LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חילול שבת לצורך תפילה: לבית הכנסת מגיע יהודי מבוגר שיש לו בעיה ללכת. הוא מתעקש להגיע לכל תפילה. אולם, הוא גר בבית ללא מעלית שבת והוא משתמש במעלית לצורך זה בשבת. האם מן הראוי לו לנהוג כן או עדיף שיוותר על תפילה במנין? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: שימוש במעלית רגילה ללא סידור מיוחד לשבת - אסור. עדיף לוותר על תפילה במניין מאשר לחלל שבת, התפילה ויתר המצוות שמקיימים ע"י חילול שבת הן מצוות הבאות בעבירה. הפתרון הוא סידור מיוחד לשבת, נא לפנות למכון צומת. באופן זמני ובשעת הדחק מותר להשתמש ע"י גוי בלבד.
שאלה: מעשר כספים - לקרובים עולים חדשים: הורי בעלי עלו בימים אלה בשעה טובה לארץ. מדובר באנשים מבוגרים (כ-60), המגיעים לארץ ללא ידיעת השפה וללא אמצעים כלכליים. כעת הם בשלב של לחפש דירה בשכירות (גרים אצלנו בינתיים) ולהירשם לאולפן. בשלב זה מקורות המחיה הן קצבאות כאלה ואחרות שיגיעו מהמדינה. אנחנו מתכננים בע"ה למשוך כספי קרן השתלמות לצורך כיסוי חלקי של משכנתא. אני מניחה שיש להפריש מכספים אלה מעשר (אם לא - אשמח להבהרה). 1. האם מותר חלק מכספי המעשר לתת להורים לצורך רכישת מוצרים בסיסיים "עזרה באופן כללי"? איזה שיעור מהמעשר הנ"ל מותר לתת להורים (הכל חלקי? אם חלקי - איזה חלק)? 2. אנחנו מפרישים מעשר כל חודש ב"ה. חלק ניכר (כ-75 ) מהכספים אנחנו מעבירים להוריי, שהינם אנשים מיעוטי יכולת החיים מביטוח לאומי והשלמת הכנסה. סכום מחושב לפי מה שחסר להם כדי לסגור את החודש וגם כך שנוכל לפחות חלק לתרום "החוצה" דהיינו לאנשים אנחנו לא מכירים. האם מותר חלק מהכסף הנוסף הזה, שאנחנו תורמים לאנשים שאנחנו לא מכירים לתרום להורים של בעלי? לפחות בחודשים הראשונים עד שיסתדרו?
תשובה: אם נתתם מעשר מהמשכורת כולל מה שיורד לקרן השתלמות, הרי נתתם גם מהכספים של הקרן השתלמות (ואז יש לתת רק מהרווחים). אם לא, יש לתת גם מהקרן. אם יש קושי כלכלי לתת, ניתן לתקופה מסויימת שלא לתת מעשר. 1. מותר ומצווה לתת את המעשר קודם לכל לקרובי משפחה נ הצריכים. ובוודאי להורים. ניתן לתת את כל הסכום אולם ראוי לחלק מעט גם לעניים או מטרות אחרות. 2. על פי התשובה הקודמת, בוודאי.
שאלה: תבנית אפייה חלבית: האם תבנית אפייה שאפיתי בה עוגה חלבית ניתן לאפות בה עוגה שתהיה פרווה? כ"כ האם ניתן להגעיל תבנית אפייה מחמץ לפסח?
תשובה: דין מאכל פרווה שנאפה בתבנית חלבית נקייה: א) ניתן לאכול אותו לאחר אכילת בשר. ב) לגבי אכילתה עם בשר יחד (סימן צה סעיף ב): לדעת הספרדים הפוסקים בשו"ע: בתבנית בת יומה - לדעת הש"ך רק אם כבר נאפתה מותר לאכלה עם בשר. לדעת הגר"ע יוסף זצ"ל מותר לכתחילה לאפות בתבנית זו מתוך כוונה לאכול עם בשר. בתבנית שאינה בת יומה - מותר לכתחילה לאפות על דעת לאכול עם בשר. לדעת האשכנזים הפוסקים כרמ"א: בתבנית בת יומה - אסור לאכול עם בשר, ואם המאכל נתערב עם בשר - יש סוברים שצריך לזרקו (ש"ך שם ס"ק ד). בתבנית שאינה בת יומה - יש מתירים רק אם כבר נאפה (חכמת אדם), ויש מתירים לכתחילה לאפות על דעת לאכול עם בשר (גר"א סק"י).       למעשה לא ניתן להכשיר תבנית אפייה לפסח, משום שלא ניתן ללבנה ליבון חמור. הרב עודד מילר
שאלה: מקור לחגיגת בת מצווה: אני מבקש לברר היכן נמצא המקור לחגיגת בת המצווה ומהם המאפיינים ההלכתיים והמסורתיים לחגיגה זו?
תשובה: שואל, ההלכה שהבת בגיל שתים עשרה מתחייבת במצוות מופיעה בדברי ח (משנה, נידה פ"ה מ"ו  גמרא, יבמות לד ע"א). חגיגת בת מצווה לא מוזכרת במקורות קדומים לפי הידוע לי. למרות זאת, ניתן להסיק מהגמרא והפוסקים שיש ערך לציון היום בו אדם מתחייב במצוות. לגבי סעודת בר מצווה כתב כבר המהרש"ל ('ים של שלמה', בבא קמא פ"ז סי' לז) שזוהי סעודת מצווה. הוא מוכיח זאת מגמרא (קידושין לא ע"א) האומרת שראוי לחגוג על התחייבות במצוות (הגמרא שם דנה בשאלה האם עיוור חייב במצוות, ואומרת שהאמורא רב יוסף, שהיה עיוור, אמר שכאשר ישמע פסק הלכה שהוא חייב במצוות יעשה יום טוב). כמה פוסקים בדורנו כתבו שגם שמחת בת מצווה היא "סעודת מצווה" (הרב עובדיה יוסף, יביע אומר חלק ו, אורח חיים סימן כט, בניגוד לדעת הרב פיינשטיין, אגרות משה או"ח ח"א סי' קד). באופן כללי, כל אירוע שיש בו חיזוק לקיום התורה והמצוות הוא מצווה. את מאפייני החגיגה קשה להגדיר. לא נקבעו לה דפוסים מחייבים, והעיקר הוא שהאירוע לא יהיה יום הולדת סתמי, אלא יודגש בו עניין ההגעה לעול המצוות. ניתן לנצל את האירוע כמנוף והכנה רוחנית לחיי בגרות של תורה ומצוות, למשל על ידי קביעת לימוד משותף עם הנערה במשך תקופה לפני כן. גם בבית הכנסת ניתן לציין את האירוע באופן צנוע ומכובד: דרשה של הרב לכבוד הנערה, הגשת מתנה בשם הקהילה, עלייה לתורה של אבי הבת בתוספת "מי שבירך" מיוחד לבת לרגל הגעתה למצוות, וגם ברכת "שפטרני מעונשה של זו" בלא שם ומלכות (עיין ביביע אומר הנ"ל).
שאלה: בירור התשובה: במחילה מכבוד הרב, נראה לי שלא הבנתי את התשובה. א. האם כשבירך "המוציא" והתכוון בברכתו לפטור כל דבר שיש לו בבית שבא מחמת הסעודה ולא חשב על החביתה כלל, צריך לברך עליה שוב או לא? ב. האם כשבירך "שהכל" או "המוציא" והתכוון לפטור את החביתה שעדיין לא הוכנה כלל אלא תוכן לו בהמשך צריך לברך? ג. האם יש הבדל בין "שהכל" ל"המוציא" אם התכוון לפטור? ד. האם חייב דווקא לראות או לשמוע את הכנת המאכל? ואם הוא עדיין לא התחיל כלל בהכנתו אלא התכוון להכינו בהמשך? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה ברכה פוטרת?"
תשובה: א. אם זה מצוי שמכינים לו דברים איננו צריך לברך, אך אם זה נדיר מאוד צריך לברך. ואם אוכל עם הלחם אין צורך לברך. ב. אין צורך לברך. ג. המוציא פוטר אפילו לא היה לפניו. ד. אם התכוון להכין בהמשך גם אם לא התחיל עדיין אין צורך לברך.
שאלה: שימוש בתוכנה של חבר: האם מותר להשתמש בתוכנה של חבר שרכש אותה בכספו? השימוש הוא תמורת השתתפות בעלות חלקית מעלות התוכנה.
תשובה: חסרים פרטים בשאלה. אם אתם משתמשים באותו מחשב מותר, אך אם אתה מעתיק באופן לא חוקי למחשב נוסף אסור (בד"כ החברה דורשת ת לפי מספר עמדות המחשב בהן מותקנת התוכנה).
שאלה: חוב לשיפוצניק: לפני כחצי שנה שילמתי לשיפוצניק שעשה בדירה שאני שוכרת מספר תיקונים. לצד כל תיקון רשמתי לעיניו את המחיר שהוא העריך, ואף עיגלתי את הסכום לת בסך הכללי. חודש אחר כך בדקתי את הרשימה שערכתי וגיליתי להפתעתי שלצד שיפוץ אחד חסר סכום כסף. משתמע שלא שילמתי לו על כך. אני מעריכה מאידך שהסכום שולם יחד עם שיפוץ אחר, אבל לא בטוחה. האם נכון להתקשר אליו ולהזכיר לו לאחר חצי שנה? בלי קשר, אני מאוד רוצה לעבור מהדירה שאני שוכרת, וחשבתי שאולי לקראת המעבר אבקש ממנו לתקן ולסייד את הדירה, ואז אוכל להחזיר לו - אם בכלל. מה לעשות?
תשובה: את צריכה לשלם לשיפוצניק אלא אם כן תלכי לשיפוצניק ויתברר שמעולם לא התחייבת לשלם על אותה עבודה. נימוק : המצב שתארת הוא שברור שעשה לך עבודה יפה אלא שאת מתלבטת אם החזרת לו את המגיע לו או שאת עדיין חייבת לו. בגמ' ספק זה קרוי "איני יודע אם פרעתיך" ובספק זה חייבים לשלם גם אם לא תובעים אותך לשלם. וכך נפסק בשו"ע בחושן משפט סימן עה סעיף י. אלא אם כן תלכי אל השיפוצניק והתברר שלא היית חייבת לו על עבודה זו או ששילמת לו, אבל אם הוא לא יזכור עדיין תהיה חייבת לשלם. הרעיון שהעלת לקחת אותו לעבודה נוספת שאת צריכה הוא רעיון טוב כך תוכלי לברר יחד איתו אם את חייבת לו. הרב נוחם בלס
שאלה: תכנון מטבח - תנורים: אנחנו כרגע בונים בית ומתכננים מטבח. אנחנו רוצים, בהמלצת הנגר שיהיו שני תנורי אפיה (בילד אין) אחד מעל השני (לא צמודים, עם חציצה מסויימת). אני משערת שכאשר יפתח אחד התנורים, האדים שלו יגיעו לדלת התא השני. האם זה תקין הלכתית? (אגב רוב התנורי בילד אין שראיתי הם בעלי זכוכית כפולה).
תשובה: רק אם יש חשש שהאדים יכנסו לתבשילים בתנור השני יש לחוש
שאלה: הלכות כושר: 1. האם מותר להתעמל במשקולות או תרגילים וכו לפני התפילה? 2. מה החיוב שתלמיד חכם צריך להיות בכושר? 3. איך יש כאלה שיוצאים לטיול לפני התפילה הרי הגמ אומרת בברכות דף יד. - אמר רבי אידי בר אבין אמר רב יצחק בר אשיאן כל המתפלל ואח"כ יוצא לדרך הקב"ה עושה לו חפציו שנאמר "צדק לפניו יהלך וישם לדרך פעמיו" ואם הפוך אז הקב"ה חס ו לא עושה לו חפציו, אז איך מותר??
תשובה: א. אין לקבוע התעמלות לפני התפילה. אם יש צורך יד פעמי מותר. הוא הדין לגבי טיול, לכתחילה צריך להתפלל לפני היציאה לדרך, במקום הצורך אפשר לצאת לדרך ולהתפלל אח"כ. ב. תלמיד חכם, כמו כל אדם, צריך לשמור על בריאות.
שאלה: לימוד משניות דווקא לזכר נפטרים: ידועות ציטטות רבות מדברי רבנים גדולים שטרם הלכו לעולמם ביקשו שילמדו לעילוי נשמתם משניות דווקא. מדוע הדגישו את ענין המשניות הרי ידוע סגולות רבות בלימוד גמרא או תנ"ך או מוסר? והאם הלימוד של משניות דווקא בגלל ענין אותיות הנשמה והאם לימוד גמרא לא יועיל לזכרם כמו לימוד משניות? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל, 1. באופן כללי כל לימוד מועיל לעילוי הנשמה, כמו שכתב בשו"ת ישכיל עבדי (ח"ו יו"ד סי' כח אות ה): "הדבר ברור שכל מין לימוד יועיל לנשמה, כל שיאמר לפני הלימוד: אני לומד פרק זה או משנה זו לעילוי נשמת פלוני בן פלוני". 2. ר העדיפות, מובא בשם האר"י שלימוד משניות מועיל לנשמת האדם (גם בחייו!) מפני ש'משנה' אותיות 'נשמה' (באר היטב, סימן א ס"ק ו  ומקורות נוספים ללימוד המשניות לעילוי נשמה ב'שער ראובן' עמ' תמד). אך יש שהעדיפו את לימוד הגמרא וההלכה: הגאון המקובל רבי אליהו גוטמכר (מתלמידי רבי עקיבא איגר, בספרו 'סוכת ' עמ' 86-88) כתב שיש כמה דרגות בעשייתם של החיים לזכות הנפטרים, וביניהן: "ללמוד תורה ולפחות משניות, ואם אפשר בגמרא ופוסקים בו ביום - ודאי אשרי לו, ואז מעלה את הנשמה בלימוד הלכה פסוקה לגמרי. ועל כל פנים ללמוד משניות עם המפרשים המרמזים מיד ההלכה הפסוקה". לאידך גיסא, לנוהגים על פי הסוד, כתב בשו"ת ישכיל עבדי הנ"ל ש"לפי דעת המקובלים לימוד הקבלה והזוהר יש בו תועלת לנשמה יותר משאר לימודים, כי לכן נקרא 'זוהר', שהוא מזהיר הנשמה", בפרט בשבת קודש. 3. יש הבדל בין לימוד בזמנים קצרים לעיתים רחוקות, כגון מישהו ששואל מה ללמוד בשעה אחת שהוא מקדיש לכך ביום השנה לפטירה, לבין לימוד ממושך במשך תקופה. במקרה השני, החשוב יותר הוא הלימוד שמקדם את הלומד עצמו לפי מצב גידולו בתורה (ורמז לכך בישכיל עבדי שם). זאת, משתי סיבות: ר העדיפות מבחינתך, יש קדימות ללימודים הנצרכים לך על פני לימוד לעילוי הנשמה  וגם מבחינת עילוי הנשמה, אין זכות גדולה יותר לנפטר מאשר שזרעו מתגדל בתורה. 4. על דרך הפשט, מסתבר שהמנהג המקובל ללמוד משניות נובע מכך שהמשנה שווה לכל נפש ובלימודה ניתן לתפוס עניין שלם בזמן קצר. יש להדגיש, שלימוד מעט משניות בהבנה טובה עדיף מקריאת הרבה משניות ללא הבנה (עיין בישכיל עבדי שם). מכל מקום, כאשר מדובר על לימוד משפחתי, וכבר יש הרגל מסוים שהתקבל במשפחה לגבי סדר הלימוד, עדיף מפני ה להסתדר עם מה שיש ולא לעורר ויכוחים. 5. בשולי הדברים: כתבת גם "לזכר" וגם "לעילוי נשמה". אלו מטרות שונות: האחת - להשאיר את חותמו של הנפטר בעולמנו זה, והשניה - לעשות נחת רוח לנשמתו בעולם האמת. לצערי פעמים רבות מוקדשת תשומת הלב בעיקר למטרה הראשונה, כביכול ניתן להנציח בעולמנו את מה שאינו נצחי, והיה נכון יותר להעמיד במרכז את המטרה השניה. יש לכך השלכות שונות על אופי המעשים שנעשים על ידי קרובי הנפטר ועל דרך פרסומם, ודי לחכימא.
שאלה: ליל הושענה רבה ושבועות: נוהגים הספרדים בליל הושענה רבא וליל שבועות להשאר ערים כל הלילה ולקרוא את התיקון השייך לאותו לילה, האם גם עדות אשכנז נוהגים להשאר ערים בליל הושענא רבה וליל שבועות ולקרוא את התיקון?
תשובה: יש נוהגים להישאר. בהושענא רבה מעטים הנוהגים כן, ובשבועות רבים נהגים להישאר ערים אך רוב הנוהגים כן נוהגים ללמוד דברים אחרים ויש הנוהגים לומר את התיקון, ומיניה ומיניה יתקלס עילאה.
שאלה: גילוח ותספורת בר"ח אייר: לכבוד הרב אני נוהג לא להתגלח ולהתספר בספירת העומר בר"ח אייר הבעל"ט אני מוזמן לראיון בקונסוליה האמריקאית לשם מתן ויזה. א. לא קל לקבל ויזה, הדבר מותנה ברושם שמקבל הקונסול. ב. השקעתי בהגעה לראיון למעלה 1400 ש"ח האם מותר לי להתספר ולהתגלח קצת כדי להגביר את הסיכוי לקבלת האשרה? אני חש שעודף שער וזקן יקנו רושם שלילי
תשובה: יש היתר להסתפר בערב שבת כיון שביום ראשון יש ר"ח, אבל צריך שתדע שאם אדם נזהר בשמירת מנהגי ישראל ולא מחפש היתרים הקב"ה נותן את חינו בעיני אנשים והוא מצליח גם בלי לווותר על המנהג.
שאלה: היה צריך להקשיב למלכים הרשעים?: נאמר בתנך שמי שעובר על ציווי המלך עונשו מוות (משפט המלך), אז האם בתקופת ירובעם בן נבט שהוא שם את הבמות בבית אל ודן ואסר לעלות לירושלים היו צריכים להקשיב לו או שברגע שהמלך לא הולך בדרך ה מותר להמרות את פיו?
תשובה: לשואל על שאלה זו משיב הרמב"ם (הלכות מלכים פרק ג, הלכה ט): "המבטל גזרת המלך בשביל שנתעסק במצות, אפילו במצוה קלה הרי זה פטור, דברי הרב ודברי העבד דברי הרב קודמין, ואין צריך לומר אם גזר המלך לבטל מצוה שאין שומעין לו". נאמנה
שאלה: דינים שונים: הרב! יש לי כמה שאלות בנושאים שונים אודה לרב אם יוכל לענות לי. 1. האם מותר בבית כנסת לשבת רגל על רגל? האם בכלל בתפילה מותר לשבת רגל על רגל? 2. לעיתים אני שותה מים שיעור שנצרך ברכה אחרונה, אך את הכוס השלישית אני שותה בהפסקות ולוקח לי זמן ואז אני אף פעם לא יודעת אם אני צריכה לברך ברכה אחרונה (כיוון שעובר הרבה יותר מ4 דק- כך שמעתי שהשיעור). 3. האם מותר להכין תה מעלים (עלי נענע) בשבת? 4.מה הדין לגבי יין בתוך סעודה, אם אני שומעת מאבי קידוש ולאחר מכן עושה הפסקה של קפה, ורק לאחר זמן מה מתיישבים לסעודה האם גם אז אני צריכה לברך על היין בתוך הסעודה? 5. לגבי קינוח בסעודת שבת- האם יש לברך עליו? מה הדין לגבי עוגות, פירות וגרעינים? 6. האם יש צורך בשטיפה של עלי הפטרוזיליה והכוסברה וכו של גוש קטיף? שמעתי שלא חייב אם זה גוש קטיף למרות שכתוב מפורשות על העטיפה שחובה לעשות כן.
תשובה: וברכת ד' 1. אסור להקל ראש בבית הכנסת, אבל צורת ישיבה זו אם זה דרך קלות ראש אסור, אם זה דרך רצינות וחשיבות אפשר לשבת כך. על כן תלוי במקום שמדובר. 2. אם שתית שני כוסות רצופות אפשר לברך. 3. אין להכין בשבת, יש לבשל לפני שבת. 4. יש צורך לחזור ולברך. 5. קינוח שהוא חלק מהסעודה ומובא כחלק מהסעודה כדי לשבוע מהקינוח אין צורך לברך, אבל קינוח מיוחד שכבר מפנים את כל הסעודה והאדם שבע, וכעת מתיישב סתם לאכול במקרה כזה יש לברך. 6. חייבים לעשות כפי שכתוב בנהלים, הכתוב הוא תנאי מתיר לשמוש, כשם שאם יש בשר שמצויין עליו למלוח, גם כאן יש תנאי היתר אכילה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: לעבור לפני המתפלל: 1. הגעתי במוצאי שבת לתפילת ערבית וטיפה איחרתי ככה שכבר התחילו תפילת 18. בקושי הצלחתי להיכנס לבית כנסת ולעמוד בפתח כדי שלא אפריע ולא אכנס ב-4 אמות של המתפללים כי הכל היה טיפה צפוף ואני רוצה להתפלל בבית כנסת בפנים יותר כי יפריעו לי בפתח ואני לא אהיה מרוכז, מה הדין - אני צריך לחכות לכולם שיסיימו כדי שאני יוכל להתקדם לקחת סידור ולהתפלל בבית כנסת בתוך, או שבגלל שאני לא יכול לחכות סתם בלי להתפלל אז יש לי איכשהו היתר לקחת סידור אפילו שכולם בתפילת 18 בשקט איכשהו? 2. אני זוכר שקראתי איפשהו שאני יכול לעבור ליד המתפלל, ואני לא בטוח אם מותר לעבור ממש כנגד המתפלל ואפילו לשבת כנגדו אם אני עוסק בקריאת שמע ו ר התפילה? זה להלכה? ומה, מותר גם לעבור כנגדו? 3. האם אפשר להחמיר בדין הזה שאני לפחות יעסוק ר התפילה אבל חומרא שאני גם לא ישב? או שאין להחמיר?
תשובה: 1. אסור לעבור לפני המתפללים. 2.א.אם המתפלל עומד במקום שאינו מיועד לתפילה מותר וראוי גם בזה להחמיר, ב.בצדדים מותר לעבור וכן מאחוריו על פי הנגלה, חכמי הנסתר מחמירים גם בזה, ג. כבוד הבריות - תינוק בוכה מותר לעבור. ראה סימן קב בשולחן ערוך דוגמאות נוספות. 3. אסור גם לעסוק בתפילה ובוודאי לשבת
שאלה: הדרכה בעבודת ה : אני מציב לעצמי מטרות בעבודת ה ע"י כתיבתם על דף, וכשאני גומר אחד מהם, אני מציב לעצמי מטרה חדשה במקומו. רציתי לשאול: האם לפי ניסיון הרב, כדאי לי "לגלוש" חד פעמי ולנסות לתקן משהו אחר? אני יסביר: "אני לא מתקן את מידת הכעס, אבל הזדמן לי מצב בו הייתי יכול לתקן את המידה ע"י ניסיון חד פעמי, האם לנסות לעבור על מידותי ולא לכעוס, על אף שזה יכול לבלבל את הדרך לעליה שלי?" אם הדרך הזאת היא הדרך הנכונה (שאלה קודמת), אז אין שום ערך לקבלות שלי, למה שאני רושם לעצמי לתיקון בדף. כי אם תמיד ארדוף אחרי הנסיונות ותיקון המידות, אז מה שלא ארשום על דף מימילא יתוקן. ועוד יכול להיות שאשכך את העיקר- שזה מה שרשמתי לעצמי בדף. מה הרב ממליץ? מקווה שהשאלות מובנות- ממש
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך ומאוד התרגשתי לראות שאתה עובד כל כך יפה על ההתקדמות שלך. הדרך שאתה עובד, של כתיבה ועבודה היא ממש נכונה וחשובה. לכל אחד מאיתנו יש המון מה לתקן ולהתקדם, על ידי כתיבה ומיקוד אפשר להגיע לדברים ממש טובים וחשובים. אינני יודע מה כתוב לך בדף, על מה אתה עובד ולכן אינני יכול לייעץ לך באופן פרטי על מה להכניס לדף ומתי לפרוש מהדף, אך בכל אופן נראה לי שהעבודה שלך טובה. אם תרצה הדרכה פרטית, תוכל להתייעץ על ידי רב שתוכל להראות לו בפרטיות את הדברים והוא יעזור לך בכך. אם תרצה אוכל לכוון אותך לרב שיכוון אותך ושיעזור לך בכך. בכל אופן, נקודה אחת. אחד מהדברים החשובים בהתקדמות של האדם זה לדעת לעבוד גם על המעשים וגם עת המידות. חשוב מאוד לשלב בין הדברים, שכן עבודה על המידות בדרך כלל דורשת זמן והשקעה, ואם אדם משקיע את כולו בתיקון המידות הוא פשוט ישבר או ילך לאיבוד ויתייאש. לכן חשוב להמשיך ולהכניס כל פעם מידה אחת, עבודה אחת יחד עם העבודה המעשית של הדברים האחרים. ושוב, לצערי לא אוכל לענות בפרטות, שכן מרחוק ומחוסר ידע בפרטים לא אוכל לענות באופן המתאים, ולכן אשאר בהצעתי לך. בברכת הצלחה רבה, ועלה והצלח הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: כאב בטן - בכל זאת לברך?: אם אני אכלתי ואחר כך נהיה לי כאב בטן אני פטור מברכה אחרונה כי זה רק עשה לי נזק ואני לא שמח בזה? ואם נהיה לי כאב בטן גם לא מהאוכל אני עדיין חייב לברך ברכה אחרונה?
תשובה: מי שאוכל דבר המזיק אינו מברך עליו (סימן רד, סעיף ב). אבל נראה שעל אוכל שאינו מזיק מברכים עליו גם אם יש כאב בטן, שהרי יש איזו שהיא הנאה מאכילתו. ובוודאי שהכאב בטן אינו מהאוכל.
שאלה: נר לעילוי נשמה לא בתאריך: האם מותר להדליק נר לעילוי נשמת סבתא צדיק וכו.סתם ביום כלשהו או בארוע מסויים ולא באותו יום פטירה.?
תשובה: רק אם יש צורך מיוחד, כמו מי שהולך לבחינה או לטיפול רפואי, או שמלמדים אותו על צדיק, אבל אחרת אין להדליק אלא ביום הזכרון.
שאלה: אוכל ושתיה אחרי ק"ש שעל המיטה: האם יש להחמיר אם אני אומר קריאת שמע שעל המיטה בלי ברכה האם יש להחמיר עדיין לא לאכול ולא לדבר או שאין מקום לחומרא הזאת? ואם אני באמת מחמיר שלא לאכול אחרי ק"ש שעל המיטה, אם אני איזה יום אחד צמא אני יכול לשתות? או אפילו רעב אני יכול לאכול? (אני מתכוון בימים חד פעמיים) ככה שאני לא יודע לקרוא לזה "שעת הדחק" שמקילים בו לאכול ולשתות, וגם אם מקילים בשעת הדחק זה אפילו עם ברכה אבל אני שבלי ברכה של ק"ש אז יכול להיות שמותר?
תשובה: שלו' וברכה לכתחילה יש לעשות כל עיסוקיו לפני אמירת ק''ש כך שלא יצטרך להפסיק כלל לא באכילה ולא בדיבור אחר אמירתה. בדיעבד שכבר קרא ק''ש ועכשיו מרגיש צורך לאכול, לשתות או לדבר-יכול להפסיק לשם דברים אלו אף שכבר בירך המפיל. לפני שיחזור לישון יקרא שוב ק''ש אך לא יחזור על ברכת המפיל. כמו כן, אם נרדם מעט והתעורר, יכול להפסיק בדיבור וכדומה. לילות טובים ושמחים לך ולכל בית ישראל מקורות והרחבה שולחן ערוך אורח חיים סימן רלט,א פסק :'קורא על מטתו פרשה ראשונה של שמע (דברים ו, ד - ט) ומברך: המפיל חבלי שינה על עיני וכו'.' הרמ''א שם הוסיף :'הגה: ויקרא קריאת שמע סמוך למטתו, ואין אוכלים ושותים ולא מדברים אחר קריאת שמע שעל מטתו, אלא יישן מיד, שנאמר: אמרו בלבבכם על משכבכם ודומו סלה.'. לכאורה הרמ''א אסר אכילה,שתיה ודיבור אחר אמירת ק''ש אף ללא ברכה. אמנם ייתכן והרמ''א מוסב על דברי השו''ע שכן הזכיר את הברכה ואולי כוונתו לאסור רק אם בירך. מקור דברי הרמ''א מהכל בו המובא בב''י שכתב 'ונהגו כל ישראל שאין אוכלים ושותים ואין מדברים אחר קריאת שמע שאומרים על מטתן וסמכו אהאי קרא אמרו בלבבכם.ודומו סלה'. לכאורה משמע גם מהכל בו וגם מהפסוק שאכן אחר ק''ש אף ללא ברכה אסורים בדברים אלו. המשנ''ב רלט,ד כתב :'ואם תאב לשתות או לדבר איזה ענין נחוץ נראה שמותר אך יחזור ויקרא פרשת שמע אכן אם כבר אמר ברכת המפיל יזהר בזה כי יפסיק בין הברכה להשינה'. וכך גם פסק באשי ישראל. כלומר-המשנ''ב חילק בין כשאמר ק''ש ללא ברכה שאז יכול לשתות או לדבר כשהדבר נחוץ ויחזור ויקרא ק''ש, לבין כשבירך שצריך להיזהר בזה. אמנם הפסקי תשובות  רלט,ג  ביאר את המשנ''ב שחושש שברכת המפיל היא כברכת הנהנין שאסור להפסיק בין הברכה לעשיה, אך רוב הפוסקים  אליה רבא סק''ג  מהר''ץ חיות ברכות יא:  פס''ת בשם אורחות חיים ספינקא סק''ג  כה''ח סק''ז בשם בירך את אברהם ויפה ללב   הליכות שלמה פי''ג אות טו בשם הגרשז''א ועוד  הסכימו לחיי אדם  כלל לה סע' ד  שזו ברכה של שבח והודאה על מנהגו של עולם כמו ברכות השחר.  ערוך השולחן סע' ו ביאר שאין כאן איסור הפסקה כבשאר ברכות והראיה שמפסיקים לאמירת פסוקים נוספים לשמירה. הטעם הוא כי השינה לא מסורה בידי האדם. לפי שיטת רוב הפוסקים כשאדם רעב או צמא או שיש לו דבר נחוץ לדבר או לעשות-מותר לו לעשות דברים אלו אף אחר ברכת המפיל  פס''ת שם הערה 17 בשם קונטרס עלה לתרופה ואורחות חיים ספינקא  הלכה ברורה רלט,ח. אח''כ כשילך לישון יחזור על פסוקי ק''ש אך לא יברך שוב המפיל  פס''ת שם. ואף לפי המחמירים שברכת המפיל דינה כברכת הנהנין, מסתבר שעדיין יוכל להפסיק לשם אכילה ודיבור אחר שנרדם מעט  פסקי תשובות בשם תפילה כהלכתה פ''כ אות יח בשם הגרח''פ שיינברג. בוודאי שלכתחילה יש להשתדל לעשות כל עיסוקיו קודם קריאת שמע באופן שלא יצטרף להפסיק אחריה  פס''ת שם  הלכה ברורה רלט,ח.
שאלה: הכוונה בספירת העומר: מה אני צריך לחשוב בכל ספירה שיש בספירת העומר? כאילו אם היום זה חסד דחסד אז צריך היום לעשות חסד יותר או משהו, ואז זה חסד דגבורה זה שתי הפכים איך אפשר לעשות את זה? אני אשמח אם הרב יוכל להסביר לי את זה אפילו שזה טיפה קבלי ואני יודע פה ושם דברים אז ככה שזה לא יפריע לי. אשמח אם הרב יסביר לי את זה טיפה בהרחבה או אפילו ייפנה אותי למקור בהרחבה
תשובה: כל מידה כוללת בתוכה מידות פרטיות. כמו גבורה שבחסד כוללת שצריך לעשות חסד אפילו אם נדרש מאמץ גדול שיש בו גבורה אבל המטרה העיקרית היא חסד. חסד בגבורה כשאדם נלחם על אמונתו בגבורה גדולה אבל במידת החסד משתדל שלא להעליב את מי שנלחם נגדו.
שאלה: שבטי ישראל: 1.האם ניתן לדעת האם מישהו כיום הוא יהודי? 2.מאילו שבטים היהודים כיום בארץ ישראל? 3.האם יהדות מרוקו וספרד מיוחסת לשבט יהודה?
תשובה: לשואל א. לפי ההלכה, כל צאצא לאם יהודיה, אפילו הצהיר מפורשות על המרת דת, וכן כל אדם אשר עבר גיור, הוא יהודי. ישנם בבתי הדין חוקרי יהדות שתפקידם לאמת יהדותם של אנשים לפי בקשת הדיינים, ולהם דרכים וכלים שונים כדי לעשות זאת. בהליך בירור היהדות נבדקת למעשה היהדות של האם, באמצעות תעודות, אישורים, תצלומים משפחתיים וכל מסמך אחר המציין לאום יהודי. ב. מקובל לומר שבארץ ישראל נמצאים בעיקר בני ממלכת יהודה (שבט יהודה, שבט שמעון שנטמע כמעט כליל בתוך שבט יהודה, שבט בנימין וחלק מבני שבט לוי), ג. השערות שונות הועלו במהלך השנים אודות זהותם של קבוצות שונות, ואין בסוגיה זו מסקנות חד משמעיות. לבסוף אציין כי ארגון "עמישב" בירושלים, בהנהגת הרב אליהו אביחיל, פעיל מאד בנושא ושולח שליחים מטעמו לאזורים מרוחקים באסיה, באפריקה, ובאמריקה הלטינית, בעקבות צאצאים של עשרת שבטי ישראל האבודים. יתן ה' ונזכה לראות מהרה בקיבוץ כל הגלויות ולשמוע את קולו של השופר הגדול מבשר חרותנו. נאמנה
שאלה: כפיית המטה: כתובות סב: אמר להו ר ינאי כפו מטתו שאלמלי קיים. ועיין רש י כדת המתאבלים שחייבין בכפיית המטה. ולכאורה צ ע דהול ל כפו מטתה כיון שהיא אבלה אי נמי כפו מטתן והיינו של האבלים. ומדוע אמר לכפות מטתו
תשובה: בסיפור המדובר לא היה נודע בודאות על מות יהודה בריה דרב חייא אלא כך שיער רבי ינאי (אכן דנו הפוסקים בעקבות סוגיא זו אם ניתן לקבוע מוות על פי אומדנא). וכפיית המיטה היתה כסימן בעלמא להורות על האבל. יום טוב
שאלה: קוקה קולה שאינה כשרה לפסח: כלומר, ניתן לשתות אותה לאחר פסח למרות שלא נמכרה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קוקה קולה שאינה כשרה לפסח"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שם לבן שעתיד להיוולד: רציתי לשאול באיזה שם כדאי לקרוא לילד שלנו. אני אוהבת את השם אלמוג, רועי, יואב ועידו.
תשובה: השם עידו הוא טוב מאוד ואחריו רועי (אם מתכוונים על הקב"ה שהוא רועה ישראל) ואח"כ יואב ואלמוג.
שאלה: ברכה על טלית של שליח ציבור: אני עולה קבוע להיות שליח ציבור (חיוב) האם יש לברך על הטלית או לא מכיוון שהיא של ביהכנ"ס? (לציין שאני אשכנזי ורווק ולכן אינני לובש טלית כשאינני שליח ציבור.) מראש.
תשובה: לשואל, על טלית של הציבור יש לברך, מכיוון שהיא מוקנית לשימושו של כל אחד בזמן שהוא משתמש בה והיא נחשבת באותו זמן כטלית שלך (משנה ברורה סי' יד ס"ק יא). עליך להתכוון שאתה מתעטף לשם לבישת הציצית ולא רק משום כבוד הציבור (עיין ביאור הלכה שם ד"ה סעיף ג  ואגב, גם הדעה שם השוללת את הברכה עוסקת במי שמתעטף בטלית לזמן קצרצר כמו בעלייה לתורה, ולא בשליח ציבור).
שאלה: תספורת בספירת העומר: למה אסור להסתפר בעומר ולמה דווקה להסתפר למה לא לקחו מנהג אבלות אחר וגם למה מחמירים בנושא הזה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ההבדל בין המנהגים בבין המצרים"
תשובה: סימן האבלות הניכר ביותר שלא מסתפרים ומתגלחים, לא מחימירים פשוט נוהגים איסור בכך. מותר ואף מצווה להתגלח ולהסתפר לפני חג העצמאות.
שאלה: הסתמכות על היתר מכירה: לכבוד רבני האתר הרב אלישיב טען שא"א לסמוך על היתר המכירה משום שברור לכולם שאם הגוי ירצה לקנות את כל האדמות שמכרו לו המדינה לא תסכים וא"כ מבורר שאין כאן מכירה. יש רבנים שמתירים מה הם עונים על דבריו?
תשובה: וברכת ד רוב רובם שלל רבני ישראל הסתמכו על היתר המכירה. מימות הרב קוק עד ימינו רוב הרבנים שנשאו בעול הציבור הסתמכו על היתר המכירה המכירה היא צעד משפטי וכל החתום עליה מתחייב ברצינות ובודאי מבחינה הלכתית. אמנם אם המדינה תמנע זו זכות שלטונית לא הלכתית. מלך יכול לעשות דברים כנגד חוקי התורה לצורך המדינה. כן גם במכירת חמץ לא יתנו לקחת את כל החמץ של המדינה. וכ ר בימי החתם סופר הוזכר שהחתימה היא הקובעת. כך פסקו תמיד הרבנים הראשיים לישראל ועוד רוב מנין ובניין רבני ישראל. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ בברכת התורה והארץ
שאלה: פסל בבית של דמות מצויירת: האם מותר לשים לשם נוי פסל של נסיכה מסרט מצוייר לילדים בבית, והאם עצם העובדה שהדמות לובשת שמלה גורם לכך שהפסל לא שלם- (אין רגליים כלל או פלג גוף תחתון מפוסל, רק שמלה) ואז אין צורך לפגום בפסל.
תשובה: : בבובות משחק הפוסקים הקלו.