LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מעשים אסורים בחלום והמלצה : בזמן האחרון אני מתעניין בנושא "חלומות צלולים"-חלומות בהם החולם מודע לעובדת היותו בחלום (יש אפשרות לפתח את זה עם תרגול). אני חווה זאת לפעמים ובעקבות כך עלתה לי שאלה הלכתית. האם מותר לעשות מעשים אסורים בהיותי חולם אך מודע למעשיי בחלום? אני מניח שאכילת מאכל אסור לא תהיה בעייתית אבל דברים מעולם הצניעות (או חוסר צניעות) אולי יהיו כן בעיתיים? האם יש המלצה מה כדאי לעשות בעת חלום כזה? אולי אפשר לנצל אותו לטובה? (אני למשל מרבה לעוף בחלומותיי כך שפעם אחת בהיותי מודע לחלום החלטתי לעוף מעלה מעלה ואולי אשיג השגה כלשהי באלוהות. מה שקרה בסוף זה שהשמיים הפכו להיות מאוד קודרים ומפחידים אבל זה כבר לא לדיון פה אני מניח). אשמח לקבל המלצה אם יש לרב רעיונות. אגב,השאלה רצינית לגמרי אם יש לרב ספק בכך (אני מודע לכך שאולי קצת מוזרה אך בכל זאת רצינית). מראש.
תשובה: כיון שיש איסור תורה להרהר הרהורים רעים יש להיזהר מכל מה שאסור לעשות או לדבר בזמן עירנות גם בשינה וחלום, כי זה כלול באיסור הרהורים רעים.
שאלה: צרוף כמה מינים לחלה: יורה דעה סימן שכד סעיף ה : "חצי קב חטים מצד זה וחצי קב שעורים מצד וחצי קב כוסמין באמצע מצטרפים ותורם מן הכוסמין על שלשתן". שאלתי היא: בסעיף ד כתוב שמערב קב מכל דבר והם מצטרפים, והדבר מובן. אבל בסעיף הנ"ל כתוב חצי קב מכל מין ומצטרפים, למרות ששלושה חצאי קבין סה"כ 36 ביצים זאת אומרת שכולם ביחד לא מגיעים ל43 ביצים וחומש כנזכר לעיל סעיף א. אז איך מצטרפים? אשמח לתשובה.
תשובה: וברכת ד' הדין הוא שחיוב חלה הוא בחמשה רבעים (משנה חלה פ"במ"ו, עדויות פ"א מ"ב, ועוד), ובכל חצי קב יש שני רבעים, ובצרוף שלש חצאי קב, עולה סך של 6 רבעים, והוא יותר מחמישה רבעים המחייב בחלה. הגודל של הביצים הוא במדה שלנו ולכן יש בה מ"ג ביצים וחומש, אבל בעיקר הדין הולכים לפי רובע הקב, ובשלשה חצאי קב יש ששה רבעים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מעשר לוי בעיירה נידחת: בהמשך לשאלה, למי שלא נותן את המעשר ללוי - בשלב ההפרשה שמים עשירית בצד, אבל בפועל לא נותנים ללוי ומותר להשתמש או שצריך לזרוק? נ.ב. אין אפשרות כלל לתת ללוי, מדובר בעיירה נידחת בקנדה ללא הרבה יהודים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תרומות ומעשרות"
תשובה: בשלב ההפרשה הוא רק אומר שיש כאן עשירית שהיא מעשר ראשון, איננו חייב להניח בצד אלא לומר שעשירית מהפירות (למעלה  למטה, צפון דרום וכו') הם מעשר ראשון, ולאחר מכן יש עליו חובת נתינה. יש דעות שכיוון שאין הלוי ודאי, על כן איננו יכול להוציא מהבעלים, והוא יכול לאכל את המעשר ראשון שבפירות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות התפילין שיש בהן סדק: יש לי בדופן האחורית של התפילין של יד סדק האם זה נפסל??
תשובה: זה לא נראה טוב. צריך להראות את התפילין לרב או סופר סתם, יתכן שמספיק תיקון או החלפת הבית.
שאלה: המשך קיום מצוות ללא אמונה: אז בעצם גם אם אני לא מאמינה ומקיימת את המצוות רק מתוך כפייה יש לי שכר? זה ר אני כרגע שואלת שאלות ובודקת דברים אבל לא מאמינה. אולי באיזשהו שלב אני יחזור להאמין ואני יבקש עזרה בחזרה לדרך השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: ב"ה לך. אני מאוד מבין אותך, אך ברשותך רציתי לשתף אותך במחשבה שעלתה לי בהתכתבות הקצרה בינינו. לצערי הרב אני מכיר מצבים כמו שאת מתארת. זה לא נעים ולא קל, אך זו מציאות שאי אפשר להתעלם ממנה. כן את לא לבד במצב הזה. יחד עם זאת, יש עוד נקודה שהייתה חבויה בתוך המכתב שלך וחוזרת עליו שוב ושוב. את שואלת על שכר על מה שאת עושה, והדבר כל הזמן מעורר אותי לחשוב על כך שהדבר חשוב לך. כן חשוב לך לקבל שכר על מה שאת עושה, חשוב לך שלמה שאת עושה יהיה ערך, שיסתכלו על מה שאת עושה ויתנו לך את מה שמגיע לך. את לא בטוחה מספיק שמגיע, אבל את מאמינה. כן, למרות האמירה החד משמעית שלך, יש דברים ממש חבויים בתוך הדברים האלו שלך. אדם שלא מאמין ודאי שלא מצפה לשכר, שכן לדעתו אין ממי לקבל שכר, ולכן בתוך האמירה שלך חבויה אמונה, חבוי קשר קיים, קשר שאי אפשר לנתק לעולם. אנו בנים ובנות של אבינו שבשמים, גם אם לפעמים אנו מרגישים ריחוק, גם אם לפעמים אנו מרגישים לבד, אבל זה בתוכנו, וזה נשאר איתנו לעולם. את מאמינה, וזה בתוכך, וחשוב לעזור לך להתקדם עם זה הלאה, כן לפתוח את עצמך לעולם חדש, לעולם שעדיין לא זכית להכיר, לעולם שיתן לך הרבה יותר יותר משמעות לחיים, הרבה יותר שמחה ושלמות. אני מושיט לך את האפשרות הזו, ואשמח שתהיי מוכנה לברר, לא אמרתי לשנות דרך, אבל לברר ולהכיר, לחשוב יותר על הדברים, מתוך מוכנות לשמוע ולהשמיע, אל תחששי, אף אחד לא יחייב אותך יותר ממה שמחייבים אותך היום, אבל אם תרגישי קשורה, אם תרגישי חלק, הכל יהיה לך אחרת. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: בצל, דבר חריף וחיתוך בסכין: לכבוד הרב, רציתי לשאול האם כאשר אני אוכלת סלט ויש בסלט בצל שנחתך בסכין שהיא בשרית, א. האם מותר לי לאכול את הסלט עם מאכל חלבי? ב. במידה ולא אכלתי עם מאכל חלבי אלא עם מאכל פרווה האם אני צריכה לשמור 6 שעות בין אכילת הסלט לאכילת מאכל חלבי אחר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, א) לחץ חיתוך ( דוחקא דסכינא) דבר חריף גורם לנתינת טעם הבלוע בסכין בדבר החריף, לכן הבצל נחשב לבשרי ואסור לאכלו עם מאכל חלבי. ב) אם לא מורגש טעם הבשר בבצל יש על מי לסמוך שלא צריך לחכות 6 שעות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ברכת האילנות לאחר ניסן: לצערי לא בירכתי ברכת האילנות בחודש ניסן. האם יש איזושהי דרך שאוכל לברכה עכשיו?
תשובה: וברכת ד' נחלקו בכך הפוסקים. בני אשכנז יברכו גם באייר, אולם אצל הספרדים יברכו בלא שם ומלכות. אבל צריך שהעץ יהיה כעת בפריחה (יתכנו הדרים בצפון השרון). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חזרת הש"ץ במועדים: כידוע, בניגון "את עמו ישראל ב " בר"ח ובמועדים עלולים אשכנזים בטעות לענות אמן חטופה לפני שהחזן סיים את הברכה. לפי השו"ע אם אין תשעה עונים אמן כראוי קרוב שברכותיו וכו. האם אכן כך הדבר בר"ח ובמועדים כנ"ל וקרוב שברכותיו וכו? (וגם אם יש תשעה שמודעים לענין הניגון, הרי בפועל, מרוב ניגון הציבור אזי גם הם אינם שומעים את סיום ברכת החזן והאמן שלהם לא תיחשב.) האם אלו פתרונות נכונים: בחול: לכווין בתור ש"ץ שהתפילה נדבה. בשבת ומועדים (א"א נדבה): א. להימנע בתור ש"ץ מתפילה בלחש עם הציבור ולכווין שחזרת הש"ץ היא גם תפילתו האישית של החזן (האם לפ"ז כשר הדבר להתפלל בשעת הצורך תפילת עמידה אישית בקול רם?) ב. ש"ץ יתפלל בלחש, ולפני החזרה יכווין לעסוק בתורה ויאמר לעצמו בפה מלא טרם יתחיל: "זהו נוסח חזרת התפילה לשחרית ביו"ט ראשון של פסח לפי נוסח האשכנזים המתפללים בנוסח ספרד, אדנ-י שפתי תפתח וכו " ואז לכאורא אין ברכותיו לבט כי בסך הכל קיים מצוות לימוד תורה? ג. כמובן שחזן מוכשר יכול להתאים את הניגון הנ"ל באופן שתסתיים הברכה לפני אמן של הציבור, אך השאלה מעשית גם במצב שיש ציבור קטן ומנומנם למשל בוותיקין שבועות שאז לכאורא עלולים לא להיות עשרה עונים לכל אורך החזרה, וא"כ האם צריך פתרונות כנ"ל במקרה שכזה והאם הפתרונות הנ"ל נכונים לפי ההלכה? בכבוד רב יישר כח אשמח לקבל גם נימוקים אפילו בקצרה
תשובה: הפתרונות לא מקובלים. מעבר לכך יש כאן ערבוב מושגים - תשעה חייבים לענות אמן. ובנוסף יש הדרכה לציבור שלא תהיה אמן חטופה אך אין הברכות חזרת הש"ץ לבטלה. שבועות - תפילה קצרה מותר רק בשעת הדחק לפני שקיעה אך לא בדוגמא זו. ה' יצליח דרכך
שאלה: להכות על שולחן בשבת: האם מותר להכות בשבת על שולחן כקצב לשירה כל שהיא?
תשובה: קצב של שירה אסור, אך לדפוק על מנת לבקש שקט או להשכים בבוקר מותר. (שש"כ כח, לו)
שאלה: שוני בין נוסח התפילה לתהילים: בתפילת שחרית ב"הודו" שבתחילת התפילה יש בכל הפסוקים שיש במזמור קה בתהלים. למשל: בתהילים "מופתיו ומשפטי פיו", ובתפילה "מופתיו ומשפטי פיהו". בתהילים "זרע אברהם עבדו", בתפילה "זרע ישראל עבדו". בתהילים "זכר לעולם בריתו", בתפילה "זכרו לעולם בריתו" וכו. מהיכן נובע שוני זה?
תשובה: עיין בדברי הימים א פרק טז.
שאלה: להמנע מלעבור לפני המתפלל: א. האם צריך מחיצה של י טפחים גובה ו ד טפחים רוחב בין המתפלל לזה שעובר לפניו? ב. אם כן, כיצד ניתן לסיים תפילת עמידה ולפסוע לפני המתפלל בביהכ"נ ורק שטנדר או ספסל מפסיקים? ומה לעשות בכותל המערבי אם צריך להיכנס אל או לצאת מהמערה ויש מנין בכניסה? ג. אם נעמד להתפלל מאחורי מי שלא נזהר להמנע מלפסוע, האם עבר על לפני עור? ד. האם ניתן להתפלל מאחורי מי שלא נזהר כנ"ל ולכווין שלא מקפיד אם יעברו לפניו?
תשובה: א. מחיצה אינה מועילה אם המתפלל רואה את העובר. ב. ניתן להקל ולפסוע את הפסיעות אחורה לצדדים (באלכסון) כשיטה שרק פסיעות מול המתפלל בקו ישר אסורות ולא בצדדים שלפניו.  אליה רבא דלא כמג"א. לגבי הכותל אפשר לסמוך על המקילים שסוברים שהמתפללים במעברים אינם יכולים לאסור על הציבור את המעבר. ג. אם זה מקומו הקבוע מותר. הרי בכל מקרה כולם נעמדים ביחד לתפילת עמידה. אם מדובר במניין מזדמן אפשר לבחור מקום אחר. הפתרון הפשוט הוא ללמד את היהודי את ההלכה שאפשר לפסוע לצדדין כפי שמבואר באות ב. ד. בשעת הדחק אפשר. ועי' בפתרו באות ג.
שאלה: לחייב תרומה להשתלת איברים: בעקבות התפתחות הרפואה בכל הקשור להשתלת איברים, האם ניתן לחייב תרומת איברים מהסיבות הבאות. א. כופין על הצדקה. ב. זה נהנה וזה אינו חסר. (הדגש בשאלה על החיוב להבדיל משאלות של מותר )
תשובה: אם מדובר במת, על מי כופין? אם מדובר בחי, בודאי שיש כאן חסר.
שאלה: כניסה וישיבת ילדות  בנות בבית הכנסת: האם מותר להכניס בנות ילדות לבית הכנסת יצויין שאין מדובר על תינוקות אלא ילדות קטנות מגיל 3 בערך. כל זאת מאחר ובבית הכנסת שבו אני מתפלל לצערי ההורים מביאים ילדות בנות גם בגיל 7-10, שלא לדבר על צניעות בלבוש וגם שמושיבים אותן לידן בזמן התפילה. אבקש לדעת מה ההלכה לגבי הנושא הנ ל. ב
תשובה: אני מציע שייקבע תקנון לביהכנ"ס שיקבע את הגיל המקסימלי של ישיבת בנות בעזרת גברים. עכ"פ לא יאוחר מגיל 7, שאז הן כבר יכולות להתמצא בסידור לבד, ובתנאי שהן לבושות כהלכה.
שאלה: לברר עם המשודכת שתלטנית: איך אפשר לבדוק האם מי שאני הכרתי היא שתלטנית או לא?
תשובה: קשה לעמוד וצריך הרבה אמונה ואמון. אולם תנסה לשים לב עד כמה היא גמישה לבקשות שלך. תבדוק עד כמה היא מתעקשת על רצונותיה. תנסה גם שתספר לך סתם סיפורים מחייה. מעבר לכך תנסה לדבר עם חברות שלה.
שאלה: יום טוב שני של גלויות בארץ: מה הדין לתושב חו"ל לגבי יום שני של גלויות כשהוא בארץ?
תשובה: בן חו"ל שמתארח בארץ נוהג כל דיני יום טוב שני של גלויות גם בארץ. המנהג הוא שאם יש עשרה בני חו"ל מקיימים מנין כמנהגם. אם אין מנין יתפלל עם הציבור וישנה תוך כדי התפילה את תפילתו כמי מנהג חו"ל. בהצלחה ובציפיה לעלייה לארץ.
שאלה: קדיש באזכרה ללא מניין: האם ניתן לומר קדיש באזכרה ללא מניין ליד קבר הנפטר, כאשר בבית הקברות כולו נוכחים מעל עשרה גברים, גם בלי לאסוף אותם למקום אחד וגם בלי שיענו אמן במהלך הקדיש?
תשובה: קדיש יש לומר רק אם יש עשרה העומדים כאן ושומעים ועונים לקדיש. כל האנשים בבית הקברות לא מצטרפים אם לא שומעים את הקדיש.
שאלה: מגילת אסתר בגוויל: רציתי לשאול בבחינת מגילת אסתר הכתובה בגוויל והמקובלת בקרב אחינו בני תימן. האם יש הידור לכתוב מגילה דווקא בגוויל? הבנתי שיש קושי בכתיבה על הגוויל. והאם יוכל כבודו להאיר את עיני מדוע דווקא נהגו בגוויל? ועוד שראיתי מנהג שאת המזוזות כותבים על קלף לבן דווקא כדי לרמז שהתורה נכתבה באש שחורה על גבי אש לבנה. האם מנהג זה נוהג גם במגילת אסתר? שכן צבע הגוויל למשל הוא אדום?
תשובה: אין הידור לכתוב מגילה בגויל. המנהג אצל בני תימן לכתוב בגויל הוא בעיקר בספר תורה, מה שאין כן במגילה שאין הקפדה בגויל. המנהג לכתוב ספר תורה בגויל יסודו בפסק הרמב"ם והשולחן ערוך (סימן רע"א סעיף ג'), שלכתחילה צריך לכתוב בגויל וכתיבה על קלף היא רק דיעבד. הטעם המרכזי לכתיבת ספר תורה על גויל הוא מפני שהגויל חזק יותר מהקלף וממילא מתקיים יותר לאורך שנים. מזוזה אין כותבין על גויל (ובדיעבד כשירה). עור הגויל לכשעצמו אינו אדום אלא שעל ידי העיבוד שלו וצביעתו בצבע כעין הכרכום הוא נעשה אדום. המנהג שהזכרת לכתוב על קלף לבן אינו דווקא במזוזה אלא גם בספר תורה ומקור הדברים בדברי הגינת ורדים שסובר שאם צבע את היריעות, הספר תורה פסול, אך הברכי יוסף דחה דבריו (עיין פתחי תשובה סימן רע"א סעיף קטן י"א). הרב ישי ואדעי
שאלה: הלנת שכר לעצמאי: אני עצמאי בעל מונית ונותן שירות לחברה פלונית שרות הסעים ומסוכם ביננו הסדר ת שותף 60 יום. בשנה וחצי האחרונה בעל החברה מעקב את שכרי ובאחרונה זה הגיע לשותף 70 ואף מעל. האם יש שוני ביני לבין שכיר? והאם רשאי המעסיק להלין את שכרי? ב מראש
תשובה: : כתוב בשולחן ערוך בס' של"ט שגם בקבלן יש את הלאו של בל תלין. וכך לשונו: שו"ע חושן משפט - סימן שלט (ו) נתן טליתו לאומן לתקנה בקבלנות, וגמרה, כל זמן שהטלית ביד האומן אינו עובר. נתנו לו אפילו בחצי היום כיון ששקעה עליו חמה עובר משום בל תלין (ויקרא יט, יג), שקבלנות היא כשכירות לפורעו בזמנו: לכן פשוט שגם בנתינת עבודה שלא בדרך שכירות אלא לבקבלנות יש איסור בל תלין.
שאלה: נסיעה בשבת לצורך קריאה בכוננות: הנני עובד בבית חולים וחלק מעבודתי זה כוננות. לגבי הנסיעה לבית החולים בזמן קריאה בכוננות אני יודע שמותר, אך האם מותר לי לחזור חזרה הביתה לאחר ביצוע הפעולה בבית החולים?
תשובה: מכיוון שזה איסור דאורייתא יש להחמיר, ולכן ניתן לחזור רק ע"י מי שאינו יהודי. אפשר לתאם מראש שהגוי יבוא לאסוף את היהודי בשעה מסויימת וישלמו לו מראש או במוצ"ש. בשבת יהיה גם מותר לצלצל לגוי להגיד לו שהמשמרת נגמרה ושיבוא, מכיוון שזה איסור דרבנן והתירו איסורי דרבנן במקרה כזה. לגבי חשש שמא לא יבוא אם לא נתיר לו לחזור: יש תשובה של הרב אויערבאך ב"מנחת שלמה" שם הוא אומר שמה שנאמר בתלמוד שהתירו סופם משום תחילתם זה נאמר רק לגבי איסור דרבנן ולא לגבי איסור דאורייתא. הוא כותב שאנחנו לא חוששים שיהודי לא יציל נפש אם לא יאפשרו לו לחזור בחזרה.
שאלה: כיצד כיבוד רב: איך מכבדים רב?
תשובה: זה מתחיל בלהתייחס אל הרב בצורה ראויה ומכובדת. לקום כשהרב נכנס. לא להתפרץ לתוך דבריו ולשמוע אותם עד סופם. לדבר אל הרב בנימוס ובשפה נקיה. לא לחלוק על הרב, ולא לומר לו אם נראה שהוא טעה במשהו, "טעית". לאחר מכן יש גם את העניין לקבל את דבריו ולעשות כמו שהוא אמר גם אם אתה לא מבין לגמרי את דבריו.
שאלה: טבילה בכלים: ועתה ראיתי מפורש בבית יוסף סימן פח ד"ה והוי יודע. שכתב שספק אם מועיל טבילה בכלים המובא בגמרא - ספרו להקל דאה. מילתא דרבנן הוא. מה כבודו אומר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טבילת אדם בבריכה "
תשובה: נראה שהמגן אברהם וסיעתו, שהחמירו במחלוקת האמוראים על טבילת בעל קרי בתוך כלי, הבינו שדברי הבית יוסף שמספק יש להקל מוסבים רק על הסיפא של דבריו, ספק הגמרא בגיטין שהביא, ולא על מחלוקת האמוראים בברכות שהביא קודם לכן, ואותה הביא רק כדי להראות שלכל הדעות מים שאובין כשרים. וראיה מדבריו בהלכות נטילת ידים הנ"ל, שם כתב שאפילו הראב"ד הכשיר טבילת ידיים רק בשאובים שבקרקע, מכוח השוואתו לטבילת בעל קרי.
שאלה: האם מותר לייצר או להמציא נשק להשמדה המונית?: אני מאוד רוצה ללכת בצבא לרפא"ל ולכן חשבתי לבדוק שאלה שמאוד עניינה אותי- האם מותר להמציא או לייצר נשק להשמדה המונית למרות שייתכן וישתמשו בו לפגיעה בחפים מפשע או בצבא שלנו? חיפשתי תשובה ולא מצאתי. אשמח אם תעזור לי בתשובה מפורטת או עם מקורות. מראש.
תשובה: שירות בצבא   או ברפא"ל הוא מצווה. והמטרה בכל אלו היא הבטחת קיומו של עם ישראל בארצו. או שמירה על האינטרסים של מדינת ישראל בעולם. שאלה זו נחלקת לשניים. לגבי צה"ל, צה"ל משתמש בנשק בזהירות ובמידתיות ללא גבול, אף לעיתים בפגיעה בכוחותינו ולא צריך להיות מושפע מהתעמולה נגדנו בנושא זה אשר רחוקה מהמציאות. מבצעים רבים התבטלו בעבר על מנת לא לפגוע בבלתי מעורבים. לגבי מכירת נשק בעולם, עצם המכירה מחזקת את מדינת ישראל. גם אם יש מקומות אשר רמתם המוסרית בשימוש בנשק היא נמוכה בצורה ניכרת אנחנו בוחרים בטובים באופן יחסי. ה' יצליח דרכך
שאלה: הקדמת עלייה לקבר: היראצייט של דודתי יוצא השנה ביום שבת ב בסיוון. הקרובים שואלים, האם עדיף להקדים את העלייה לקבר ליום שישי (ר"ח סיוון) או לאחר ליום ראשון (פחות נוח ויכול להיות שיתאחר יותר).
תשובה: כשחל יום הזיכרון בשבת יש לומר את הקדיש בשבת. כמו, כן ראוי גם ללמוד לעילוי הנשמה בשבת. עליה לקבר ואזכרה (אם עושים) יש עדיפות לעשות ביום ראשון ואפשר גם ביום שישי, אם זה יותר נח. כמו כן, יש שנוהגים שלא לעלות לקבר בראש חודש. לכן, העדיפות היא לדחות ליום ראשון אולם אם אין לכם מנהג משפחתי שלא לעלות בראש חודש ותהיה בעיה לעלות לקבר ביום ראשון, תוכלו לעלות ביום שישי.
שאלה: זעתר לאחר הפסח: מה בנוגע לזעתר בהקשר הזה?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מוצרים שעבר עליהם הפסח"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה זעתר בפני עצמו הוא לא חמץ. גם הזעתר שנמכר כתבלין לא מעורב בו חמץ אלא שומשום. לכן אפשר להשתמש בהם אחר הפסח גם אם לא נכללו במכירת חמץ. הרב חגי בר גיורא
שאלה: נזירות בימינו: אשמח לדעת מהי דעת הרב לגבי נזירות- האם היא תופעה שלילית או חיובית? ניסיתי לחקור קצת בנושא והבנתי כי במקרא היחס חיובי לעומת ח ששם יש מחלוקת.?האם יש לכך תשובה חד משמעית? ובנוסף- מה עניין נזירות לימינו? האם זה אפשרי להיות נזיר גם ללא בית מקדש וקרבנות? האם לא היה בתקופתנו רב נזיר? איזה היתר היה לו אם כך?
תשובה: א. היחס הוא חיובי אם המטרה היא טובה כמו צניעות יתרה בארחות החיים וזהירות מחברה לא ראויה. אולם אם הטעם הוא משום עצבנות או רצון לעשות רושם על מישהו (אפילו על עצמנו) יש להתרחק מנזירות כזו. ב. אי אפשר בימינו להיות נזיר כיון שאין לנו מקדש. הנזירות היחידה האפשרית היא נזירות לכל החיים ואז היא אפשרית. אמנם היא קשה מאוד כי אין לדעת אם במשך החיים לא יצטרך לעבור עליה.
שאלה: מכירת מחשב או סלולרי ליהודי: לרב! קראתי באחת השאלות ששאלו את הרה ג דב ליאור לגבי מכירת טלויזיה ליהודי ובתשובה הוא אומר שזה אסור מכיוון שזה מסייע לדבר עבירה. יוצא לי למכור מידי פעם מחשב נייד או טלפון סלולרי משומשים. במכשירים אלו ניתן להתחבר לאינטרנט, וברור העניין שבאינטרנט יש צדדים חיוביים אך יש גם שליליים. ניתן אפילו להגיד שכמעט בכל דבר שתמכור לבן ישראל יכול להיות סיוע לדבר עבירה אך הכל תלוי באדם שעומד מאחורי המוצר. לצורך השואה תמכור סיר ליהודי שאינו שומר מצוות והוא עלול לבשל בו טריפות חס ו או תמכור ליהודי מכונית והוא עלול לנסוע בה בשבת וכולי וכולי. גם בטלוויזיה אפשר להשתמש נכון לצורך העניין לראות סרטונים של שעורי תורה או איזה סרטון של אירוע משפחתי משמח. גם הקדוש ברוך הוא נתן לנו את הטוב והרע ועלינו לבחור בטוב. לסיכום מה דעתך לגבי נקודות אלו והאם יש הבדל נקודתית בין טלוויזיה, מחשב או טלפון סלולרי? האם יש בעיה במכירת מוצרים אלו לבן ישראל? ב ו מראש על התשובה וישר כח על האתר!!!
תשובה: מכיוון שניתן לעשות עם המחשבים גם דברים טובים (כגון לצורך עבודה) ניתן לתלות בכך שהיהודי קונה בשביל שימוש מותר ולכן מותר למכור. אבל בטלויזיה, עיקרה היא לכל מיני שעשועים שלא תואמים את קדושת החיים היהודים ולכן אין למכור.
שאלה: קריאת תהילים (התיקון הכללי בין עלות השחר להנץ החמה: אני מתפלל בביתי ( ר הנ"ל: שחרית, נשמת כל חי, התיקון הכללי ופרשת מן כשהתפילין עלי). האם בין עלות השחר, לאחר אמירת ברכות השחר, לבין הנץ החמה ניתן לקרוא פרקי תהילים או ו התיקון הכללי עד לשעת הנץ בה ניתן להתחיל את תפילת שחרית? כיוון שאני ממתין את החמישים דקות אלו ואז מתארכת כל מעמד התפילה מאוד. תזכרו לברכה
תשובה: אפשר, אך מהודו לא מכניסים דברים שונים מהנוסח שקבעו חכמים.
שאלה: תחנון במנחה באירוסין: במידה ומקיימים תפילת מנחה לפני חגיגת אירוסין או באמצע האם אומרים תחנון או שלא? אשמח גם מקור
תשובה: חתן הפוטר מתחנון הוא חתן לאחר חתונתו. אירוסין אינם נחשבים כחתונה ואינם פוטרים מתחנון.
שאלה: שם האב אחרי הגיור: כבוד הרב נולדתי מאימא שאינה יהודייה ושמי אברהם. אבי בשם יעקב. על הכתובה הרב יכתוב בוודאות אברהם בן אברהם (אבינו) ואקבל את זה. אבל האם מותר לקרוא לי לתורה אברהם בן יעקב כי: א) מפריע לי שאקרא אברהם בן אברהם (אבי היה חי כשנולדתי ועוד חי) ב) אם יקראו לי אברהם בן אברהם, כולם יידעו שאני גר ואין לי חשק לפרסם את העניין.
תשובה: אין לקרוא לכתחילה אברהם בן יעקב מכיוון שאינו נחשב אביו מבחינה הלכתית. אם כבר הורגל וכולם יודעים זה משהו אחר. ניתן לקרוא בלי שם האבא בכלל.
שאלה: צואת יונים בבית הכנסת: רציתי לשאול את דעת הרב בנושא התפילה, יוצא שאני צריך להתפלל במקום שיש בו צואה של יונים יבשה מלפני זמן, האם זה מעכב את התפילה? מה לעשות אם זה נמצא בבית הכנסת בבסיס?
תשובה: צואה יונים יבשה אין בעיה.
שאלה: שומרי כשרות עם מודעות נמוכה: כאשר מתארחים אצל אנשים דתיים שומרי כשרות, שהמודעות וההקפדה שלהם בכשרות נמוכה משלי: 1. באיזה דברים עלולים להכשל, ונכון להתחמק ולא לאכול? (או להפריש תרו"מ וחלה ממה שמגישים) 2. אני משער שקשה לפרסם חוות דעת על כל נותני הכשרות בארץ. ולכן אני מעונין לדעת בהכללה גסה, מה מצב הכשרות של מוצרים קנויים שיש להם כשרות רבנות ואין להם מהדרין או בד"ץ? אשמח שתפרטו כמה שיותר, כגון: 3. האם יש הבדל בין מוצר סגור באריזה לבין חנות ירקות בשר עם תעודת כשרות בתוקף? 4. האם יש הבדל מבחינה סטטיסטית בין סוגי הבעיות השונות? 5. האם יש סברא שדברים שמצריכים רק תיקון חד-פעמי -(כגון:הפרשת תרו"מ,חלה,טבילת כלים,הדלקת אש ע"י יהודי,בדיקה שחומרי הגלם שנכנסו למפעל כשרים) מצב הכשרות בהם יותר טוב מתחומים כמו תולעים,שחיטה וניקור שמצריכים השגחה תמידית?? 6. האם יש סוגי מוצרים כגון:מאפים מוצרי חלב שימורים תבלינים ממתקים שהחששות בהם קטנים או גדולים יותר, בהכללה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, ברור שבדברים שהמארח בישל אפה קיימים יותר חששות שאולי הוא לא מקפיד בדברים שהאורח מקפיד, כגון: בניפוי ובבדיקה מחרקים, וכן יתכן שהוא מקל באפיה באותו תנור חלבי ובשרי. בדברים פתוחים החששות יותר גדולים כאשר נקנו במקומות שאין להם כשרות, כגון: בשוק, אולם גם כאשר נקנו ברשתות שיווק יש לבדוק האם ניתן כשרות לכל החנות כפי שנדרש או רק לחלקים מהחנות, כגון: קונדיטוריה, אטליז וירקות, שאז הרבנות המקומית לא קבלה אחריות על שאר הדברים. כיום הניקור וההכשרה אמורים להיעשות במקומות מרכזיים המפוקחים מבחינת הכשרות לכן כאשר ברור שהבשר נקנה במקום כשר לא צריך לחשוש להכשרה אלא אם כן מדובר בכבד או לב שלא הוכשר באטליז. אם קיים חשש להפרשת תרומות ומעשרות או חלה אפשר להפריש לפני האכילה, רשתות השיווק הגדולות מקבלות פירות וירקות ממרכזי שיווק שבהם מפרישים תרומות ומעשרות ומוודאים שאין חשש ערלה. דברי מאפים שנאפים בקונדיטוריות ומגיעים קפואים ממפעלים לא קיים חשש להפרשת חלה אלא יש לוודא שהם פרווה ולא נאפו בלי הפרדה ממאפים חלביים. בכל צורה יש לדאוג לא לפגוע במארח ולהיעשות את הדברים בנחת כי הלבנת פנים אסור מהתורה ולפעמים בטעות עוברים על כך בגלל חשש רחוק של איסור מרבנן. תמיד אפשר לומר כאשר יש ספק ולא יכולים לתקן כי שבעים ולא יכולים לאכול. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לכוון בקריאת שמע: לכבוד הרב! 1) מרן בש"ע כתב שצריך לבטא הדל"ת של אחד בין דל"ת לזיי"ן כדי שיוכל להאריך בה, האם יש מקום להקל בדין הזה כיון שזה לא מתאפשר וזה קשה? 2) האם יש אפשרות ללמוד כיצד לבטא אותה באיזה אתר או ספר? 3) לאדם שקצת קשה לו לכוון תוך כדי שהוא מאריך באמירת הדל"ת את הכוונות שצריך לכוון באחד, האם ניתן לכוון אותן לאחר אמירת אחד? וכן האם בשאר התיבות בקריאת שמע ניתן לכוון את הכוונות לאחר אמירת התיבות? אם יוכל כבוד הרב להוסיף מקור לדבריו כדי שאוכל לחזור על הדינים שם ב"נ ו
תשובה: 1. אפשר להשתדל ובינתיים לכוון כרגיל. 2. הרב מאזוז מכסא רחמים הוציא קלטות המדגימות את המבטא הנכון. 3. כיון שח לימדו כי הזמן שאחרי הדיבור תוך כדי דיבור נחשב כדיבור- אפשר להתחיל את הכוונה בזמן אמירת המילים ולהמשיך מיד.
שאלה: מקום עבודה לבחורה: בהמשך לעניין מציאת עבודה בצניעות. מאחר ותקופה ארוכה לא מצאתי מקום מספיק צנוע, החלטתי להגיש בקשה לאבטחת הכנסה. זו הכנסה למחייה בסיסית ביטוח לאומי. אני מרגישה לא הכי טוב עם זה. כמו ניצרכת לבריות, וגם איני יודעת אם לקבל מהמדינה כסף לאור כל מה שקורה זה צעד נכון לעשות. מה הרב חושב"? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מקום עבודה"
תשובה: צעד נכון ביותר. בקשת העזרה היא זמנית וב"ה תחזרי לעבוד ולא תצטרכי לבריות. למה לא לקחת כסף מהמדינה? אם המדינה עושה חסדים דרך הביטוח הלאומי צריך להודות, המדינה היא של כולנו וכולנו שותפים בה. וגם בסיוע להחזקת הישיבות ועולם התורה תרומתה של המדינה היא גדולה!! מאידך זהו תפקידה כאשר יש רווחה צריך בראשונה לחזק את הצד הרוחני היהודי בעם ישראל.
שאלה: תמונת פספורט בשבת: האם תמונת פספורט בשבת היא מוקצה? הסברה לומר שכן, משום שהיא משמשת בעיקר בשעת ראיון עבודה או הנפקת תעודת זהות, וראיון עבודה או הנפקת תעודת זהות אסורים בשבת.
תשובה: אין הבדל בין תמונה פספורט לשאר תמונות. תמונה משמשת להרבה דברים גם להצעות שידוכים שהם מצווה בשבת (ולא רק בשבת)
שאלה: יציאה מהירה מבית הכנסת: כמו הרבה אנשים, לאחר תפילת שחרית אני ממהר מאוד להספיק לתפוס אוטובוס בדרך לעבודה. שמעתי שבעיה לרוץ ביציאה מבית הכנסת, כיצד לנהוג? ו
תשובה: כשיוצא ייצא בתחילה בנחת כמה צעדים, ואחרי זה יתחיל לרוץ.
שאלה: דיבור בחזרת הש"ץ וכיפה שנשכחה ברכבי: הרב. 1) המון פעמים קורה שאנשים ניגשים אלי בחזרת הש ץ ומתחילים לדבר איתי או לשאול שאלות. לרוב זה נושאים חשובים, אך פעמים שזה רק פיטפוטים. שמתי לב שאם אני מנסה בתנועות ידיים לרמוז להם שאדבר איתם אחר התפילה, לא תמיד מבינים מיד ודיבורם נמשך. ידוע לי שדיבור שנצרך מותר לאומרו. האם מותר לי פשוט לומר להם שנדבר אחר התפילה, וזה יהיה הכי יעיל לשנינו או שעדיין זה בעייתי? 2) קניתי פרי מסופר בירושלים. לאחר שיצאתי התעוררה לי שאלה, האם מותר לי לאוכלו ולסמוך על זה שרוב הסופרים מפרישים תו מ למרות שלא ראיתי שיש תעודת כשרות? 3) לפני כחודש וחצי העלתי בחור טרמפ והוא שכח ברכבי כיפה סרוגה, פשוטה אך עם דוגמה. פירסמתי בעלון מפורסם אך לא נענתי בינתיים. האם עלי להמשיך ולנסות לאתרו ע י פירסום נוסף, למרות שאני מעריך שהסיכוי שאני אאתרו די נמוך, או שהדין אחרת. כמו כ, האם ניתן זכות בכיפה במידה שלא אאתרו? על התשובות.אשמח כמה שיותר לפירוט,ע מ שאבין יותר טוב.
תשובה: 1. כן. 2.לא צריך להפריש תרומות ומעשרות מספק. 3. מותר.
שאלה: להזמין את השדכנית למסעדה: האם ישנה חובה לתת מתנה לשדכנית? האם הזמנה לארוחה במסעדה מהווה מתנה לשדכנית?
תשובה: בוודאי שצריך לשלם לשדכנית. אפשר לשאול אותה כמה היא רוצה או לברר אצל שדכנים כמה נהוג לשלם. שמעתי שמדובר בסביבות 1000, אך זו שמועה בלבד.
שאלה: יום המיוחס - ב  בסיון: שבוע טוב ומבורך, רציתי לשאול האם יש מנהגים ו או סגולות ליום זה? ישר כח
תשובה: ראוי ביום זה להעריך את כל ערך הטובה שיש בשמירת התורה ולכוין שאני מחדש אומר יחד עם כל ישראל כל אשר דיבר ד' נעשה ונשמע.