשרויות תפילה, איזה זמן תפילה עדיף: בין עלות השחר לנץ החמה או לאחר שעה שלישית רביעית ולפני חצות, אשמח אם הרב יוכל לפרט?
תשובה: אם הפעילות מתמשכת עד הלילה, ולא קיבלת שבת, תקבל ברגע שנגמרת הפעילות. אם אתה יודע שאתה יוצא לפעילות בט"ש לפני כניסת השבת, עדיף קודם לקבל שבת, למרות שמאותו רגע יצטרך לעבור על פעולות הכרוכות בדחיית שבת, ולא להמתין עד סיום הפעילות מאוחר בלילה. על פי הפרטים שציינת במקרה שלך, כל עוד זה לא מפריע לתפקוד שלך, אין סיבה שתחזור לחדר במכונית ותחלל שבת. לגבי תפילה, עדיף להתפלל בבוקר מזמן תפילה, כשעה לפני הזריחה.
שאלה: התקדמות בעבודה מול לימוד תורה: אם יש לי אפשרות להתקדם בעבודה, למשל ללמוד לתואר שני בניהול ולהתקדם לעמדות ניהול בכירות בהיי טק, אבל יתכן שזה יבוא על חשבון לימוד התורה שיש לי כיום בשעות הערב לדף היומי וכו, ואולי גם בעתיד העבודה תהיה יותר עמוסה. האם העבודה היא רק לצורך פרנסה מינימלית ושאר הזמן צריך להיות מוקדש ללמוד תורה ויש לשאוף למעט בעסק ולעסוק בתורה, ואוסיף כי אני אוהב ללמוד אפילו שאיני רב ואיני עוסק בהוראה, או שיש אידיאל להגיע בעבודה כמה שיותר רחוק אולי גם בזה יש קידוש שם שמים שבן תורה יהיה בעמדות ניהול והשפעה?
תשובה: הכלל כל מעשיך יהיו לשם שמים. קביעות עיתים לתורה צריך להמשיך ולשמור. ואשריך שאתה עושה זאת באהבה. וגם יש מקום להתקדם בעבודה. וצריך למצוא את הדרך איך לעשות את שניהם. ולא לוותר על אף אחד מהם. חזק ואמץ.
שאלה: בד"צים לא מוכרים: לאחרונה נתקלתי מספר פעמים באיזור ירושלים במסעדות הנושאות תעודות הכשר מרשימות של בד"צים שונים ומשונים שמעולם לא שמעתי את שמם. לא פעם מדובר במקום שידוע לי שבעבר החזיק בתעודת כשרות מהדרין ידועה (כגון "מהדרין ירושלים" או אחד הבד"צים המוכרים לי) וכעת הוא מחזיק בתעודה חדשה. לעיתים מלווה התעודה בהכשר "רגיל" מטעם הרבנות, ולעיתים ללא כל הכשר אחר. אני מתרשם כי כיום תחום ההשגחות פרוץ וכל מאן דבעי יכול לספק תעודת כשרות ואף לכנות עצמו "בד"צ". כיצד יש לנהוג במקרה כזה, האם ניתן לתת משקל לכך שהמקום מוכר בעבר ככשר? האם יכול הרב לספק רשימה של בד"צים נאמנים שניתן לשסמוך על ההכשר שלהם אף ל"מהדרין"? בפרט זכור לי בד"צ בשם "נזר הכשרות" שנתקלתי בתעודות שלו יותר מפעם אחת, ואשמח אם ניתן להתייחס גם אליו ספציפית.
תשובה: אכן יש להיזהר מבדצים מזויפים ויש כאלה כגון שמן המשחה ו.יצחק (איני זוכר את השם המלא) ועוד, איני מכיר את הרשימה המלאה אולם רבים הם וצריך להיזהר. מן הראוי היה שהבדצים האמיתיים יתאמו עם הרבנות הראשית. שהיא תאשר אותם ע"מ למנוע את תעשיית הזיופים הנוראה.
שאלה: האם שערות מתות מהוות חציצה?: עברתי טיפול להסרת שיער בלייזר. במהלך הטיפול מוקרנת קרן לייזר שהורגת את השערה. בשבועות שאחרי הטיפול שערה חדשה צומחת, דוחקת את השערה המתה החוצה מהעור, וגורמת לנשירתה. אני אמורה לטבול לפני שמושלם התהליך הנ"ל, כך שעדיין ישנן שערות מתות בעור. האם הן מהוות חציצה?
תשובה: לא.
שאלה: פסיקה במכונת גילוח: חבר שלי הלך לרב מסוים בשביל לבדוק את מכונת הגילוח שלי והוא אמר כי שהסכינים כשרים אבל הקוצץ לא. כשראיתי את הרב שאני פוסק כמוהו שאלתי אותו גם ואמר לי ההפך שהקוצץ כשר והסכינים לא, מה עלי לעשות, ללכת כמו הרב שלי למרות ששאלתי רב אחר?
תשובה: ברגע ששאלת רב קיבלת את פסקו אלא אם כן הייתה טעות. בנושא זה של מכונות גילוח אין פסיקה ברורה וצ"ע אם אחד מהם או אפילו שניהם הכירו היטב את המכונה ואת ביצועיה.
שאלה: איך עושים פרוזבול?: אבקש את הנחייתכם המעשית כיצד אעשה פרוזבול, למי עליי לפנות, האם מדובר במסמך שעליי למלא ואם כן איפה אמצא אותו, האם עליי לפרט את כל החובות שחייבים לי ומה דינו של חוב שכרגע השתכח ממני או שאיני יודע בדיוק כמה הוא?
תשובה: המשנה במסכת שביעית פרק י משנה ג מבארת שהלל התקין פרוזבול מפני תיקון העולם. סיבת התקנה, כיון שנמנעו מלהלוות מחשש שהשביעית תשמט ועברו על מה שכתוב בתורה (דברים טו, ט) "הישמר לך פן דבר יהיה עם לבבך בליעל לאמור קרבה שנת השבע שנת השמטה ורעה עינך באחיך האביון ולא תתן לו.", לכן עמד הלל והתקין שטר פרוזבול שע"י זה השביעית לא תשמט. יסוד תקנתו בנוי על המשנה בשביעית (פרק י) שהמוסר שטרותיו לבית דין אין שביעית משמטת (שנאמר "אשר יהיה לך את אחיך תשמט ידיך" וחוב זה אינו בידו אלא ביד בית דין), ובזה אין שביעית משמטת מדאוריתא. התקין הלל שע"י פרוזבול ג"כ לא משמט, וזה גופו של פרוזבול: "מוסרני לכם פלוני ופלוני ופלוני הדיינים שבמקום פלוני שכל חוב שיש לי שאגבנו כל זמן שארצה" והדיינים או העדים חותמים למטה. נחלקו הראשונים עד מתי מותר לתבוע חובותיו. הרא"ש (גיטין פרק ד סימן ו) כתב, אף שאין שביעית משמטת אלא בסופה אין כותבים פרוזבול אלא בשישית. כיוון שהגיע השביעית אין בית דין בודקין לגבות שום חוב, וגם הלוקח עצמו אין לו ליגוש. אבל אם יפרע הלווה מעצמו אין צריך לומר 'משמט אני'. והרמב"ם סובר שמותר לגבות כל שנת השביעית ולכן כותבים פרוזבול גם בסופה. וכדבריו פסק השו"ע חושן משפט סימן סז סעיף ל  לא: "אין שביעית משמטת כספים אלא בסופה, לפיכך המלוה את חבירו בשביעית עצמה, גובה חובו כל השנה בבית דין, וכשתשקע חמה בליל ראש השנה של מוצאי שביעית אבד החוב. כל זמן שהוא יכול לגבות החוב, כותבין פרוזבול". למעשה: אין צורך לפרט סכום החובות שחייבים לו בפרוזבול, אלא כותב "כל חוב שיש לי" כנ"ל. הכתיבה נעשית בסוף שנת השמיטה (על מנת לכלול את כל החובות שנעשו עד אז, אם יעשה לפני כן, ואחר כתיבת הפרוזבול ילווה, חוב מאוחר זה ישמט). נוסח הפרוזבול מחולק על ידי המועצות הדתיות לקראת סוף שנת השמיטה. הרב אברהם זרביב.
שאלה: שבות שהותרה בבין השמשות: אדם ששכח לחבר את הפלטה לפני שבת, (התקע היה מוכנס לשקע באופן חלקי בלבד). ונזכר בכך שלוש דקות אחרי השקיעה. בזוכרו כי יש הלכה של "שבות שהותרה בבין השמשות", מיהר לדחוף את התקע (בשינוי) לתוך השקע, ועל ידי זה גרם להפעלת הפלטה. האם עשה נכון, ואם לא האם האוכל מותר בדיעבר (בשבת)?
תשובה: פעל לא נכון, יש חשש דאורייתא של מבעיר. שבות מענייני דרבנן אפשר לעשות בין השמשות, אך להכניס שקע לתקע ואז המתכת מתלהטת זה תולדה של מבעיר (אב מלאכה). היה אסור לאכול את האוכל הזה אחר שחומם. אך יכל לחכות עם האוכל עד שיצטנן, כך שלא יהנה מהחימום בשבת (האוכל לא נאסר לעולם).
שאלה: מפגש מעורב עם חברים מהצבא: לאחר שירותי הצבאי עם חילונים (שירות עם בנים ובנות) הם רצו שניפגש כדי לשמור קצת על קשר, האם יש בעיה במפגש עם החבר ה האלו לאחר הצבא? כמובן שהמפגש יהיה מעורב.
תשובה: אם אתה נזהר בכל הלכות צניעות יש ערך לשמירת קשר. כך אתה יכול גם לקדש שם שמים. אם אין יכולת לשמור על דיני צניעות אין לך ללכת לשם.
שאלה: בישול בלינצ ס בשבת: בלינצ ס במילוי גבינה לבנה שאני לא בישלתי אלא לקחתי ישירות מהקופסה - האם מותר לחממו ע"ג פלטה בשבת, כלומר, האם הגבינה שקונים היא כבר מבושלת, או שאני צריך לחשוש שאינה מבושלת?
תשובה: אם זה חימום עד פחות מ-45 מעלות, אין בזה בעיה זה לא נקרא חימום. אך אם זה מגיע ליותר מ-45 מעלות, יש בזה בעיה של בישול או אפיה וצריך להחמיר בזה בגלל הגבינה.
שאלה: תביעה בתביעות קטנות?: קניתי לפני שנתיים מיטה והחזרתי אותה בגלל פגמים. המוכר הבטיח לי את החזר הכסף אולם הוא לא עשה זאת, והוא מתעלם מהפניות שלי. האם ניתן לתבוע אותו בבית משפט לתביעות קטנות, האם זה מוגדר ערכאות ואם לא מה לעשות?
תשובה: החזון אי"ש ביאר את הגדר של ערכאות "שהשופט כל דין שלפניו לפי הנראה אליו זהו בכלל פשרה, אבל אם יסכימו על חוקים הרי הם מחללים את התורה ועל זה נאמר לפניהם ולא ליפני הדיוטות ואין הבדל אם בא לשפוט לפני גוי או בפני ישראל ששופט על פי חוקים בדויים ואם יסכמו בני העיר על זה אין בהסכמתם ממש". א"כ בית משפט לתביעות קטנות ששופט על פי מערכת חוקים מסודרת שאינה כדין תורה מוגדר כערכאות. ולכן יש איסור לדון בפניהם כמו שפסק השולחן ערוך חושן משפט סימן כו סעיף א: "אסור לדון בפני דייני עובדי כוכבים ובערכאות שלהם, אפילו בדין שדנים בדיני ישראל, ואפילו נתרצו ב' בעלי דינים לדון בפניהם, אסור. וכל הבא לידון בפניהם, הרי זה רשע, וכאילו חרף וגידף והרים יד בתורת מרע"ה. הגה: ויש ביד בית דין לנדותו ולהחרימו עד שיסלק יד העובדי כוכבים מעל חבירו (מהרי"ק שורש קנ"ד)". במידה ובעל דינך יסרב לבוא לבית הדין, עליך לפנות לבית הדין ולבקש אישור לתבוע בערכאות כמו שפסק השולחן ערוך שם סעיף ב: "היתה יד עובדי כוכבים תקיפה, ובעל דינו אלם, ואינו יכול להציל ממנו בדייני ישראל, יתבענו לדייני ישראל תחלה  אם לא רצה לבוא, נוטל רשות מבית דין ומציל בדייני עובד כוכבים מיד בעל דינו". הרב אברהם זרביב
שאלה: שתיית גוי מיין הקידוש: האם גוי יכול לשתות מיין הקידוש או ממיץ ענבים שמשמש לקידוש? (בלי שנוגע בבקבוק או בכוס הכללית)
תשובה: אם הגוי שותה מיין שרק מיועד לקידוש אך לא נעשה בו בפועל קידוש, וכן אינו נוגע בבקבוק וכדו', אין בזה איסור.
שאלה: חילול ה  או הילול ה?: ביקשתי מאדם שאני מכירה שהוא מעצב תכשיטים להכין לי טבעת עליה יוטבע : "שיויתי ה לנגדי תמיד", ביקשתי ממנו כי את האות ה יחליף ב-ד אך עדיין עם זאת עלה בי ספק. כל מטרתי היא להלל את שם ה, ולקרב עצמי אליו אך אני חוששת שמא אגיע חלילה לכדי חילול ה. אני שומרת כשרות ושבת ומשתדלת גם בדברים נוספים אך לא שומרת צניעות (הולכת עם מכנסיים) ולא שומרת נגיעה, האם מותר לי לענוד טבעת שכזו, כמו כן מה בימים שאיני טהורה, במקרה והרב ימליץ לי לא לענוד טבעת שכזו אבטל את ההזמנה.
תשובה: יש בעיה בכניסה עם פסוק לשירותים, אמנם הרעיון לזכור את ה' נכון ואמיתי ולכן אני מציע להשאיר רק את המילה שיויתי המזכירה את כל המשך הפסוק. הרב אברהם וסרמן
שאלה: גזירת שערות במקרה סכנה בשבת: להורים דתיים הגרים בבנין עם חילונים תנוקת בת 5 חודשים. התינוקת בכתה ללא הפסק בשבת וההורים גילו שעל אצבעה ניכרכו שערות, האצבע התנפחה מאד ולא ניתן היה להסיר ללא גזירה במספריים. האב סרב לגזור השערות בעצמו או לבקש ממישהו אחר לגזור. מה שעשה האב, ניגש לשכונה דתית סמוכה, חיפש מי שיעזור ומצא פרמדיק שגזר את השיער מאצבעה של התנוקת ואף הסב תשומת לב ההורים כי עלול היה להיגרם לה נזק של נמק. האם האב פעל נכונה או שהיה צריך לגזור בעצמו את השערות?
תשובה: האב נהג לא נכון, היה צריך לחתוך בעצמו את השערות. מדובר לכל היותר באיסור דרבנן, ולא באיסור דאורייתא של מחתך.
שאלה: היכן מניחים את המזוזה?: בכניסה שלנו הדלת נסגרת בצורה הרמטית על כל המשקוף ולכן לא ניתן להניח אותה על המשקוף כמקובל. האם ניתן לקבוע את המזוזה על הקיר החיצוני (וכך תעמוד עם הפנים לנכנסים) או שעדיף להניחה על הקיר הפנימי (מאחורי הדלת כשהיא פתוחה)?
תשובה: עדיף שיהיה בחוץ, שיהיה יותר נראה. בתוך טפח מהדלת.
שאלה: איסור ספיחין באדנית: במרפסת ביתי תלויה אדנית (באויר) ובה מספר שיחי תבלינים: נענע, כוסברה, שמיר, פטרוזיליה ועירית. הצמחים כבר גדלו וחלק מהעלים יוצאים מחוץ לאדנית. האם יש איסור ספיחין בחלקי הצמח שיוסיפו לגדול בשנת השמיטה, או שהקטיף מותר לחלוטין?
תשובה: א. אני מקווה שאין באדנית איסורי כלאים. ב. אנו פוסקים שכל הנקלט בששית ורק מוסיף גידול בשביעית אין בו ספיחים, אבל יש בו קדושת שביעית. על כן התבלינים הנדונים יהיו קדושים בקדושת שביעית אבל לא ספיחים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: השקעת כספי מעשר בבורסה: האם מותר להשקיע בבורסה כספי מעשר כדי להגדיל את רווח המעשר, והאם ניתן להפקיד זאת בקרנות נאמנות שבהם יש סיכון פחות גדול?
תשובה: אפשר להשקיע כספי מעשר באופן שברור שלא ינזקו ולתת את הרווחים למי שראוי. אך אסור לסכן את הכסף. (על פי פתחי-תשובה יורה דעה סימן רמט סעיף קטן א) הרב אברהם וסרמן
שאלה: עשיית ציצית נוטפת: בשולחן ערוך אורח חיים סימן י"א סעיף ט"ו כתוב שהציציות צריכות להיות על האורך כדי שיהיו נוטפות האם מותר להדק בסיכות מהדק את הציצית לבגד כך שיהיה נוטף?
תשובה: כן.
שאלה: לבוש אחרי מקלחת: פעם קנו לי מין פיג מה עם ברדס מבד כמו של מגבות. לפיג מה יש מראה של טלית קטן בדיוק, רק עם ברדס. האם אני יכול לתלות ציציות על הפיג מה ולישון אתה, והאם מותר לישון איתה ללא הציציות, מצד לבוש צנוע אחר המקלחת, ובתור לבוש רגיל, והאם מותר לברך עם לבוש זה אחרי המקלחת?
תשובה: בגד שרגילים ללבוש בלילה אינה צריכה פתילות, ומותר לברך עם בגד כזה.
שאלה: ברכה על  טילון  עם אגוזי פקאן: מהי ברכת טילון "קורנטו", המורכב מגביע (מקמח), שבתוכו גלידת וניל ובתוכה ישנם פצפוצי אגוזים ואף חתיכות פקאן גדולות, ומה הדין לגבי ברכה אחרונה?
תשובה: יברך שהכל. למרות שהגביע עשוי מקמח הוא טפל, כי הגביע נוצר כדי לאפשר לאדם להחזיק את הגלידה. ובמקרה זה גם דגן שיש בו חשיבות הוא טפל, ומברכים על הגלידה שהכל ואוכל גם את הגביע עם האגוזים הטפלים לגלידה.
שאלה: סליחות בבוקר ובלילה: האם צריך אדם לומר סליחות באותו הזמן כל הימים, או ניתן לומר סליחות פעם בבוקר מוקדם ופעם בלילה, והאם מותר לומר סליחות ואח"כ ללכת לישון ואחר כך להתפלל שחרית?
תשובה: מותר, אין בזה קביעות.
שאלה: עיקר וטפל בקברי צדיקים : האם בנושא הליכה לקברות הצדיקים כיום לא נעשה העיקר לטפל והטפל לעיקר, כלומר, מהתורה יש מצוה ללמוד גמרא, הלכה, תנ"ך, מוסר וכו, ואילו שם מודגש מעבר לכל פרופורציה קריאת פרקי תהילים (גם בלי להבינם), אמירת סגולות למיניהן על קברי הצדיקים, שלא לדבר על ה"מסחרה" שיש בכניסה לקברים הגדולים, למשל במירון או אצל קבר רבי מאיר בעל הנס, שם ישנם אנשים המוכרים כל מיני סגולות, למשל צמיד אדום וכו? והאם לתלמיד ישיבה זה יותר מעלה ללמוד תורה או להתפלל על כל עמך ישראל, מאשר תהילים ותפילות הנאמרות על קברי צדיקים?
תשובה: תלמוד תורה כנגד כולם.
שאלה: אסור גם לנו לטייל?: קראתי לאחרונה שבציבור החרדי, בעקבות האסונות שאירעו למספר בחורי ישיבה שטיילו - אסרו רבנים לצאת לטייל, משום סכנת נפשות. האם עקרונית זו גם דרכנו, או כיוון שיש בזה מצוה של הליכה בארץ ישראל, וגם הזדמנות לנפוש בבין הזמנים ולהתרענן בחיוניות חדשה (כדברי הרמב"ם בשמונה פרקים) - אזי יש להמשיך ולצאת לטיולים, כמובן עם נקיטת זהירות ראויה? ומה לגבי מופע של זמרים שהוגדר ע"י מספר רבנים כ"לא צנוע", כיוון שמכרו כרטיסים גם לנשים, למרות שהישיבה שם הייתה נפרדת, האם גם כאן יש להתחשב בפסק שהוצא, או שזוהי חומרא יתירה, ואין צורך להגזים עד כדי כך?
תשובה: ודאי שאפשר לצאת לטיול. זה כמו לומר שאין ליסוע בכבישים משום שארעו שם תאונות. זה סיכון, אבל חיים איתו. אדרבא, חשוב להסתובב בארץ בכל המקומות, להבליט נוכחות יהודית. זה מצווה שנאמרה לאברהם אבינו "קום התהלך בארץ". אך כמובן שיש לנקוט באמצעי זהירות. לעניות דעתי אין במופע זה חיסרון.
שאלה: סוגי קידושין והסכם שידוכין: אם אדם קידש אישה בביאה, האם הקידושין תופסים רק בדיעבד? והאם יש בעיה אם לא היה הסכם שידוכין לפני החופה והקידושין?
תשובה: מפאת חומרת העניין (והמעשה!) ופרטי הדינים הרבים שבדבר עליכם לגשת לבית הדין על מנת לשאול שאלות אלו. הרב יהודה אודסר.
שאלה: שינוי השימוש בכיור חרסינה: עברתי דירה ובדירה שני כיורים. ברצוני לשנות את השמוש בכיורים, כך שהבשרי יהיה חלבי ולהיפך. האם הדבר אפשרי, ואם כן כיצד, והאם זה משנה שהכיורים עשויים חרסינה?
תשובה: תערה על הכיורים מים רותחים ומותר להשתמש בהם לבשר ולחלב.
שאלה: אבידה שתבייש את המאבד: מס חברות היו אצלי בשבת ואחת מהן שכחה אצלי חפץ אישי שרוב הסיכויים שתתבייש אם אשאל אחזיר לה אותו (אני כמעט בטוחה שזה שלה). באופן עקרוני שווי האבידה הוא 6-7 ש"ח לכל היותר. מה עליי לעשות בהתחשב בעובדה שאף אחת מהחברות לא דרשה את האבידה ובפרט לא היא?
תשובה: מצות עשה של השבת אבידה, מצוה חשובה ואין קושי רב בקיומה. לכן אל לנו בגלל מחשבות וחששות כל שהם, לבטלה. מכל מקום צריך לחפש דרך מקורית בהכרזת המציאה, כגון להודיע לכל הבנות שהיו בשבת על דבר זה וכו' ואז אם המאבדת בכל אופן תוותר על לקיחת אבידתה, הרי זה מחילה ולאחר מספר ימים זה יהיה שלך. הרב יהודה אודסר.
שאלה: נטילת ידיים בסודה: האם אפשר ליטול ידיים בסודה, האם יש בזה הבדל בין נטילה ידים של בוקר לנטילה לפני אוכל?
תשובה: יש שאלה עקרונית, האם מותר ליטול ידיים בשאר משקים. יש דיעה שצריך דווקא מים. יש אומרים שהכל מותר, אלא שרצוי מים משום הפסד אוכלים. אך סודה ודאי יהיה מותר, כי זה מים עם קצת גזים.
שאלה: ספק ערלה ועקירת עץ מורכב: שאלתי את הרב לגבי שראיתי עצים במשתלה של ערבים שמגדלים אותם בתוך שקית שיש בה 5-6 חורים של 1 ס"מ כל אחד וברוב העצים אפילו השורשים יוצאים דרך החורים. העץ (בתוך השקית) יושב ממש על האדמה (אין להם פלריג בכל המשתלה). אבל ראיתי שלפעמים ליופי או לסדר חלק מהעצים הם מכניסים ומוצאים (עם השקית) לאדניות (ואז כמדומני זה נחשב כהפסק לגבי ערלה). אבל הרוב כמו שתיארתי. אם בעל המשתלה אומר לי שהעץ הזה בן X שנים האם אני יכול להחשיב את מניין השנים האלה לערלה? אני קניתי עץ אגס שהוא אמר שהוא בן 5 ומנגו בן שנתיים ושתלתי שאני שומר על גוש יפה בטו באב השנה. יש לציין שהערבי הזה משיח לפי תומו כי סיפר לי איזה עץ מורכב עם מה. והוא לא יודע שיש עם זה בעיה לכן הוא היה אמיתי (או כך נראה לי). יש לציין שהעצים עברו במכוניתי בנסיעה של כחצי שעה. והרב השיב כי א. אין לסמוך על בעל משתלה יהודי ובודאי לא נכרי שפיהם דיבר שוא. ב. אם יש העברות במשתלה הרי שאין ללכת אחר הרוב מכיוון שהספק במקום הקביעות עצמו והוא ספק שקול, ובאיסור דאורייתא של ערלה אין להקל. ג. אגס ברובם המוחלט הם מורכבים. ד. העברה במכונית איננה מנתקת. ושאלתי על כך אם האגס הוא מורכב - האם צריך לעקור אותו, והאם בספק כזה של ערלה שביעית האם צריך לנהוג קדושת שביעית בעצי ערלה מספק, ואם כן איך?
תשובה: א. אגס מורכב שכבר נטוע בארץ אין חובת עקירה. ב. קדושת שביעית היא בפירות, כך שהפירות שהם ערלה אין בהם קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לשמוע בקול אב מתעלל: לצערי, אבא שלי הוא אחד הפוסח על שני הסעיפים, מצד אחד מראה איצטלא של שמירת מצוות ומצד שני הכה את אמא שלי שנים רבות, חנק אותה לאחר שעברה ניתוח בגב, והתעלל בה קשות. לאחרונה הוצא נגדו צו הרחקה מבית המשפט. בשנים שהיה מנע חימום הבית בחורף, לקח מהפח פירות וירקות, למרות שהיה לו כסף רב, את הכסף הרב ניצל לזנות, ובזבז במשך השנים על כך קרוב לשש מיליון שקל (זה הסכום בחתימת רואה חשבון). לאף אחד מילדיו לא נתן סיוע לרגל החתונה ואני היחיד שנתן לנו לאחר לחצים 87,000 ש"ח. בתחילה כשהייתי בקשר איתו הוא לחץ עלי שאעיד לטובתו והפעיל מניפולציות כדי שארגיש רע עם עצמי, דבר שגרם למתחים ביני לבין אשתי זאת לפני שנחשפה הפרשה על הדברים שעשה. כיצד עלי לנהוג, האם גם כאן שייך כיבוד אב?
תשובה: אתה לא צריך לכבד אותו, וגם לא לבזות אותו. אך מותר לך להגן על אמך מפניו. אל תעיד לטובתו כי עדיף שיקבל את עונשו. אולי זה יגרום לו לתקן את דרכיו.
שאלה: סעודת שבת בתוך השלושים: אמא של אישתי נמצאת בתקופת אבל של 30 יום בשל מות בעלה, האם מותר להזמינה לארוחת יום שישי בתקופה זו?
תשובה: מותר להזמין אבל לסעודות שבת, ובודאי כשמדובר בחמותך שנשארה לבדה.
שאלה: דיני הסגת גבול : קראתי בפרשת שופטים על המצווה "לא תסיג גבול רעך". וראיתי במפרשים כמה חמורה עבירה זו (למשל בעל הטורים "דבעוון מסיג גבול נחרב הבית שנאמר הוי מגיעי בבית"). בספרי בפרשתנו מופיעה דרשה על הפס "לא תסיג גבול רעך והלא כבר נאמר לא תגזול? ומה ת"ל לא תסיג - מלמד שכל האונס תחומו של חבירו עובר בשני לאוין." וכן פסק הרמב"ם (הלכות גזילה פ"ז הל יא, יב). וכ"פ השו"ע (סי שע"ו). א. האם כשאני בונה בית מחומרים שלי לחברי בתחומו שלו, והוא נכנס לדירה אך עדין לא שילם לי, האם יעבור רק על גזל ולא תחמוד וכו או גם על לא תסיג, חשבתי שכן, משום שעל אף שהקרקע שלו, מ"מ הבית עצמו שלי, והבית כקרקע דהוא לא מטלטלין. כי קיבלתי רשות לבנות בחצירו? ב. במקרה שהוא נכנס האם הוא צריך לשלם לי רק דמי שכירות, או גם תוספת מסוימת כקנס, אחרת יכול להווצר מצב שאנשים יכנסו לבתים לא להם בלי רשות ופשוט ישלמו שכירות ונמצא העולם תוהו ובוהו?
תשובה: א.צריך לבדוק מהו נוסח ההסכם שנעשה ביניכם. אם ההסכם הוא שהבית הוא של זה שבנה אותו בפועל, א"כ צודקים דבריך שהוי גזל ונראה שיש פה גם איסור של לא תסיג. אך אם אין ההסכם כתוב כנ"ל, אז האופן הפשוט כאן הוא שהאדם שבנה אף שבנה עם החומרים שלו הרי הוא כיורד לשדה חבירו ונטעה ברשות ויש חוב על בעל הקרקע לשלם לו את דמי העבודה והחומרים אך אין כאן לא תגזול או לא תסיג כיון שבעל הקרקע הוא הבעלים אלא שיש עליו חוב. ב. אין חיוב לשלם קנס. הרב תומר ישראלי
שאלה: עלייה לתורה הגורמת חילול שבת: אצלנו בבית הכנסת יש נוהג בשבת שמי שרוצה לקרוא חלק מפרשת השבוע יש מכרז ומי שמציע סכום כסף גדול יותר יכול לקרוא חלק מפרשת השבוע. אבל העניין הוא ששמש בית הכנסת רושם ביום השבת את שם האדם שעולה לקרוא, למרות שדברתי איתו הוא עדיין ממשיך לרשום בשבת. האם ניתן לעלות לתורה ולקרוא למרות שאני יודע שירשמו את שמי בשבת?
תשובה: תימנע מזה, אף על פי שאתה לא עושה את העבירה, אתה מסייע בעקיפין לעבירה. זה ממש חילול שבת, תחפש בית כנסת אחר להתפלל בו (אם יש).
שאלה: כלב שחנק תרנגולת: כלב שהשתחרר מהרצועה וברח, לרוה"ר של השכנים, שם מגדלים תרנגולות. התרנגולות באותו זמן היו מחוץ לכלוב. הכלב תפס תרנגולות אחת וחנק אותה למוות. עלות התרנגולת כ-150 ש"ח, אני כבעל הכלב שלמתי ע"מ לשמור על יחסי שכנות טובה. האם מצד הדין נהגתי נכון, ואיך פגיעת כלב מוגדרת האם כקרן או כשן והאם יש הבדל בדין, כמו כן אציין כי מדובר ברשות הרבים, והתרנגולות היו מחוץ לכלוב שלהן?
תשובה: אם הכלב רק חנק והרג את התרנגולת נראה שזה יוגדר כקרן משום דהוי משונה, אך אם הכלב גם אכל את התרנגולת נראה דהוי שן. אם ההגדרה היא שזה שן, א"כ שן פטורה ברה"ר, אך אם זה יוגדר כקרן, א"כ גם ברה"ר חייבת, אך רק חצי נזק. להלכה פוסקים שחצי נזק הוא מדין קנס ואין מגבים דיני קנסות כשאין בי"ד סמוכים, אך כאן שכבר שילם לו, הרי בעל התרנגולת כבר תפוס בממון ותפיסה מועילה כמבואר בחו"מ סימן א' וכאמור התפיסה תועיל רק על חצי הנזק שהוא חייב. אמנם במקרה הנידון, כיון ששילם לו כבר על מנת לשמור על יחסי שכנות טובה, הרי בזמן הת כבר מחל לחבירו על הכסף כדי לשמור על יחסי שכנות טובה ואין בעל התרנגולת צריך להשיב הממון. הרב תומר ישראלי.
שאלה: לבישת גרביונים בזמן השינה: האם יש ללבוש גרביונים כדי לשמור על צניעות גם כאשר ישנים, והאם יש בזה בעיה של רוח רעה?
תשובה: אין צורך ללבוש גרביונים בשעת השינה.
שאלה: תפילין בלבוש חלקי: האם מותר להניח תפילין בבוקר בתחתון וגופיה, או שחובה להתלבש לבוש מלא לפני הנחת התפילין?
תשובה: לעניות דעתי עם תחתונים אסור להניח תפילין אבל עם גופיה מותר, ומ"מ טוב יותר שתתלבש לגמרי ואח"כ תעסוק בקדושה.
שאלה: שבת חתן לאשכנזי וספרדיה: ברוך ה זכינו ובתי בת ה-19 מצאה את בחיר ליבה וכעת הם עומדים להינשא. החתן אשכנזי ואנו ספרדים. משפחת החתן רוצים לעשות "שבת חתן" בשבת שלפני החתונה, אשר כידוע נערכת עם כולם מלבד הכלה. אנו מעדיפים לנהוג כמנהג הספרדים ולעשות שבת "שבע ברכות" משותפת לשתי המשפחות ביחד עם הכלה, לאחר החתונה. קשה לי לחשוב שלא אוכל לבלות עם בתי את השבת האחרונה שלה כרווקה. חשוב לי מאוד שבתי תהיה איתנו בשבת מיוחדת זו. יחד עם זאת, אינני רוצה לגרום למשפחת החתן היקרה לעשות דבר בניגוד למצפונם ואם יש חובה הלכתית לאשכנזים לערוך שבת חתן אני האחרונה שאגרום להם "לחלל" חובה זו, ולכן שאלתי מכבוד הרב היא, האם יש לאשכנזים איזושהי מחוייבות הלכתית לערוך שבת חתן, או שמדובר בנוהג בלתי מחייב ואז משפחת החתן יכולים הלכתית לוותר על שבת זו? ואיך עלינו לנהוג במצב זה?
תשובה: האשכנזים נוהגים לעשות שבת חתן לפני הנשואים. אך אין מנהג שהמשפחה של הכלה באה לשבת זו. יש שבאים ויש שאינם באים. ואתם יכולים להשאר עם בתכם באותה שבת ובשבת שלאחר החתונה תעשו שבת משותפת של שבע ברכות בהשתתפות שתי המשפחות. אכן יש גם אפשרות שהורי החתן יסכימו ולעשות את השבת העיקרית לאחר החתונה ולפני החתונה יעשו משהו מצומצם רק עליה לתורה ללא הזמנת כל בני המשפחה. על כל פנים לא כדאי ליצור מתח סביב הענין והעיקר שיהיה במזל טוב.
שאלה: מגורי נכדה בוגרת עם סבא: חמי אלמן כבן 70. חי בגפו ומתפקד באופן עצמאי, נכדתו עתידה לשרת בשרות לאומי במקום מגוריו. עלתה אפשרות שהיא תתגורר איתו בדירה. האם יש בכך בעיה הלכתית?
תשובה: השו"ע בחלק אבן העזר (סי' כ"ב סעיף א') כתב שאין איסור ייחוד באב וביתו וכדו', וכתב שם הב"ח, דה"ה סב ונכדתו וכדו' מותר, עיין שם בפתחי תשובה (סק"א).
שאלה: מזוזה במקלט ועודף מפירות שביעית: האם מקלט שמשתמשים בו בני נוער יהודים באופן כמעט יום יומי (אך לא ישנים בו), חייב במזוזה? האם במקרה שקניתי פירות בשנת שמיטה וקיבלתי עודף, כך שגם על הכסף יש קדושה, האם מותר לי לתת אותו לצדקה או שאני חייב להשתמש בו לעניין שמיטה כגון לקנות בו פירות וירקות וכו?
תשובה: 1. כן, לא גרוע ממשרדים וכדו'. 2. אם הכסף קדוש בקדושת שביעית הרי שאתה יכול לקנות בו כל דבר, והדבר שנקנה יהיה קדוש בקדושת שביעית, וכן הלאה. אין צורך לתת לצדקה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ענייה לקדיש בזמן הנחת תפילין: בזמן שאני מניח תפלין וכורך על היד אני שומע את החזן אומר קדיש. האם אני רשאי לענות לקדיש, והאם אפשר לענות אמן אחרי ברכת תפילין של ראש לפני הכריכות על האצבע "וארשתיך"?
תשובה: אסור לדבר בין הנחת תפילין של יד להנחת תפילין של ראש, ומרן השו"ע (סי' כ"ה ס"י) פסק, דלכתחילה אין לענות אפילו על קדיש בין תפילין של יד לתפילין של ראש. אבל לאחר שהניח תפילין של ראש מותר לענות על קדיש אע"פ שעדיין לא כרך הכריכות שעל האצבע.
שאלה: אפייה בחג על ידי שעון שבת: האם מותר לאפות בחג (למשל בראש השנה). בצורה הבאה: להכין בצק מבעוד יום, להכניס את הבצק לתנור כשהתנור כבוי, ולאחר מספר דקות התנור יפעל ע"י שעון שבת. והבצק יאפה בתנור?
תשובה: אין שום בעיה. אפשר להכין את הבצק מתי שרוצה, ולהכניס אותו לתנור אף בזמן שהוא חם.
שאלה: עבודה במקום שמנצל עובדים: המסעדה בה אני עובד עוברת על החוק ולא משלמת שכר לפי שעה למלצרים מעל שכר המינימום, כשהמשכורת מבוססת רק על הטיפים שהם מקבלים. כאשר ישנו מין טריק שאם לא הגעת בסוף החודש למשכורת מינימום מהטיפים לפי השעות שעבדת, אז המסעדה משלימה לך את הכסף. כאשר החוק מחייב לשלם גם לפי שעה, וכמובן שלפי החוק גם הטיפים שייכים למלצר. האם עבודה במסעדה כזו היא לא שותפות לדבר עבירה?
תשובה: מכיוון שאתה עצמך לא דורש את המגיע לך לדבריך ע"פ החוק ( יתכן בגלל שאתה חושש להפסיד את עבודתך) ממילא אתה מוותר על תנאים אלו במשכורת ואין בכך כלל בעיית שותפות בדבר עבירה. הרב יהונתן שטרנברג.
שאלה: הנאה ממאכל שהוצא מרשויות בשבת: ביום שבת סבתא שלי באה לעשות קידוש אצלי בבית וכשחזרתי מבית הכנסת ראיתי שהיא הביאה חבילת וופלים ועוד כמה ממתקים, שאלתי את אמא שלי מתי סבתא הגיעה והיא אמרה לי 7 בערך כאשר שבת נכנסה ב 7 ורבע. (אני גר בנתניה שיש בה עירוב). האם מותר לי לאכול מהוופלים בגלל חשש של איסור הוצאה מרשות היחיד לרשות הרבים, או שאני יכול לסמוך על הספק שהיא הגיעה לפני שבת והאם בגלל העירוב אני לא צריך בכלל להתייחס לאיסור מכיוון שמותר להוציא מרשות היחיד לרבים מעיקר הדין, ואני רק מחמיר ולא מוציא מרשות לרשות?
תשובה: מותר לאכול מהוופלים הללו, כיון שיש עירוב, ואע"פ שאתה מחמיר אפ' במקום שיש עירוב, היינו שאתה לא תוציא מרשות לרשות, אבל להשתמש בחפץ שאדם אחר שאינו מקפיד על כך אין בכך שום בעיא. ומה גם שיש ספק, ולפי התיאור שתיארת יותר סביר שהיא הגיעה לפני כניסת השבת.