LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פיצוי בגין תאונה במהלך העבודה : במהלך עבודתי החלקתי במדרגות המפעל, לאחר כמספר ימים שראיתי שהכאבים מתגברים והמעסיק שלי אינו מתכוון ואף מסרב להפנות אותי לרופא פניתי לחדר מיון, לאחר ששכבת מספר ימים בבית הגעתי למעסיק שלי עם החשבון מחדר מיון וכן מכתב שבו אני מבקש אותו לקחת אחריות למקרה ולשלם את עלות חדר המיון וכל טיפול שאזדקק. תגובת המעסיק הייתה קריעת המכתב מול העיניים, והוא אמר לי "אתה לא עובד כאן יותר". לאחר דין ודברים שלא הועיל, ובעת הת האחרון המעסיק החתים אותי על כך ששילם לי את מה שהגיע לי עבור שכר עבודה בלבד, מעבר לכך סירב לתת לי את פרטי חברת הביטוח מאחר ומדובר בעבודה שלא דווחה בספרים ולכן קל לו למעסיק להתחמק כי הוא יודע שאני לא יכול לעשות הרבה. מעבר לכך חשבון המיון טרם שולם על ידו למרות שקיבל את החשבון וחלף מאז הרבה זמן. ולפיכך שאלתי על פי ההלכה מה מידת אחריותו של מעסיק על פציעה של עובד ומתן פיצוי בגין אבדן ימי עבודה ובכלל (מדובר במעסיק יהודי שומר תורה ומצוות)?
תשובה: תשובתנו מתבססת על העובדה שהנזק שנגרם לך במהלך העבודה, לא נבע מאי תקינות המדרגות, כלומר, לא מפשיעת המעביד. בשולחן ערוך (חושן משפט סימן קעו, מד) הביא הרמ"א מחלוקת לגבי אחריות המעסיק על שילוחו ששלחו בחינם האם חייב באונסים שנגרמו לגופו במהלך השליחות, אולם ברור שאם משלם לו, דינו כשוכר ופטור מאונסים שנגרמו לעובד. זה מעיקר הדין, אולם בזמננו נהוג שחיוב במעסיק לשלם לביטוח לאומי או לחברת ביטוח סכום המיועד לביטוח נזקי עובדין, ועל כן אם ביטח אותך חייב לשלם. אולם לפי דברך שהת על עבודתך לא היה רשמי תלוי מה סוכם בינהם מראש, במידה והתנת שהמעסיק לא יפריש תשלומים לביטוח לאומי ודאי שהוא פטור. וגם אם לא דובר על כך וידעת שהמעסיק אינו מפריש נראה שמחלת על זכות זו בשל התועלת שיש לך בהסדר זה של אי דיווח, ועל כן הוא פטור. לגבי ת על אובדן ימי עבודה - פסק הרמ"א (שו"ע חושן משפט שלג, ה) שאין המעסיק משלם על מחלה או כל אונס אחר שמחמתם נעדר הפועל מהעבודה. זהו מעיקר הדין, אשר כפי שציינו לעיל לגבי המנהג של ת דמי ביטוח אותו דין יהיה גם כאן לגבי ת על אובדן ימי עבודה. הרב דוד בר שלטון.
שאלה: אירוח חיילים מתוכנית נתיב: התבקשנו לארח לשבת, קבוצת חיילים מתגיירים של תוכנית נתיב. איננו מכירים את הארגון. האם הרב ממליץ לארח?
תשובה: גם אני איני מכיר, אך מה הבעיה? אינכם אחראים לגיורם אתם מתבקשים רק לארח אותם לשבת, אם יתרשמו מאוד לטובה ירצו להתגייר גיור ראוי כהלכה ולשמור שבת כמוכם. אין מה להפסיד.
שאלה: הקשר בגלילת ספר תורה: האם יש חשיבות כלשהיא למקום הקשר שבגלילת ספר תורה אשכנזי. באמצע, תחילת שליש עליון, תחילת שליש תחתון? אשמח אם הרב יוסיף מקורות לדבריו
תשובה: נוהגים לקשור באמצע, אך אין זה משנה.
שאלה: נגינה במקום ריקודים מעורבים: אני נגן שמנגן בחתונות. היום ב"ה אני עובד עם מספר להקות. בד"כ אני אומר לבעל הלקה כשהוא מזמין אותי שאינני מרקיד קהל שרוקד מעורב נשים וגברים, ובאמת רוב הלהקות לא מרקידות ריקודים מעורבים. היו מקרים ושכחתי לומר לבעל הלהקה והוא גם כן לא אמר לי, והיו מקרים שבאמת הלהקות לא מרקידות מעורב ולא ידעו על ריקודים מעורבים והקהל או חלקו ממנו החליטו לרקוד מעורב. המציאות היום היא שבעל הלהקה מזמין את הנגן והוא זה שמשלם לו בסוף האירוע. 1. האם בעל הלהקה, במידה והוא יודע על תכנון ריקודים מעורבים בחלק מהחתונה, חייב לציין את זאת כשהוא מזמין אותי או שזו רק אחריות שלי? 2. האם אני צריך להימנע מלכתחילה מלנגן עם להקה שמרקידה מעורב בחלק מאותה חתונה, גם אם בעל הלהקה פוטר אותי מלנגן איתם באותו זמן? 3. באיזה שלב אני מגדיר שזהו ריקוד מעורב שבו אני מפסיק לנגן: א. הורידו את המחיצות ונשארו שני מעגלים נפרדים ב. נשארו המחיצות והחליטו מס גברים ונשים לרקוד בצורה מעורבת בצד. 4. האם אני צריך לרדת מהבמה או שב ועל תעשה, כי אולי יש בזה צד של חילול ה בזה שאני נשאר על הבמה? 5. אחד אמר לי "נגן ואל תסתכל" האם יש מקום לטענה זו? 6. פועל אינו חוזר בו בדבר האבד, אולם מצד שני יש פה איסורי צניעות, כיצד עלי לנהוג (בדיעבד כמובן) אחרי שכבר הגעתי לאירוע?
תשובה: 1. זו שאלה טובה. נראה לי שאתה צריך להגיד לו שאלו המגבלות שלך, כדי שבעל הלהקה לא יוכל לומר שיש כאן מקח טעות, שהוא יאמר לך שהוא רגיל לעבוד עם קהל כזה. 2. מספיק שאינך משתתף בחלק האסור. 3. מעורב זה ממש ביחד. 4. מספיק שלא לנגן. 6. מותר לך לחזור בך אם זהו דבר איסור.
שאלה: כח גברא גם בימינו?: אני מבין שבזמני קדם היה צורך בכח גברא לנטילת ידיים, כיוון שלא היו קיימים ברזים, וכך היה עצם העניין - אי אפשר היה אחרת. אבל היום העולם השתנה יש דרכים אחרות לרחוץ את הידיים. א. אולי אפשר יהיה לוותר על הנטלה, אלא רק ליטול מברז? ב. גם אם אי אפשר בנט"י של שחרית (מפני הטומאה), מה יהיה הדין בנט"י לפני הסעודה?
תשובה: הינך טועה בהבנת הצורך של נטילת ידים ע"י כוח גברא, שהצורך בנטילת ידים ע"י כוח גברא אינו מחמת שלא היה להם ברזים, אלא שהמושג נטילה משמעותו שפיכת מים ע"י אדם (ולא כמו בטבילת ידים), עיין בגמ' בחולין דף קז ע"א, ובשו"ע סי' קנ"ט ס"ז. וצריך לדעת שנטילת ידים לסעודה חמור יותר מנטילת ידים שחרית, שדין נטילת ידים שחרית נלמד מדין נטילת ידים של סעודה. עיין בשו"ע סימן ד' סעיף ז'.
שאלה: שם "ינאי" לילד: האם מותר לקרוא לילד בשם "ינאי", הכוונה לשם שהיה מקובל בימי בית שני, ולאו דוקא למלך ינאי שהיה רשע?
תשובה: מותר, וגם בגמרא יש "ר' ינאי".
שאלה: כשרות פינגווין: האם הפינגווין כשר?
תשובה: פינגווין אינו כשר לאכילה.
שאלה: דרישת לדמי תיווך בעסקת מקרקעין: שותפי ואני רכשנו קרקע לפני כשנתיים. שכן ג. הגר בסמוך ואני מתייחס אליו כחבר, פנה אלי כעת בבקשה שאשלם לו דמי תיווך על העסקה הנ"ל. השתלשלות העניינים כדלהלן: לפני שלוש שנים פניתי לחבר שיעזור למצוא בית בנוי בשכונה. לא היה בנמצא והוא הציע לקשר ביני לבין בעל קרקע סמוכה. על הקרקע מופיע שלט "למכירה" עם פרטי התקשרות. לטובת העסקה נקשרתי בשותפות עם חברי מ. ואף ישבנו בבית השכן המקשר ג. לפגישה טכנית עם קבלן בנין על מנת להבין את עלויות הבניה הצפויות. השותף מ. ערך את חשבונותיו והחליט לפרוש מן העסקה. אני, שאין ביכולתי הכלכלית להתקדם ללא שותף לקרקע, הפסקתי את ההתקשרות והתחלתי בחיפוש דירה בשכונה אחרת בעיר. בעל הקרקע ניסה לשכנע אותי שהוא יהיה השותף שלי, אך אני סירבתי מפאת שהאיש אדם לא נוח ולא מתאים לי הקשר. לפני שנתיים, חבר אחר שלי א. שאינו מכיר כלל את השכן ג. פנה לבעל הקרקע על פי השלט באתר, פתח בתיאום עסקה וביקש אותי להצטרף כשותפו. הסכמתי, ולאחר משא ומתן ארוך שניהל החבר א. ללא התערבותי, נרקמה העסקה. בשלב זה שוחחתי עם המוכר שיחת היכרות, בשיחה זו האיש לא זכר את המשא ומתן הקודם שנערך שנה קודם לכן, למרות שהזכרתי פרטים שונים. העסקה נחתמה ב"ה לפני שנה ושלושת רבעי. השבוע, פונה אלי השכן ג. בדרישה לדמי תיווך על הרכישה שלי. הטיעונים שלי: 1. העסקה המקורית שלי ושל מ. לא יצאה לפועל 2. העסקה שכן נחתמה, שלי ושל א. נולדה אצל א. 3. מעולם לא דובר על דמי תיווך והפניה לשכן ג. נעשתה כפניה לחבר הגר באיזור. יש לי חברים רבים נוספים שגם אליהם פניתי. 4. השכן ג. עוסק בחינוך ואינו מתווך במקצועו.
תשובה: כתב הרמ"א שו"ע חושן משפט סימן קפ"ה ו: "ראובן היה לו בית למכור ובא שמעון וסרסר למכרו ללוי ואמר ראובן שלוי שונאו ואינו רוצה למכור לו ואחר כך מכרו ללוי ע"י אחר, חייב ליתן לשמעון סרסרותו". ודנו בהלכה זו בעל נודע ביהודה (תנינא חו"מ ל"ו) ובפתחי תשובה ס"ק ג. והיוצא מדבריהם שאם ישנו קשר בין "המכירה" הראשונה למכירה השניה, אף שנשתנה המתווך לא הפסיד הראשון את חלקו וצריך לאמוד על פי מנהג המדינה מה מידת חלקו של המתווך הראשון, בכך שלבסוף יצאה העסקה לפועל. אך לפי טענתך אין השותף א. מכיר את ג. המתווך וכן לא נודע לו עליך מהמוכר (שאם כן יהווה עילה לקישור למתווך ג.) ולכן נתבטלה העסקה הראשונה לחלוטין ונוצרה עסקה חדשה ואין השפעה לתיווך של ג. לעסקה החדשה. אם כן, נראה שאתה פטור. כמובן, על מנת להגיע לפסק הלכה סופי יש לשמוע את טענות כל הצדדים. הרב יהודה אודסר.
שאלה: הנחת תפילין בתענית ציבור במנחה: מה המקור למנהג להניח תפילין במנחה בתענית ציבור?
תשובה: בסימן מו באורח חיים פוסק השולחן ערוך שיש לברך מאה ברכות בכל יום. ומאחר שבתענית ציבור חסרות הברכות על הסעודות מחשב בבית יוסף עוד ברכות ובהם טלית ותפילין במנחה. מאחר והעניין הוא חישוב מאה ברכות, לכן לא כולם נהגו כך אלא השלימו את הברכות באופן אחר וכן כתב הרמ"א בדרכי משה שאנו לא נוהגים כך ואף בילקוט יוסף כתב שלא נוהגים כך כולם. וכנראה שהנוהגים כך עושים זאת כדי להוסיף יראת שמים וכובד ראש בתפילה עם תפילין.
שאלה: מסז  בשלשת השבועות: האם מותר לקבל מסז בשלשת השבועות, והאם יש שינוי אם זה לצורך רפואי או סתם לכיף?
תשובה: אינני רואה בעיה בקבלת מסג' בשלשת השבועות (בתנאי כמובן שהצניעות נשמרת לחלוטין).
שאלה: חלוקת רווח בשטח בין אחים: לאחי ולי יש שטח משותף אותו אנו נותנים לקבלן לבניה גבוהה ונקבל 40 אחוז מן הדירות. החלק של אחי הוא ריק ובחלק שלי יש בית בו הנני מתגורר. מה צריכה להיות החלוקה ביננו על הדירות שנקבל, הרי אני נותן שטח בית ת שכר דירה עבור מגורים למשפחתי עד אשר יסיים הקבלן את הפרוייקט, ואחי נותן רק שטח ריק?
תשובה: אתם רוצים להשתתף בעסק, והכלל הוא ששותפים מתחלקים לפי ההסכם שעושים ביניהם. לדוגמא במקרה זה שאתה צריך שכירות בינתיים וכו' ואם אחיך, שותפך לעסק זה, שווה לו לשלם לך שכירות וכדומה כי הרווח מהעיסקה גדול אז אתם תסכימו לזה, ואם לא אז אין אתם חייבים להשתתף, וכ"א ישאר בחלקו. אם עשיתם עיסקה עם הקבלן ולא סיכמתם בינכם כלום, אז החלוקה היא חצי חצי, כך הדין בין שותפים אף שאחד נתן יותר לשותפות, שאם לא התנו אז מתחלקים חצי חצי (קעו, ה). כמו כן, צריך אתה לידע, ששומת הקרקע היא לפי מה שאפשר להרויח ממנה, כלומר קרקע שאפשר לבנות עליה בנין דירות השמאי מחשב את שווי הקרקע לפי שווי הדירות שיכולים לבנות עליה ולהרויח (פחות הוצאות כמובן וכו'). כך שבמקרה זה, אולי אפילו הבית שלך מוריד מערך הקרקע שעכשיו הקבלן צריך להוציא הוצאות להרוס את הבית הקיים. בד"כ להרוס הבית הקיים, זה דבר זניח לקבלן, כך שהקרקע עם הבית שווה בערכה לקרקע ללא הבית. לסיכום, הכל תלוי בהסכם שתעשו בינכם, כל הסכם לגיטימי העיקר שיהיה מוסכם על שני הצדדים. אם השתתפתם ללא הסכם, אתם צריכים לחלוק שווה בשווה. הרב אשר חג'בי.
שאלה: השבת אבדה לספק גוי: בדרך חזרה מבית הכנסת מצאתי טלפון סלולרי, במסך הטלפון היה רשום השם לאוניד ובאחד המספרים היה רשום "בית". לאחר ערבית התקשרתי אליו והוא ביקש לקבל את הטלפון, בצורה לא מכובדת, אני יודע שלגוי לא מחזירים אבידה, האם כאן שאני חושש שהוא גוי צריך להחזיר את הפלאפון?
תשובה: תחזיר את הפלאפון לבעליו, שהרי אתה יכול לקדש את השם בזה אפילו אם הוא גוי, שהוא יראה שאתה מחזיר לו את אבידתו.
שאלה: הליכת בנות למעיין: רציתי לדעת אם מותר לבנות ללכת למעיינות?
תשובה: הרבה מכשולות עלולות לבא ע"י כך לכן טוב שלא ללכת למעיין ובודאי שלא לשחות בבגדי ים שיתכן וגברים (בלי שתשימו לב רואים אתכן).
שאלה: החלפת תלושי שכר: לצורך הגשת בקשה לגוף ציבורי עלי להמציא תלושי שכר מהחודשים האחרונים המעידים על הכנסותי. באחד התלושים השכר הנקוב גבוה באופן חריג עקב קבלה חד פעמית של סיוע בשכר לימוד בעקבות לימודים אקדמיים. קיים חשש כי אם אציג את התלוש הנ"ל בקשתי תידחה ושלא בצדק, שכן תלוש זה הוא חריג על רקע השכר הריאלי השנתי. האם במצב כזה מותר להחליף ולהביא במקומו תלוש אחר ולהציגו כתלוש של אותו החודש המתבקש (ע"י שינוי שם החודש) או שעלי להציגו למרות הבעייתיות הנ"ל וללכת בתמימות?
תשובה: על מנת לקבל הנחה עליך להציג שלושה תלושי משכורת אחרונים, כאשר אחד מהם הוא גבוה ואינו משקף את השכר האמיתי שהינו נמוך יותר ועל כן אתה עשוי לא לקבל הנחה. על פי השולחן ערוך אסור לאדם לנהוג בדרך רמאות אף כדי להשיג את הצדק, ולכן לא נותר לי אלא להציע שתי אפשרויות: א. לשלוח את התלוש הבעייתי ולסמן את הסעיף החריג ולכתוב הערה מבהירה שזה אינו שייך לתלוש הרגיל. ב. לשלוח תלוש קודם או קרוב לתאריך התלוש הבעייתי, והם בעצמם יראו את התאריכים ויחליטו כיצד לנהוג: יתכן שיקבלו ויאשרו, או שיסברו שחלה אצלך טעות ויבקשו הבהרות ואז עליך לנהוג כאפשרות הראשונה. ואשרי מי שנושא ונותן באמונה. הרב ניר אביב. מקורות: שולחן ערוך חו"מ סימן כח סעיף א' בדברי הרמ"א, סימן עה ש"ך ס"ק א.
שאלה: בן יכול ללמד תורה בנות? : לאחרונה יצא לי ללמוד מספר פעמים תורה עם מישהו מהסניף שלי. אותו אדם גדול ממני בחמש שנים, הוא נחשב ל"אבא" של הסניף והוא דמות חינוכית גדולה אצלינו. תוכן הלימוד הוא דברים קשים אשר אין ביכולתי להבין לבד. הלימוד נעשה בתוך הסניף היכן שיש אנשים ונעשה בצניעות רבה. רציתי לדעת אם ישנה בעיה בלימוד מסוג זה אשר כל מטרתו לתועלת בלבד?
תשובה: : עדיף שרק אנשים נשואים ילמדו נשים. אולם אם רווק מלמד תורה ולא יוצר קשר אישי עם הבנות אין בכך איסור.
שאלה: תרומת ביציות מקרובת משפחה: הורים מקנדה נחרדו לגלות שבתם בת ה-7 לא תוכל להביא ילדים כשתגדל. בהחלטה שנויה במחלוקת, הסכימו השניים להקפיא ביציות מהאם, כדי שהבת תוכל ללדת. האם יש בכך סכנה לגילוי עריות, אם את הביציות יפרו מזרע של גבר שאינו בעלה של האם (למשל בעלה של הילדה), ואיזה תורם צריך להיות, האם יהודי גוי?
תשובה: השימוש בביציות של האם מותר מתוך הנחה שאין חשש לכך שהילד שייולד יתחתן עם קרובי המשפחה האסורים וגם ניתן למנוע זאת, אבי הילד צריך להיות בעלה היהודי החוקי של הילדה לכשתגדל.
שאלה: שמירת עיניים לרבנים: התקרבתי ב"ה לחסידות ברסלב בתקופה האחרונה ואצלם העיקר זה הצניעות אצל האישה. יש ערך גדול מאוד לשמירת העיניים עד כדי כך שהם נוהגים ללכת כמעט בעיניים עצומות גם במקום שהנשים יחסית צנועות, מפני שרבי נחמן אמר שעיקר תיקון העולם זה תיקון הברית (לפי ידיעתי). מדוע רבנים בציבור שלנו מעבירים שיעורים לבנות ומסתכלים עליהם באותו זמן, הרי אין אפוטרופוס לעריות ואל תאמין בעצמך עד יום מותך. אני מרגישה שאצלם הצניעות והקדושה היא ברמה הרבה יותר גבוהה ואמיתית כראוי לעמ"י וכפי שהיה בעבר. מדוע אנו לא נוהגים כך, בפרט רבנים?
תשובה: האדם יראה לעיניים וה' יראה ללבב. אנו יודעים שדיני צניעות עיקרם קשורים למחשבת הלב. ודאי שישנם הלכות ברורות שאותם אסור לעשות. אולם עצם ההסתכלות ללא התבוננות באישה אם היא היסתכלות של נימוס כדי שנשים לא תיפגענה אינה אסורה הילכתית. ודאי שיש מדרגות רבות בצניעות ויש מדרגות רבות במידת חסידות. אולם מידת חסידות היא דבר פנימי שלא תלוי רק בהנהגה החיצונית. יתכן מצב של אדם שכלל לא מסתכל על אישה וזה גורם לו דמיונות או שיש לו דמיונות מכל מיני מצבים שהיה בהם. ויתכן אדם שמסתכל בעלמא אולם אין לו כלל הירהורים. באופן כללי אני מסכים איתך שיש להעדיף צניעות על נימוס כשהדברים מתנגשים. אולם לכל דבר יש את המידה שלו והדברים תלויים גם במנהג המקום וגם בהתאמה אישית. בכל אופן מי שצריך לדבר עם אשה או ללמד תורה אם הוא בא במחשבה טהורה של עשיית דבר לשם שמים יהיה לו סיעתא דשמיא שלא תפגע מדרגתו. את באופן אישי אם את מרגישה על רב מסויים שהוא מתבונן בך בצורה לא צנועה את יכולה להימנע מללכת לשיעוריו. אולם אם אין לך תחושה אישית כזאת אין לך להימנע מללמוד תורה בשיעור כזה.
שאלה: חברה לא יהודייה: אני לומדת במוסד אקדמאי בו ערבים ויהודים לומדים יחד. לאחרונה התחברתי למישהי ערביה בעקבות הלימודים. היא בחורה מאוד חמודה ונעים לי לדבר איתה גם מחוץ לשעות הלימודים. האם מותר לי ליצור קשר קרוב וחברי עם מישהי שהיא לא יהודיה?
תשובה: זה לא רצוי, משום שהכל שונה אצלם, ושום תועלת לא תצמח מזה.
שאלה: בדיחה בבין המצרים: האם מותר לשמוע בבין המצרים בדיחה?
תשובה: אם זה לא דבר ליצנות, מותר. וליצנות זה לצחוק ממשהו, כמו שמצוי היום במקומות בידור. בדיחה זה מה שמוגדר כ'מילתא דבדיחותא', שיש בה הומור ואנשים קצת שמחים.
שאלה: סיר פרווה שהתבשל בו חלבי: סיר פרווה שבטעות התבשל בו טורטוליני גבינה עם פטריות למשך שתי דקות. מייד אחרי זה נרחץ היטב. האם אחרי שבוע שלא בושל בסיר שום דבר מותר לבשל בו אוכל פרווה כגון אורז ולשים את האורז על צלחת בשרית ולאכול עם בשר? או שהסיר נהיה חלבי ואסור להשתמש בו יותר כפרווה?
תשובה: הסיר מוגדר ככלי חלבי שאינו בן יומו וככזה מותר לבשל בו תבשיל פרווה ולאוכלו עם בשר. אם לא רוצים לשכוח שהוא הפך לחלבי אפשר להגעיל אותו והוא יחזור להיות פרווה.
שאלה: לימוד חסידות ר נכון: ראיתי כי מרן הרב צבי יהודה זצ"ל היה בקי בספרי חסידות והיה מצטט את התניא וכדו, האם הרב יודע מה הייתה הדרכתו של הרצי"ה בלימוד ספרי חסידות, ובאיזה סדר נכון ללמוד, מה קודם, מה אחר כך, ואם לא, אפשר לקבל הדרכה מהרב על כך?
תשובה: הרב צבי יהודה זצ"ל היה ממליץ ללמוד תניא ובתנאי שיש ללמוד לפני כן את נפש החיים. כמו כן אמר שבחים על השפת אמת ופרי צדיק של רבי צדוק הכהן, ואמר שיש פגישה רוחנית גדולה ביו דבריהם לדברי מרן הרב קוק זצ"ל.
שאלה: הליכה לבריכה לפני שלושת השבועות: שמעתי שיש מנהג כי אדם שלא היה בים, בריכה וכו לפני שלושת השבועות לא יכול ללכת בשלושת השבועות, מה המקור למנהג הזה, והאם צריך להקפיד על כך?
תשובה: אין מקור הלכתי לשמועה זו והרחצה (במקום נפרד) מותרת עד ראש חודש מנחם אב.
שאלה: מחירי "אוצר הארץ": לקראת שנת השמיטה יש פעילות מאד גדולה ובהסכמת הרבנים, להצטרף לאוצר הארץ. נאמר בהרצאה ששמענו ממכון התורה והארץ שהמחירים גבוהים יותר בעקבות הובלה והוצאות אחרות הכרוכות בהבאת הסחורה אל הצרכן. למה? הרי כל הסחורה בין בשנת שמיטה לבין שנה רגילה עולה כסף להוביל לצרכן, אז למה בשנת שמיטה זה מאד מייקר את סחורת שמיטה בקדושת שביעית לעומת סחורה של היתר מכירה למשל. מה עוד שחלק מהסחורה נשמרת במחסנים - כמו עגבניות וגזר לפי דבריהם?
תשובה: ייקור ההוצאות בשמיטה הוא לא בגלל ההובלה אלא בגלל הפיקוח ההלכתי בשטח, ופעולות חקלאיות מיוחדות בגלל הוראות בתי הדין בשמיטה, וכן הפיקוח בחנויות מחשש תערובות וכדו', והקמת מערכי שווק מיוחדים. כל הפעולות הנ"ל עולות סכומים גבוהים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חילול שבת על ידי אדם דתי או חילוני : כאשר תלויה ועומדת הדילמה מי יחלל שבת אני או אדם שאינו שומר תורה ומצוות, (זאת בעיניני פיקוח נפש) אני נתקל לא פעם בגילגול חילול שבת אל פיתחו של האדם החילוני. לדוגמא, אדם שעובד בעבודה ביטחונית המצריכה חילול שבת לצורך פיקוח נפש או רופא אשר עבודתו היא עבודת קודש ומצילה חיי אדם. העבודה במשמרות, ופעמים אנו נאלצים לעבוד בשבת. האם מותר לאדם זה "לתת" לעמיתו החילונילהחליפו על מנת שהוא ישמור שבת, או לא?
תשובה: אל תחליף עם החילוני את המשמרת, משום שאם אתה תהיה שם אתה תעשה את המינימום, אבל אם הוא יהיה שם הוא יפריז על המידה ויחלל שבת.
שאלה: הזיווג הלך ממני?: אני בחורה מאמינה ואפילו מסורתית שמגיעה מבית חילוני. תמיד רציתי למצוא לי זיווג הגון והיה לי נורא חשוב שיהיה מבית מסורתי ומאמין (אפילו דתי). לפני 4 שנים התחלתי קשר עם בחור שמגיע מבית דתי. אך היה לו קשה להתחייב לקשר ממש רציני ואני מרוב שאהבתי אותו הסכמתי לכל קשר שהוא. הקשר שהיה בינינו היה נורא הדוק ואמיתי, אמנם מעולם לא נכנסתי אליו לבית ולא הכרתי את משפחתו שהיא דתייה חזקה ואחיו אפילו רב. לפני זמן קצר גיליתי שלבחור יש מישהי אחרת, חילונית למירב ידיעתי, לאחר תקופה ממש קצרה, נפרדנו עקב כך. אני נורא כואבת ואין לי מושג מה לעשות. אני ממש מרגישה שהוא הזיווג שלי שפשוט הולך ממני ואני יושבת שלובת ידיים, מה לעשות?
תשובה: אני משתתף בצערך. אך כנראה הבחור הזה אינו אמין. וטוב שאת גלית זאת וטוב שנפרדת ממנו. לא כדאי זיווג כזה שאין נאמנות של אחד לשני. את תמצאי בעזרת ד' אדם יותר נאמן. אף על פי שהוא מבית דתי הוא לא התנהג כאדם דתי. נאחל לך שתמצאי בחור דתי ותבני בית נאמן בישראל. אם את תתקרבי יותר ליהדות זה יקרב אותך אל המטרה.
שאלה: תחיית המתים גוזלת?: 1. אומרים שהתורה קדמה לעולם, אם כך, כיצד יתכן שבתורה כתוב על אברהם, יצחק יעקב, יציאת מצריים, כיבוש א"י. והרי אלו קרו אחרי כתיבתה? 2. אנו חיים בעולם הזה על מנת לזכות לעולם הבא. אם כך, תחיית המתים, גוזלת זכות זו מאיתנו שכן היא מונעת מאיתנו את החיים בעולם הבא?
תשובה: 1. את התורה כתב משה רבינו על פי דברי ה' ואת הפרשות שקדמו לתקופתו כתב על ידי נבואת ה'. בכל אופן, הביטוי "קדמה לעולם" פירושו בחשיבות, כלומר, הקב"ה ברא את עולמו על פי התוכנית האלקית המתגלה לנו בתורה. וזה מה שדרשו ח : "יום השישי" - מדוע נקרא יום שישי של הבריאה בה"א הידיעה? לומר שכל הבריאה תלויה ביום השישי שבו ישראל יקבלו את התורה. 2. הרמב"ם בהלכות תשובה (ח ז) כותב שאין כח באדם להבין בדיוק את משמעות הטוב של העולם הבא וכדבר ח שכל הנביאים לא התנבאו אלא לימות המשיח אבל העולם הבא "עין לא ראתה זלתך". ובכל אופן, עולם הוא עולם הנשמות שבא לאחר תחיית המתים. תחיית המתים היא שלב בדרך לעולם הבא.
שאלה: אות ו במילה בס"ת: ספר תורה שכתבו בו את האות ויו של המילה לא קטועה, האם לקטוע את הויו או להשאירה כך וספר התורה כשר?
תשובה: לא צריך לתקן, הרמב"ם לא מנה את זה בין הפסולים של ספר תורה.
שאלה: סירוב בגירוש עקב חוב לבנק: לפני מספר ימים פנתה לגמ"ח פרטי שאני מנהל אישה מבוגרת, אם לילדים, וסיפרה לי שלפני מספר שנים היא לקחה הלוואה של 45 אלף ש"ח מאחד הבנקים הגדולים. מאז היא החזירה בסה"כ כ-47 אלף ש"ח, אולם, באמצע תקופת ההחזר, היא פוטרה מעבודתה ובעלה חלה בסרטן, ולכן לא יכלה להמשיך להחזיר. בגלל הריבית, החוב תפח, וכיום - אחרי כל מה שהחזירה - היא חייבת לבנק 50 אלף ש"ח. כיום היא משלמת כל חודש 750 ש"ח, רק בתור ריבית, כדי שהחוב לא יגדל היא מתקשה לעמוד בתשלומים בגלל מצבה הכלכלי הדחוק, והבנק מאיים לפנות אותה מביתה. א. מאחר שהיא כבר החזירה את הקרן, ונשארה רק הריבית, האם יש איסור על שוטרים, פקידי הוצאה לפועל, פקידי עיריה וכו להשתתף בפינוי? ב. האם שוטר צריך לסרב פקודה במקרה זה, גם אם הדבר עלול לעלות לו במשרתו?
תשובה: זה לא כל כך פשוט. לבנק, מן הסתם, יש היתר עיסקה, ואין איסור על הריבית. היא נקלעה למצב קשה וצריך לעזור לה. אך האנשים המוציאים לפועל, יכולים לטעון שפועלים ע"פ החוק היבש, שאינו נוגד דין תורה מפני שיש היתר עיסקה.
שאלה: חבישת כיפה בקליניקה: מהי עמדת הרב לגבי חבישת כיפה ע"י מטפל בפסיכותרפיה בשעת עבודתו? בניגוד למאמציו של המטפל לשמור על נייטרליות מסויימת בטיפול על מנת לאפשר למטופל להביא את עצמו באופן הכי פתוח ואותנטי, הכיפה מהווה הצהרה מצד המטפל אשר מושכת אליה, לעיתים, את רוב האנרגיה של היחסים הטיפוליים באופן שאיננו קשור למטרת הטיפול ואף נראה כי עלול לחבל בה. אין זה דומה לרופא, נניח, חובש כיפה, משום שלאמונותיו של הרופא אין קשר ישיר לאיכות הטיפול שהוא נותן או לאמון שהמטופל נותן בו, וכך גם עם בעלי מקצוע אחרים, בעוד שבפסיכותרפיה יש קשר הדוק בין הדברים, והמטופל מוזמן, בין השאר, לעסוק בפנטזיות שלו לגבי עולמו של המטפל, לצורך הבנה ועיבוד של עולמו הפנימי. האם אין זה כאילו היה המטפל תולה על קיר הקליניקה מודעת בחירות המגלה באיזו מפלגה הוא תומך? מצד שני, האם המטפל מסתכן בחוסר יושר או אולי אפילו בחילול השם, חלילה, בהסירו את הכיפה בשעת עבודתו בקליניקה, משום שהוא עשוי להיפגש במקרה עם מטופלים מחוץ לטיפול ואלו עלולים לגלות שהוא חובש כיפה מחוץ לשעות עבודתו? או שאולי הרציונל המקצועי מצדיק ומתיר זאת?
תשובה: הנחתך טעונה ביסוס רחב יותר בטרם יוסקו מסקנות.
שאלה: העסקת יהודים מכספי ציבור: האם יש חובה להעסיק יהודים בכספי ציבור כאשר העסקת ערבים יותר זולה, וכמה צריך להיות ההפרש או שבכל מקרה יש להעדיף העסקת יהודים אף אם ההפרש גדול מאוד?
תשובה: זו שאלה עתיקה שהתיחסו אליה רבני הדור הקודם. שיטת הרב עוזיאל שתמיד יש להעסיק יהודי על פני אינו יהודי. אך רוב הפוסקים סוברים שבין לעניין העסקת פועלים ובין לעניין קנייה, ניתן להעסיק או לקנות מאינו יהודי כאשר יש הפרש. כך נהגו בגולה, בארץ יש מקומות היום שיש בעייה של קנייה ממחבלים. כך פוסק אחד מגדולי הפוסקים, המהרש"ם בספרו "משפט " בתחילת הלכות מקח וממכר.
שאלה: דברי תורה בבית כנסת: בבית הכנסת שלנו אומרים כל שבת דבר תורה לפני מוסף, הרבה פעמים דבר התורה הופך להיות דיון תורני בין חלק מהמתפללים לבין נותן הדרשה - דבר שגורם למורת רוח רוח של שאר המתפללים. נוסף על כך ישנם גם נשים בשלב זה של התפילה ומחוסר עניין בדבר תורה שדן בקוצו של יוד הם מדברות ובית הכנסת הופך לסתם מקום. אבקש מכבוד הרב שיתן הדרכה כללית לגבי מה לומר ואיך לומר, בבחינת "כה תאמר לבית יעקב ותגד לבית ישראל", דבר תורה שיכנס ללב כל השומעים ולא רק ללמדנים שבהם.
תשובה: מי אומר את דברי התורה? שיפנה אלי ישירות.
שאלה: מרא דאתרא שתלטן: אנחנו חיים בישוב שהתרחב מאוד בשנים האחרונות, אך לאחרונה עולות בעיות ישנות וחדשות באויר הישוב. סגירת העלון השבועי בפני הבעת דעות התושבים (של חולקים על התנהלויות שונות בישוב), והשפעה מסיבית ובלעדית של הרב בבחירת תושבים חדשים (הדרכה שקבלנו לא עזרה), וכן יש דרישה מהרב לסגור את הכולל בישובנו. טענתו שיש מחלוקת עם ראש הכולל במושב, על אופן התנהלתו. רבים מאתנו דורשים הפרדת רשויות ביניהם. רוצים לראות את ישובנו מגוון, דמוקרטי, כשאר הישובים, בהם רבנים ותלמידי חכמים הגרים בישוב, מוסרים שיעורים בלי צורך לקבל רשות ובלי תנאים מגבילים. רוצים שכל תושב יהיה רשאי לפנות כרצונו בעניניו הפרטיים לפוסק שהוא בוחר בו (על דעת כולם שיש לנהג לפי הפסקים שבפרהסיא של המרא דאתרא). כולנו שומרי מצוות, רבים בעלי השכלה אקדמאית. המשטר בישוב מיושן, משטרת מחשבות והגבלות. בקיצור ההרגשה שיש לנו שריף בישוב ולהבדיל אדמו"ר בחוגים הדומים לנו. הכל צריך להיות בשליטה, באחיזה. אין לנו התנהלות חופשית. עם זאת אין לנוער ולילדים קשר עם הרב בכלל. תפקיד היועץ, העו"ס אינו כלול בכלל תפקידיו. כופים עלינו פסקים, החלטות שבעצם איננו חייבים לקבלם הלכתית, מלבד הפרהסיא. רוח המקום בישוב מאוד קשה אין ספק שהנוער קולט את הדיסוננס של ציבור שומר מצוות ומתחבט בבעיות משמעת קשות. ברור לנו שרבים מהנוער הבוגר מרד בדרך אבותיו בשל בעיות מסוג זה ואנחנו דואגים כציבור חדש שהתוסף לישוב, שילדיו עלולים גם להפגע מאוירה זו, מה הרב ממליץ לעשות כדי לפתור את בעיותינו?
תשובה: כלל גדול בתורה שאין לשמוע טענות של צד אחד. אלא לשמוע את שני הצדדים ואז ניתן לחוות דעה. שמוע בין אחיכם ושפטתם צדק. כאשר אשמע גם את הצד השני אולי אוכל ליעץ ולהציע דרך לפתרון. עוד יותר מומלץ, בעיקר בימים אלו ימי "בין המצרים", להתגבר על משקעים ולשוחח עם הרב ולבחון ביחד איך מגשרים על הפערים. הן כפי דבריכם אתם צבור חדש בישוב שרוצים לשנות. הדרך הנכונה היא בהבנה והסכמה. ובין יהודים טובים עם מאמץ אפשר להגיע לפתרונות מוסכמים.
שאלה: התחלת לימוד חכמת הקבלה: בבואי ללמוד את תורת הנסתר, על אילו ספרי מקור הרב ממליץ להתחיל את הלימוד בהם?
תשובה: כדאי לקרוא את ספרו של הרב צייטלין בפרדס החסידות והקבלה. ללמוד את ספרי המהר"ל, גבורות ד' באר הגולה ותפארת ישראל כדי להרגיל את הראש לחשיבה מופשטת, כמו כן את ספרי הרמח"ל דרך ד' ודעת תבונות. את עין איה, עולת ראיה ואורות הקודש ח"ג של הרב קוק ואח"כ אפשר ללמוד בהצלחה גם ספרות נסתר ורצוי עם תלמידי חכמים הבקיאים בנגלה ובנסתר יחד.
שאלה: ברכת הציצית בלבוש לא צנוע: כשמברכים על הציצית, האם ראוי לברך שעל גופינו רק גופיה או שצריך להתכסות?
תשובה: זה לא משנה, את כל הברכות אפשר לומר בבגד ים וראש מכוסה. שלא כמו תפילה, שצריך לעמוד כמו לפני מלך.
שאלה: כסף לקופה קטנה: אני עובדת כפקידה בחברה מסויימת וחלק מעבודתי אני אחראית על קופה קטנה, עובדים אצלנו עובדים לא יהודים (ערבים) והם מקבלים כסף מזומן, לפני כמה חודשים חילקתי את המשכורת והתברר שחסר להם מעט כסף, האדם שמכין את המשכורות עלה על טעותו והכין לי את ההפרשים שהיו חסרים להם, הפקידה השניה הכינה במעטפות ושמה את זה בכספת. מאז עברו כמה חודשים, חלק מהעובדים כבר לא עובדים כאן וקשה להשיגם כי הם גרים ברשות הפלסטינאית. בזמן הזה נוצר לי חוסר בקופה הקטנה, אין לי מושג מאיזה סיבה למרות שאני מקפידה מאוד בעינייני כספים. רציתי לדעת מה לעשות עם הכסף, והאם מותר לי לשים את הכסף בקופה הקטנה ששם חסר לי כסף?
תשובה: אם בעלי החברה או המנכ"ל מסכימים לכך שהכסף ישמש את הקופה הקטנה לעת עתה, הרי שמותר להשתמש בכסף שיועד לפועלים לצורך הקופה הקטנה. אומנם ברור הדבר שביום שיבואו הפועלים לדרוש את כספם, יהיה על החברה חובה לשלם להם את משכורתם. לכן מומלץ לרשום את העובדה שעדיין חייבים להם כסף במקום כלשהו. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: אדים על פלטת שבת: האם מותר לשים אוכל מבושל מוצק על הפלטה ביום שבת, למרות שמצטברים בסיר לאחר סיום בישולו אדי מים?
תשובה: אם המאכל מבושל כל צרכו מותר, שביבש אין בישול אחר בישול.