LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חיזוק המשפחה מבלי לעורר מחלוקות: אני בן 21, אני חייל וגדלתי במשפחה חילונית אך שומרת חגים וצמה ביום כיפור. בשנים האחרונות התחלתי להתחזק מבחינה דתית אך המשפחה דוחה את המסורת: לדוגמה שמירת כשרות- כשאני מבקש בפומבי בבית מאכל כשר לאכול הם אומרים לי "התחלת להיות קיצוני", "הם מטיפים לך להתרחק מאתנו ובסוף תלך למאה שערים". וכן בנוגע לשמירת השבת- מה אני יכול לעשות על מנת שהמשפחה תקבל את ההתחזקות שלי ובסופו של דבר תתחזק גם היא?
תשובה: ב"ה לך יקירי. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ואשתדל לעזור לך בכל מה שאוכל. חשוב שתדע, שהתגובות של המשפחה שלך מאוד טבעיות והן כלל לא מפתיעות. פעמים רבות אנו נפגשים במצבים כאלו שנובעים מהפחד של המשפחה שהבן שמתחזק עלול לנתק קשר. פחד זה מאוד טבעי, אף שהוא ממש לא נכון. לצערנו הרב, במקומות רבים מראים לאנשים שאלו שחוזרים בתשובה הם נהיים קיצוניים, מתנתקים וכו' אבל זה לא נכון. אדם שחוזר בתשובה באמת זה אדם שלא מתרחק אלא מתקרב. אדם שבאמת מתקרב לאבינו שבשמים רק לומד לחיות יותר נכון עם הסביבה שלו, להעריך אותה ולכבד אותה, וכמובן מפתח מאוד את הרצון לעזור ולהיות שותף. אני מאוד ממליץ לך לראות סרטון ראיון עם הרב ניר מנוסי על סיפור החזרה בתשובה שלו, ועל הקשר עם ההורים, שהם כידוע ממש לא בעניין. תוכל למצוא את הראיון הזה בקלות באינטרנט והוא מאוד יחזק אותך בהתמודדות הזו שבה אתה נמצא. חשוב מאוד לדעת, שחששות אלו והתנהגות זו של ההורים ושל המשפחה, בדרך כלל עוברת במשך הזמן, ופשוט צריך המון סבלנות ולשדר עקביות ורצינות יחד עם כבוד הזולת. ככל שיעבור זמן, והמשפחה יראו שאתה לא מתנתק, הם ילמדו להעריך ולכבד, אבל חשוב שתדע שזה לוקח זמן, לפעמים יותר ולפעמים פחות, אבל חשוב לתת את הזמן, ועם כל הקושי לא להתרגש מהערות ומתגובות, אלא להיות עקבי עם האמת שלך. ידידי, אם תרצה אשמח לעזור לך עוד, בהכוונה ובעצה וממש בכל מה שתרצה, אני כאן בשבילך. אינני יודע אם יש לך מי שיכוון אותך ושיעזור לך, אם תרצה אוכל לעזור לך למצוא קשרים שיעזרו לך, אנשים טובים במקום המגורים שלך שישמחו לעזור, שיעורים ועוד. שתהיה לך המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: תפילה על אנשים: אני משתדל להתפלל על משפחתי וחברי שיחזרו בתשובה וכו. פעם כשהייתי מתפלל כל פעם הייתי מזכיר את שמותיהם מחדש,יש די הרבה שמות שלוקח כמה 3,4 דקות להגיד אותם. האם אני חייב להזכיר את השמות, או שאני יכול להגיד כל השמות שהזכרתי כבר פעם אחת שיהיה כאילו הזכרתי אותם שוב?
תשובה: ב"ה לך. מאוד התרגשתי לקרוא שאתה מתפלל על האנשים שסביבך שיחזרו בתשובה, זה ממש נפלא, המשך כך, ובעזרת ה' גם הם יחזרו בתשובה בשמחה ובטוב לבב. חשוב להתפלל, והתפילה משפיעה, גם אם לא תמיד אנו רואים זאת. המשך בכך, ובעזרת ה' תראה ברכה והצלחה. אפשר להתפלל באופן כללי, ותמיד עדיף להזכיר את השמות, אך אם אתה מרגיש שזה מכביד עליך, תוכל לקצר. חשוב לדעת, שלמרות שהתפילה כל כך חשובה, ה' יתברך רוצה שאנו לא נסתפק בתפילה, אלא שאם יש דברים שאנו מסוגלים לעשות, חשוב שאנו נעשה כל מאמץ כדי לעשות ולהצליח, ואז ה' ישלח ברכה במעשי ידינו. חשוב מאוד להתחזק, חשוב מאוד לעשות זאת בשמחה ובנחת, ולפעול בשכל ישר ובהגיון איך לעזור למשפחה להתקדם. שתהיה לך המון הצלחה, ואם תרצה אשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: בקשות על צרכים רוחניים בשבת: בשבת הבנתי שלא מתפללים על הצרכים כמו רפואה פרנסה וכו, האם מותר להתפלל על צרכים רוחניים שה יעזור לי ברוחניות וכו?
תשובה: בהחלט מותר לבקש בשבת שהיא רוחנית על צרכים רוחניים. יהי ה' בעזרך
שאלה: טיול בתשעת הימים: לכבוד הרב יש למשפחה שלי שירות אוכל כשר ובגלל הלחץ אנחנו לא יכולים לטייל אבל עכשיו בגלל תשעת הימים אין לקוחות אז בגלל שזה הזמן היחיד שאני יכול לטייל עם המשפחה והכל אז רציתי לדעת האם במקרה כזה מותר לי לטייל עם המשפחה בתשעת הימים. נ.ב זה דחוף
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הזמן הוא מסוכן. לכן אפשר לטייל אבל צריך להיזהר. אין לשחות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: יחס היהדות כלפי כופרים: ברוך השם זכינו להיות חלק מהעם הנבחר עם האמונה האמיתית. מדוע התורה לא מצווה אותנו להפיץ את האמונה בה בדרך המועילה ביותר, ע"י כפיית כופרים לקיים שבע מצוות בני נח ולהרוג את אותם אלה שאינם מסכימים לקיים את אותן שבע מצוות (כמו שרואים בנצרות ובאיסלם שהשתמשו ומשתמשים בדרך זו וכך נעשו לשתי דתות עם מס מאמינים עצום)? בכוונה אני לא שואל לגבי גיור בכפייה, שככל הידוע לי ההלכה מתירה רק גיור שמלווה בהסכמה לקבלת מצוות באמת, ולא מחשיבה גיור שמגיע מתוך כפייה או אינטרסים חיצוניים של המתגייר.
תשובה: : אשרינו שהתורה מורה לנו את דרך הפצת האמונה. אנו רואים להיכן התדרדרו הדתות שלא הלכו בדרך התורה. האיסלם התדרדר לכיוון האלים ואכזרי. הנצרות התדרדרה לכיוון החנפני ונצלני. רק התורה והיהדות יכולים להשמר מפני האכזריות ומפני החסד ומזוייף.
שאלה: מעשר כספי פיצויים: לרב האם צריך לתת מעשר מכספי פיצויים עקב פיטור מעבודה כלשהיא?
תשובה: מעשר כספים הינו מנהג. וטוב לומר בלי נדר. לכאורה גם מפיצויים מפרישים מעשר, אך אם לא תמצא עבודה צרכיך האישיים קודמים לאחרים ואתה פטור.
שאלה: שאלות בהלכות תפילה: 1. כשאני מסיים להניח תפילין, בד"כ הציבור כבר נמצא באיזור שירת הים. איזה קטעים להתפלל? 2. האם אפשר להגיד את ברכות השחר לפני הנחת תפילין, בדרך לבית הכנסת וזה ייתן לי זמן אחרי ההנחה להגיד עוד מפסוקי דזימרא? 3. אני מתפלל נוסח ספרד, וכשאני מתפלל אצל אשכנזים, כשהם ב"עלינו לשבח" (בשחרית) אני ממשיך בישיבה בשיר של יום. האם זה ר להמשיך בנוסח שלי? האם זה ר לשבת באותו זמן? 4. אם אני מגיע מאוחר לתפילת ערבית והציבור כבר ב"שמע" או ב"אמת ואמונה", האם אני צריך להתחיל מההתחלה ולהתחיל 18 אחריהם או לקרוא את שמע בלבד ולהשלים אחרי התפילה, ע"מ שאתחיל עם הציבור את תפילת 18?
תשובה: לשואל, 1. אינני יודע מה הסיבה למצב שאתה מתאר, וכדאי להתאמץ להקדים להגיע לבית הכנסת. בכל אופן, במצב זה עליך לומר את ברכות התורה (ורצוי לומר גם את ברכת "א-לקי נשמה"), "ברוך שאמר" "אשרי" ו"ישתבח", ואת שאר ברכות השחר ניתן לדחות לאחר התפילה (עיין שו"ע סי' או"ח סי' נב ס"א ומשנ"ב ס"ק ב, ט, י). 2. ניתן לברך ברכות השחר לפני הנחת התפילין, אפילו תוך כדי הליכה אם אתה מצליח להתרכז. ח הזכירו חובה לעצור מהליכה בפסוק הראשון של קריאת שמע (ברכות יג ע"ב ושו"ע או"ח סי' סג ס"ג), וכן חובה לשבת בברכת המזון כדי שיוכל להתכוון היטב, מפני שהיא מצווה מן התורה (ברכות נא ע"א ושו"ע או"ח סי' קפג ס"ט, ועיין שם סעיף י לגבי ברכת מעין שלוש), וכמובן בתפילת העמידה. אך בשאר חלקי התפילה וקריאת שמע וכן בברכות מותר לברך תוך כדי הליכה (עיין סי' סג ס"א ופסקי תשובות סי' קפג אות כ). לגבי תפילת הדרך נאמר בשו"ע (סי' קי ס"ד) ש"אם אפשר - יעמוד מלילך כשיאמרנה" (אלא אם כן העיכוב מטריד את מנוחתו - משנה ברורה שם ס"ק כב), אך מהגמרא והראשונים נראה שיש כאן הדגשה מיוחדת משום שזוהי תפילה ולא רק ברכה, ויש בה דמיון לתפילת העמידה (עיין ברמב"ם הל' תפילה פ"ד הי"ט). את ברכת "עוטר ישראל בתפארה" כדאי לדחות לאחר הנחת התפילין, כדי שהברכה תתייחס אל התפילין, שהם כעטרת המפארת אותנו (עיין סי' כה ס"ג ומשנ"ב סקי"ג). 3. אתה רשאי לומר שיר של יום וכו' לפי מנהגך, אבל מסתבר שיש לעמוד כדי שלא לעורר תשומת לב מיותרת של פרישה מן הציבור. ראה 'מסכת דרך ארץ' פ"ד ה"ה: "לא יהא אדם. לא יושב בין העומדים, ולא עומד בין היושבים. כללו של דבר, לא ישנה אדם מדעת הבריות". בפרט בשעה שהציבור קד ב"ואנחנו כורעים" יש להצטרף אליהם, כדי שלא להיראות חלילה כמי שאינו מוכן לכרוע (שו"ת משנה הלכות ח"י סי' כב). 4. אם הציבור ב"שמע", ואם תתחיל מיד תוכל להספיק להתחיל תפילת העמידה פחות או יותר בזמן שהם יתחילו או קצת לאחר מכן, יש לעשות זאת. ואם הם כבר ב"אמת ואמונה" ותיכף יתחילו תפילת העמידה, אזי הברירות הן אלה: אם יש תפילת ערבית מאוחרת יותר באזור, יש להמתין לתפילה הבאה כדי להתפלל עם הציבור. ואם אין תפילת ערבית נוספת באזור, עליך להמתין עד שיתחילו תפילת העמידה, להתחיל איתם את התפילה, ובסוף התפילה להתחיל את קריאת שמע עם ברכותיה, מ"ברוך. אשר בדברו מעריב ערבים" עד סוף "השכיבנו". אמנם סדר הדברים הרגיל הוא שקריאת שמע עם ברכותיה נאמרת לפני תפילת העמידה, כדי "לסמוך גאולה לתפילה" (להצמיד את ברכת "גאל ישראל" לתפילת שמונה עשרה), אבל בתפילת ערבית דין זה פחות חשוב מאשר הדין שצריך להתפלל תפילת העמידה יחד עם הציבור (שו"ע סי' רלו ס"ג ומשנ"ב ס"ק יב).
שאלה: שנת קבע לעניין סוכה: במסכת סוכה כו,א וכן בפוסקים משמע שלעניין שינה בסוכה אין גדר של שנת קבע או ארעי כיוון שלעיתים אדם מנמנם קצת וזה מספיק ונחשב לו לשינת קבע. ולא ברור לי החילוק בין שינה לאכילה כי לי נראה מאד סימטרי היחס בין שינה לאכילה שבשניהם אדם זקוק לכמות מסויימת כדי לשרוד ולתפקד ולעיתים יכול להסתפק במעט אבל לא לאורך זמן. במה אם כן נבדלת השינה?
תשובה: החיוב במצות סוכה נובע משני פרמטרים. א. האם למעשה יש חשיבות. ב. האם נוהגים לעשות מעשה זה מחוץ לבית. לגבי אכילת ארעי - א. למעשה אין חשיבות של אכילה אלא הוא מוגדר כטעימה או הפגת הרעבון לזמן מה. ב. רגילים לאכול כך אף מחוץ לבית - ולכן אכילת ארעי פטורה מן הסוכה. לגבי שינת ארעי - א. למעשה זה יש חשיבות שכן פעמים שינה מועטת יכולה להפיג את העייפות. ב. אין רגילים בשינת ארעי מחוץ לבית. - לכן שינת ארעי חייבת בסוכה. (חשוב לציין שיש הבדל בין שינת ארעי ובין התנמנמות. בשינת ארעי אדם עושה מעשה בדעת ובכוונה כדי לישון מעט. בהתנמנמות היא מצב בניגוד לרצונו של האדם ונעשית בעל כרחו (כגון: התנמנמות בשיעור וכדו') - במצב זה אין איסור של שינת ארעי.) יום טוב
שאלה: רוצה לשמור שבת כהלכה ובעלי לא : הרב אני ובעלי נשואים שנה וחצי. שנינו מגיעים ממשפחות דתיות ותמיד שמרנו שבת. מיד לאחר החתונה התחלנו לראות טלויזיה בשבת ולהדליק אור, להסתכל בטלפון. בקיצור חיללנו שבת. אנחנו עוברים טיפולי פוריות כי יש לי בעיות ולפני כחודש החלטתי שאני רוצה לחזור ולשמור שבת ובכלל קצת להתחזק. ב- 3 השבתות האחרונות שמרנו שבת כהלכתה, גם כשהיינו בבית ולא אצל ההורים כשזה קל יותר, שמרנו לגמרי, אפילו נייר חתוך, שמתי כיסוי ראש כל השבת, התפללתי, קראתי תהילים ומאז אני מרגישה כל כך טוב עם עצמי, כל כך קרובה לקב"ה. שבאמת הצלחתי להתקרב בחזרה למרות הנפילה והריחוק שהיה לי. כעת בעלי אומר שקשה לו והוא מאוד רוצה לראות טלויזיה בשבת, הוא הולך לבית הכנסת ומתפלל והכול, אך אומר שהוא מעוניין בסלון לראות טלויזיה ושאני מבחינתו אהיה בחדר. הסברתי לו שאני אשמע את הטלויזיה ובכלל זה לא הבית שאני רוצה, אני כל כך אוהבת אותו, יותר מכל! איך אגרום לו גם להבין את החשיבות שבשמירת השבת, הייתי רוצה שירגיש טוב כמוני ולא כנטל שרק בגללי הוא ככה "סובל". סליחה על האריכות אך אשמח לעצה.
תשובה: ב"ה לך. קראתי את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. אין ספק שהשבת היא אוצר נפלא, שיש בו עונג עצום, וככל שזוכים לחיות יותר את השבת, כך זוכים ליותר ברכה והצלחה ולשמחה עצומה. אלא שבמשך הזמן שלכם ביחד עברתם תהליך לא פשוט. התחלתם את החיים שלכם מתוך רקע דומה ומתוך תחושות דומות, ובחרתם לחיות אחרת. לא קל לעשות שינויים בחיים, ולא קל לשנות דברים כל כך מהותיים, ויחד עם זאת, עשיתם דבר מאוד גדול, לשמור שלוש שבתות! זה ממש נפלא. מעבר לזכות הגדולה שיש לך בכך, ושהדבר פתח לך את הפתח לחזור למי שאת באמת, למה שאת באמת רוצה, הוא גילה גם את הקשר הפנימי והגדול שיש לבעל שלך לשבת. אנשים רבים לא היו מסוגלים לעשות את מה שהוא עשה, לשמור שבת גם אם היא לא לגמרי ממלאת אותך. אני מאמין שבאמת הקשר ביניכם ממש נפלא, וחשוב מאוד להמשיך אותו, וכמובן לחזק אותו עוד ועוד. ה' זיווג ביניכם וחיבר חיבור נפלא, חיבור שאיתו תוכלו לבנות ולהתקדם עוד המון. חשוב מאוד לדעת, שלא תמיד בני הזוג נמצאים ביחד, ואסור לנו לכבול את בן הזוג אלינו יתר על המידה. כבילה כזו עלולה לגרום לתחושות מאוד לא טובות, עד כדי תחושה של מחנק ולרצון לנתק את הקשר. לכן חשוב מאוד שהזוגיות תיבנה מתוך שיחה פתוחה ומתוך הבנה הדדית, ויחד עם זה עם נתינת מקום לאחר להיות שונה ולעשות את מה שהוא מרגיש שהוא צריך. במשך השנים עסקתי בלא מעט זוגות שהתקשו בתחום הזה של הבנה והתחשבות באחר, ואת זכית בבעל שבאמת מוכן להתחשב בך, וזה ממש דבר גדול. יחד עם זאת, אין ספק שהרצון שלו שלא לוותר על ראיית הטלויזיה בשבת זה דבר מצער, וזה מעיד על כך ששמירת השבת לא ממש מילאה אותו, ואת הנקודה הזו חשוב לבדוק. זה שהוא רוצה להמשיך ללכת לבית הכנסת, מראה שהוא קשור לדבר, אלא שחסר לו משהו, משהו שצריך להשלים. הוא כיום במצב שהוא מחפש להשלים זאת בטלויזיה, אך חשוב לדעת שאפשר להשלים זאת בדרכים המותרות, ואם נדע לעלות על מה שחסר לו, נוכל למלא זאת בדרך המותרת בשבת, ואף דרך שתיתן לו את מה שחסר לו בדרך שלמה יותר. אך לשם כך צריך לעבוד איתו באופן מסודר וברור, בנחת ומתוך היכרות והבנה. בינתיים אל תלחצי עליו, אלא תביני אותו ותשמחי במה שהוא כן הולך איתך, ובעזרת ה' זה גם יגיע. אין סיבה שלא תמשיכי הלאה במה שטוב לך, ותתני לו את המקום שלו. בלא לחץ את יכולה להתקדם איתו בבניה של קשר עם רב שידריך אתכם ושיעזור לכם להתקדם הלאה ביחד מתוך הבנה ובשמחה. אם תרצי אשמח לעזור לכם למצוא כתובת למישהו שיעזור לכם להתקדם הלאה. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: מוזיקה בתשעת הימים ובתשעה באב לאוטיסטים: אני גננת לילדים עם אוטיזם. חלק ניכר מסדר היום שלהם הוא מוזיקה. אין ספק שילדים יתפרצו אם לא אשמיע להם מוזיקה. מצד שני, אני מרגישה שאני מתנתקת מעמי, באמת המוזיקה משמחת. אפילו שזה שירי ילדים. והבעיה היותר קשה היא בתשעה באב, גם בתשעה באב אני אמורה ללמד אותם. לצערי, התחייבתי לכך, לא חלמתי שאמורים לעבוד בתשעה באב. (זה גן של משרד החינוך) אשמח לדעת מה עליי לעשות. בשורות טובות
תשובה: לשואלת, מותר להשמיע להם מוזיקה כרגיל, גם בתשעה באב אם הדבר נצרך לשלוותם. האיסור לשמוע שירים לא נאמר על מי שזקוק להם מאוד להרגעה ולבריאות הנפש ('הליכות שלמה' פי"ד ס"ג והערה 8)  מעבר לדיון האם האוטיסטים חייבים באבלות החורבן. ומכיוון שעבורם זהו צורך גדול, ונוכחותך שם חיונית כמובן, מותר לך גם לשמוע את השירה, מכיוון שלא הפעלת את המוזיקה עבורך. במידת האפשר כדאי לבחור שירים שקטים, ולהשתדל שלא "להיסחף" בעצמך באווירת השירה, כגון לזמזם את השירים (אלא אם כן זה נדרש עבורם), ובתשעה באב כדאי לשלב במידת האפשר משירי ירושלים כדי שלא להסיח את הדעת מאבלות החורבן.
שאלה: תשעה באב וזכויות יוצרים: רציתי לדעת כמה דברים: 1.לספרדים ממתי אסור לאכול בשר בתקופה שלפני ט באב והאם ב י באב אפשר לחזור לשגרה? 2.האם מותר לעבוד ב ט באב? 3. האם מותר ללמוד מקצועות כמו מתמטיקה ואנגלית ב ט באב? 4. יש תוכנית שמשודרת בחו ל והיא פתוחה לצפייה בחינם באתר החברה שבה היא משודרת לתושבי ישראל היא לא פתוחה לא ברורה לי לגמרי הסיבה אבל אני יודע שהיא ביטחונית ולא כספית רציתי לדעת האם מותר לי לצפות רה באתר אחר שלא קשור ליוצרים שלה
תשובה: 1לספרדים אסור ב' באב, עד י' באב בצהרים. 2.יש בכך מנהגים ומי שבטל ביום זה אשריו. 3.תקרא באנגלית דברי תורה,מוסר, או דברים היסטוריים קשים. בדברים אחרים אפשר להקל לאחר מנחה. 4.מותר.
שאלה: הנחת תפילין : אצלי זה יותר סוגיה אני והורי טסים למרוקו לטיול שורשים לאיפה שהם גדלו ואנחנו צריכים לשכור דירה אז השאלה שלי היא האם אני יכול להניח תפילין בלי מזוזה? ואם חייב מזוזה אז האם אני יכול לשים אותה ואז להוציא אותה משם בפחד שיהרסו אותה (אניטישמיות) והאם אפשר בעצמי להכין מזוזות צנוע? אני ישמח אם תהנה לי מהר כי אני טס עוד שלושה ימים
תשובה: ב"ה לך. אשמח לעזור לך בכל מה שאוכל. אך ברשותך חשוב לי להאיר נקודה אחת לפני שאני עובר לשאלות שלך. חשוב מאוד לעת שהשורשים האמיתיים שלנו הם בארץ ישראל. פעמים שאנשים נוסעים למקומות שונים כדי לחפש שורשים, אבל חשוב להתרגל לחשוב שהשורשים שלנו באמת כאן, כאן בארץ חמדת אבות, כאן במקום שנברא בשבילנו ושה' יתברך נתן לנו, כאן השורשים האמיתיים שלנו. נכון שאין להתעלם מהעבר, נכון שלא להתנתק, אבל חשוב לדעת שלא שם השורשים, שם זה מקום שחיו בעבר ונפטרו, וכאן ממשיך עם ישראל, כאן בארץ. וכעת לשאלות: 1. מותר להניח תפילין במקום שאין מזוזה. 2. אין מקום לשים ומזוזה ולהוריד אותה, אלא אפשר להחביא אותה בפתח, לדוגמא לעשות פתח במשקוף ולהכניס קלף ולסגור, וכך לא יראו שיש מזוזה. וכן אפשר למצוא עוד פתרונות מקוריים. 3.אפשר להכין מזוזה צנועה, אך צריך לכך סופר סתם שיודע לכתוב מזוזות כשרות ופשוטות, ותוכל להיעזר בהם. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: פאת השולחן וזיהוי מקום המקדש: ראיתי שהרב מביא בשו"ת דבר חברון את פאת השולחן שמתאר את שער שושן בפינה הדרומית מזרחית. האם אין זה מראה כדעת הכפתור ופרח שהר הבית המקורי היה בדרום ומה שאנו אומרים שהוא התוספת של הורדוס אינו תוספת אלא חלק מקורי?
תשובה: היום אנחנו מסתמכים הרבה על מחקרו של הרב גורן ועוד כמה רבנים שהסתמכו על תשובת הרדב"ז ואנחנו לא יודעים האם אפשר לסמוך על הרדב"ז במאה אחוז. לרב גורן ועוד רבנים חשובים שבדקו ויצאו מתוך נקודת מוצא מהרדב"ז שכיפת הסלע בנויה על מקום העזרה.
שאלה: דיני תשעת הימים לחיילים: שאלה: אנו חיילים המשרתים במבצע 'צוק איתן' האם מותר לנו להתרחץ או ללבוש בגדים מכובסים, ולאכול בשר בימים אלו?
תשובה: בענייני רחצה וכיבוס ישנם מנהגים שונים, האוסרים רק בשבוע שחל בו תשעה באב. וכיום מקילים לכלל ישראל לנהוג כדעת השולחן ערוך ולאסור רחצה רק בשבוע שחל בו והאיסור במים חמים בלבד במיוחד באזורים חמים ולחים. לחיילים הנמצאים בשטחי הלחימה ובשטחי הכינוס וצפויים להיכנס ללחימה, צריכים להיות במוכנות מקסימלית שלא יכבידו דברים על יכולת הלחימה ולכן מותר להם כול הדברים המוזכרים עד השבוע שחל בו תשעה באב, ואף לאחר מכן.
שאלה: רכישת מגרש בערב תשעה באב: האם כדאי ואפשר לסגור עסקת רכישת מגרש בתשעת הימים (חתימה על מסמכים מול מנהל מקרקעי ישראל) ביום שני ב"ה (ערב תשעה באב) או להתאמץ ולדחות למועד מאוחר יותר?
תשובה: לשואל, אם יש חשש שהעיכוב יכשיל את העניין או יגרום להוצאות נוספות בוודאי שאפשר וכדאי לעשות זאת בערב תשעה באב. ואם אין חשש כזה, יש מקום להחמיר אבל מן הדין מותר, כי אין זה "משא ומתן של שמחה" הקשור במובהק לנישואין וכדומה (עיין משנ"ב סי' תקנא סקי"א). יש נוהגים להמנע בימי בין המצרים מלקנות או מלהיכנס לדירה חדשה ('ארחות רבנו הקהילות יעקב' עמ' שפח בשם החזון איש), כנראה משום שהבחירה דווקא בימים אלו היא הסחת הדעת מן האבלות. אבל מצד הדין מותר לקנות דירה ולחתום חוזה אפילו בתשעה באב עצמו וכן לעבור דירה בשבוע שחל בו תשעה באב (אור לציון חלק ג פרק כו,א). וגם מצד המנהג, אם יש צורך ממשי - אין להמנע.
שאלה: מספר שאלות לקראת השמיטה: 1. כיצד ניתן לכוון שעון השקיה פשוט כשכל עץ צורך אחרת (כגון : זית וכדו )? 2. היכן ניתן להשיג את טבלאות ההשקיה לכל עץ? 3. האם גם הדפנות של העציץ צריכות להיות מחומר הנחשב שאינו נקוב כגון : עציץ חרס המונח על צלחת פלסטיק
תשובה: וברכת ד' 1. בשמיטה כדאי לעשות ממוצע בהשקייה, ולכן נראה שתתן לכולם אותה כמות. יש לצרף לכך את דעת הגר"ש ישראלי זצ"ל שאין איסור בשקייה בשביעית. 2. מכיוון שלאדם פרטי אין משמעות בטבלאות אלו, על כן הן הושמטו מהחוברות הדרכה לגנות הנוי. 3. לכתחילה כדאי שיהיו אטומות, לחוש לדעות הראשונים הסוברים שיש יניקה מהצד. אבל הלכה למעשה אין להחמיר בכך. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: פעילות יצירה בתשעה באב אחר חצות: ב"ה לרב לצורך פעילות מסויימת אשתי צריכה לתת לחברותיה מתנות לכבוד אירוע מסוים. חלק מהמתנות עבודת יד והיא רוצה להכינם מחומר שנקרא "פימו" מעין פלסטלינה שמתקשה כמו חימר. האם מותר לה להתעסק בהכנות של המתנות אחרי חצות בצום תשעה באב?
תשובה: אף אחר חצות יום תשעה באב ראוי להימנע מעיסוק ביצירה ובמלאכה כגון זו. הרחבה ומקורות: אמרו ח (תענית דף ל ב) אמרו כל העושה מלאכה בתשעה באב אינו רואה ממנה סימן ברכה לעולם. והטעם, מפני שהוא מסיח את דעתו מהאבלות. כך כתב ערוך השולחן (יו"ד סי' שפ"ד סע' ט'): והדבר פשוט שאסור לו לאבל ללמוד בשארי חכמות, וכל שכן לקרוא בכתבי עתים או באיזה מחברת שהוא, שלא יסיח דעתו מאבלותו. וכל שכן אם יש לו עונג בקריאתם, דוודאי אסור. מהלכה זו למדו הפוסקים גם לגבי תשעה באב שאין לעשות פעולות הגורמת להסחת הדעת מן האבילות. לגבי תשעה באב - נהגו כל ישראל שלא לעשות מלאכה בתשעה באב עד חצות היום, המלאכות האסורות בתשעה באב הן מלאכות שיש שיהוי בעשייתן והן טורדות את המחשבה. (שו"ע תקנ"ד סע' כ"ב) הרמ"א כתב שלאחר חצות יש להקל אף במלאכה שיש עמה שיהוי, אולם בשער הציון (ס"ק נג) הביא מדרך החיים שלא יקבע אדם את עצמו למלאכה כזו שמסיחה דעתו מן האבלות. ועל כן גם אחר חצות נכון להימנע ממלאכה, כדי שלא להסיח את הדעת מהאבלות. יום טוב
שאלה: גילוח בספירת העומר: לכבוד הרב שליט"א! א בספרי ההלכה בהם למדתי ראיתי שמוזכר לשון "להסתפר" ולא "להתגלח". מאין למדו רבותינו שגם גילוח נכלל באיסור? והאם הרב יכול להפנות אותי למקור בנושא? ב הרב עובדיה יוסף זצ"ל כתב שלעניין גילוח זהו מנהג חסידות בלבד "החרדים לדבר ה, נזהרים בזה גם בגילוח הזקן". וגם מדברי הרב משאש זצ"ל,משמע שעניין הגילוח הוא מנהג חסידות. מנגד, שמעתי תלמיד חכם חשוב שטוען שבקרב קהילות שפשט המנהג לא להתגלח זו חובה. האם לדעת הרב על יוצאי עיראק חלה חובה לא להתגלח? ג ישנן דעות שמי שרגיל להתגלח בכל יום יכול להתגלח גם הימי העומר. מה דעת הרב? ד גילוח לקראת שבת - ככל הידוע לי היה מקובל בקרב יהודי תימן, ולאור שנתפשט הספר "ילקוט יוסף",החלו רבים להקל בזה. מה דעת הרב,והאם יש הבדל בין העדות השונות?
תשובה: א. בזמנים קודמים היו רגילים לגדל זקן ולא לגלח רק לסדר, ולכן קראו לזה להסתפר אבל עקרונית תספורת וגילוח הם אותו איסור. ב. בדורות האחרונים שנהגו להתגלח מדי יום לא רצו לאסור את הגילוח בין המצרים אצל חכמי הספרדים ורק האשכנזים נהגו להחמיר כל שלושת השבועות והספרדים רק בשבוע שחל בו תשעה באב. אמנם אם אדם גר בקהילה שכולם מחמירים עליו לנהוג כמנהגם. יוצאי עירק נהגו להתגלח בשלושת השבועות מלבד בשבוע שחל בו תשעה באב. אמנם ענין העומר הוא לא רק בגלל אבילות אלא קשור לדברי הא"רי הקדוש ועל כן בעומר גם הבבלים נהגו להחמיר. ד. אם יוצאי תימן מקובצים בקהילה בפני עצמם ראוי שלא ישנו מנהג אבותם.
שאלה: עירוב ברמת גן: האם מבית כנסת תפארת בחורים אפשר לטלטל בשבת עד לאיזור הבורסה דרך רחוב ז בוטינסקי?
תשובה: כל רמת גן מוקפת עירוב תקין, בכל בית כנסת מוצגת מפת העירוב.
שאלה: מה אכלו החמורים במדבר?: במדבר אכלו בני ישראל מן. כתוב על כך שהעה לכל אחד כמה וכמה חמורים. יוצא שהיו שם מיליוני חמורים! וידוע שבני ישראל התלוננו על האוכל שחסר להם אם כן, מה אכלו אותם חמורים??
תשובה: לשואל לאור דברי ח (ראה רש"י שמות טז, כא) ששאריות המן היו נמסות והיו שותים מהן איילים וצבאים הבאים מן המדבר, ניתן לומר שגם בעלי החיים של ישראל ניזונו משאריות המן (כך שמעתי ממו"ר הרב איתן שנדורפי שליט"א). נאמנה
שאלה: כיבוי מנוע ע"י גוי: לרב בילקו"י הלכות שבת סימן שז "אמירה לגוי להינצל מהפסד" כתב הרב: אין להקל לומר לגוי לכבות מנורות דולקות של רכב שאין בזה הפסד גדול. אך בעניין מנוע שנשאר דולק כל שיש בזה הפסד גדול יש להקל לומר לגוי שיכבה את המנוע מאחר שכיבויו איסורו מדרבנן.! שאלה: למה אין להקל לומר לגוי לכבות את המנורות אבל במנוע יש להקל? הרי גם כיבוי המנורות הוא מדרבנן (שזה גחלת של מתכת שגיבויה אסור מדרבנן)!? וגם, יש הפסד גדול יותר לדעתי כשהאורות דולקים כי המנורות יגמרו את המצבר שבדר"כ עולה בערך 500-600 שקלים. אבל אם המנוע ישאר דולק עד שיכבה רק הדלק שבמיכל יגמר והמנוע פשוט יכבה מה שלא יגרום להפסד יותר גדול מ500 שקלים. והאי במנורות יש הפסד גדול יותר!!?
תשובה: להשאיר רכב מונע זוהי סכנה גדולה מלבד הפסד כספי. ריקון מצבר ניתן להטענת המצבר בצאת השבת
שאלה: דיני פרווה: לכבוד הרב, 1. ברצוני להכין טחינה פרווה האם מותר לי לחתוך שום בסכין חלבית בשרית והטחינה תשאר פרווה? האם סכין שלא השתמשותי בה במשך 24 שעות תחשב פרווה? 2. ברצוני להכין עוגה שתשאר פרווה. האם מותר לי להשתמש בכף בשרית חלבית? 3. האם יש צורך לנפות גם כמות קטנה של קמח? לדוגמא פשטידה שצריך לשים בה 3 כפות קמח. האם צריך לנפות כל כמות? ובשורות טובות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה א) שום נחשב לדבר חריף ולכן כאשר חותכים אותו בסכין הוא מקבל את הטעם הבלוע בסכין ונהפך לחלבי בשרי נוהגים כך לכתחילה אף שעברו 24 שעות מהשימוש בסכין בחלבי בשרי. ב) אם הכף נקיה ומערבבים חומרי גלם קרים ולא חריפים-הם נשארים פרווה. ג)כן. אפשר לנפות מראש לאחסן במקרר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שבת חזון: על התשובה והקישורים ששלחת לי לגבי תשעת הימים(: הסתכלתי בהם ורציתי לשאול אותך משהו, בשבת חזון ללבוש בגדי חול או לערבב בגדי שבת ובגדי חול? ואם אני משתדלת לא לערבב.? ועם הדינים של הספרדים נמשכים מיום ראשון עד מוצאי תשעה באב? וגם בי באב? ולפני המלחמה היה לי טיול שבו היינו אמורים להיפרד מכמה מדריכים שלנו בפרוייקט מסוים. והלכתי לטיול היום ב באב כי רציתי באמת להיפרד מהם נהגתי נכון? ואם ההורים שלי לא נוהגים על כמה דברים כמו לא לכבס וכ. איך להעיר או לרמוז בעדינות או לא להתערב? לגבי הלכות של שבוע שחל בו תשעה באב. הכוונה לכל השבוע גם כשתשעה באב וי באב עוברים? ו מראש ו (:
תשובה: ב"ה לך, שמחתי שמכתבי הגיע אלייך, ושכבר התחלת ללמוד את הדברים. אשמח לענות ולהסביר מעבר למה ששלחתי, ותרגישי חופשיה לחזור ולשאול. א. למרות המחלוקת הקיימת לגבי בגדי השבת בשבת הקרובה, כל ישראל נוהגים ללבוש בשבת בגדי שבת רגילים, בלי לערבב בגדים אחרים. לכן לבשי בגדי שבת רגילים. ב. הדינים ממשיכים גם בי' באב עד הערב. ג. יש מקום להקל בדברים כאלו, ובכל אופן אינן זה נכון לעסוק בשאלות אם עשינו נכון בעבר, אלא לשאוף תמיד קדימה. ד. בקשר עם ההורים חשוב מאוד זהירות. אחד מהיסודות הגדולים ביותר בקשר עם ההורים זה ענווה, לדעת שאנו אנשים פשוטים וההורים מעלינו, ואנו חייבים לכבד אותם. אין תפקידנו לחנך את ההורים, אלא להתקדם על ידם ולכבד אותם בכל מה שאנו יכולים. לכן אם ההורים שואלים ורוצים, אפשר להסביר להם, אפשר להפנות אותם לרב, ואם לא, אל תתערבי בדברים שהם עושים. ה. אחר שעובר י' באב הדינים כבר לא נוהגים, אלא חוזרים להתנהג כרגיל. סליחה שאני מקצר, אך חשוב לי שהדברים יהיו ברורים. אשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל, ותרגישי חופשיה לפנות ולשאול, גם דברים ארוכים יותר, וגם אם את זקוקה לעזרה בקשר עם מישהי שתכוון אותך ועוד, בשביל זה אני כאן. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: איך מודדים אחד משישים?: אני מכיר את הכלל של אחד משישים בכשרות וכו, אבל איך אפשר לדעת שזה אחד משישים ולא אחד מ59 או משהו כזה? איך מודדים את זה?
תשובה: המדידה של ביטול ב-60 נעשית לפי עיני האדם, אם האדם מסופק ישאל את חבירו. חשוב לדעת שיש פעמים שביטול בשישים הוא מדרבנן כגון: מין בשאינו מינו יבש ביבש, ומין במינו לח בלח או יבש בלח. ופעמים ביטול בשישים הוא מהתורה כגון: מין בשאינו מינו יבש ביבש שהתבשלו יחד. לאור תגובה שקבלתי שחברי הרב יהודה אודסר אבקש להרחיב מעט כדי שהתשובה תהיה מלאה ומדוייקת יותר. ח הראשונים והפוסקים מלאים בדיונים והגדרות כיצד למדוד את ה1 60. חלק מהשאלות שעולות האם זה בנפח או במשקל האם האיסור ניכר או שאינו ניכר? מוצק או נוזל ועוד כהנה וכהנה. ועל כן אם קיים מקרה מסויים יש לדון בו באופן פרטני. אכן מצינו בפוסקים שאדם יכול להעריך מהו גודל האיסור שנפל לתוך הקדירה. ולאחר מדידת האיסור לאור הערכתו של האדם, יש לעשות חישוב מדוייק לדוגמא במדידת כף חלבית שנכנסה בטעות לתוך קדירה בשרית שהאדם נאמן לומר עד היכן טבלה הכף בתוך התבשיל וכדו' (שו"ע יו"ד בתחילת סימן צ"ד) יום טוב
שאלה: טבילת גברים: כבוד הרב האם גבר חייב בטבילה?
תשובה: אין חובה היום לגבר לטבול, אמנם עזרא רצה לתקן טבילה לבעלי קרי אבל זה לא התקבל ולא נפסק להלכה. גבר שרוצה לעלות להר הבית חייב בטבילה ונוהגים לטבול ערב יום כיפור אבל אין בזה חובה.
שאלה: מקומם של חללי צה"ל: האם חלל צה"ל שנהרג במלחמה נקרא שהוא נהרג על קידוש ה? והאם כשנשמתו של החלל עולה לשמיים יש לה מקום מיוחד? אני שואל שאלות אלה משום שלפני לא מעט שנים אחד המפללים אמר לי שנשמותיהם של חללי צהל יש להם מקום מיוחד בהיכל העליון. בשורות טובות
תשובה: כל מי שנהרג למען התורה או למען ישראל נקרא שנהרג על קידוש ד', כי ד' מתקדש בעולם הזה ע"י התורה וע"י ישראל. ונזכר בגמ' כי מי שנהרג למען ישראל נמצא בגן עדן במקום מיוחד שאין אף אחד זוכה להכנס שם.