LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מריחת משחה ומסיכת פנים בשבת.: יש לי כתמי פנים בעור הפנים, ולכן אני מטפל בהם בצורה יומיומית כי אני רוצה שהם ייעלמו לפני החזרה לבית הספר בשבוע הבא. אני מורח משחות כל יום ומקפיד לשים מסיכות פנים. השאלה שלי האם מותר לי למרוח את המשחות בשבת? אחת מהמשחות היא ג ל אלוורה, אז האם יש היתר למרוח אותה בשבת? אולי מכיוון שהיא טבעית מותר לי למרוח בשבת? ולגבי המסיכת פנים, אני מניח כל יום על אזור הכתמים רצועות מלפפון, כך המליצו לי. האם מותר לי להניח על העור מלפפון בשבת?
תשובה: משחה הנספגת בעור הפנים לצורך מותרת לדעת הילקוט יוסף שכז,א. ואם לא נספג אלא המשחה אסור לכול הדעות. מסיכת פנים אסורה מפני שניכר שנעשה לרפואה
שאלה: שמירת נגיעה בין אחים כשיש ילד מאומץ: בעז"ה אנחנו רוצים לאמץ ילד בגיל 2-4, יש לנו ילד בן 3 ובעז"ה עוד הרבה יוולדו לנו. השאלה שלי היא, אם בין האחים יש לשמור נגיעה. כלומר, אם שנה הבאה נקבל ילדה בת 3, היא תגדל כמו אחות לבן שלנו, האם הם צריכים לשמור נגיעה עוד כמה שנים? וכן הפוך, כשאלד בת ואז כמה חודשים אח"כ נקבל ילד בן בגילאים הנ"ל.
תשובה: עד גיל תשע של הילד לא להחמיר בזה, ואחרי גיל תשע לשמור על מרחק פיזי ביניהם.
שאלה: השתתפות בשבת של הסתדרות המורים: ב"ה הסתדרות המורים מארגנת שבתות למורים ויש שבתות המיועדות לציבור דתי ומתקיימות במלונות גלאט ועם הרצאות תורניות. היו שני דברים שרציתי לדעת אם הם בעייתיים ויוצרים בעיה להשתתף בשבתות אלה למרות שמאד הייתי רוצה להשתתף בהם. ישנה דיילת האחראית על השבת. היא אינה דתיה והיא מסתובבת עם פלאפון בכיס וכו. בפנינו היא אינה מחללת שבת אך היא כן בודקת שהמשתתפים נוכחים בהרצאות וכד ואינני יודעת אם מסמנת לעצמה מי נמצא ומי לא שלא בפנינו. כמו כן, בשבת אחה"צ ישנו סיור רגלי. אין בסיור חילול שבת-שימוש במיקרופון וכו אך יתכן שהמדריך חילל שבת כדי להגיע למלון (אינני יודעת אם מגיע ברגל או ברכב). השאלה אם אני צריכה לחשוש ממה שעובדים אלו עשו כביכול בשבילינו או מספיק שהם לא מחללים שבת בפנינו. אני לא חושבת שיש לי דרך לברר זאת מראש מול הסתדרות המורים ויתכן וגם לא יבינו בכלל מה הבעיה שלי. אשמח להכוונת הרב, ב מראש
תשובה: יש לפנות להסתדרות המורים שידאגו לכך שלא ייעשה שום חילול שבת בשבתות כאלו מן הראי לפנות גם להסתדרות המורים הדתיים שיעמדו על המשמר
שאלה: הדלקת נרות שבת על ידי שליח: לרב בערב שבת כחצי שעה לפני השקיעה אמרתי בפה - צריך להכניס שבת. בלב חשבתי לכה דודי לקראת כלה שזה מה שאני בד"כ אומרת אחרי הדלקת נרות כדי לקבל את השבת. הסתפקתי אם כבר נחשב לי שקיבלתי את השבת,ומכיוון שבעלי היה עסוק באותם רגעים ביקשתי מבני שהוא בן 16 להדליק את הנרות,לברך ולהוציא אותי ידי חובה. האם נהגתי נכון? האם צריך לתקן את המעשה?
תשובה: לעניות דעתי אם אמרת צריך ולא אמרת אני מקבלת את השבת- לא חלה עליך קדושת השבת והיית יכולה להדליק נרות בעצמך. ובכל אופן כדאי להבא לקבוע שעד שלא תדליקי נרות לא תקבלי שבת.
שאלה: המשך לשאלה על השבת אבידה- סידור באוטו שנרכש: (להזכירך- קנינו אוטו ובתוכו היה סידור, האוטו נרכש לפני כשנה ולא ידוע אם הושאר שם בטעות- אתה אמרת כי יש לשאול את הבעלים אם הם מסכימים להשאיר את הסידור אצל הבעלים החדשים) במידה שלא אצליח למצוא את מי שרכשנו ממנה את האוטו, מה לעשות? ב מראש! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אפשר להשתמש בסידור או לתרום אותו לבית כנסת. כי אדם שמח שיעשו שימוש בסידור. רק שיש לרשום לשם זכרון שמצאתם סידור שאולי בעתיד הבעלים יזכר שאבד ויש חשש שהסידור הגיע אליכם לפני יאוש בעלים וקיימת מצות השבת אבידה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: זמירות ערב שבת: אם אני באתי מאוחר לבית כנסת ביום שישי בכניסת שבת ובאתי וכל הציבור כבר סיימו את כל הזמירות והמזמורים ועכשיו הם מתחילים ערבית, על איזה מזמורים אני צריך לחזור? אם צריך לחזור, וגם בטח צריך לחזור את "לכה דודי" כדי לקבל תוספת נפש, לא?
תשובה: הדבר החשוב ביותר הוא לקבל את השבת לפני השקיעה וטוב לקבלה עד עשר דקות לפני השקיעה. יש לקבל את השבת באמירת "אני מקבל על עצמי את קדושת השבת". אם אומרים עם הציבור קבלת שבת לפני השקיעה זה נחשב כקבלת שבת. אם כבר שקעה השמש אפשר להשלים את המזמורים אבל העיקר לקבל שבת לפני כן.
שאלה: האכלת ביכורים לבהמת כהן: כבוד הרב דברים פרק כו ד ולקח הכהן הטנא מידך והניחו לפני מזבח ה אלקיך: תורה תמימה ולקח הכהן הטנא - נטמאו הבכורים - הסלים נתנים לכהנים, דכתיב ולקח הכהן הטנא ירושלמי בכורים פ"א ה"ז : אני מבין שלדוגמא אם מישהו הגיע לבית המקדש עם סל מלא ענבים והענבים נטמאו בכל מקרה הכהן מקבל את הסל הריק למה שהכהן לא יתן את הביכורים לבהמתו? ב משה בן רחל (ברכני ברפואה בבקשה).
תשובה: לשואל ביכורים שנטמאו דינם כקדשי מקדש ואסורים בהנאה (ראה רמב"ם הלכות ביכורים ב, יט). נאמנה
שאלה: כמה שאלות: לכבוד הרב, ברוך השם,זכיתי לומר בכל בוקר את תיקון מ"ח מתיקוני הזוהר,ולומר לפני תפילת שחרית ומנחה את הקטע מהזוהר הידוע בשם פתיחת אליהו. רציתי לשאול את כבוד הרב כמה שאלות לגבי תוכן הדברים, ואם אלו דברים עמוקים שיכול להיות שלא אבין אותם אני מבקש מהרב שלא יענה אלא יכתוב אלו דברים עמוקים. נגיע בעזרת השם לשאלות: מה הכוונה: 1) אנת חכים ולאו בחכמה ידיע וכו? 2)"ובגין דאנת מלגאו, כל מאן דאפריש חד מן חבריה מאלין עשר, אתחשיב ליה כאלו אפריש בך"? 3)"לית לך אתר ידיעא אלא לאשתמודעא תוקפך וחילך לבני נשא, ולאחזאה לון איך אתנהיג עלמא בדינא וברחמי"? 4)"אבל לאו דאית לך צדק ידיעא דאיהו דין, ולאו משפט ידיעא דאיהו רחמי, ולאו מכל אלין מדות כלל"? 5)"מאי נמלא טל, אלא אמר קודשא בריך הוא" וכו עד הסוף? בעניין תיקון מ"ח: 6)"ברית עולם דא צדיק" וכו? 7)"ארבעים מלאכות חסר חד אינון לקבל ארבעים מלקיות חסר חד בשבת" - לא הבנתי איך הזוהר מקשר בין המכות שקיבלו אדם וחוה וכו לבין 39 מכות בית דין לבין כך שאין לוקים בשבת? בנוסף,אני רוצה לשאול כמה שאלות בקשר לרה"ג ראש חכמי ג רבה רבי (כלפון) משה הכהן זצוק"ל (אני מקווה שהרב מכיר אותו): 8)איך יתכן שיש היום אנשים שכביכול מראים שהם תלמידי הרב ואומרים תחנון אף ביום העצמאות עצמו, בעוד שהרב הורה שלא לומר במשך שלושה ימים(ד -ו אייר)?! 9)מה הייתה דעת הרב בעניין אמירת הלל ביום העצמאות? האם צריך לומר עם ברכה? ובעניין אמירת הלל בלילה? 10) בנוסף, האם פסיקותיו היו קרובות לפסיקות הרב מרדכי אליהו זצוק"ל? וסליחה על האריכות.
תשובה: צדקת שכל דברי הזוהר הם עמוקים מאוד וצריך שנים רבות של לימוד כדי להבינם. ואני לא זכיתי לזה לכן לא אוכל לענות. 8. ישנם תלמידים רבים לצערנו שבדברים מסויימים מושפעים מהאוירה של אחרים ולא הולכים אחרי רבם. 9. אינני יודע מה היתה דעתו בענין ברכה ובכל אופן נראה שלרוב הדעות לא אומרים הלל בלילה. 10. כיון שהיה צדיק גדול וישר דרך יש להניח שפסקיו מתאימים לפסקי הרב אליהו זצ"ל שהיה גם הוא כזה.
שאלה: זמזום ליד גברים:, ידוע הדבר כי "קול באישה ערווה" אסורה שירת בנות בפני גברים. אך רציתי לדעת עם במקרה של זמזום כלומר לא לומר מילים ממש או לשיר אלא רק לזמזם את השיר ליד גבר, האם גם זה אסור?
תשובה: אם זה לא קול נעים לא נראה שצריכים להחמיר, כי בזמזום קשה לזהות אם זה איש או אשה, והקול לא בא לכלל ביטוי כל כך כי מיתרי הקול לא מופעלים בצורה טבעית. ולכן לא נראה שצריך להחמיר.
שאלה: הצטרפות שיעורים לחלה: אפיתי קילו חלות ביום שישי ושמתי במקפיא. שבוע אח"כ הכנתי שוב קילו ושמתי במקפיא. השאלה היא האם זה מצטרף לחייב את כל הכמות בחלה? ע"פ המובא ברמב"ם "עשה עיסה פחותה מכשיעור, ואפה ונתן הפת לסל, וחזר ואפה פת אחרת ונתן לסל--אם נתקבץ בסל שיעור חלה, הסל מצרפן לחלה ומפריש החלה מן הפת--שנאמר "והיה, באכלכם מלחם הארץ" (במדבר טו,יט), מלמד שהוא מפריש מן האפוי. ואין התנור מצרפן לחלה."
תשובה: וברכת ד' אם רוצים לצרף יש להניח יחד את שתי העיסות (מקרר דינו כתנור מכיוון ששניהם אינם מטלטלים) בכלי גדול שיש לו דפנות ולכסות במגבת, ואז העיסות מצטרפות, אם אין שינוי בטעם העיסות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: שתילת עציץ בשמיטה: מה הדין בהלכות שביעית לגבי אדם שאינו חקלאי אך רוצה לשתול בביתו או בגינתו עציץ או שתיל, לפני השמיטה ובתוך השמיטה?
תשובה: שביעית מתחילה מראש השנה ועד ראש השנה, זה דברים שקשורים בעבודת האדמה. שביעית בזמן הזה דרבנן אך יש דעה שזה דאורייתא. צריכים לדעת שיש ארבעה מלאכות שאסורות מדאורייתא- זריעה, זמירה, בצירה וקצירה. הרמב"ם פוסק לגבי תוספת שביעית, שחלה חודש לפני ר"ה, שאם אדם רוצה לשתול נטיעה חשופה (ללא גוש אדמה איתה ביחד) או גרעין בתוך האדמה, הוא צריך לעשות זאת ארבעים וארבעה ימים לפני ר"ה, למה דווקא ארבעים וארבע יום? בעצי פרי ח קבעו שאין לך עץ שלא נקלט אם עוברים ארבעים וארבע יום. גם לעניין ערלה, אם מגיע ראש השנה זה נחשב שעברה שנה אחת, שפרק הזמן שנאמר שהיה שתול שנה אחת הוא ארבעים וארבעה ימים. לכן אסור לשתול עצי פרי חשופים מט"ו באב שלפני שביעית. אבל אם לאדם יש עציץ גוש, עם האדמה, מה שהעציץ הזה גדל במשתלה שנתיים עלה לו כבר למנין שנות ערלה, וממשיכים בספירתו. עציץ כזה יהיה מותר לשתול אפילו עד ערב ראש השנה. אם אדם שותל עצי סרק, מכיוון שלא שייך שם העניין של שנות ערלה- יהיה מותר לשתול עד ערב ראש השנה. והוא הדין אם אדם רוצה לשתול פרחים או כל מיני ירקות או דשא אצלו בגינה- מותר עד ערב ראש השנה. לגבי עציץ בתוך הבית- זה מצע מנותק וגם זה תחת התקרה, ולכן אפילו אם העציץ נקוב, בתוך הבית הוא לא נקרא נקוב מכיוון שאין לו יכולת יניקה, ולכן הדין יהיה שאין לו תורת שביעית כלל ומותר בו הכל. כך הדין גם לחממות שיש בהם מצע מנותק, אין בהם תורת שביעית כלל. התורה לא אסרה שביעית בתוך בית, אלא רק תחת כיפת השמים.
שאלה: הגעלת סיר : אני צריך להגעיל סיר האם הרתחה שלו במים עם סבון עד הסוף מספיקה?
תשובה: ראשית צריך לדעת שלכתחילה יש להגעיל כלי בתוך כלי אחר גדול ממנו ורק אם אין אפשרות אחרת ניתן להסתפק בדרך זו שהצעת של הרתחה עד שהמים יעלו על שפתם. בכל מקרה של צורך בהכשרת כלים יש להמתין 24 שעות מאז בליעת האיסור עד שמגעילים את הכלי וממילא טעמו פגום ואין צורך בסבון. (בעיה שיכולה להיות עם סבון היא שהקצף שנוצר ע"י הרתיחה יעלה על שפת הכלי ולא המים עצמם וממילא לא תהיה הכשרה). כאמור אם אין אפשרות להגעיל בתוך כלי אחר, אתה צריך להרתיח אבן או מתכת סתמית (לא כלי אחר) וכאשר המים בסיר אותו מכשירים רותחים(מבעבעים) תכניס את האבן מתכת ע"י מלקחיים לתוך הסיר כך שהמים יעלו עד גובה השפה. הרב אלישיב קפקה
שאלה: לברך יחף ברכת מעין השלוש: לרבנים היקרים שמעתי בעבר שמותר לברך ברכת מעין השלוש יחף, מבקש לבסס את השמועה להלכה למעשה.
תשובה: את כל הברכות אפשר לברך כאשר האדם יחף, אפילו אם אדם לבוש רק בגד ים הוא יכול לברך כל דבר. רק בתפילת שמונה עשרה צריך להתלבש כראוי.
שאלה: כוונות בתפילה - המשך: קודם כל הרב על התשובות באמת תשובות יפות בקשר לשאלה השניה, את הכוונות האלה בבן איש חי צריך לכוון בכל קריאת שמע או רק בקריאת שמע שעל המיטה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כוונות בתפילה"
תשובה: ק"ש שעל המיטה נועדה להגן מפני המזיקים ולכן פחות חשוב לכוון שם מאשר בק"ש של התפילה ששם עיקר הכוונה.
שאלה: ראש חודש ותפילה: 1. האם במוצאי ראש חודש צריך לומר תחנון בקריאת שמע שעל המיטה? 2. האם מותר לשנות את הפסוק של שם האדם אחרי "יהיו לרצון"? 3. כתוב בחלק מהסידורים בברכת שמע קולנו יש שם סוג של וידוי שמתחיל במילה "מודים" האם צריך להגיד אותו במנחה שלפני שבת כי זה לא תחנון רגיל שלא עושים זה רק בחלק מהסידורים אז אולי זה שונה?
תשובה: 1.כן 2.אחרי הראשון מותר. 3.תתפלל מסידור אחד רגיל,עדיף רינת ישראל. לא צריך לומר בכול השבוע.
שאלה: כוונה של מסירות נפש: 1. האם בקריאת שמע בפסוק הראשון (שמע ישראל) שצריך למסור את הנפש ב-4 מיתות בית דין במילה "אלוקינו" אז מותר נגיד לחשוב על דברים אחרים בלמסור את הנפש במקום 4 מיתות כמו נגיד לקפוץ מהחלון או משהו כזה? או רק ב-4 מיתות בית דין? 2. אם אני מוסר את הנפש שלי ב-4 מיתות בית דין אז למה כשיש אזעקה ונגיד אני באמצע ללמוד תורה למה אני צריך ללכת למרחב מוגן הרי אני מוסר את הנפש שלי על קידוש ה ופתאום אני בורח?, זה לא עדות שקר? 3. כמה שמות קודש יש כמו סופי תבות "ולך נאה להודות" או ראשי תיבות "למען יחלצון ידידיך"?, וגם איפה הם בתפילה? וגם נגד מה כל אחד?
תשובה: 1. בעיקר בארבע מיתות בי"ד אך אפשר לחשוב גם על נכונות לכל דבר בשביל אהבת ד'. 2. רק אם הסכנה היא בשביל אהבת ד' אז חייבים למסירות, אבל אחרת מצות התורה לשמור על החיים. 3. בשביל להבין בכוונת השמות יש ללמוד הרבה בחכמת הנסתר ואז אפשר לדעת. בינתיים די במה שנכתב בסידור.
שאלה: יעלה ויבוא וכוונה בראש חודש: 1. יש בחלק מהסידורים בתפילת מוסף של שחרית ראש חודש יש "המקדש ישראל והזמנים" כתוב שם שצריך לכוון את אחד מצירופי ה המתאים לכל חודש, איך מכוונים בזה? 2. וגם כתוב שם (בתפילת מוסף ראש חודש) שר אמרו מפני מה ישראל מתפללים ולא נענים מפני שלא יודעים לכוון בשם, ותמוה, מי לא יודע את השם הנכתב והנקרא, אלא הוא לא יודע את הצירוף השייך לכל חודש שנאמר "אשגבהו כי ידע שמי יקראהו ואהנהו עמו אנכי בצרה", איך כולם (שלא מכוונים בזה) מסבירים את הפסוק הזה? 3. אם אני שכחתי יעלה ויבוא בברכת המזון, מה אני צריך לעשות? 4. אם שכחתי יעלה ויבוא בברכת המזון ונזכרתי מתישהו, מתי אני צריך לחזור ומתי לא?
תשובה: 1. כשמזכירים את שם ד' מסתכלים על השם של אותו חודש. 2. לדעת את ד' הכוונה הפשוטה היא להיות קרוב לד' כמו וידע אדם את חוה אשתו. ובזכות הקרבה לד' הוא יזכה לישועה. 3. אם נזכר מיד אחרי בונה ירושלים לפני שהתחיל הבאה מברך ברכה מיוחדת שכתובה בברכון. ואם נזכר אח"כ מחכה להרחמן ושם יאמר הרחמן יחדש עלינו את החודש הזה לטובה ולברכה.
שאלה: ניקוי נבטי אלפלפא וחילבה אורגניים מחרקים: מדובר בנבטים הגדלים בבתי רשת כיצד מנקים נבטי אלפלפא אורגניים מחרקים? ומה הדין לגבי נבטי חילבה אורגניים?
תשובה: וברכת ד' בנבטים הצומח מהנבט בד"כ אין בו חרקים, אם יש נגיעות זה בנבט עצמו (לעיתים רחוקות) על כל הסרת הגרעינים עצמם מאפשר לאכול ללא כל בדיקה. כמו כן בחילבה כמעט ואין נגיעות. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הפסקת תפילת שחרית לצורך כניסה לבית הכיסא: כבוד הרב, האם אתה יכול בבקשה לפרט קצת יותר את תשובתך על השאלה הראשונה ששאלתי בקשר להתפנות בבית הכיסא בזמן תפילת שחרית? אם עליי להתפנות בבית הכיסא, למשל, מיד לאחר תפילת שמונה עשרה, מיד בצאתי עליי להתעטף בציצית בלי ברכה ולהניח תפילין שוב עם אותה הברכה שבירכתי בתחילת התפילה ("וצונו להניח תפלין")? אם הפסקתי את תפילתי מיד לפני עלינו לשבח והלכתי להתפנות בבית הכיסא, לאחר צאתי אין צורך שאתעטף בטלית אך עליי להניח שוב תפילין? על תשובתך. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלות בנוגע לשחרית ועוד"
תשובה: א. כאשר אדם הלך להתפנות בבית הכיסא לאחר תפילת שמונה עשרה, בצאתו עליו להתעטף בטלית בלי ברכה ולהניח תפילין שוב עם ברכה. לספרדים ברכת להניח ולאשכנזים ברכת להניח וברכת על מצות כפי שבירך בתחילת התפילה. ב. כאשר אדם הלך להתפנות בבית הכיסא לפני עלינו לשבח, בצאתו אין צורך שיתעטף בטלית כפי שכתב בילקוט יוסף (הלכות ציצית ותפילין סי' ח' אות נ"ב) אך תפילין יניח שוב כנ"ל. יום טוב
שאלה: שעת אמירת הסליחות: כבוד הרב, אני מעוניין לשאול מספר שאלות: 1. מהן השעות שבהן אפשר להגיד סליחות? 2. האם בן עדות אשכנז יכול להשתתף בסליחות של ספרדים מ-ב באלול למרות שזמן הסליחות שהוא נוהג על פיו עדיין לא החל? על תשובתך.
תשובה: 1. שעת הרצון לאמירת סליחות הוא זמן אשמורת הבוקר( מתחילת אשמורה השלישית שבלילה, והוא משלש שעות זמניות שקודם עלות השחר), כפי שכתב השו"ע (סי' תקפ"א סע' א'). מכל מקום ניתן לומר בשעה שקמים לפני תפילת שחרית וכפי שכתב ערוך השולחן (סי' תקפ"א סע' ד') "ובהרבה מקומות אומרים סליחות כשכבר היום גדול". אם לא אמרו סליחות עד אז, בדיעבד, יש לאומרם עד חצות היום. ניתן גם לומר סליחות מיד לאחר חצות הלילה (שו"ת אגרות משה (או"ח ח"ב סי' קה) שע"פ הזוהר הוא עת רצון. אך אין לומר סליחות קודם חצות הלילה, ובשעת הדחק גדול, הסומך לאומרם שעה או שתיים קודם חצות הלילה, יש לו על מי לסמוך, ואף לומר אז י"ג מידות של רחמים (ע"פ שו"ת אגרות משה (או"ח ח"ב סי' קה) שכתב להתיר בשעת דחק גדול, אך בשו"ת יחוה דעת (ח"א סי' מו) הביא דבריו וחלק עליהם בתוקף מדברי הפוסקים) 2. בן עדות אשכנז יכול להשתתף בסליחות של ספרדים החל מתחילת חודש אלול.
שאלה: אני לא מעריכה את עצמי.: קורה לי הרבה פעמים שיש דברים טובים שאני צריכה לעשות אבל אני לא עושה אותם כי אני לא מאמינה בעצמי מספיק אני מתביישת מהתגובות של הסביבה חוששת להיכשל חוששת שיצחקו עליי אני צריכה להאמין בעצמי חייבת! אבל אני לא מאמינה.הרב אני רוצה להאמין בעצמי אבל בנוסף לכך לא ליפול לגאווה איך עושים את זה?? אני מרגישה שאני מפסידה המון דברים רק בגלל שאני לא בוטחת בעצמי.אז אוקיי אני אוהבת את ה ורוצה להתקרב עליו כל יום.אבל זה לא אומר שאני מיוחדת.הרב איך אפשר להעריך את עצמי??
תשובה: ב"ה לך. קראתי את מכתבך וכל כך הבנתי אותך. זכית להיות חלק מבנות ישראל הכשרות שהקושי שלהן הוא עודף ענווה, וריחוק גדול מגאווה. ניכר שהדבר חשוב לך וממילא ההתמודדות שלך טובה. יחד עם זאת חשוב לדעת שאם בונים את הדימוי העצמי נכון אין כל סיבה שהוא יוביל לגאווה, אלא הוא מגיע באמת למקום שצריך אותו בלבד. אז איך בונים דימוי עצמי טוב? נראה לי שהדבר הראשוני הוא לימוד הנושא. כשאדם מברר לעצמו את היסודות לדימוי העצמי הזה הוא יכול להתקדם. לכן אני מאוד ממליץ לך להשקיע וללמוד את העניין באופן מסודר ורציני וכך לבנות לך בניין רוחני חזק וברור, ודבר זה יתרום לך גם בנושאים אלו. אנו מתחילים את היום שלנו בתפילה מאוד ידועה, אך לא תמיד אנו שמים לב למה שאנו אומרים. אנו אומרים בתפילה מודה אני, ובה אנו אומרים "שהחזרת בי נשמתי". אנו אמרים לה' שהחזיר לנו לא רק נשמה אלא את הנשמה המיוחדת שלנו. לכל אחד יש נשמה מיוחדת שלו, נשמה שהיא היסוד שלו, והיא המובילה את האדם לחיים של יצירה ולחיים של משמעות. הנשמה שה' נתן בי היא מיוחדת לי, היא זו שמגלה לנו שיש בכל אחד מאיתנו משהו מיוחד, משהו מאפיין ומשהו עם משמעות שרק אנו יכולים לחיות אותה ולממש אותה. רבים מהמפרשים על התפילה הזו וגם על התפילה השניה אלקי נשמה הרחיבו בנושאים האלו, וחשוב ללמוד אותם בהרחבה. דבר נוסף שאני מאוד ממליץ זה לחפש את התכונות הטובות שבך ובכל אחת מהן לחשוב כיצד על ידה את יכולה להתקרב לה'. חיפוש התכונות והיכולות הטובות תורם הרבה מאוד לדימוי העצמי, ויחד עם זאת השלב השני מאוד עוזר לאדם לזכור מי זה שנתן לו את הדברים האלו ומה הנותן של הדברים האלו מצפה ממנו. כשאדם מתרגל שכח הוא כלי להגיע ליעד המצופה על ידי ה' אליו, כל החיים שלו נהיים מתאימים אל היעוד הזה וכל הדרך מובילה את היעד. היי חזקה והמשיכי לצעוד וה' יהיה בעזרך. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: ערך התפילה בציבור: בקשר לתשובה השלישית, אבל גם אם אני התפלל בציבור אני לא יצליח להשיג אותם ובסוף אני יתפלל יחיד גם אם אני בציבור, מה הדין, מותר? (למרות שעדיין אני מכוון בקדושות ובקדישים אבל השאר לא) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלות כלליות"
תשובה: תתחיל פסוקי דזימרה לפני כולם כדי להתפלל עמידה עם הציבור
שאלה: שאלת המשך לגבי העברת שתילים מעציץ לקרקע לפני השמיטה : בהמשך לתשובה של כב הרב דב ליאור, אבקש לשאול : אם המדובר בשתילים של עץ פרי שזרעתי ( את הגלעין ) בעציץ נקוב אדנית נקובה הנמצאים על גבי משטח בטון מחוץ לבית והפכו לשתיל. האם ניתן לשתול אותם בקרקע עד ראש השנה או שיש להשאיר אותם בעציץ לשנה נוספת? כמו כן, האם התשובה שונה אם האדנית הנקובה מונחת על תחתית פלסטיק שאינה נקובה??? אודה על קבלת התשובה לפני ראש השנה. רב תודות!!!! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שתילת עציץ בשמיטה"
תשובה: עד ר"ה אתה יכול לשתול מכיוון ששנות הערלה עלו לו. אם השתיל הוא עם גוש, אפשר לשתול עד ר"ה. בלי גוש רק עד ט:ו באב. ירקות ועצי סרק עד ר"ה גם בלי גוש. לא משנה אם יש תחתית פלסטיק.
שאלה: בקבוק שמן שמשמש לבשר ולחלב: הרב. בקבוק שמן שיצקו ממנו לתוך מחבת עם שניצל, האם מותר להשתמש בשמן שנשאר בבקבוק למאכל חלבי? כלומר, האם אדי הבשר הפכו את השמן לבשרי?? אשמח להפנייה למקורות. ומחילה על הטירחה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בפשטות האדים בטלים ב60 אלא אם כן נשאר רק קצת שמן. הרב חגי בר גיורא
שאלה: איסור בל תוסיף: בתורה אנו מצווים פעמיים שלא להוסיף על מצוות ה אלוקינו: "לא תוסיף עליו ולא תגרע ממנו", "לא תוסיפו". ידוע לי כי זהו נושא שנידון בעבר, אך גם לאחר חיפוש התקשיתי להבין: מדוע "גזרות חכמים" אינן הוספה, כל עוד אינן גזירה שהיא "סייג", "משמרת למשמרתי" וכו (הרי "תוספות" כגון חנוכה ופורים, נטילת ידיים ועוד, מסתמא אינן קרי "משמרת" אלא הוספה ממש)? ראיתי גם בדברי מהר"ם שיק בפירושו למשנה דאבות כי בעתיד משמרות אלו לא יהיו בהן צורך כשבע"ה נזכה כולנו מגדול ועד קטן להיות קדושים וטהורים מכל עבירה וחטא. לאור אלו: 1) למה נחשבים חידושי חכמים (שאינם סייגים)? האם "פג תוקפם"? 2) מה לגבי מקרא מגילה, האם נחשב הוספה (" ארבעים ושמונה נביאים. נתנבאו להם לישראל. ולא פחתו ולא הותירו חוץ ממקרא מגילה")? הרמב"ן בדבריו טוען כי "הם בכלל איסור בל תוסיף עליו"- אם כך, מאי טעמא דדרשו ח מתורך התורה כך? 3) מה בסופו של דבר להלכה (ידוע לי כי יש מס דיעות), נחשב להוספה שלא כדין תורה ומה הוספה שכן מותרת? אשמח מאוד לתשובה מפורטת, בע"ה. רבה! תבורכו בכל מעשי ידיכם ותזכו לחתימה טובה להמשיך מלאכת קודשכם באתר, יפוצו מעיינותיכם וכו וכו.
תשובה: כפי שציינת גדרי איסור בל תוסיף רחבים ומקיפים. נציין שתי דעות של הראשונים על איזו מציאות חל איסור זה, וכך יתיישבו שאלותיך בעז"ה. רבי יהודה הלוי בכוזרי (מאמר ג' אות מ' ו-מ"א) כתב: אמר הכוזרי: איך יתכן זה עם הלאו לא תוסף עליו ולא תגרע ממנו? אמר החבר לא נאמר זה אלא להמון כדי שלא יחדשו משכלם ויתחכמו ויקבעו לעצמם תורות מהקשתם כמו שעושים הקראים, ומזהיר לשמע מן הנביאים אחי משה ומן הכהנים והשופטים. והיה מאמרו לא תוסיפו וכו' על מה שציויתי אתכם על ידי משה ועל ידי נביא בתנאים הנזכרים בנבואה, ומה שנקבצו עליו הכהנים והשופטים מן המקום אשר יבחר ה', מפני שהם נעזרים בשכינה, ולא יתכן שיסכימו בדבר שחולק על דברי תורה. " לפי דבריו האיסור נאמר להמון העם שלא יוסיפו מדעתם מצוות או פרטי מצוות כפי שעשו הקראים, אך כל דברי משה הנביאים וח לא נכללים באיסור זה שכן "הם נעזרים בשכינה, ולא יתכן שיסכימו בדבר שחולק על דברי תורה. " הרמב"ם (הלכות ממרים פרק ב' הלכה ט') כתב: הואיל ויש לבית דין לגזור ולאסור דבר המותר ויעמוד איסורו לדורות, וכן יש להם להתיר איסורי תורה לפי שעה, מהו שהזהירה תורה עליו לא תוסיף עליו ולא תגרע ממנו? שלא להוסיף על דברי תורה ולא לגרע מהם ולקבוע הדבר לעולם בדבר שהוא מן התורה, בין בתורה בכתב בין בתורה שבעל פה. כיצד, הרי כתוב בתורה לא תבשל גדי וגו', מפי השמועה למדו שזה אסר לבשל ולאכול בשר בחלב, אבל בשר העוף מותר בחלב מן התורה. אם יבא בית דין ויתיר בשר חיה בחלב, הרי זה גורע. ואם יאסור בשר העוף ויאמר שהוא בכלל הגדי ואסור מן התורה, הרי זה מוסיף. אבל אם אמר בשר העוף מותר מן התורה, ואנו נאסר אותו ונודיע לעם שהוא גזירה, שלא יאמרו העוף מותר מפני שלא נתפרש בתורה, וכך חיה מותרת שהרי לא נתפרשה. אין זה מוסיף אלא עושה סייג לתורה. לפי הרמב"ם האיסור הוא להוסיף מצוה או גדר ולומר שהוא אסור מן התורה אך אם יגדירו חכמים שהאיסור הוא מדבריהם בלבד ומן התורה לא קיימת מצוה או איסור זה אין בכך בעיה. יום טוב
שאלה: מסיבת רווקות: אני בת 26,אני באה מבית אם הורה 1 דתי ואחד חילוני. רוב החברות של חילוניות אבל בחודשים האחרונים אני מוצאת את עצמי אחרי תקופה ארוכה של חוסר יכולת להגדיר את עצמי- מתחילה להבין שאני שייכת לצד הדתי הרבה יותר. כלפי חוץ זה כבר די בולט. לחברה הטובה ביותר מבית הספר התיכון תארך בקרוב מסיבת רווקות יש לי בעיה ממש גדולה מכל כך הרבה סיבות שלא נעים לי אפילו להתחיל לפרט אני לא ארגיש שם בנוח בעוד שיש דברים שאני יכולה לפתור בקלות ( אוכל ולצד מהחדר בחלקים מסוימים). אבל אני משתתפת בת אז אני אחראית באותה מידה? חוץ מזה מה אני אעשה שם בחולצה ארוכה וחצאית עד הריצפה? ואיך אכבד שם שבת? מה אני עושה אני לא רוצה לפגוע בה והיא ממש מבקשת שאני אבוא?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מסיבת רווקים על פי ההלכה"
תשובה: ב"ה לך. קראתי את מכתבך וכל כך הבנתי אותך. אני מכיר את המנהגים האלו שהם מאוד מצויים, ומאוד מקובלים. יחד עם זאת, לא תמיד הם טובים. זכית, שאף שגדלת במקום ובמצב לא קל ולא פשוט, זכית לגלות בך מעלות מאוד מיוחדות, ממש עם המון אוצרות נפלאים, ועם המון פנימיות גדולה שמתגלה בדברים שאת עושה. זה ממש נפלא ואני מאמין שעוד תזכי להמשיך ולגלות את הדברים הנפלאים האלו שבך, לבנות לך חיים ממש קדושים ונפלאים, חיים מלאים טוב ובשמחה. אין ספק, שמצב כזה של מסיבת רווקות היא לא פשוטה, שהיא ממש כוללת התמודדויות לא פשוטות ומאוד לא טובות, אך דעי שה' שנותן לך את ההתמודדויות האלו זה בגלל שה' מאמין בך, שבאמת יש בך את היכולות להצליח. דעי שלכל התמודדות יש דרכים שונות להתמודד בהן. אפשרות אחת, שרבים בוחרים בה היא לברוח מההתמודדות, פשוט לעשות הכל כדי להתרחק מההתמודדות, זו דרך קלה בראשיתה, אך בהמשך שלה היא לא פשוטה. דרך שניה היא להיות אך להיות בצד, לשמור על הגבולות שאדם קובע לעצמו ולהיות ולא להיות. אפשרות שלישית היא שכל התמודדות כזו שקיימת לאדם יש אפשרות לאדם להפוך אותה למנוף, למנוף של בניה ושל התקדמות. חצאית שונה זה רק פרט, אבל בכל הדברים מסביב, יש אפשרות שתנסי לעזור ולהשפיע שיהיה לדברים צביון אחר, הופעה אחרת ומשמעות אחרת. אנו לא חוגגים את היום האחרון של הרווקות, אלא אנו חוגגים את השמחה הגדולה שאנו עומדים לקראת בניה של בית חדש, ואנו שותפים, אנו דוחפים, אנו משמחים ורואים את הזכות הגדולה להיות מאלו שמובילים ליום הגדול והקדוש הזה. במצב זה ובתפיסה זו חשוב לראות איך להפוך את המסיבה הזו למשהו שמתאים לגישה זו. זה אפשרי, ופעמים כשיש לנו באמת אמונה בדרך שלנו, אנו מסוגלים לעשות שינויים מאוד גדולים ולהצליח מאוד. היי חזקה ועשי את הצעד הזה, הובילי לדרך השלישית ובעזרת ה' תצליחי. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: מיץ ענבים 100 : הבנתי שלדעת הרב אויערבאך ועוד, מברכים את ברכת "בורא פרי הגפן" דוקא על מיץ ענבים שלא ערבו בו יין (מופיע ב"וזאת הברכה" עמ 116). שמעתי שכאשר מצוין על מיץ ענבים "100 טבעי" יתכן והכוונה גם למים. שאלתי היא, מי ממיצי הענבים בארץ הוא אכן כזה? שמעתי ש"יקבי כרמל" (לשעבר "כרמל מזרחי") הוא כמעט היחיד, אך אחרונה שמעתי שגם חלק מהמיצים של "יקבי אפרת" הם גם כאלה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נכון שכרמל לא מערבים מים גם יקב ציון. מיץ ענבים סבא. השנה גם ברקן ייצרו בעצמם מיץ ויתכן שגם הוא יהיה טוב. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חלק שלא הבנתי: מה הכוונה?: גם לדעתם יש לחוש לדעה שניה ולהמנע מלאכול יותר משיער ד ביצים 224 גרם אם קובעים סעודה, למה להגביל עד 224 גרם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכת המזון במקרים שונים?"
תשובה: סליחה על הבלבול שנוצר מהניסוח הלא מדוייק של התשובה. קיימות שתי דעות מהו שיעור קביעות סעודה המחייב נטילת ידיים ברכת 'המוציא', ולבסוף ברכת המזון על אכילת מזונות: א. שיעור שמקובל לאכול בארוחה רגילה, באופן שהסועד מרגיש ששבע (כמובן הרגשה זו משתנה לפי המאכלים השונים). ב. ממשקל 224 גרם ומעלה של מזונות וכדו'. העיקר להלכה כדעה א' אך גם לדעתם יש לחוש לדעה שניה ולהמנע מלאכול יותר משיער ד' ביצים 224 גרם (שזהו שיעור קטן יותר מאשר השיעור שמקובל לאכול בארוחה רגילה). יום טוב
שאלה: שתילה של בזילקום לפני שנת שמיטה: האם מותר לשתול בזיליקום (ענף קטן שהוציא שורש לאחר ששרה במים) עכשיו בחודש אלול?
תשובה: וברכת ד' אפשר לשתול באדמה עד יד אלול תשע"ד בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הנחת תפילין בצורה לא נכונה: אם הנחתי תפילין של יד וטעיתי בכף יד עצמה, אך כל התפילין כולל הפרשיות ר, האם יצאתי ידי חובה??
תשובה: אם התפילין נקשרו נכון על הזרוע ורק בכף היד לא סובבו כפי המנהג יצאת ידי חובה.
שאלה: צניעות עם האשה ברחוב: האם, כשאדם נפרד מאשתו ברחוב, בדרך לעבודה או לכל מקום אחר, (בחוץ, לא ברכב) במצב כזה מותר לתת נשיקה לאשה בלחי או בפה? או שיש בזה חוסר צניעות ברחוב ועדיף רק לומר להתראות?
תשובה: יש לה זוג להיות צנועים ולא להראות סימני חיבה לפני אנשים אחרים כדי לא לגרום להרהור ומחשבות לא רצויות. לכן אם הזוג ברכב הפרטי שלהם ואף אחד לא רואה מותר לתת נשיקה אבל בחוץ נראה שהדבר לא מתאים.