LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ההתחייבות במעמד הר סיני: יש לי מספר שאלות באמונה שאין לי עדיין תשובה ברורה בעניין: 1. אם עם ישראל אמרו "נעשה ונשמע" במתן תורה, מדוע התחייבות זו מחייבת אותי (ואם תשיבני שנשמותינו היו במתן תורה, האם יעלה על הדעת לחייב אותי בצ ק בטענה ש"נשמתי" חתמה על הצ ק?!) 2. אם המעשים הכתובים בתורה הם מעשי בני אדם הניתנים לבחירה, כגון: אם משה רבינו לא היה חוטא בחטא מי מריבה, התורה הייתה כתובה אחרת. אם כן, איך ניתן לטעון שהתורה היא נצחית, הרי אין סוף והמושג "בחירה" הם מושגים הסותרים אחד את השני? 3. הובטח בספר שמות פרק ו פסוק ח לעם-ישראל: "והבאתי אתכם אל הארץ", כלומר שדור המדבר ייכנס לא"י, והרי הרמב"ם בהלכות יסודי התורה פרק י הלכה ד פסק שגזירה טובה מאת הקב"ה לא חוזרת אפילו אם בני האדם ירעו במעשיהם? אודה לכם מאוד אם תוכלו לענות על שאלותיי עם מקורות.
תשובה: התחייבות האדם לשמור תורה ומצוות לא מתחילה מכך שנשמתו הייתה במעמד הר סיני אלא בגלל שהאומה כולה קיבלה את התורה והוא כבן לאומה חייב בשמירה על חוקי האומה. הדבר המחייב הוא הקבלה הלאומית של התורה ושל כל פירושי החכמים שבמשנה והתלמודים וכד'. וכשם שכל אחד מחוייב לנהוג על פי קבלת האומה שלו, כך גם אנחנו מקבלים עלעצמינו לנהוג כפי שהאומה הכריעה וקיבלה על עצמה. מה עוד שגם השכל הישר מחייב אותנו לשמור מצות ולקבל את האמור בתורה. שכן אם עם שלם ראה את התגלות האלוקים והשתכנע בחובתו לקיים את הנאמר בה - כיצד אנו, שקבלנו מהם את עובדות הסיפור, נכחיש את מה שהם סיפרו שראו? לא הבנתי מדוע התורה אינה נצחית אם הייתה בחירה למשה רבנו. סוף סוף לאחר שבחר הדברים נקבעו מאז ולנצח. מכל מקום, התורה היא אכן נצחית כיון שהרעיונות הכלולים בה נכונים מאז ולתמיד. על שאלת הידיעה והבחירה כבר כתבו רבים, ותורף הדברים הוא שלמרות שיש לקב"ה ידיעה ברורה במה שעתיד להתרחש אין זה סותר את הבחירה של האדם (למרות שבשכל שלנו זה נשמע סתירה). ההבטחה על הכניסה לארץ לא הייתה דווקא לאנשים פרטיים אלא לאומה בכללה - והיא אכן נכנסה לארץ. ודבר חשוב הוא לדעת שכל הנבואות מתקיימות בסופו של דבר על פי המגיע לאדם, ועל פי מעשה האדם. וגם נבואה טובה אינה חוזרת, אבל מתפרשת על פי מה שמגיע לאדם ועל פי זכותו ומשעיו. הדוגמה שלפנינו: אםהיו ישראל זכאים הייתה הנבואה מפרשת על הדור היוצר ממצרים והוא היה זוכה לקיום הנבואה. ומשלא זכו נתפרשה הנבואה על דור אחר. וכך דרך הנבואה שיש לה תמיד כמה פירושים - והפירוש שנבחר להתגשם הוא על פי מעשה האדם. מי אמר שמעמד הר סיני בכלל היה?
שאלה: צורת שתי וערב במשחק שחמט: האם צריך להסיר את הצלב העומד מעל המלך במשחק שחמט? ראיתי כאלו ששברו אותו, האם זו ההלכה? אשמח אם הרב יאמר לי איפה זה בשו"ע.
תשובה: ר' שו"ע יו"ד סי' קמא א בהגה ובש"ך, שאם ידוע לנו שאינם פולחים לצלב זה אין צורך לשוברו. אך בעם ישראל נהגו לא לסמוך רק על ההלכה אלא בבית יהודי לא הרשו לעצמם בדרך כלל להחזיק דבר שהזכיר קשר כל שהוא עם ע"ז.
שאלה: נדר בלי כוונה: אני סובלת ממחשבות טורדניות ופוחדת מאוד מנדרים. אתמול באה לי מחשבה (בלי כוונה) שאני אתרום חמישה שקלים, ואז נבהלתי ותרמתי אותם. המחשבות המשיכו להגיע, אז באה לי מחשבה שאם אני אתרום 100 שקלים זה יכסה את כל המחשבות שלי, ואז המחשבה עלתה ל-200, ואז נזכרתי שבעוד כמה חודשים אני אמורה לקבל מילגה אז באה לי מחשבה שאני אתן מהמלגה 1000 ש"ח וזה בטוח יכסה את המחשבות שלי. עכשיו אני מפחדת שזה נדר. אני לא יודעת אם התכוונתי שאני אתן, אבל לא התכוונתי להתחייב. מאתמול אני בלחץ וחושבת על זה כל הזמן כי אני מפחדת שיש עלי נדר. שאלתי רב באתר אחר והוא אמר שאם לא אמרתי אז זה לא נחשב, אבל מבדיקות באינטרנט ראיתי שמחשבות על צדקה נחשבות. מה עושים? אנחנו במצב כלכלי לא טוב והכסף יחסר לנו מאוד. אני פוחדת לספר על כך לבעלי. היום אמרתי בקול כמה פעמים שזאת לא הייתה התחייבות, אבל אולי כבר מאוחר מידי? אני בלחץ נוראי.
תשובה: אמנם נכון שמחשבה של צדקה יש בה חוזק יותר ממחשבת נדרים רגילה אולם מאחר וזה נובע ממחשבה טורדנית ולא רצויה, אין בכך נדר ואינך צריכה לתת את הכסף לצדקה. ובמיוחד שיש דיון האם אשה נשואה המרוויחה כסף בעצמה יכולה לתת צדקה ללא ידיעת בעלה. אם היא לא מרוויחה, וודאי שאינה יכולה לתת. להבא, תאמרי עכשיו בקול רם: "שכל מחשבה של נדר (ואף של צדקה) אינך רוצה בקיומה אלא אם כן תאמרי בקול שאת נודרת או כשאת נותנת את הכסף ממש, וכל זה בידיעת בעלך".
שאלה: להקשיב לקדושה של שליח ציבור: יוצא לי ברוב הפעמים ששליח הציבור מתחיל את החזרה בעודי מתפלל. אני מבין שכאשר מתחילים קדושה ואני עדיין לא הגעתי ל"אלוקיי נצור" אני צריך לעצור ולהקשיב לשליח הציבור. האם אני צריך לעצור כבר ב"נקדישך" או רק ב- קדוש, קדוש?
תשובה: מתחילת הקדושה ועד סופה.
שאלה: מכירה של ספרי התלמוד: בעלי קיבל במתנה תלמוד בבלי לפני שלוש שנים בערך. הוא עצמו לומד בתלמוד בבלי מסדרה אחרת שיש לנו בבית ולא נגע בזה שקיבל כמעט אף פעם. האם מותר למכור את התלמוד? אם כן, מה צריך לעשות עם הכסף?
תשובה: מכיון שיש לו כבר תלמוד משלו הוא יכול למוכרו ולהשתמש בכסף לכל מטרה שהיא. אם כי ראוי להשתמש בכסף לספרים אחרים או לשם לימוד תורה או למצוות.
שאלה: דין מאפה פרווה בתבנית חלבית: אפיתי עוגה שכל מרכיביה פרווה בתבנית פיירקס שנאפים בה לעתים גם מרכיבים חלביים. האם מותר לאכל עוגה זו לאחר ארוחה בשרית?
תשובה: העוגה נחשבת לפרווה ומותר לאוכל אותה לאחר ארוחה בשרית. אולם אם התבנית היא בת יומא אין לאשכנזים לאכול את העוגה עם בשר ממש.
שאלה: ברכת המזון תוך כדי נהיגה: א. האם מותר לברך ברכת המזון תוך כדי נהיגה? ב. האם יש להמנע מדיבור בין נטילת ידיים,לאכילת דבר שטיבולו במשקה?
תשובה: א. ודאי שלא, כי בזמן שאדם אומר ברכה עליו להתכוון ולא להתרכז בדבר אחר, ובייחוד נהיגה שדורשת ריכוז, כי אם לא יתרכז אפילו שניה עלול להכנס בעמוד וכדומה. ולכן צריך לעצור ולברך. ב. לא, כי אין ברכה. ועוד שיש בזה מחלוקת גדולים אם אכן צריך ליטול ידים לפני דבר שטיבולו במשקה וחכמי ירושלים פסקו כדעה שבזמננו שאין לנו טהרה לא צריך ליטול ידים לדבר שטיבולו במשקה.
שאלה: עבודה בהידרותרפיה בבריכה מעורבת: אני נמצא בתקופת לימודים להסמכה כהידרותרפיסט. הלימודים הינם נפרדים אך כחלק מהלימודים צריך לעבור סטאז בבריכה ולא הצלחתי להשתלב בבריכה נפרדת. רציתי לשאול לדעת הרב לגבי סטאז ועבודה בבריכה שיקומית שאינה נפרדת לגבר.
תשובה: בהשקפה ראשונה קשה לי למצוא היתר בבריכה עם נשים הלבושות בבגדי ים ויש להמנע מזה מכיוון שזה פורץ גדרי צניעות ומכשילים את האדם. אם תהיה דרישה מהציבור, מן הסתם ההנהלה תיאות להקצות בריכות נפרדות.
שאלה: בקבוק למטרנה ולמרק בשרי: האם ניתן להשתמש בבקבוק תינוק למטרנה חלבית (חמה)ואח"כ למרק בשרי (חם)? פירוט השאלה: 1. האם פלסטיק בולע? 2. האם יש חינוך לתינוק לאיסורים? 3. האם אסור לתת לו ( ספי ) כשזה לצורכו? (באיסור דרבנן?) 4. האם זה בכלל דבר טמא שראוי לא לתת לו?
תשובה: מסתבר שזה כבר כלי שני או שלישי ולכן לא להחמיר לתינוק. אבל אם זה היה כלי ראשון היה אכן אסור לתת לתינוק, כי על אוכל אסור דרשו ח שמטמטם את הלב. וכך דרשו ח במסכת יבמות צריכותות למה התורה אוסרת לתינוק שרצים, מאכלים אסורות וטומאת כהנים. אמנם באיסורי דרבנן יש מחלוקת הפוסקים אבל להאכיל קטן נבילה וכדומה אסור מהתורה.
שאלה: האמא המיוחדת ביותר בעולם: אני כ"כ דואגת מזה שאני לא דואגת לחינוך הילדים מספיק!! יש לי ילד בן 5.5 וילדה בת 2.5 ואני בעז"ה מתכננת להיכנס להריון בקרוב. הבעיה היא שאני לא מנוסה בחיים ואין לי שמחת חיים כ"כ. אז גם אין לי כ"כ מה לתת הלאה. אני בת 29 אוטוטו אבל די "מפגרת" בעניינים לצערי. כי הכל קשה לי ואיני חושבת שיש לי בכלל יכולות להצליח. אז מסכנים הילדים שלי, שהם מקסימים רק אולי חבל שהם "זכו "בי כאמא כי אני מקלקלת אותם ולא משקיעה מספיק כ"כ חבל עליהם!!! מאד עצוב לי!! אני רוצה להיות חזקה יותר נפשית (פיזית אני מאד חזקה) אבל כרגיל איני מצליחה!!! וגם אם אתחיל יש לי כ"כ הרבה להשלים ולהרגיל את הילדים את עצמי ועם בעלי. על העצה.
תשובה: אם נולדו לך ילדים סימן שהקב"ה נותן בך אמון ומשתף אותך בדבר הכל כך יקר לו וזה לגדל ילדי ישראל. על כך אנו אומרים בכל בוקר "מודה אני לפניך. רבה אמונתך" - ומבאר הרב קוק: רבה האמונה שהקב"ה מאמין בנו ונותן בנו אמון. כל בוקר שהקב"ה נותן לנו עוד יום של חיים זה משום שהוא מאמין שנעשה דברים טובים עם החיים שהוא נותן לנו. ודאי שכך אם הקב"ה הפקיד בידך ילדים חמודים. את נבחרת בצורה מאד קפדנית מכל האמהות שבעולם להיות אמא דווקא לילדים שהם הכי מתוקים בשבילך. את ראויה להם והם ראויים לך. הם ראויים לך משום שאין בך גאווה ואת מוכנה ללמוד ולהתקדם. נכס זה תוכלו להעניק לילדים שלך. זו מתנה שאמהות רבות לא יודעות לתת לילדים שלהם. כל אימא נותנת את מה שיש לה ולך יש דברים מיוחדים שתתני לילדים שלך. לאמהות אחרות יש את הדברים המיוחדים שלהם.
שאלה: המקור לאיסור אכילת חלב אחרי בשר: האם האיסור על אכילת מוצרי חלב אחרי בשר הוא מהתורה, אם כן, מהו המקור?
תשובה: אכילת חלב אחרי בשר זהו איסור של חכמים-דרבנן.
שאלה: ברכה על נטילת ידיים כשאין לחם: יש לי מספר שאלות בנושא נטילת ידיים: א. האם מותר לברך על הנטילה (ועל הלחם) בזמן הליכה? ב. האם מותר לנגב את הידיים בבגדים, כשאין במה לנגב? ג. ברכתי על הנטילה והסתבר שאין בנמצא לחם - מה צריך לעשות?
תשובה: א. כן. ב. לא, כי זה קשה לשכחה, ועדיף שינפנפם ברוח. ג. מה הוא יכול לעשות, הוא אנוס. כמו שאדם בירך בורא פרי העץ על תפוח והתברר שהוא רקוב או שבירך שהכל על משקה ונשפך, שאנוס.
שאלה: עילוי נשמה בנר של שבת: קראתי כי הדלקת נרות השבת יכול לעזור לעילוי נשמת הנפטר. אך עם זאת גם קראתי שהנר שאותו מדליקים לעילוי נשמת הנפטר צריך להיות נר נוסף על נרות השבת, ולא מנרות השבת עצמם. אם כך כיצד צריך לנהוג? האם לומר לאחר הדלקת נרות השבת כי זה היה לעילוי נשמת הנפטר או שמא מספיק רק להדליק בלי לציין שזה בשבילו, ורק כאשר מדליקים נר נשמה צריך לציין זאת?
תשובה: הדלקת נר לעילוי נשמה טובה בשנת האבל, ח"ו, או ביום זיכרון. ואם רוצים להדליק נר לעילוי נשמה בערב שבת יש להדליק נר נוסף לנרות שבת. יש להדליק את הנר הנוסף לפני נרות שבת ולומר הריני מדליקה נר זה לעילוי נשמת מי שרוצים ולהוסיף זכרו לברכה, ואח"כ נרות שבת.
שאלה: להתחלק ברווחים עם הבנק בהיתר עיסקא: אם אני לוקח משכנתא עם היתר עיסקא לקניית מגרש ולבניה על מנת למכור אותו במיידי, על מנת לשאת רווח שיכול לעמוד על מאות אלפי שקלים, זה אומר שאני צריך להתחלק עם הבנק חצי-חצי ברווחים?
תשובה: הבנק כבר דואג לעצמו לרווחים ולא צריך להוסיף לו. יש על כך תשובה על נושא זה, של לקיחת הלוואה לצורך רכישת בית, שלדעת המהרש"ם זה נחשב רווח. אין לקחת הלוואה בריבית רק כדי לכסות את האובר-דרפט במכולת, שאין זה רווח, אבל פה זה ודאי רווח. הבנק לוקח את האחוזים שלו לפי ההסכם.
שאלה: משכנתא מבנק של גוי: האם ניתן לקחת משכנתא מבנק שבבעלות אינו יהודי, אך יש לו סניף בארץ עם עובדים יהודים או שזה נקרא שהבנק הוא בשותפות אינו יהודי עם יהודי (בנק מחו"ל עם סניף בארץ)? כל האמור לעניין ריבית.
תשובה: שותפות נקבעת לפי הבעלים ולא לפי העובדים, ולכן במקרה כזה, זה לא נקרא שהבנק בבעלות יהודי. חוץ מזה, יש אומרים שאין ריבית בבנק מדאורייתא, כי אין לו ממש בעלות אלא זה מניות שאין בהם בעלות ספיצפית, וכן מובא בספר תורת הריבית של הרב הרשלר. הרב פרנק בשעתו רצה לומר, שלו יצוייר שבנק ישראל היה מלווה כסף לאנשים לא היתה בעיה של ריבית בכלל בגלל שזה ציבור ולא שותפות ואין איסור ריבית. יסוד זה של חילוק בין שותפים שהם מורכבות של פרטים לבין ציבור שהוא ישות מופשטת ומוחלטת נמצא ברמב"ן בפרשת ויקרא לגבי קרבנות של קיץ המזבח, וזהו גם מושג הלכתי וגם מושג רעיוני.
שאלה: בישול שום ובצל יחדיו: האם מותר לבשל שום ובצל יחדיו? אני הבנתי שזה לא טוב (נאמר בקבלה נדמה לי). אך במידה ואין בעיה עם העניין ואני רוצה לבשלם ביחד (לאחר תקופה ארוכה שהקפדתי שלא לעשות כן) האם יש בזה משום נדר ועלי לעשות התרת נדרים?
תשובה: לא ראיתי ולא שמעתי, לא מספרים ולא מאנשים, שיש חשש בזה. ואם נהגת כך בטעות אין זה נדר ואין צורך להתרה על כך.
שאלה: להדביק כלי לנטילת ידיים: אם נסדק כלי לנטילת ידיים העשויי מפלסטיק, האם יש מניעה לתקן אותו באמצעות דבק מגע כך שלא יוציא שום מים?
תשובה: אם גם לאחר ההדבקה יהיה שם כלי עליו, והמים אינם נוזלים ממנו - כשר לנטילת ידים.
שאלה: הפעלת מדיח כלים על ידי גוי של שבת: האם מותר לעוזרת גויה, המכירה את הבית ואת העבודה מבלי שייאמר לה דבר במפורש או ברמז, לנקות את המטבח אחרי ארוחת ערב שבת, ולהדיח את הכלים במדיח חשמלי? (הכלים נחוצים לארוחה של שבת ביום).
תשובה: אם יש לעוזרת אפשרות להדיח את הכלים באופן ידני מבלי לחלל שבת, מה שהיא מכניסה למדיח החשמלי זה נקרא בלשון ההלכה "אדעתא דנפשה". לכן אפשר אפילו לומר לה שתשטוף כלים, והיא כבר תחליט אם להכניס למדיח או לא, אבל יש להקפיד שתהיה אפשרות לשטוף את הכלים מבלי לחלל שבת כדי שיחשב שעושה מעצמה.
שאלה: שימוש ב"מחבת סטקים": השתמשנו במחבת סטקים (מחבת עשוי יציקת ברזל, בצורת פסים מוגבהים, כדי שהשומן ירד ולא יספג בבשר) לטיגון קציצות בשר. האם אפשר להשתמש במחבת להכנת דגים? אם כן, באילו תנאים?
תשובה: אין איסור לבשל דגים בכלי בשרי. תשטפו את המחבת היטב וניתן לבשל בה דגים.
שאלה: בחירת שם 'ראשית' לתינוקת: רציתי לשאול את הרב, מה הוא חושב על השם "ראשית" לביתנו הבכורה?
תשובה: שמעתי פעם על שם זה, והוא שם מחודש ויפה ויש בזה הודאה לה' על הבת הבכורה. כתוב בגמרא, שרב חסדא אמר "לדידי בנתן עדיפא לי" - בד"כ היו מנחמים מי שנולדו לו בנות, אך רב חסדא אמר שלו עדיפות בנות. את בנותיו הוא חיתן עם רמי בר חמא ועם רבא. היה מי שהסביר בבדיחות שבנים לפעמים עלולים להתבטל וקשה לחנך אותם אבל בנות יחנכם וימצא להם חתנים כרצונו.
שאלה: ברכה על שוקולד: מה מברכים על שוקולד
תשובה: רוב הפוסקים אומרים שיש לברך על שוקולד "שהכל". אולם מאחר ויש פוסקים (הרב אוירבך והרב ליאור) הסוברים שראויה ברכת השוקולד להיות "בורא פרי העץ", אם ברכת "בורא פרי העץ" על פרי רצוי שתברך "שהכל" על דבר אחר, כגון: סוכר, ולא על השוקולד. (וזאת הברכה, עמ' 103)
שאלה: הכפלת פסוקים בתפילה: א. למה אומרים בפסוקי דזמרה פעמיים את הפסוק האחרון של מזמור ק"נ? ב. למה אומרים בפסוקי דזמרה של שבת פעמיים את הפסוק האחרון של מזמור צ"א?
תשובה: א. זהו סיום ספר תהילים, לכן כופלים. ב. אנו מבקשים אריכות ימים וחוזרים ומבקשים. זו גם סגולה לאריכות ימים, הן באורך והן בארוכה ומרפא.
שאלה: משיכת מגירה במקפיא בשבת: אני מבין שאוכל בלתי מבושל שאינו ראוי לאכילה, כגון: עופות קפואים, נחשב מוקצה. (ראו תשובת הרב ליאור באתר זה מיום ז תשרי תשס"ח). יש לנו מקרר מן הדגמים החדשים בהם תא ההקפאה מבוסס על מגירה, באופן בו פתיחת תא ההקפאה מתבצעת באמצעות משיכת מגירה המכילה את כל תכולת תא ההקפאה. במצב זה, כאשר אני מעוניין להוציא מן המקפיא מוצר המותר בטלטול, האם מותר לי לפתוח את המקפיא, למרות שבכך אמשוך מגירה המכילה עופות קפואים? (יש לציין כי לרוב, שווים הכספי של העופות במגירה רב יותר מן המוצרים המותרים כגון גלידות, קוביות קרח וכדומה).
תשובה: הכלל הוא, שמגירה שיש עליה מוקצה ודברים מותרים נעשית לבסיס לדבר האסור והמותר ומותר לטלטלה אם בדבר המותר יש יותר צורך, אפילו אם לא מצד הערך הכספי, שהרי בדרך כלל עופות קפואים שווים פי כמה מהגלידה אבל בשבת הוא צריך לגלידה ולא לעופות, ולכן יהיה מותר למשוך את המגירה ולהוציא את הגלידה.
שאלה: צדקה במקום הגומל: אמא של חברתי היא אישה מבוגרת.לפני מס ימים היא נפלה ברחוב, קיבלה מכה חזקה בפניה, וקיבלה טיפול בביה"ח. 1.האם צריכה לברך "הגומל"? 2.האם במקום לברך הגומל, יכולה לתת צדקה? היא אישה מבוגרת ויתכן ותתקשה להגיע לביכנ"ס או לכנס 10 גברים בביתה.
תשובה: 1. כן. 2. על פי התיאור שלך, כיון שאינה יכולה להגיע לבית הכנסת וכדו' אונס רחמנא פטריה ולכן ודאי שטוב שתתן צדקה במקום ברכת הגומל.
שאלה: אכסניה בבעלות רפורמים: ביפו קיימת אכסניה (שייכת לרשת אכסניות הנוער) שלפי הפרסומים, בבעלות משותפת של התנועה ליהדות מתקדמת (רפורמית). האם ראוי להתארח במקום כזה? אודה על הפניה למקורות.
תשובה: יש כאן שתי בעיות: הכשרות ועצם האירוח. אם המקום לא כשר, אין שום היתר להתארח שם. וכן אם מקום התפילה הוא ללא מחיצה כשרה אין להתפלל שם. אם יש שם תעמולה לשיטתם, גם כן אין להתארח שם. גם אם אין שום בעיה הלכתית אלא המקום שייך להם והם מרויחים ממנו, יש בכך סיוע כספי לתנועתם ולא ראוי להתארח שם.
שאלה: לימוד רמב"ם יומי: אני משתדל ללמוד רמב"ם יומי -פרק ליום. לאחר קצת זמן עלתה לי השאלה, מה המטרה בלימוד הרמב"ם ללא עיון ולמידת הגמרא ושאר הראשונים בעת הלימוד על הנושא המסוים שבו אני עוסק, האם זה רק כדי לרכוש מושגים חדשים ולא מוכרים? בשביל זה אפשר ללמוד רק את הפרק הראשון והשני בכל נושא. גם כדי להבין דינים הלכתיים יהיה עדיף ללמוד שו"ע. הרבי מלובביץ נתן סיבה לכך משום שהרמב"ם מקיף את כל הנושאים, אבל אם כך אז עליי ללמוד רק מספר הלכות מועטות. אז מה המטרה בלימוד מעין זה?
תשובה: אין כמו ספר משנה תורה מבחינת הבהירות וההיקף הכללי שניתן לרכוש בלימודו. בלימוד שולחן ערוך נכנסים למחלוקות. לימוד שולחן ערוך הוא לימוד הלכה למעשה. למוד הרמב"ם זהו לימוד מהכללים לפרטים. יש ערך גדול בסקירה קבועה של התורה מהכלל לפרט ואין ספר טוב יותר ממשנה תורה למטרה זו.
שאלה: תפילה עם תינוק במנשא: האם מותר להתפלל כשתינוק קשור אליי במנשא? מדי פעם אני כן תומכת בו שראשו לא יישמט בעת הכריעות. האם התשובה תלויה בשאלה האם מחזיקים אותו או שהוא לא גורם להסחת דעת מהכוונה?
תשובה: זו בעיה. מוזכר בהלכה שאסור לאדם לאחוז תינוק בשעת התפילה, כי צריך ריכוז מלא בעמידה ואי אפשר באותו הזמן להתרכז בתינוק שלא יפול. אם לא צריך לטפל בתינוק ולדאוג לו כשהוא במנשא, אין בכך בעיה וזה כמו להתפלל עם תיק על הגב. אך אם התינוק דורש תשומת לב, עדיף שלא להתפלל, ש"העוסק במצווה פטור מן המצווה", וכרגע התפקיד שלך הוא לשמור על התינוק. זו גם אחת הסיבות שאשה פטורה ממצוות עשה שהזמן גרמא, שהרי היא עסוקה במצווה גדולה שהיא מטפלת בתינוקות שאין אצלם לא יום ולא לילה. תפילת האבא עם תינוק במנשא.
שאלה: הנאה מחילול שבת של יהודי: רציתי לדעת עד לאיזה רמה שייך האיסור של הנאה מחילול שבת של יהודי? אתן דוגמא: במוצאי שבת, החדשות (רדיו טלוויזיה) ואתרי האינטרנט מלאים בידיעות שצולמו ונערכו בשבת (ודאי ע"י יהודים), השאלה היא האם מותר לשמוע חדשות לקרוא ידיעות אלו?
תשובה: אין ליהנות מחילול שבת. יש דברים שבודאי מהנים, כגון: ספורט וכדו', האם חדשות מהנות? אומנם אדם מוכן לשלם לעיתון שמספק לו חדשות, כלומר, הוא נהנה מכך והדבר צריך עיון.
שאלה: שינוי מקום בסעודה מתוך כוונה: האם מותר מלכתחילה לשנות מקום בסעודה על הפת, כגון: לצאת לחדר מדרגות מתוך כוונה לחזור ולברך במקום סעודתו?
תשובה: לכתחילה יש לברך ברכת המזון באותו מקום שאכל קודם שיעקור כגליו למקום אחר, וכמו שפסק השו"ע סימן קפד סעיף א'.
שאלה: הפסק טהרה אחרי לידה: האם זה נכון שאישה אחרי לידה אינה חייבת במוך דחוק בהפסק טהרה?
תשובה: אינני מכיר פסק כזה. אלא אם קשה לאשה אחרי לידה לעשות בדיקות והיא פוצעת את עצמה, היא יכולה להתייעץ עם רב שאולי יתיר לה לעשות הפסק טהרה בלי מוך.
שאלה: שיעור רישום עירום בלימודי עיצוב: במשך זמן רב התלבטתי מה כדאי לי ללמוד וכעבור התייעצויות חוזרות ונשנות החלטתי לפנות ללימודי עיצוב. ישנה בעיה קטנה, בכל פקולטות העיצוב בכל מוסדות הלימודי הטובים והמוכרים ישנו קורס בו נדרשים הסטודנטים לצייר מודל גבר או אישה ערומים לחלוטין. מדובר בקורס אינטגרלי ובלתי נפרד מתוכנית הלימודים המשוקלל בציונו הסופי של הסטודנט. בתור סטודנט דתי, מה אני אמור לעשות? ברור לי כי אבקש בכל לשון של בקשה לא להיות נוכח בשיעורים אלו ולנסות ולפצות עליהם ברישום אחר כלשהו אך מה אם לא ייתנו לי? במידה ואצליח להגיע להסדר כי בתור גבר אכנס רק לשיעורי רישום של גברים- האם זה יהיה ר? אשמח מאוד לייעוץ בנושא המטריד.
תשובה: איני רואה התר לרישום נשים. גם רישום גברים נראה לי חמור. אך אם כל עתיד מקצועך תלוי בכך, נראה להתיר בשעת הדחק רישום גברים בלבד. אם יהיו בעיות אולי שר המדע יוכל לעזור. ה' יהיה בעזרך.
שאלה: שימוש במחבת סטקים: שאלתי שאלה לא מדויקת, אני שואלת שוב: השתמשנו במחבת סטקים (מחבת עשוי יציקת ברזל, בצורת פסים מוגבהים, כדי שהשומן ירד ולא יספג בבשר) לטיגון קציצות בשר. האם אפשר להשתמש במחבת להכנת דגים כדי לאוכלם בארוחה חלבית? אם כן, באילו תנאים?
תשובה: צריך שהמחבת תהיה נקיה מכל שאריות בשר. לדעת הספרדים, כל מאכל פרווה שיבושל בה יהיה מותר לאוכלו עם חלב. לדעת האשכנזים, אם עברו 24 שעות מהשימוש לבשר יהיה מותר לאוכלו עם חלב. אבל אם לא עברו 24 שעות, יהיה מותר לאכול את הדגים בארוחה חלבית אולם להיזהר שלא עם חלב ממש.
שאלה: עוף מפרפר בשחיטה הומנית: ראיתי את תשובת הרב לגבי שחיטה כשרה, בהיותה מהירה וכמעט ללא כאב. שאלתי היא - ראיתי כמה שחיטות כשרות של עופות. לאחר החיתוך, העוף ממשיך לפרפר דקות ארוכות, מתגלגל ומנופף בכנפיו. ההרגשה היא שהעוף, על-אף חיתוך העורק הראשי, עדיין מרגיש וחי. האם המראה הזה מטעה?
תשובה: כל נטילת חיים בכל דרך שהיא אינה ממיתה לגמרי את בעל החיים, הוא מפרפר זמן מה. גם זנב לטאה, שנותק לגמרי מגוף הלטאה ואין ספק שהוא מת מוות ודאי, ממשיך לפרכס זמן מה. אלה הם רפלקסים ולא חיים ממש. על כל פנים בעל החיים לא סובל במצב זה, מוחו כבר מת ואין לו תחושות.
שאלה: צריבת דיסק לחילוני: אימי נתנה לי דיסק מאחותה בשביל שאצרוב לה שירים. אני לא רציתי מפחד שאחותה תשמע בשבת (היא לא שומרת שבת). אז אמא שלי צעקה ואמרה לי לעשות ואני לא רציתי שאחותה תחשוב שאני לא רוצה אז באין ברירה צרבתי לה והיום היא הביאה לה את זה. אחותה מימלא שומעת שירים בשבת (גם ללא הדיסק שהבאתי לה). האם זה אסור היה מה שעשיתי? אני מלאת חרטה ועצב. מראש ושבת ומבורך.
תשובה: אחותה של אימך יכולה לשמוע את הדיסק ביום חול ולא חייבת לשמוע אותו בשבת. אם היא תשמע אותו בשבת זה יהיה בבחירתה ולא באחריותך. כשם שמותר למכור לחילונים דיסקים או כל כלי אחר שהם משתמשים בו בחול וגם בשבת כך במקרה שלך, ומה עוד שקיימת בזה מצוות כיבוד אם. אלא שלא ברור מהיכן צרבת את השירים הללו - יתכן וכאן יש בעייה (ולא בחילול שבת שלא נגרם באשמתך).
שאלה: תבשיל של גוי שראיתי את הכנתו: גוי שהכין תבשיל כאשר עברתי שם והתבלינים הם מיהודי שהביא. עכשיו שאלתי היא, האם מותר לאכול כי המצב הוא בתנאי עבודה
תשובה: אם הגוי עשה את כל הבישול לא מועילה ראייה של יהודי, אולם אם יהודי עשה חלק מפעולות הבישול אפשר להקל לאחר שיודיע איזה פעולות עשה היהודי. כל הדברים הללו הם בתנאי שהתבשיל עולה על שלחן מלכים ולא נאכל כמות שהוא חי, אולם אם חסר אחד התנאים אפשר להקל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כשרות כלים ספק טרף: מה לעשות בכלים שלא ידוע אם הם טרף וככל הנראה השתמשו בהם בתוך 24? ומה הדין של סוגי הכלים השונים (סכו"ם, זכוכית, מחבת, סירים)?
תשובה: אם יש סיבה לחשוש שהכלים נטרפו יש להגעילם.
שאלה: תפילין לפני זמנם: אני לומד לפני תפילת שחרית מ-5:45 -6:15, ותפילת שחרית מתחילה ב- 6:15 (בדיוק). האם מותר בימים שזמן תפילין הוא אחרי 5:45 לשים תפילין או לא (קביעות), כמו שמותר להתפלל בדיעבד לפני נץ החמה?
תשובה: אין דבר כזה, שזמן טלית ותפילין הוא אחרי רבע לשש בארץ ישראל. בימים שהזמן הכי מאוחר הוא מתקרב לרבע לשש אך לא מגיע לשם. יש לבדוק בכל יום בלוח, כי זה משתנה מיום ליום. בכל אופן, על הצד שאתה מתחיל ללמוד לפני זמן תפילין אפשר להניח את התפילין לפני הזמן ולראות בלוח מתי מגיע הזמן באותו יום ואז ימשמש בהם ויברך. אמנם לכתחילה לא ראוי לעשות כן, אבל אם אין זמן אח"כ וכדומה אפשר לעשות כן.
שאלה: הבדלה עם קפה: נגמר לי היין להבדלה ואין לי אפשרות לקנות יין, עם מה אני יכולה לקדש? (אני הספרדיה)
תשובה: אפשר לעשות הבדלה בכל משקה המוגדר בהלכה כ"חמר מדינה", שהוא משקה חשוב כמו בירה לבנה או וודקא או ערק וכדו'.
שאלה: בובות בשיטה אנטרופוסופית: קיבלנו במתנה בובות תלויות על חוטים סביב חישוק קטן, בצורת פיות (עם כנפיים), לתליה בבית. הבובות נעשו בשיטה אנטרופוסופית ונקנו בחנות מיוחדת שמוכרת סחורה זו. נאמר לנו שזה טוב ל שמירה. האם יש לחשוש לעבודה זרה בעצם הבובות או בכוונת המייצר?
תשובה: אם תאמינו שיש בזה משום שמירה יש בזה משום אביזרייהו דעבודה זרה, אבל בכל אופן, איך אדם מאמין בהבלים כאלה?! לשמירה על הבית צריך להתפלל לקב"ה, "אם ה' לא ישמור עיר שוא שקד שומר", וכ"ש בובה. איני יודע מאיפה הביאו אמונות מוזרות כאלה. אבל לא משנה ההבלים שהם אומרים, אם הם לא משתחווים לזה (ויש להניח שאכן אינם) אין בזה דין עבודה זרה גמורה אבל ודאי שאין לאדם מישראל להאמין לשטות כזו, אלא שמירת הבית תלויה בבטחון ובהשגחת הבורא ולא בכל מיני בובות. לגבי החזקת בובה עם פני אדם: היום אין חשש שיחשבו שמשתחוה לזה ולכן לא צריך לפגום פרצופים שכבר נעשו.
שאלה: טעות בחזרת הש"ץ בשבת: בחזרת הש"צ של תפילת שחרית של שבת, הש"צ טעה ודילג על "ישמח משה" והתחיל "ושמרו בנ"י את השבת", הציבור גילו מיד את הטעות לפני החתימה וטענו שהוא צריך לחזור לראש הברכה. האם כך הדין?
תשובה: לענ"ד, לא צריך לחזור כי עיקר הברכה היא ב"או"א רצה במנוחתינו".
שאלה: ברכה על יין של אינו שומר שבת: מי שלא שומר שבת ומחזיק יין, לפי ההלכה היין הוא נסך. האם הוא צריך לברך על היין או בגלל שהיין הוא נסך ואיבד מהכשרות שלו הוא לא צריך לברך?
תשובה: קודם כל יש לדעת, שגם לדעת המחמירים בדין זה רק מה שמזג מחלל השבת הוא יין נסך ולא מה שנשאר בתוך הבקבוק. יש שרוצים לומר שבימינו גם למחללי שבת אין גדר של מחללי שבת בפרהסיא לאסור יין. וכל מה שאוסרים בימינו יין שמזג מחלל שבת זה רק בשתיה ולא בהנאה. וכתבו בעלי התוספות כן גם על הנוצרים, שאין להם גדר עובדי עבודה זרה לאסור יין בהנאה אלא רק בשתיה, וזה רק מדין הרחקה שלא יבואו להתחתן. לענייננו, אם אכן מדובר ביין האסור בשתיה, פסק הרמב"ם שהאוכל או שותה דבר אסור אינו מברך עליו ברכות הנהנין, ואם שותה מאיזה סיבה לא יברך. הראב"ד חולק על זה. אבל אנו פוסקים כרמב"ם בזה שלא לברך.
שאלה: היתר גוי של שבת: "ששת ימים תעבד, ועשית כל-מלאכתך. ויום, השביעי--שבת, לה' אלקיך: לא תעשה כל-מלאכה אתה ובנך-ובתך ועבדך-ואמתך ושורך וחמרך וכל-בהמתך, וגרך אשר." - איך מסתדר נושא גוי של שבת עם צו שמירת השבת כולל "הגר אשר בשעריך"?
תשובה: התורה אסרה מלאכה בשבת רק על אדם מישראל אבל לגוי מותר מהתורה לעשות מלאכה, ואפילו מותר לישראל לומר לו לעשות בשבילו מלאכה. חכמים אסרו זאת. יש אומרים שזה מצד שליחות לחומרא ו"שלוחו כגופו". יתירה מזאת, ח אסרו להנות ממלאכה שעשה גוי לצורך ישראל עד מוצאי שבת, כדי שלא יבוא לומר לו לעשות בשבילו מלאכה. ציווי התורה בשביתת גויים שבפסוק הוא רק על גוי הקנוי ומשועבד לישראל, שאסור לעשות מלאכה לישראל אבל לעצמו מותר לו לעשות מלאכה, אבל לגוי חופשי אין ציווי כלל.
שאלה: "הן א-ל ישגיב בכוחו": מדוע הקב"ה מצווה את משה לומר לפרעה שעם ישראל ילכו לעבוד את ה לשלשה ימים ולא מפרט את המטרה של יציאת מצרים שהיא נטישת העבדות במצרים ועבודת ה (הפרטים, כמו קבלת תורה וכו לא אמורים לעניין את פרעה, הרי חלק מהחירות זה התנתקות מהצורך להתחשב בו)?
תשובה: ברור שהיו מוכרחים לעשות איזשהי תחבולה כדי שהמצרים ישאילו אותם, וכך המצרים לא ידעו שעם ישראל משאיל שלא על מנת להחזיר. אמנם זה לא היה ממש שקר כי באמת הגיע להם כסף על העבודה שניצלו אותם במשך שנים.
שאלה: עלבון במשחק כדורסל: במהלך משחק כדורסל התרחשה מחלוקת בנושא מסויים ביני ובין אדם מהקבוצה השנייה (מדובר באדם שפגשתי לראשונה). הוא לא היה מוכן להקשיב לדעתי, התווכח עימי והטחתי בו מילת גנאי (שקרן) בפני כל חברי הקבוצה. בסיום המשחק ניגשתי והתנצלתי על הפגיעה בו וביקשתי סליחתו, למרות זאת אין אני חש בנוח כלפי אותו אדם. לדעתי הוא נפגע מאוד מדברי (אף שאמר כי קיבל את התנצלותי הכנה). איך ניתן לתקן העלבון שגרמתי לאותו אדם?
תשובה: אם רק התנצלת אך עדיין אתה בדעה שהוא לא היה ר, אזי התנצלותך לא מלאה. עליך לבחון האם לא טעית בהאשמה אותו, שכן לפי דעתו הוא צדק ולא שיקר. ועל כן נכון לבקש מחילה ולומר שלא הבנת אותו ולא רק סליחה שפגעת בו. יותר מזה איני יודע מה אתה יכול לעשות. אך עליך ללמוד מכאן ולהבא לשלוט בעצמך ובפרט כאשר מדובר בוויכוח במשחק.