LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מהותה של האמונה עפ"י ליבוביץ : האם יש פסול בעיקרון שקבע פרופ ליבוביץ ולפיו האמונה באלוקים מתבטאת אך ורק בהכרעה האם לקיים את המצוות או לא לקיים אותן - אם אני מקיים מצוות משמע שאני מאמין באלוקים ואם לא משמע שאינני מכיר בקיומו. וכל השאר לא רלוונטי? ואם יש בכך פסול - אז מדוע?
תשובה: איני מאמין שלייבוביץ' אמר מה שאתה אומר בשמו הרי הלכה מפורשת ברמב"ם שאדם חייב לדעת שיש אלהים אחד והוא נתן לנו את התורה וכו'
שאלה: כסא גלגלים במעלית על ידי גוי: בעה"י לכבוד הרב יעקב אריאל שליט"א סבי שיבלט"א הולך בקצב איטי מאוד ולאחרונה אנו מביאים אותו לבית הכנסת בעזרת כסא גלגלים. המעלית בביתנו אינה בפיקוד שבת והירידה והעליה הרגלית במדרגות קשה עליו ביותר ולכן הוא נשאר בבית - דבר המצער אותו מאוד. האם ניתן להגיד לגוי שיוריד אותו (עם כסא הגלגלים) במעלית במהלך השבת ראש השנה? האם האמירה מותרת בפרוש והאם זה משנה אם אומרים לגוי מבעוד יום?
תשובה: אמירה לגוי במלאכה דרבנן לצורך מצוה מותרת.
שאלה: השריית קטניות במים חמים: האם ניתן במקום להשרות את הקטניות לילה שלם במים פושרים, להשרות זמן קצר יותר (שעה-שעתיים) במים חמים (או להוסיף מים חמים לפושרים)? מראש.
תשובה: וברכת ד' אפשר להרתיח את המים ואז להכניס את הקטניות לסיר למשך כשעתיים, ולראות אם הקטניות התנפחו ורואים את החורים זה סימן שההשרייה פעלה את פעולתה. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תהליך הכשרת כרוב: האם התהליך הבא תקין מבחינה הלכתית?: הורדת עלים חיצוניים, קציצה במכונה לקיצוץ ירקות, השריה במי מלח (כמה זמן צריך השריה?), שוב קציצה במכונה ותיבול. מראש!
תשובה: וברכת ד' צריך לעשות שרייה ושטיפה טובה תחת זרם מים, סתם שריה לא מועילה. כמו כן, צריך לבדוק שאמנם עלי הכרוב נפרדו זה מזה. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עבודה זרה: לרב המשיב, בקיצור שולחן ערוך - ילקוט יוסף נאמר בסימן קמ-קמא - אסור לעשות צורת אדם בולטת, ואסור להשהותה בביתו. ודוקא כשהיא צורה שלימה בכל איבריה, אבל פרצוף אדם וצוארו עד החזה בלי גוף, אפילו הוא בולט, אין בו שום איסור, בין בעשייתו, בין בשהייתו. והמנהג להקל לקנות לילדים הקטנים לשם שחוק ושעשוע וכו. מכאן עולות לי מספר שאלות: 1. האם ההלכה לכתחילה אוסרת בובות לילדים? ורק דרך המקלים היא להתיר? 2. מדוע בובות לצורך שעשוע ילדים אסורה מלכתחילה? 3. מה הדין לגבי דברי נוי שיש בביתי שהם בדמות אדם לדוגמת מעמד למלח ולפלפל שבעצם זה טבח המחזיק שתי מחבטות ועליהן המלחיות. או קופסאת תכשיטים ועליה תינוק, או כל דבר האחר שיכול להיות? 4. האם נכון יהיה להחמיר בזאת? עוד נאמר: צורת חמה ולבנה וכוכבים אסור לעשות, בין שוקעות בין בולטות. ומצינו לרבים שנהגו להקל בדבר, בפרט לילדים קטנים, וסמכו על כמה חילוקים שכתבו הפוסקים, שיש אומרים שאם צורת החמה או הלבנה אינה שלימה, וחסר בה משהו, אין איסור בדבר. רב פעלים. דרכי תשובה. ויש מי שכתב שאם מציירים את החמה והלבנה בצבעים בלבד, דלית ביה מששא, מותר. ודעת הרשב א והריטב א והרא ש שאין איסור אלא בציור בולט. אבל בציור שוקע מותר. אולם לדינא מרן סתם בשלחן ערוך שצורת חמה ולבנה וכוכבים אסור לעשות בין שוקעות בין בולטות. ודעת המהר ם אלשיך, שגם בציור חסר כגון צורת לבנה חסרה כמו שנראית בתחלת החודש במרום, יש לאסור. וכן דעת המהרימ ט. הליכות עולם חלק ז עמוד רפז. שאלותיי לגבי ההלכה הנ"ל הן: 1. האם נאסר כאן גם ציורים מופשטים כגון השמש המצוייה בציורים שהיאע לעשה עיגול וקוים סביבה או לדוגמת הירח שאין זה באמת צורתו? 2. מה לגבי דברים שקיימים עם ציורי כוכב או ירח עליהם לדוגמה, פיז מה, בגדי ילדים, נעליים, כלי מטבח וכו.? 3. האם נכון יהיה להחמיר בזאת? בנוגע לשתי השאלות אודה לרב אם יוכל לפרט לי יותר איך עליי לנהוג בחינוך ילדיי ומה נכון וראוי לעשות, מהצד שתי הלכות אלו נראות כחומרה ייתרה במיוחד כשמדובר בילדים קטנים, שגם אם מתירים לעשות כן אז רק חצי שמש או חצי ירח ויש כאלה שאוסרים לגמרי ואומרים שלכתחילה לא יעשה כן, או שיהיה חצי בובה. חשוב לי לציין שבביתנו אנו נוהגים על פי ילקוט יוסף.
תשובה: 1. אם הבובה היא בצורה שלימה של אדם עם עיניים ידיים ואצבעות ראוי להיזהר, ואולי להוריד אוזן או אצבע ואז אין בעיה. 2. כל צורת אדם בשלימותה אסורה, בין אם זה למשחק או לנוי. 3. אם הצורה שלימה היא אסורה גם אם זה כקישוט לכלי, ואם לא אפשר להקל. 4. ראוי להחמיר שלא להחזיק צורות אדם גם אם אינן שלימות. 1. ציורים שיש בהם רמז כמו שהזכרת מותרים. 2. לכתחילה לא לקנות ואם יש אפשר לסמוך על המקילים. 3. כמו שכתבתי קודם. - לגבי ההדרכה- אם אפשר לעשות חצי ירח ולקנות בובות שלא עשויות עם כל פרטי הצורה רצוי יותר.
שאלה: סידור הזקן מפני כבוד הבריות: ראיתי הוראה של הרב שמואל אליהו שטוב לסדר הזקן מפני כבוד הבריות משום שהאיסור בכך נובע מדיוק בלבד שנהוג רק בחסידויות מסוימות. א. האם הכוונה ב"לסדר" ממש לקצרו או רק לסרקו וכדו? ב. איך יש להתייחס לייחסו המופלג של הבבא סאלי למי שלא נגע כלל בזקנו, ע"ש שלא צירף למניין מי שנוגע בזקנו?
תשובה: א. גם וגם. ב. הבבא סאלי עד גיל מאוד מבוגר בכלל לא היה בעל זקן, ורק בעקבות הרבה תפילות שלו הוא זכה לכך, ולכן הוא באופן אישי מאוד הקפיד על כך. אך הרב אבא עליו ה בתור מלמד תורה לרבים, לו הייתה חשיבות גדולה יותר לתורה מפוארת בכלי מפואר.
שאלה: להוציא שיער מאחור: הרב! אני נשואה שנתיים שבהן שמתי כיסוי ראש מלא כאשר הוצאתי 2 אצבעות מקדימה. בזמן האחרון אני כבר לא מרגישה טוב עם עצמי ועם איך שאני נראית. אני רוצה לעשות שינוי בצורה שאני שמה את כיסוי הראש, ובמקום להוציא מקדימה, להוציא מאחורה קוקו או צמה או תסרוקת קרה. האם מותר לי לעשות כן? אם כן, אם אפשר בבקשה לפרט כמה מותר להוציא בס"מ, כי אני לא מבינה כמה זה טפח מרובע. ב מראש!
תשובה: ידועה ההלכה שאישה נשואה מכסה את שער ראשה. המקור לכך בתורה בפסוק "ופרע את ראש האישה" מכאן שכבודה של אישה נשואה הוא ראש מכוסה. את האישה הסוטה מענישים ע"י פריעת ראשה. האם כל השיער חייב להיות מכוסה? לדעת הפוסקים, מעיקר הדין אין צורך בכיסוי הרמטי. החתם סופר הבחין בין המקומות השונים. במקום בו נשים קבלו עליהן את מנהג הזוהר לכסות את כל השיער, כל שיער גלוי הוא ערווה. במקום שבו נשים לא קבלו את מנהג הזוהר, אין חובה לכסות את כל הראש. (בארץ ישראל אין מנהג אחיד. מנהג הזוהר מחייב רק את מי שנוהגת על פיו אך לא מי שאינה נוהגת על פיו). החתם סופר לא קבע מהו השיער המותר בגילוי לאותן נשים הנוהגות כן. הגר"מ פיינשטין קבע על סמך מימרת ח "טפח באישה ערווה", שפחות מטפח מותר. אומנם באיסורי עריות אחרים גם פחות מטפח אסור לכתחילה אולם שיער שאני. הוא אינו ערווה מצד עצמו, שהרי נערה לא נשואה אינה חייבת בכך. חיוב הכיסוי הוא שיוצר את האיסור. ומכיוון שמנהג נשים רבות להשאיר קווצות שיער גלויות, אם הן פחות מטפח הן אינן אסורות. טפח הוא כ-8 ס"מ. טפח מרובע הוא אפוא שטח של 64 ס"מ מרובעים. לדוגמא, אם רוחב מצחה של אישה הוא כ-32 ס"מ היא יכולה לגלות שיער ברוחב של 2 ס"מ. מי שמעדיפה לגלות את שערה מאחור, במקום במצחה, צריכה לחשב את אותו החשבון. אולם אז שלא תגלה את שערה מלפנים. הבעיה בשיער מאחור שהוא עלול לגדול ולהתארך ללא גבול. שיער במצח עלול להפריע ומסרקים אותו לאחור או שמקצרים אותו אך שיער מאחור עלול לגדול ללא שיעור. אולם אם אישה מקפידה לקצרו מותר.
שאלה: כפרת הכהן הגדול ביום כיפור: לרב. האם עבודת הכהן הגדול ביום כיפור מכפרת גם על חטא של אדם שלא עשה תשובה על חטאו? אשמח לקבל מקור (בין אם מכפרת ובין אם לא).
תשובה: אתה מתכוון לשעיר המשתלח, ועברות קלות, ביטול מצוות עשה ומצוות לא תעשה, מתכפרות בשעיר המשתלח. עברות חמורות יותר לא מתכפרות ללא תשובה.
שאלה: צליית דברים כשרים במנגל טרף: אני נמצא בחו"ל. האם אני יכול לצלות דג כשר עטוף בנייר כסף על מנגל שלפני רגע נצלו שם פירות-ים לדוג? וישר כח.
תשובה: וברכת ד' אם הנייר אין בו חורים אפשר. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מעמדו ההלכתי של החומר  הקרמי : על פי ההלכה - מהו מעמדם ההלכתי של כלים העשויים מחומר קרמי? כל זה בין לענין הגעלה ובין לענין טבילת כלים?
תשובה: צריך לברר למה הוא דומה, לחרסינה, לזכוכית, למתכת?
שאלה: סילוק נמלה בשבת: 1. האם מותר לסלק ביד בשינוי נמלה או חרק מסויים שעלה על מישהו בשבת (כי גם אם זה שבות דשבות לכאורה זה הותר רק לצורך גדול)? 2. בדיני בורר, האם מותר לשפוך מקנקן שיש בו תה ונענע לכוס שיש עליה מסננת, באופן שהתה ירד למטה והנענע תישאר על המסננת?
תשובה: 1. מותר. כדין טלטול מוקצה בשינוי. 2. אסור. כיון שבורר על ידי כלי.
שאלה: איך להשלים את חסרון המצוות בעם ישראל?: לפי נתוני הסטטיסטיקה על כל דתי במדינת ישראל יש 5 חילונים, מובן שיש צורך להשלים את הפער של קיום המצוות שנמנע מעם ישראל, אבל איך? אי אפשר לדרוש מאדם להוסיף פי 5 ממספר המצוות שעושה, אז מה עושים?!
תשובה: יש הרבה יותר יהודים ששומרים מצוות. ובכל אופן יש ללמד זכות שרוב אלו שאינם שומרים הם שוגגים או אנוסים, ועל כן אין עליהם חוב גדול. ואם אלה ששומרים יעשו את מעשי המצוות מתוך אמונה שלימה ושמחה הם יפעלו כהרבה מצוות.
שאלה: קדיש על הורים: האם השנה שהיא מעוברת אומרים קדיש בחודש ה12 ולמרות שהוא לא יום הפטירה לאחר שהפסקנו בחודש 11 או רק ביום הפטירה שהוא חודש ה13?
תשובה: קדיש אומרים 11 חודש וביום הפטירה. אין צורך לומר קדיש בתום 12 חודש.
שאלה: תפילה מחוץ לבית הכנסת: לכבוד הרב בימי הקיץ, כדי לחסוך בחשמל, מתפללים אצלנו מחוץ לבית הכנסת בגינה מסודרת המיועדת לכך עם ספסלים וריצוף. מדגיש שהגינה סגורה מסביב בצמחיה כדי שלא נופרע מהסביבה החיצונית. האם יש מניעה להתפלל בצורה כזו, ההכנסות של בית הכנסת אינן גבוהות ונושא החיסכון חשוב? ב
תשובה: לכתחילה מוזכר שעדיף להתפלל בבית הכנסת. אם יש לכם סיבה טובה, מותר. מחסור בכסף זאת סיבה טובה.
שאלה: קשר של אישה נשואה עם "אחיה": מה הדין למי שאשתו מאומצת בקשר עם אחיה, שבעצם הם לא אחים שלה, האם מותר לה לדבר איתם יותר מהצריך, שזה דומה לדין של אישה נשואה רגילה?
תשובה: אם היא מאומצת מגיל קטן, מתחת לגיל שלוש אפשר.
שאלה: בורג לנעילת החלון בשבת: יש לי בבית חלון שאני נועל אותו על ידי נעיצת בורג בחור שקדחתי בו, שהחור נעשה בבסיס החלון ובחלון עצמו, ולכן שנועצים את הבורג הוא לא נותן לחלון לזוז ובכך להיות נעול. האם בשבת מותר להוציא ולהכניס את הבורג על מנת לנעול ולפתוח את החלון?
תשובה: מכיוון שהחור עשוי לזה, מותר.
שאלה: הלכות שכנים: לאחרונה סיימתי בניית בית. המגרש עבר לבעלותינו לפני כ11שנה. (חמתי זכתה בו בהגרלה כנהוג במגרשים לבנה ביתך של המנהל האזרחי. לאחר פטירתה הועבר לבעלותינו) שכנינו מימין ומשמאל דורשים מאיתנו לשאת במחצית הוצאות הגדר המפרידה בינינו,(לפי מחיר של בניית הגדר כיום.) אותה בנו לפני 17 שנים לערך ועכ"פ בזמן שהקרקע לא היתה ברשותנו. מדובר בקיר תמך אותו בנו שכניי לתמוך במקומות בהם העמיקו ו או הגביהו את פני הקרקע המקוריים. לא מדובר בקיר להיזק ראיה כלל. כמו"כ במקומות בהם אני העמקתי או הגבהתי תמכתי את הקרקע שלא תכביד או תערער את קירות התמך של השכנים. 1. האם יש בסיס לחייבני עבור גדר שנבנתה לפני שהקרקע הייתה בבעלותי? 2. במדה וטענתי זו אינה מתקבלת, האם חובתי להשתתף בכל הגדר או רק במקומות שאני נהנה מהם? 3. או שמא זה המיקרה אמיתי של זה נהנה וזה לא חסר? 4. ככול הנראה הגדרות לא נבנו בפיקוח הנדסי, לא ידוע לי כמה ברזל שמו ומה איכות הבטון. האוכל לטעון שאיני מעוניין להשתתף בגדר שאיכותה לא ברורה לי? (בגדר יש סדקים, תמכתי את הגדר בקטעים בהם חששתי שאינה יציבה דיה לפי המלצת מהנדס) מראש!
תשובה: בענין שאלתך אודות קיר תמך אותו בנו שכנים לפני שהקרקע היתה בבעלותך, לדבריך אתה כלל לא נהנה מקירות התמך שלו, וגם במקומות בהם העמקת או הגבהת את הקרקע, תמכת בעצמך קרקעך, אם אכן אתה כלל לא נהנה מהקיר שלו אתה פטור יש להדגיש שאם במבט מסתכל אקראי על השטח, נראה שאתה נהנה מקיר התמך מוטל עליך להביא מומחה שיתן חוות דעת שאכן אינך נהנה מהקיר שלו. ובאם במבט פשוט אינו נראה שאתה נהנה, חובת הראיה על התובע. אמנם אם אתה נהנה באיזשהו מידה מהקיר שלו ואלולי הקירות שלו היית נזקק להשקיע עוד כדי לייצב את הקרקע שלך אזי אתה חייב רק אם הקודמים לך בבעלות הקרקע כלל לא נהנו מהקיר, כיון שאם הם נהנו מהקיר הם זכו בזכות השימוש מהקיר וחיוב הת עבור הזכות מוטל עליהם ולא עליך. באופן בו אתה חייב לשכניך כנזכר, אם קיר התמך נבנה בשטחו ולא על קרקע משותפת, אתה חייב רק על חלקי הקיר מהם אתה נהנה, לפי אומדן של מומחה כמה אדם ירצה לשלם עבור הנאה מקיר תמך בנקודות המועילות לך. אף על פי שהקיר נבנה ללא פיקוח הנדסי באם שאתה נהנה ממנו אתה חייב, גדר הת יקבע על פי שמאי שיאמוד את הקיר, ועל פי זה יש לאמוד כמה ירצה אדם ממוצע לשלם עבור הנאה מקיר ברמה זו. להלן מקורות בסיסים לדין זה מצינו במשנה מסכת בבא בתרא דף ד המקיף את חברו משלש רוחותיו וגדר את הראשונה ואת השניה ואת השלישית, אין מחייבין אותו ר יוסי אומר אם עמד וגדר את הרביעית מגלגלין עליו את הכל השו"ע בחו"מ סימן קנח סעיף ו פוסק עפ"י הגמרא כרבי יוסי. מבואר בנו"כ שם שדין המשנה תקף גם בשאר מיני הטבות שאדם מהנה לשכינו כדלהלן: באופן שהמשקיע בנה וגרם להנאה ברורה אצל שכינו, הוא חייב לשלם. אם המשקיע לא גרם להנאה לשכינו, והשכן לא גילה דעתו שנוח לו בבנית חברו הוא פטור ובאם וביום מן הימים יגלה דעתו שנוח לו בניית חברו הוא יתחיית לשלם לו, לדוגמא: אם יסמוך משהו לקיר או אם ישנה את תוואי הקרקע באופן שהוא משתמש ונהנה מקיר חברו. ישנו כלל שהקונה מקבל את זכויות המוכר בקרקע אך לא את חובותיו הכספיים. ממילא במקרה בו שכנך השקיע כשהקרקע עוד לא הייתה בבעלותך: אם הוא גרם להנאה ברורה אצל בעלי הקרקע הקודמים, הם החיבים לשלם לו עבור הנאתם. אם הוא לא גרם להם להנאה והם לא גילו דעתם שנוח להם מהשקעתו הם פטורים, ובאם יום אחד תגלה אתה הקונה דעתך שנוח לך מהשקעתו תתחייב אתה לשלם לו. הרב מרדכי גרוס
שאלה: קניית דברים לפני הלידה: רציתי לדעת האם ישנה בעיה של עין הרע לקנות דברים לתינוק לפני הלידה? לקנות אחרי הלידה ממש יקנה עליי, מכיוון שקשה להסתובב עם תינוק חדש.
תשובה: אין בעיה הלכתית, אבל מקובל לא לקנות.
שאלה: זכיות יוצרים על תמונות: אני מעצבת גרפית. במהלך העבודה אני מורידה תמונות מאתרי האינטרנט השונים ומשלבת אותן ביצירות. אני מודעת לכך שיש עלהן זכיות יוצרים. נאמר לי פעם שמבחינת המשפט האזרחי, אם עושים שינוי מהותי בתמונה, לא חלים עליה זכיות. אני אכן מקפידה לעשות שינויים מהותיים. לאחרונה התחדש לי, שקשה מאוד לאמוד שינוי מהותי ויתכן שעדיין מדובר בהפרת זכיות. עוד דבר שנאמר לי פעם, ושלצערי לא טרחתי לברר עד הסוף, שלפי ההלכה אין דבר כזה "קניין רוחני". אשמח לדעת אם גזלתי ומה עלי לעשות בעתיד.
תשובה: לדעת רוב הפוסקים יש "קנין רוחני" על יצירה לפי ההלכה. אמנם לגבי תמונות יש לחלק בין עבודת עיצוב גרפי שיש בכך יצירה חדשה לבין צילום פשוט ללא כל עריכה שאין בו יצירה חדשה, ולפיכך מבחינה הלכתית אין על כך זכויות יוצרים (עמק המשפט - כרך "זכויות יוצרים"). וכך גם החוק מחלק בין צילום פשוט ליצירה, אלא שלפעמים גם צילום ללא עריכה יכול להיחשב כיצירה, כאשר אין זה צילום פשוט אלא צילום בזויות מיוחדות וכד' ההופכות את התמונה ליצירה, וגבול זה אינו ברור, והיום מקובל בבתי המשפט להחמיר בכך בצורה מוגזמת.
שאלה: כתיבת ברכות התורה על מטפחת ספר התורה: האם מותר לרקום או להדפיס את ברכות העליה לתורה לעילוי נשמת הורה, על מטפחת (או בד בדמות טלית) שבה מכסים את הקלף בזמן הברכה, לטובת העולה לברך. באחת מתכניות הרדיו שמעתי רב מסוים שאוסר את הדבר (אם הבנתי אותו נכון). מהי דעתכם בנושא?
תשובה: יש תשובה של הרמב"ם על רקימת פסוקים על טליתות, אבל כאן הרי מדובר במטפחות של ספר תורה והחשש שיש שם אין פה, ולכן לא נראה לי שיש בזה בעיה. אני באופן אישי, כשראיתי מטפחות שרקומות עליהם ברכות התורה מאוד נהנתי, זה נראה לי ממש 'זה אלי ואנוהו', ככה זה ממש מכובד וראוי.
שאלה: לספר להורים שאני מעשנת: אני מעשנת סיגריות קשה לי מאוד להפסיק ואני מתלבטת אם לספר להורים שלי או לא - מצד אחד, אם אני אספר להם אני יגרום להם צער ואכזבה. מצד שני, אם אני לא אספר להם אני אשקר להם. מה לעשות?
תשובה: תלוי מי ההורים שלך. אם זה רק יגרום להם צער אבל ינסו לעזור לך כדאי לספר להם. אולם אם את חוששת שזה יהרוס את הקשר שלך איתם, כדאי שתספרי זאת לאדם בוגר אחר שיתמוך בך, כך שאם הם יגלו זאת לאחר זמן תסבירי להם שלא רצית לצער אותם ואמרת לעצמך שקודם תשתדלי להפסיק ורק לאחר מכן לספר להם. בהצלחה
שאלה: נזק בהובלות:, ---שאלות על נזקים בהובלות--- אני עובד לפעמים בהובלות ולפעמים יכולות בטעות להיגרם נזקים קטנים לרכוש כגון שריטות, קרעים וכו לדוג קרע קטן בתחתית של כרית של ספה(נתפס קצת בתוך הרכב בקירות הפנימים של הרכב כשניסיתי למשוך אותו ולשים אותו במקום אחר), שריטה קטנה על ארון(כשמעלים אותו במדריגות וכד ). אני צריך לשלם על זה? מה אני צריך לעשות כדי לדעת את הערך? מה אני צריך לעשות כדי לתקן? האם אני צריך לומר למי שהזקתי כשאני חושש שיתפרץ עלי בכעס וזה יגרום אי נעימות גם למעסיק שלי. וגם חושש שהוא לא אדם נאמן וינסה לנצל את זה לנסות לחסוך מעצמו הוצאות. אפשר במקום לומר לו על הנזק לשלם לו באנונימיות. אם אני צריך להעביר דברים יקרים כמו מחשב טלויזיה ונגרם נזק האם אני צריך לשלם על זה למרות שהייתי נורא זהיר? האם אני צריך לשלם או המעסיק שלי? נ.ב.זה קצת מייאש לעבוד בשביל מעט כסף והרבה מאמץ ובסוף לשלם על נזקים קטנים שקורים בטעות וכמעט בלתי ניתנים לשליטה.
תשובה: א. ביסוד הדברים אדם שהזיק חייב על הנזק, וכן שומר שקבל עליו דיני שמירה חייב באחריות לפי הגדרים של סוג האחריות שלו. עובדי הובלות תמורת ת הם בגדר אומנים ושומרי שכר החייבים בפשיעה, גניבה ואבידה. התרשלות בעבודה זו פשיעה, וכן אם חפץ נשבר או אבד הרי זה כגניבה ואבידה והמזיק חייב בת המלא של החפץ. ב. הת המלא הוא המחיר שהיה שווה החפץ אם היה נמכר במצבו רגע לפני שנשבר, דהיינו כיד שניה ולא מחיר של חפץ חדש. ג. לגבי נזקים קטנים כגון שריטות וכדומה, הדין מעט יותר מורכב, וכפי שיתבאר לפנינו:בדרך כלל הולכים לפי המנהג או לפי מה שמקובל, ולכן על נזקים מיזעריים שמקובל שקורים בעבודות הובלה והבעלים אינו מקפיד עליהם, אין לחייב את המוביל בת הבעיה היא שקשה באמת לתת כלל ברור ולהגדיר מהו נזק מקובל ומה לא, והדבר משתנה מאדם לאדם וישנו מי שמקפיד יותר ומי שמקפיד פחות, ומשתנה מחפץ לחפץ, ואף באותו החפץ תלוי היכן השריטה, למשל אינה דומה שריטה על ספה בחלק האחורי הצמוד לקיר ונסתר מן העין, לשריטה בחלק הקדמי הגלוי לעין כל. לכן, לענ"ד המדד הטוב ביותר הוא סוג חברת ההובלה וגובה הת כלומר, אם הלקוח מזמין חברה ידועה ומקצועית ומשלם מחיר גבוה, ציפיותיו הן בהתאם לכך, ואף הוא חותם על הסכם כתוב ובו הם מתחייבים לתקן את הנזקים. אך אם אדם מזמין חברה אשר אינה עובדת בצורה חוקית מסודרת, והעובדים בה אינם מקצועיים, ומשלם מחיר נמוך, סביר להניח שבדרך כלל הוא מודע לכך שיהיו נזקים קטנים. ד. ישנם נזקים הכרחיים שאין צריך לפצות עליהם, כגון שהסבלים צריכים להעביר מקרר דרך פתח צר, וידוע שאין דרך אחרת להעביר אותו בשלמות ללא פגע, גם הלקוח יודע שזהו נזק הכרחי ומוחל על כך. ה. בקשר לשאלה מי צריך לשלם העובד או המעסיק, לפי הדין הפשוט מי שהזיק הוא צריך לשלם, אך למעשה הדין תלוי ביחסים המוסכמים בין העובד והמעסיק, ובדרך כלל אם העובד התאמץ לנהוג כשורה המעסיק רק יקנוס אותו ויספוג בעצמו את רוב הנזק משום שממילא המעסיק לוקח מחיר גבוה יותר עבור עצמו. אם לדעתך, כשתספר למעסיק הוא ממילא יטיל עליך את כל הנזק אינך חייב לומר לו והנך רשאי לשלם את הנזק ללקוח בצורה אנונימית. על ידי הת באופן אנונימי תיפתר גם הבעיה שהזכרת לגבי לקוחות לא נאמנים. אולם אם ישנה הסתברות שהלקוח יגלה מאוחר יותר את הנזק ויבין שנעשה ע"י ההובלה, תיווצר בעיה ולכן כדאי לצרף פתק לת האנונימי ולהסביר עבור מה מיועד הת ו. גובה הת הוא עלות התיקון של הנזק, ואם לא ניתן לתקנו יש לשלם את ההפרש בין שווי החפץ לפני שניזוק לשוויו לאחר שניזוק. ז. בכל מקרה בו אתה מסתפק מה לעשות אין מנוס משאלת רב על המקרה באופן ספציפי, כי הדין יכול להשתנות לפי נסיבות העניין. הרב ניר אביב.
שאלה: לימוד ע"פ האר"י הקדוש: שמעתי שהאר"י אומר ללמוד כשעתיים גמרא ואח"כ שאר לימודים. (הגמרא משברת את קליפת המוח ומאפשרת לשאר הלימוד, העיקרי, לחדור.) נ"ל שגם אומר שרוב הלימוד צריך להיות בקבלה. ראיתי שהרמח"ל אומר כך. ("באלוקויות", וכותב שצריך להשלים שאר הלימודים) האם הדברים נכונים ומדוייקים? האם טוב וראוי שאיישם את הדברים הלכה למעשה או שעדיף שאזרום עם החברה ואלמד בעיקר גמרא?
תשובה: ראוי ללמוד רוב היום גמרא בפרט שזה מה שנהוג בחברה שאתה נמצא בה. וררק למי שלמד שנים רבות גמרא אפשר לעשות כדברי הגדולים שהזכרת. ויהי רצון שתצליח לגדול בתורה ויראת שמים.
שאלה: אגו וסליחה: אני בכיתה י ויש ילדה שפגעה בי ממש וגרמה לחרם בכיתה עליי. עכשיו כשהסתדרתי בחברה וטוב לי בכיתה, יש לי חברות וה ברוך השם. עוד יומיים בע ה מתחיל חודש אלול, חודש הסליחות. אין לי אומץ וכוח ללכת ולבקש סליחה. ואני בכלל לא מבינה למה אני צריכה לעשות את זה. לא עשיתי כלום. והיא יודעת שלא עשיתי כלום, היא עשתה את מה שעשתה בטעות. אבל עדיין, היא לא תקשרה איתי, לא דיברה, לא ביקשה סליחה, פשוט התעלמה ממני והסתובבה לידי בראש מורם ובהתנשאות. אז מה לעשות?? לעשות את הצעד הזה?? לבקש סליחה כשאני לא שלמה עם הסליחה הזאת?? אשמח לתשובה מהירה, שנה טובה ו
תשובה: אם את לא פגעת בה אינך חייבת לבקש סליחה ממנה. סליחה מבקש מי שפגע ולא מי שנפגע. אולם גדול ה וכדאי להתפייס לפני ראש השנה. אם אפשר, גשי אליה ותבקשי לפתוח דף חדש ביחסים ביניכם. אינך חייבת להיות החברה הטובה שלה אבל לפחות להשתדל שתחיו ב אחת עם השניה ולא תפגעו אחת בשניה.
שאלה: אישפוז פסיכיאטרי: עברתי לפני כמה שנים משבר נפשי שבעטיו אושפזתי בכפיה. ברוך ה, קמתי על הרגליים, התיפקוד שלי תקין כמקודם, אני עובד בעבודה עם משכורת מכובדת בת חמש ספרות, שכבר אינני זכאי לקבל קיצבת נכות במשכורת גבוהה שכזו. אינני מתבייש בזה להיפך, ההתמודדות עם הבעיה חיזקה אותי, ואני רואה בהתחזקות הזו יתרון, ולא חיסרון. אינני לוקח תרופות בכלל. הכדורים מרדימים בצורה נוראית. הרופאים אמרו שמדובר ב"סימפטומים שליליים של המחלה", ולא היה להם את האומץ לומר שמדובר בתופעת לוואי של התרופות. אינני מייחס לעצמי שום בעיה נפשית. מבחינתי הבעיה טופלה, ואני בטוח שאני אפילו יותר חזק ממי שלא התאשפז כלל. הסיכוי שמישהו שלא התאשפז כלל יתאשפז גבוהה עשרות מונים מהסיכוי שאני אתאשפז אי-פעם בעתיד. לאור כל האמור לעיל, אני מתכוון להשתדך בשידוך רגיל, ואין לי שום כוונות להתפשר על כך. אחד מהרבנים, שאינני מעוניין להזכיר את שמו, אמר בשמכם שאני יכול להסתיר את העניין מהבחורה, אבל חייב להגיד לה את זה לפני שמחליטים להתחתן. עם זאת, הוא אמר - כשביקשתי ממנו שיהיה ממליץ אם יהיה בכך צורך - שמישהו אחר חייב לחשוף את האישפוז. הוא הציע לחפש רב אחר שלא יודע מזה כלל. מספר שאלות: 1. על עצם הדברים של אותו הרב. הם נראים כתרתי דסתרי. אם הבחורה לא צריכה לדעת, אז שיהיה אסור לחשוף את זה גם למישהו אחר, ואם היא צריכה לדעת, אז שיהיה אסור גם לי להסתיר. 2. האם יש הבדל בין חשיפת האישפוז ע"י גורם שלישי לבחורה לבין חשיפת האישפוז לשדכנית? 3. האם ניתן להוציא ממון בדין ממי שיחשוף את האישפוז ויפגע לי בשידוך כלשהוא? האם יש הבדל בין אם הוא סיפר את זה לבחורה או לגורם אחר?
תשובה: חובתך לגלות לבחורה את הבעיה. אולם לא בפגישה הראשונה אלא לאחר כמה פגישות, כשהקשר הולך להתהדק. עדיף שאתה תעשה זאת בעצמך ולא מישהו אחר. מי שהזיק לך בשידוך עתיד ליתן את הדין. אולם מספקני אם ניתן לתבוע זאת בבית דין כי יש כאן גם דברים המסורים ללב. שה' יעזור לך למצוא שידוך הגון בקרוב
שאלה: האם לבוא עם תפילין: אצלנו בבית הכנסת מתחילים סליחות ברבע לחמש בבוקר, האם אני צריך לבוא עם התפילין? ברצוני לדעת גם, אם אני צריך להיות בעבודה בשעה 7:00 בבוקר, האם אני יספיק להניח את התפילין בבית הכנסת או שאני אניח בעבודה? יום נעים וחודש נפלא.
תשובה: אין להניח תפילין לפני הזמן. והזמן הנהוג הוא שעה לפני הנץ החמה. עדיף להניח בבית הכנסת בזמן שאפשר ואם יש צורך לצאת אחרי החזרה בשביל העבודה אפשר, כי סוף סוף התפללת בציבור, ולא להניח בעבודה שאין זה מכובד לתפילין.
שאלה: ציצית תכלת ראב"ד ורמב"ם: קיבלתי ציצית תכלת מסוג ראב"ד, אך אני הולך עם רמב"ם, אמרו לי שיש שתי אפשרויות: א.להתנות שאם הלכה כרמב"ם אז החוט הנוסף שיש בתכלת הוא כמיני צבעונין ונחשב לבן. ב.לקשור חצי חוט תכלת עם חצי לבן וככה יהיה לי חוט רמב"ם. איזו מהאפשרויות עדיפה יותר?
תשובה: לכתחילה צריך לנהוג כשיטת הרמב"ם, משום שהאור שמח מוכיח מהירושלמי שצריך לנהוג כהרמב"ם, וכך הכריעו גם המקובלים. לא לעשות חוט שלם של תכלת אלא לעשות רק חצי. ולכתחילה אפשר לקשור חצי לבן וחצי תכלת.
שאלה: שינויים בנוסח התפילה: מי שמעיין בסידור התפילה כיום, והכוונה בעיון ולא בגריסה, יראה שכיום יש הרבה מה לשנות והדוגמה הבולטת ביותר. א. תעלינו בשימחה לארצינו, כאשר אנו בארץ. ב.תוליכנו מהרה קוממיות לארצנו, כנ"ל. ג. אלוקי האלוקים, מתאים לתקופת האבן ולא לתקופתינו. ועוד הרבה שאני כל פעם מעיר למוציא לאור והתשובה: לצערי מי יכול לשנות. האם בכל הדורות חכמים לא שינו עפ"י התקופה? אודה לתשובתכם
תשובה: במשך הדורות ודאי שחכמים שינו. אבל במקרה של השאלה אני חושב שהנוסח הזה ממש מתאים. 'תעלנו לשמחה בארצנו', אתה מתפלל רק על עצמך? יש 55  מעם ישראל שנמצאים בחוץ לארץ עדיין! בשר מבשרנו, עצם מעצמנו, עליהם אנחנו מתפללים את זה. 'תוליכנו מהרה קוממיות בארצנו' (הנוסח של הרב הוא 'בארצנו' ולא 'לארצנו') - בלי שום ספק זה מתאים ושייך לתקופתנו אנו. 'אלוקי האלוקים' - היום יש בעולם 40 -50  של עובדי אלילים, אנחנו מתעלמים מהם? יש מקרים שאפשר וצריך לשנות אבל במקרה של השאלות האלו לא נראה לי שצריך לשנות.
שאלה: השמות לוי ומלאכי: רציתי לשאול אם השם לוי או מלאכי הם שמות טובים לבן? אני שואלת כי אני רואה שהשמות האלה לא כל כך נפוצים ולכן חשבתי שאולי יש בעיה איתם?
תשובה: אלו שמות מצוינים ואין איתם שום בעיה.
שאלה: החזרת חובות: 1) לפני כ10 שנים עשיתי נזק קטן לשולחן בבית הספר, למי אני אמור לשלם? וכמה?(מן הסתם שהחליפו שולחנות מאז). 2) הייתי במשחק כדורסל וקניתי כרטיס אבל בפועל ישבתי במקום שהכרטיס אליו יותר יקר, למי אני אמור לשלם וכמה? 3)הייתי בצבא וככל הנראה גנבו לי ציוד מהחדר, האם אני אמור לשלם על כך כי הרי אני שמרתי על הציוד כמו שכולם שומרים וכמו כן בגלל שהאחראי על האפסנאות היה חבר שלי הוא לא דיווח על כך שלא החזרתי את הצוד ואני סיימתי כבר את השירות, למי אני אמור להחזיר? וחודש טוב
תשובה: 1. זוהי שאלה קשה. צריך לבדוק של מי הרכוש של בית הספר, משרד החינוך, המועצה המקומית או של בית הספר עצמו. ובכל מקרה זה רכוש ציבורי, וזה בעיה. הפתרון הוא שתתרום לבית הספר משהו לטובת התלמידים ובכך תיפטר. 2. אתה לא צריך לשלם מדין 'זה נהנה וזה לא חסר - פטור'. (אלא אם כן תפסת למישהו אחר את המקום ואז אתה צריך לשלם לו). 3. בדרך כלל אדם שנעלם לו ציוד בצבא הוא עולה למשפט ושם בודקים האם זה היה אונס או פשיעה. ואם זה אונס, הוא יוצא זכאי. במקרה שלך זה נראה שהיית יוצא זכאי וממילא אתה לא צריך להחזיר.
שאלה: אבטחה בבית חולים: חודש מבורך לכך ולכל עם ישראל. אני מתחיל לעבוד בבית חולים באבטחה ואני צריך לעבוד בשישי, שבת וחגים (העבודה היא 24 7). 1.האם מותר לעבוד בשבת בעבודה זו (זה לא חילול שבת)? 2.האם מותר לקבל עליה שכר? 3.האם מותר לנסוע ברכב לעבודה שכן אני גר בראשון והעבודה בפ"ת? 4.האם מותר להסתובב עם הנשק בשבת חגים וכ"ו? אשמח מאוד לתשובה בברכת וחודש מבורך
תשובה: 1. כן, ויש בזה שותפות במצוה גדולה של פיקוח נפש החולים. 2. כיון שהשכר הוא חדשי ולא יומי מותר. 3. צריך לעשות כל מאמץ לא ליסוע בשבת אלא להגיע לפני כניסת השבת ולצאת ברכב רק אחרי צאת השבת. 4. מותר כי זה חלק מהתפקיד.