LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הזקתי בטעות: הזקתי בטעות והניזק לא יודע מי הזיק לו, הוא רוצה לתקן את הבעיה בחפץ, אך לא יודע בדיוק מהי. האם כשאני מודיע לו מה בדיוק עשיתי אני חייב לומר לו שאני המזיק, או שאני יכול למסור לו את הידיעה בלי שיידע מי אני (אני חושש לכעס מצידו ולהרעה ביחסים בינינו)?
תשובה: "אדם מועד לעולם" לכן הוא חייב בתשלומי נזקו, בין שהזיק במזיד או בשוגג (טעות) ואפילו אנוס (באופנים מסויימים). לפי זה,חובה עליך לשלם או לתקן את הנזק שעשית, ובוודאי שחברך ישמח בכך. הרב יהודה אודסר
שאלה: נחשב גידולי הארץ?: האם יש לחשוש ולהפריש תרומות ומעשרות במוצרים הבאים: בוטנים, שקדים, אגוזים, אפונה, עדשים וקאשיו?
תשובה: בארץ גדלים: בוטנים, שקדים, אפונה (בייחוד טריה). בחו"ל גדלים: לוזים, עדשים, קאשיו. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: גן ילדים וקייטנת חנוכה: רציתי לברר בגין נוהל הקיים בגני ילדים, הגנים קוראים לזמן מסויים קיטנה כאשר בפועל הגן מתקיים כרגיל וגובים תוספת מחיר של מאות שקלים מעבר לת הקבוע, לדוגמא בחג החנוכה אין כל שינוי במתכונת הרגילה של הלימודים, והכל מתנהג כיום רגיל, וקוראים לזה קייטנת חנוכה וההורים אמורים לשלם מאות שקלים, האם זה ר מצד ההלכה ודרך התורה?
תשובה: מכיון שיש "נוהל", מנהג מדינה, שישנם ימים שבהם מערכת החינוך על מוסדותיה אינה עובדת, אם כן מי שעובד בימים אלו רשאי לקבל תעריף שונה וגבוה מהרגיל. לגבי הסכום, הולכים על פי הנהוג. ואם ישנו סיכום מפורש בנושא, הולכים על פיו. הרב יהודה אודסר
שאלה: לא מקבלת הצעות.: אני בת 21, סטודנטית, ומרגישה מוכנה ורוצה להתחתן, אבל לא מקבלת כמעט הצעות, ובנוסף, כל פעם שמגיעה הצעה (כלומר עד עכשיו - כולם חוץ מאחת) היא נתקעת לא אצלי, עד שכבר חשבתי שיש איזה עיכוב מלמעלה. דברתי עם מישהי שאני סומכת עליה (וגם התחתנה בגיל מאוחר אם זה רלוונטי), והיא אמרה שזה כי אני לא מספיק רוצה להתחתן. אבל אני רוצה, מאוד, ואני כבר לא יודעת מה לעשות. היא אמרה שוב שאני לא רוצה מספיק כנראה אחרת היו הצעות. אולי יש משהו שאני מפספסת ב"לרצות", השאלה ממש מוזרה - איך רוצים, ואם זו לא הסיבה, מה כן?
תשובה: אינך צריכה לייסר את עצמך מעבר לרצונך הפשוט להתחתן, התקופה שאת נמצאת בה היא מספיק קשה גם בלי שתתחילי לחפש אשמים, אל תאשימי לא את עצמך וגם לא את האחרים שאינם מציעים לך, עדיף לחשוב בצורה ענינית מה יכול לקדם פיתרון מעשי. א. תפלה. ב. לצלצל לקרובים ומכרים ולהזכיר להם שאת רוצה הצעות ותשמחי אם. ג. לצלצל לרבנים ומחנכים שלך בעבר שמכירים אותך. ד. להירשם בשבתות הכרות, לפנות לשדכנית אחת המתעסקת עם הנושא, ובעזרת ה' תמצאי זיווגך בקרוב.
שאלה: תשלומין בראש חודש: אחד ממתפללי בית הכנסת התפלל בביתו ושכח שהיום ר"ח והתפלל תפילה של יום רגיל, בלי יעלה ויבוא והלל כו ונזכר לאחר שסיים התפילה. האם יכול להתפלל כעת, זמן רב לאחר שסיים התפילה רק שמונה עשרה, או שצריך להתחיל כמה קטעים בתפילה קודם כיוון שכעת אינו עוסק בתפילה?
תשובה: אם הוא שכח שזהו ראש-חודש עליו להשלים כעת רק את תפילת שמונה-עשרה, הלל ומוסף. הלל ומוסף זמנם בדיעבד כל היום, אולם זמן תפילת שחרית הוא עד סוף ארבע שעות זמניות או עד חצות בדיעבד. אם עבר זמן זה ולא התפלל שחרית, יש לו להתפלל מנחה פעמיים.
שאלה: איך מודדים חורי רשות הרבים: השו"ע פוסק שחורי רשות הרבים אינם כרשות הרבים אלא נידונים לפי מידותיהם (כסברת רבא בגמרא). רציתי לשאול איך מודדים את מידותיהם, מה קורה במקרה שתחתית החור היא בגובה 5 טפחים וגובהו של החור עצמו הוא 6 טפחים, ומה במקרה שתחתית החור היא 2 טפחים והחור עצמו הוא 2 טפחים?
תשובה: השו"ע בסימן שמ,ה (ס"ד) פוסק שחורי רשות היחיד דינם כרשות היחיד, ומסתימת לשונו משמע שכל חור הנמצא בתוך רשות היחיד דינו כרשות היחיד לגמרי, אפ' אין בו ד' טפחים על ד' טפחים, וכ"כ כמה אחרונים בדעת המחבר, עיין גם במ"ב שם (סק"ט וסק"י).
שאלה: "קולך" האחרון : מה דעת הרב על "קולך" האחרון?
תשובה: התבטאיותיה על ח של הגב' חנה קהת עברו את הגבול. היא לא חייתה בימיהם ואינה יודעת באילו סיטואציות הם חיו ומאשימה אותם שלא כדין. מאמרה של הגב' לוביץ' לוקה בהעדר ביקורת הלכתית רצינית היא מצטטת רב באטלנטה שלפי המצוטט מציע תנאי בנשואין - דבר שנדון כבר בעבר ונדחה ע"י כל הפוסקים - וכן מינוי שליח לגט לפני הנישואין - דבר שעל פניו לא ניתן. גם אחרי הנשואין מינוי כזה מחייב חתימה מחודשת בכל חודש. הגיע הזמן ש"קולך" ישמיעו את קולן רק לאחר קבלת חוות דעת של ת"ח בעל שיעור קומה.
שאלה: שקר או גניבת דעת?: השתתפתי בקורס מסויים והיה לי מדריך. הוא ידע שאני לומדת בעוד מקום מסויים ולכן, יום אחד הוא התעניין ושאל אותי איך אני מסתדרת עם הלימודים בקורס שלו ובמקום השני גם יחד. שבוע וחצי בערך לפני כן, עזבתי את הלימודים במקום השני ולא אמרתי לו, גם התלבטתי בכלל אם לספר לו. אבל הוא שאל, ואני לא רציתי לענות כי לא רציתי להיחשף וגם קצת התביישתי, אבל לא יכולתי להתחמק ועניתי לו בקצרה שהכל ר ברוך ה ומסתדרים והעברתי נושא במהירות, האם זה נקרא ששיקרתי או שגנבתי את דעתו? אני מרגישה קצת ייסורי-מצפון וחוששת שהתדמית שלי בתור בחורה דתיה ובכלל תפגע, כי הוא לא דתי ואני יכולה להעיד על עצמי שאיני שקרנית וכל המצב הזה קרה מהמצוקה שלי באותו רגע.
תשובה: אם זה לא פוגע בו משום בחינה והוא סתם חיטט והתעניין במה שקורה אצלך, אזי את לא חייבת לספר לו את כל מה שקורה לך. ונכון שלא ראוי לשנות, אולם אם עשית זאת משום שלא רצית להרחיב עימו בדברים אין בכך כלום. אולם אם זה עובדה שיכולה לשנות לו כגון שהוא מתחשב בך ועושה לך הקלות בלימודים בגלל שהוא חושב שאת לחוצה בלימודים אזי את צריכה לספר לו את מצבך כמות שהוא.
שאלה: זמן סעודת שבת: האם ישנה הלכה המחייבת לאכול את סעודת שבת בבוקר לפני חצות היום? מדובר על יום שבת שאנו עושים קידוש על יין ומזונות מוקדם בבוקר ולאחר מכן רוצים לאכול סעודת שבת בשעת הצהריים, האם הדבר מותר?
תשובה: יש לאכול סעודת שבת על פת לפני חצות היום, ואם נוטלים ידיים ואוכלים פרוסת חלה אחת, יוצאים בכך ידי חובת סעודה שניה.
שאלה: טיפות אזניים בשבת: האם מותר להשתמש בטיפות אזניים בשבת, כאשר הוראת הרופא היא לשים אותם שבוע ללא הפסקה?
תשובה: אם המדובר בדלקת אוזניים - מותר.
שאלה: עד מתי קידוש לבנה?: עד מתי אפשר לומר לכל המאוחר את ברכת הלבנה?
תשובה: עד סוף ליל ט"ו, שעד אז הלבנה עדיין במילואה, אבל אח"כ היא מתחילה להתמעט, ולכן אין לברך על הלבנה מליל ט"ז ואילך (שו"ע תכו, ג). לכתחילה נכון לחוש לדעת מהרי"ל, שסובר שאסור לברך על הלבנה לאחר שעבר מחצית ממחזור הלבנה (ארבע עשרה יממות שמונה-עשרה שעות וכעשרים דקות מזמן המולד). בתחילת ליל י"ד כמעט תמיד לא עבר מחצית המחזור, ובליל ט"ו פעמים שכבר עבר מחצית המחזור ופעמים שלא עבר (רמ"א תכו, ג, כה"ח נג). ומכל מקום למעשה, מי שאיחר ולא אמר את הברכה בליל י"ד, יברך עד תום ליל ט"ו (באו"ה תכו, ג  יבי"א ח, מב). ואמנם במהדורה הקודמת של ספרי זמנים הלכות ר"ח א, יח, כתבתי לעיקר כדעת כה"ח, מ"מ אחר עיון נוסף נראה שהעיקר שמותר לומר ברכת הלבנה עד סוף ליל טו.
שאלה: רכישה באילת ללא מע"מ: כידוע באילת פטורים המוצרים מת מע"מ, עם זאת על פי החוק ה"יבש" בהוצאת מוצר מאילת למקום אחר בארץ יש לשלם עליו מע"מ. לא נראה לי שיש אזרח שעושה כך, ומקובל מאוד שאנשים רוכשים מוצרים באילת כדי להשתמש בהם במקום אחר בארץ ללא תוספת מע"מ. האם ניתן להניח שכיוון שהדבר מקובל, הוא גם מותר והמדינה מוחלת על כך ורק נוקטת בלשון שנועדה להרחיק מלהפוך את העניין לתופעה רווחת?
תשובה: מכיוון שאין מי שמפקח על זה, מותר לך להוציא מוצרים מאילת ללא ת מע"מ.
שאלה: עיתון של תנועת בני ברוך: ראיתי באתר זה שהרב יוצא מאוד נגד תנועת בני ברוך. ברור לי מכך שיש להמנע מכתביהם. האם העיתון שהם מוציאים "קבלה לעם" טעון גניזה או שיש לזורקו לפח?
תשובה: בעיתון זה יש דברים חמורים כגון שאברהם ליקט כמה בבלים וחינך אותם אותם להיות אלטרואיסטים וזהו עם ישראל שהינו המשך גנטי של הבבלים הקדומים. אין צו אלהי אין תורה אין אמונה. לדעת העתון יש רק משה רבנו, רשב"י והאר"י, כלומר קבלה בלבד, אין תורה שבכתב ולא תורה שבע"פ אין מצוות ואין עקרי אמונה. כל תל אביבי יכול ללמוד קבלה ללא הגבלה ללא הכנה ללא שום דרישה מחייבת. אין מה לגנוז כאן ובודאי שלא עם ספרי קודש.
שאלה: קשר עניבה על גבי קשר עניבה: האם מותר בשבת לקשור שרוכים בקשר עניבה כפול, כלומר, קשר עניבה על גבי קשר עניבה ולא קשר רגיל על גבי קשר רגיל?
תשובה: המדד הוא יכולת לפתוח את הקשר ביד אחת. אם זה אפשרי, מותר לקשור את הקשירה הזאת, ואם אין זה אפשרי-אסור לקשור בקשירה זו.
שאלה: קידה במהלך תפילת העמידה: כיצד יש לקוד קידה במהלך תפילת העמידה?
תשובה: סדר הכריעה הוא: כשאומר "ברוך" יכרע בברכיו. וכשאומר "אתה" יתכופף עד שיתפקקו החוליות שבגב, והכוונה, שמחמת הכריעה יבלטו הקשרים של החוליות. (זקן או חולה שקשה להם לכרוע יכולים לכרוע רק עם הראש, שניכר שרצונם לכרוע). וישאר בכריעה עד שמגיע ל"השם" ואז יזקוף עצמו. הכריעה נעשית המהירות בבת אחת וזוקפים בנחת, תחילה הראש ואחר כך כל גופו. (שולחן ערוך אורח חיים סימן קיג ומשנה ברורה) במודים יכרע כל גופו בבת אחת (ללא כריעה בברכיים) וישאר כך עד שיגיע ל"השם" ואז יזקוף. (משנה ברורה סעיף קטן יב) ויש שאף במודים כורעים בברכיים (קיצור שולחן ערוך סימן יח סעיף יא) הספרדים (כף החיים סימן קיג סעיף כא בשם האר"י) נוהגים לכרוע בשני שלבים: כופפים את כל הגוף (ללא הברכיים) ואחר כך את הראש וכשזוקפים זוקפים תחילה את הגוף ואחר כך את הראש.
שאלה: הנחת נוזל בשבת לרמ"א: הרב ענה כי מותר לשים אוכל גושי על פלטה דולקת בשבת, שאלתי היא בענין אוכל נוזלי מבושל, לפי מה שלמדתי, לפי הרמ"א האיסור לחממו שוב הוא מדרבנן. האם יהיה מותר לשים אותו על פלטה עם שעון שבת לפני שהיא נדלקת, שהרי זהו גרמא, וגרמא בדרבנן מותר?
תשובה: הרמ"א התיר להחזיר, כלומר: אם השהה על כירה גרופה וקטומה, כל זמן שלא נצטנן מותר לו להחזיר את הנוזל. אבל להניח לכתחילה אסור אפילו אם עדיין חם קצת, כפי שהרמ"א עצמו כותב בסוף סימן רנג.
שאלה: "מכה אביו" עם ילדה בת 3: יש לי בת מתחת גיל 3. כידוע האיסור דאורייתא של "מכה אביו ואמו" זה הוצאת דם. לפעמים קורה שמתוך משחק שיגרתי עם הקטנה נגרמות לי פציעות קלות (בגלל ציפורניים לא גזורות, משיכה בשערות, וכדו ). האם אני חייב למנוע בתוקף מקרים כאלו? הקטנה מתחת גיל חינוך.
תשובה: ילד קטן כזה אינו בר דעת ופטור וכן עושה זאת ללא כוונה.
שאלה: חלבי פרווה ובשרי: צלחת חלבית שהונח עליה תבשיל פרווה, חם, חריף (בצל) מסיר בשרי - מה דינה, וכן מה דין הסכו"ם החלבי שנגע במאכל זה?
תשובה: בצל שנתבשל בסיר בשרי נחשב כבשרי מאחר ויש לו דין חריף אבל לאחר הבישול אינו נחשב כבר כדבר חריף ודינו כתבשיל בשרי רגיל. לכן, אם יש רוטב בתבשיל והוא חם בכדי שהיד סולדת בו יש להגעיל את הצלחת והסכו"ם. כמו כן, יש להגעילם אם יש בתבשיל דבר גושי (אף שאין רוטב). אבל אם התבשיל יבש או שאינו חם בכדי שהיד סולדת בו אין צריך להכשירם.
שאלה: הכתב העברי של היום?: יש אומרים שהכתב העברי של היום הוא אותו כתב שהקדוש ברוך הוא ברא איתו את העולם, שהוא מקודש, ושיש בו דברים נסתרים, ושהכתב נקרא אשורי מכוון שהוא אמיתי. מצד שני שמעתי שהכתב נקרא אשורי כי בשיבת ציון כשהעם חזר מבבל ומאשור עזרא רצה ליצור כתב שונה מהכתב העברי הקדום שהיה לפני כן ושיהיה קל לקרוא ולכן נקרא אשורי על שם אשור. אז באיזה כתב כתבו בתקופת בית ראשון, כי אכן ראיתי ממצאים של הכתב העתיק, אבל מצד שני אומרים שגם הראשון היה קיים. לכן מהו הכתב של היום בעצם?
תשובה: מוסכם ע"י רוב גדולי ישראל שעסקו בשאלה זו, כי הכתב של התורה המצוי בידינו היום הוא הכתב המקורי שבו נתנה התורה ובו נכתבו לוחות הברית, המחשבה כי הכתב שלנו הוא הכתב האשורי נסתרת מממצאי הזמן העתיק, כי ידוע שהכתב האשורי הוא כתב היתידות ומעולם לא נמצא זכר בספרות אשור הקדמונית לספר בכתב שלנו. לעומת זאת ישנם ספרים רבים שלנו שנמצאו והם כתובים בכתב שנהוג גם היום, לפי זה זכינו שהכתב הנהוג היום (כתב הדפוס) הוא הכתב המקורי של תורת ישראל ועם ישראל.
שאלה: תביעת פיצויים מחברת ביטוח: בננו נפצע בתאונת דרכים. בשבוע שלאחר הפציעה תכננו מראש להיות בחופשה משפחתית. קיימנו את הנופש כמתוכנן, אע"פ שהוגבלנו מהיותו פצוע. האם מותר לי לתבוע את חברת הביטוח על ימי מחלת ילד, למרות שבאותו שבוע היינו בנופש מתוכנן מראש ולא שמרתי עליו בבית?
תשובה: נראה שמותר לך לתבוע את חברת הביטוח, מפני שלכאורה אין זה משנה היכן טיפלת בו, אלא אם-כן הם מתנים בפירוש את ת הביטוח בטיפול בילד בבית.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות בחברה: כידוע בחברות גדולות החברה חייבת כמידי כמה שנים בהפרשות תרומות ומעשרות, איך חברה מתמודדת עם כמות כ"כ גדולה, איך מבצעים את ההפרשה בפועל ומי מבצע?
תשובה: הפרשת תרו"מ היא כל שנה מכל יבול, יש שנים שנותנים יותר ויש שנים שנותנים פחות, בשנים ג,ו משנות השמיטה צריך לתת מעשר עני, ואילו בשנים א,ב,ד,ה, נותנים מעשר שני (שבימינו אפשר לפדות על פרוטה). גם בימינו נותנים מעשר עני אמנם לא בשווי המלא אלא בשיעור נמוך, אבל כל זה נמדד באופן פרטני. יש מקומות שרק מפרישים מעשר עני ולא נותנים אותו ויש בכך איסור גזל, אבל אין הפירות נאסרים באכילה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: היחס לרווקים מבוגרים: לצערי אני רווק מבוגר, אני עושה הכל כדי להתחתן אבל מפריע לי מאוד היחס של החברה הדתית אלי. אני נתפס כלא שייך לחברה, לא נותנים לי להיות חזן ולעלות לתורה בעליות "נחשבות", לא מזמינים אותו לארוחות, מסתייגים ממני בתחומים כמו לימוד לבר מצווה או קריאה בתורה שבקושי רוצים רווק וגם זה בשעת הדחק ועוד דוגמאות שאפשר להביא. ואני שואל למה זה כך? נכון בגמרא בקידושין למדתי שאיזה רב נזף באחר על שהוא לא נשוי. אבל זה היה בזמנים ההם, שגבר שרצה להתחתן יכל לעשות זאת, כי אז שיטת הנישואין הייתה אחרת (קניית אישה). היום זה לא כך וזה לא תלוי בכלל באדם אלא באישה אם היא מסכימה או לא. אז למה החברה וגם הרבנים פוגעים בנו כל הזמן ואומרים שרווקים הם מחוץ למחנה?
תשובה: אתה צודק. איני יודע איך אפשר לשנות את המצב הזה. ראשית אני מאחל לך שתמצא בקרוב את בת זוגך והבעיה שלך תפתר. טוב שהעלת את הנושא ואולי זה יסייע במקצת לתיקון היחס לרווקים.
שאלה: התקדמות רוחנית: אני שואף להתקדם בעולמי הרוחני, במה הרב ממליץ להתחזק ולהדר חוץ מתפילות בכוונה יתרה ולימוד תורה?
תשובה: על שלושה דברים העולם עומד: תורה, עבודה ( תפילה) וגמילות חסדים, להרבות בגמילות חסדים, לעזור לזולת, לזקן, למוגבל, לחולה, לילד, לעני וכו' וכו'.
שאלה: מכירת "כוס הישועות": קניתי "כוס ישועות" כסגולה, תמורת הוראת קבע ששלמתי במשך מספר שנים. האם מותר מבחינה הלכתית למכור את הכוס למישהו אחר, או שזו מיסטיקה והטעיה ואסור?
תשובה: אם מישהו מאמין בזה, מותר לך למכור לו.
שאלה: פדיון שבויים: האם יש הבדל בין פדיון גופה לבין פדיון שבויים חיים (אצל המהר"ם מרוטנברג פדו את גופתו בהמון כסף)? האם יש הבדל בשחרור מישהו שנפל בשבי בתור שליח (כמו חיילים) לבין אדם פרטי שנפל בשבי, והאם כשפודים שבוי זה משנה אם הוא אדם ישר או לא(כאלחנן טננבאום)?
תשובה: מבחינת ההלכה יש לפדות כל יהודי הנמצא בידי הגוים, ואין זה משנה מהי רמתו הרוחנית. ההגבלה היחידה היא ש"אין פודים שבויים יותר מכדי דמיהם", כלומר: אין לפדות שבויים במחיר מופרז, כדי שהגויים לא יחשבו שמשתלם להם לחטוף יהודים. המהר"ם מרוטנברג אותו הזכרת בשאלתך, לא הסכים שיפדו אותו, למרות שקהילתו השיגה את הכסף הדרוש לפדיונו, וזאת בכדי שהגוים לא יתרגלו לחטוף יהודים מתוך ידיעה שזה משתלם להם. רק 14 שנים לאחר פטירתו פדו את גופתו והביאוה לקבר ישראל.
שאלה: תה צמחים בשבת: האם מותר להכין תה צמחים בשבת? אופן הכנה: קטיפת צמחי תה בטרם כניסת שבת (נענע, מליסה, לימונית וכו ), בשבת, הכנסת העלים לכוס, מזיגה של מים חמים שהוצאו מהדוד של שבת לכלי שני וממנו אל תוך הכוס עם הצמחים, והוספת סוכר, אם אסור - מה הסיבה?
תשובה: עלים אלו קלים לבישול ולכן הם מתבשלים גם בכלי שני. לדעת המשנ"ב אפשר להקל בכלי שלישי. אפשר גם לערות עליהם בע"ש מים רותחים מכלי ראשון ולהשתמש בהם בשבת שימוש חוזר בדרך שהצעת.
שאלה: למה החרדים לא נלחמו עמנו?: תהיתי זמן רב למה חלק מהחרדים לא נטל את חלקו במאבק על הגירוש, וכשהתקרב מועד מצעד התועבה אז הם יצאו לרחובות למחות על זה, שאלתי אברך חרדי יר"ש והצגתי בפניו את מבוכתי בעניין זה, ענה לי אותו אברך על דברים גשמיים מתפללים לה, ולא פועלים בגשמיות כמו גירוש קטיף ועל דברים רוחניים נלחמים יוצאים למחות, שאלתי אותו על בתי כנסת בגוש קטיף שעמדו להיחרב, אז השיב שזה נכלל בגירוש כלומר בדברים הגשמיים, הדבר נשמע לי מוזר מאוד, כאילו מדובר בהתחמקות, מה דעת הרב על תשובה זו ולמה לדעת הרב החרדים לא נלחמו עמנו כנגד הגירוש ורק כנגד המצעד?
תשובה: זה שציבור שלם לא הצטרף אלינו למאבק על הארץ זו חולשה, ואם הם היו עוזרים לנו, אין לי ספק שמן השמים היו רואים את האחדות הזאת ומבטלים את הגזירה. גם בזמן חטא המרגלים היתה זו חולשתם של גדולי ישראל שמאסו בארץ-ישראל וגררו אחריהם את העם, ומכיוון שחטא זה עדיין לא תוקן אנחנו נראים כך.
שאלה: נוסח "עלינו לשבח": אני לא מסתדר עם הנוסח של המשפט האחרון של עלינו לשבח, השורש מלך כתוב שש פעמים, אין ספק שהקב"ה מלך על כל העולם מאז ולתמיד ואין ספק שזה עצם חיינו, אך אם היה כתוב ב"עלינו לשבח" פעם אחת מלך היינו זורמים עם זה, אך אם כתוב שש פעמים זה כאילו מחבר הנוסח ניסה לשכנע אותנו, האם הרב יוכל לבאר את הנושא?
תשובה: תפילת "עלינו לשבח" מורכבת משני חלקים. החלק הראשון מבליט את הניגוד בינינו, עבדי ה', ובין "גויי הארצות", עובדי עבודה זרה, ומביא את תודתנו לה' יתברך "שלא שם חלקנו כהם וגורלנו ככל המונם". החלק השני מדגיש את אמונתנו בעתיד בו ימצאו כל יושבי תבל את הקרבה לה' ויכירו את שמו הגדול. וה' ימלוך על כל העולם. "עלינו לשבח" היא סיום נפלא לתפילה של התרוממות וקשר לקב"ה. כדי שהדברים יכנסו עמוק ללב, לפני היציאה לעמל היום, יש צורך בחזרה עליהם כדי שהמסר יחקק עמוק בלב, כדרך כל קניין נפשי הנוצר על ידי עמל וחזרה. "והשבות אל לבבך" יש לגרום לכך שהמסר ישב טוב בלב. (עפ"י עולם התפילות מאת הרב אליהו מונק) לכן, זה לא חזרה שמטרתה לשכנע את הלא משוכנע אלא זו חזרה כדי לזרז את המזורז ולהטמיע בליבו את המסר הגדול של תפילה זו.
שאלה: החזרת חלון למסילה בשבת: בשבת בבית הכנסת יצא אחד החלונות מהמסילה, והיה קר למתפללים האם מותר להחזירו בגלל שקר, או שנחשב מוסיף על בניין קבע?
תשובה: אסור להחזיר את החלון, אבל אם קר מותר לומר לגוי להחזיר את החלון למקומו.
שאלה: מה נחשב היכר לעניין בשר לחלב?: אני רב בית ספר, ובבית הספר אוכלים על שולחן אחד שניים שניים, והנוהל שהם חייבים לאכול עם מפה בכל מקרה. האם כאשר הם אוכלים אחד חלב ואחד בשר והתלמידים חברים, האם המפה לא תהווה היכר, כדין לחם שאוכלים ממנו ביחד שהרמ"א כתב שאינו נחשב היכר, ועלי להורות להם שישימו קלמר או ספר וכו או שדי במפה? האם די בהיכר קטן כדוגמת מחדד, מחק, טוש וכדומה או שצריך היכר גדול בדווקא?
תשובה: הפרדה במפה בלבד לא תועיל כאן מפני שזה דבר רגיל, וצריך היכר בולט. והוא הדין בכל דבר שהוא רגיל, לדוגמא: כשרגילים לאכול בשתי מפיות.
שאלה: קדושא דסדרא בשחרית ובמוצאי שבת: האם את הקדושה דסדרא בויהי נועם במוצאי שבת וב"ובא לציון" בשחרית צריך לומר בישיבה או בעמידה?
תשובה: ערוך השולחן (סוף סימן קלב) וכף החיים בשם הזוהר הקדוש (סימן נט סעיף כ) פסקו שיש לשבת בקדושת "ובא לציון". לעומתם יש שכתבו שהמנהג הוא דווקא לעמוד ( שבט הלוי חלק ו סימן יג). ולכן מותר לשבת בקדושת "ובא לציון" ואף מי שנוהג לעמוד יש לו על מי לסמוך. אולם בכל אופן ראוי להקפיד לעשות כדברי הפרי מגדים (אורח חיים אשל אברהם סימן נט סעיף ב) שמי שעומד לא ישב ומי שיושב אינו צריך לעמוד. בפסוק "ויהי נועם" במוצאי שבת נהוג לעמוד ואף בכל הפרק אולם ר קדושה מותר לשבת. (אורח חיים סימן רצה סעיף קטן א במשנה ברורה ובשערי תשובה)
שאלה: נסיעה חינם באוטובוס אגד: עליתי לאוטובוס, וכאשר באתי לשלם הנהג אמר לי שהמכשיר לא עובד ולכן הוא לא יכול לגבות ממני ת כל הנוסעים באותה נסיעה (אוטובוס מלא) לא שילמו. האם אני מחוייב בהזדמנות אחרת לשלם ל"אגד"?
תשובה: לא, מפני שכנראה שההנהלה יודעת שיש אפשרות שמכשירים אלו יתקלקו, והם מוכנים לספוג את הנזק.
שאלה: לדעת את מין הילוד: אשתי בהריון מתקדם ואמורה ללכת לאולטרה-סאונד, ובבדיקה יש אפשרות לדעת את מין העובר. האם ישנה בעיה הלכתית כלשהיא לדעת את מין העובר?
תשובה: אין בכך בעיה הלכתית, אולם לדעתי עדיף להתנהג בתמימות ולא לחקור את זה.
שאלה: ערבות הדדית בן בני ישראל: נאמר בספר הושע: "אם זנה אתה ישראל אל יאשם יהודה ואל תבאו גלגל ואל תעלו בית און ואל תישבעו חי ה ", אם ישראל חוטאים לא נאשם יהודה, מה עם: "כל ישראל ערבים זה לזה", למה בסיפור של עכן נאשמו כל ישראל וכאן לא, בני יהודה לא יכלו לשלוח מוכיחים לבני ישראל?
תשובה: רוב הפרשנים מסבירים שאין הכוונה שיהודה לא נענשים בעוון ישראל אלא פניה ליהודה שאף שנמצאים תחת שלטון ישראל לא יפנו אל העבודה זרה אלא ישארו נאמנים ל-ה'. לעומתם יש מסבירים שהפניה היא לישראל שלא יאשימו את יהודה בכך שהם (ישראל) עובדים עבודה זרה, כי יהודה לא לימדו אותם לעבוד עבודה זרה. יש גם מי שהסביר בכיוון שהבאת שאין חטאם של ישראל אשמה על יהודה והסיבה שיהודה הוכיחו אותם וישראל לא רצו לשמוע להם. (עיין במעם לועז שמביא את כל הדעות).
שאלה: גרטל בתפילה: ידוע לי שאין חיוב, אולם האם יש עניין לחגור גרטל לפני התפילה משום "היכון לקראת אלוקיך"?
תשובה: חגורה שלנו מספיקה בהחלט.
שאלה: שימוש בערכת קפה של חילוני: האם מותר לחייל בתנאי שדה להשתמש בערכת קפה של חבר שאינו שומר תורה ומצוות?
תשובה: מותר.
שאלה: הורדת תפילין לנוסח אשכנז: במוסף ראש חודש למה יחיד ונוסח אשכנז מורידים תפילין הרי אין "כתר"?
תשובה: אולי משום שתפילת מוסף היא כעין יו"ט.
שאלה: לגבות ריבית לישוב: אני חבר בוועד ישוב בארץ. האם מותר לנו לחייב בריבית את החייבים במיסים אשר לא משלמים בזמן? כיום אנו לא מחייבים בריבית וישנם חייבים רבים שנוח להם לא לשלם מיסים בגלל שאין ריבית, ובעקבות כך אנו חייבים כספים רבים לבנקים ואנו משלמים ריבית?
תשובה: יש איסור לגבות ריבית, אך יש אפשרות להטיל קנס חד פעמי, כלומר: תודיעו שמי שלא משלם את חובותיו עד תאריך מסוים יחוייב בקנס בסכום מסוים שירתיע את האנשים מלהתעכב עוד.
שאלה: חלב אם המעורב בדם: האם מותר לתת לתינוק, הניזון על חלב אם בלבד, חלב אם שאוב שמעורב בו דם. מקור הדם בפצע במקום ההנקה. אציין כי כל חלב שאוציא יהיה מעורב בדם?
תשובה: מותר.
שאלה: תשובה על ההתנתקות: הנני שוטר שהשתתף בפינוי פעיל של מתנחלי גוש קטיף. מאז הפינוי עברתי ואני עובר תהליך של התקרבות למסורת ולתורה הקדושה. בחודשיים האחרונים אני חולם תדיר על סבי וסבתי לבושים בבגדים (מרוקאיים) מסורתיים, דופקים על פתח ביתי. הם מסרבים להיכנס, קוראים בשמי ואומרים לי כי ביישתי אותם, פגעתי בקדושת הארץ ובכבוד התורה, ושאני צריך לכפר על כך. מחד אני חש מועקה כבדה על ליבי, המראות של הפינוי חוזרות אלי בהקיץ, ואני חש בושה וכלימה. מאידך אני שוטר הממלא פקודות וזו פרנסתי. רציתי לשאול את הרב האם אכן נחשב לי הדבר לעוון, ואם כן, האם יתקן לי דרך לתשובה ולכפרה?
תשובה: בוודאי שאסור היה להשתתף להשתתף בגירוש אף שאתה שוטר וזו פרנסתך, כי אסור להתפרנס מאיסורים של תורה. והמעשה היה אסור ומכוער. צא וראה כמה סובלים המגורשים עד היום, אך יש תשובה לעוברי עבירה. והתשובה היא חרטה, וקבלה לעתיד שלא תחזור לעשות עבירה זו ח"ו בעתיד, וגם אם תוכל לפייס את המגורשים עליך לעשות זאת, וד' יסלח לך.
שאלה: מנהגי בן לאבא גוי: מה דין בן לאבא גוי, לגבי קבלת מנהגים, פסיקה, ונוסח תפילה. לפי איזה עדה הוא צריך ללכת, האם הוא מחויב לקבל את הנוסח מצד אימו (אם היא ספרדיה או אשכנזיה) או שיכול לבחור לו מנהג כראות עינו?
תשובה: מסתבר שעליו לנהוג כמנהגי אמו, הרי נאמר "אל תטוש תורת אמך"בפרט אם הוא התרגל החל מגיל בר מצוה לנהוג כמנהגיה
שאלה: נפקדות ממילואים: בעלי נפקד משירות מילואים (אימון של השריון ל-5 ימים). שפטו אותו ל-14 יום בכלא עתלית 14יום על תנאי. הסיבה לנפקדות הינה ערכית: לאחר ההתנתקות, עמונה, המלחמה האחרונה, ובכלל, הכשל המוסרי וראיית הצבא את תפקידו, לדבריו, יש צורך לזעזע ולעשות תיקון יסודי ושורשי למערכת, מן המסד ועד לטפחות. בישיבה בה לומד בעלי (ושאנו גרים בה) ישנו רב, המכיר היטב את המערכת הצבאית, הסבור כי יש לסרב למילואים גם מפני הבעיות הרבות והקלות הבלתי נסבלת בה נוהג הצבא בענייני צניעות, הפרדה בין המינים, והתחשבות בצרכי החייל הדתי. ברצוני לשאול את הרב האם לדעתו נכון עשה בעלי בנפקדותו מהטעם הערכי, והאם יש מקום לסרב למילואים מהבחינה הנוספת שציינתי, ואם כן, האם עדיף לציין את הסיבה האמיתית, ולשלם ע"כ מחיר, או להשתמט בתואנות שונות?
תשובה: אכן הבקורת על התנהלות הצבא והממשלה צודקת מאד, אני גם מבין את האומרים שיש צורך לזעזע את המערכת. אך לא ברור לי שסרוב של יחידים יכול לשנות את המצב. על כן יעשה כל אחד לפי מה שהוא מבין על מנת לשנות את המצב לטובה. יש צדדים לכאן ולכאן. ואנו תפילה שד' ינחנו בדרך הנכונה.
שאלה: נענוע הלולב לפי מי?: 1. ראיתי בהלכות סוכה שהמ"ב כותב בענין נענוע הלולב בהלל בהודו הראשון, שהש"ץ מנענע בהודו וביאמר נא ישראל, וכל השאר מנענעים בכל הפסוקים (ארבע פעמים) שאומרים הודו, אבא שלי מנענע כמו החזן פעמים, האם יש מקור לזה, אם כן אני צריך לעשות כמו המנהג של בית אבא או כמו המ"ב? 2. מה הדין שמתפללים ביחידות?
תשובה: יש שנ מנהגים: מנהג ספרד - החזן והקהל פעם אחת מנהג אשכנז - החזן פעמיים והקהל 4 אביך נוהג כנראה בעקרון כמנהג אשכנז אולם לא במילואו. אם נכונה השערתי עליך לנהוג כמנהג אשכנז אך במילואו
שאלה: להחליף לתינוק בתפילה: לצערי אני צריך להתפלל כמה ימים ביחידות תפילת שחרית כי אשתי נוסעת לפני הנץ. ואני מתפלל כשהבן שלי בבית. לפעמים אני מריח שעושה בטיטול, האם אפשר להחליף לו עם תפילין טלית?
תשובה: עם תפילין אי אפשר להחליף.
שאלה: קדושה בקשר תפילין: שמעתי שיש בעיה לשים את קשר התפילין של ראש מתחת לבית החיצוני (שהוא מפלסטיק), וצריך לשים מעליו את הקשר, כי יש בו קדושה. האם קיימת חובה כזו או מנהג, ומה המקור?
תשובה: לכתחילה יש להניח את הקשר למעלה, אבל בדיעבד אין להקפיד על זה.
שאלה: יש הבדל בין המצוות?: מה ההבדל בין מצוות תפילין וציצית לבין מצוות הנהנין, שהרי במצוות תפילין וציצית אם הוריד ומתכוון לחזור ללבוש בתוך הזמן הראוי (עד חצי שעה) למרות שעשה שינוי מקום (כוונתי מחוץ לבית הכנסת למשל מתחת לכיפת השמים) כאשר חוזר ולובש לא צריך לברך שוב, ואילו אם אכל למשל תפוח או כל דבר אחר ויצא מתחת לכיפת השמים אפילו לזמן קצר מאוד כאשר חוזר צריך לחזור ולברך (ברכה ראשונה)?
תשובה: לענין אכילה יש ענין של קביעות מקום הסעודה, ולכן אם מישהו יוצא ממקומו הוא כבר לא נמצא במקום קביעות הסעודה, ולכן חייב לברך עוד פעם. אבל בתפילין וציצית זה לא שייך, ולכן זה המשך אחד. אגב, בתפילין צריך לחזור ולברך אם הוריד את את התפילין.
שאלה: טיפות אוזנים בשבת: הרב התיר לשים טיפות אזניים בשבת אם יש דלקת. מה הדין במצב שנדרש טיפול המסה בתעלות האוזן, כדי למנוע דלקות ובעיות בעתיד הקרוב?
תשובה: אם יש חשש לדלקת כגון מי שידוע לנו, על סמך נסיון העבר שהוא רגיש לדלקות - מותר.
שאלה: הוספת שם ללא הסכמת האב?: הורי התגרשו כשהייתי בן כמה חודשים. בגיל 11 אושפזתי בבי"ח עם חום גבוה, ובהמלצת רב הקהילה, אמא שלי החליטה להוסיף לי שם הוסיפו לי את השם בבית הכנסת ורק לאחר מכן הודיעו על כך לאבי. אבי התנגד בתוקף לשם שהוסיפו וטען שהוספת השם לא חלה. האם ההוספה חלה למרות התנגדות האב, הרי הוסיפו אותו על פי ההלכה, או שמא חייב שיהיה אישור של האב להוספת השם, ונניח שאני אצליח לשכנע את אבא שלי - שיסכים לשם שהוסיפו לי - האם אצטרך להוסיף את השם מחדש? אני שואל בעיקר בגלל ההשלכות ההלכתיות : כתובה, גט ועוד. ניסיתי לשאול רבנים אחרים אך ללא הועיל (הם טענו שהם מעולם לא התעסקו בזה ולא מכירים מספיק את הנושא)
תשובה: אכן שאלתך נדירה וקשה למצוא לה אסמכתא ברורה. מסברא נראה לי שנתינת שם אינה בלעדית לאב, רק השבת קראנו בתורה "ויקראו את שמו עשו" אחרים קראו ולאו דוקא יצחק, וכן שמות השבטים, האמהות הן שנתנו להם שמות. וכן אונן ושלה נקראו ע"י אמן ורק ער נקרא ע"י אביו, וכן שמואל נקרא ע"י חנה. מה גם שהיית ברשות אמך כשהיית חולה והיא קראה לך שם חדש כנהוג, אין האב יכול להתנגד.