LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פחד מוות מחתונה: אני וחברי יוצאים כבר כמה חודשים טובים. במהלך כל הקשר היו עליות וירידות, ספקות והרהורים אך בסופן תמיד הבנו שאנו אוהבים אחד את השני ורוצים להתחתן. בזמן האחרון הגענו למסקנה שעלינו להתחתן ומהר כי אנחנו סתם נכנסים לספקות ובילבולים כתוצאה מקשר חברות ארוך וממושך שמיצה את עצמו מזמן. בשלב מסוים החלטנו להתחתן והודענו להורים שזהו רצוננו. מאז החלו הירהורים ופחדים. זוהי החלטה רצינית וגורלית ומדובר כאן בהחלטה לכל החיים! ואם ימאס אחד מהשני? ואם לא נסתדר? ואם יש משהו אחר שיותר מתאים? וחוץ מזה זוהי החלטה שיש בה שינוי באורך החיים ועזיבת בית אמא ואבא לתמיד! הדבר מלחיץ אותי ומדאיג אותי. (באופן כללי קשה לי עם שינויים והתחלות חדשות). ההרגשות שלי הן טבעיות לכל זוג שעומד להתחתן או שזה מעיד שאולי אנחנו לא מתאימים?
תשובה: ההחלטה להתחתן צריכה להיות מבוססת על מטרה משותפת לבנות ביחד בית שיהיה בו תוכן ברור ששניכם מועונינים בו. בית עם שאיפות רוחניות. ואז אם יש את כל אלו וגם יש אהבה אין סיבה להתלבט. אך אי אפשר לבנות משפחה רק על בסיס של אהבה בלבד. כאשר יש מטרה רוחנית משותפת זהו בסיס איתן. ואת האהבה צריך כל הזמן לחזק כל אחד צריך לרצות לתת לשני ולא רק לקבל. אין דבר כזה שלאחד ימאס מהשני זה אפשרי רק כשאין לבית תוכן רוחני. אכן יש אנשים ששינוי קשה להם אבל אם אתם כבר בשלים להנשא החששות יעברו ותחליטו שאתם תתגברו על הקשיים ביחד ולא תתנו לכל חולשה לחדור לקשר ביניכם על הכל תתגברו. וד' יברך אתכם ב
שאלה: כללי פסיקה בין העדות: האם רב צריך לפסוק לפי דרך הפסיקה של עדת השואל? כגון רב אשכנזי הנשאל שאלה על ידי ספרדי? האם גם בחושן משפט ישנה פסיקה ספרדית כגון ספרדים כשו"ע ואשכנזים כרמ"א, ומה עושה דיין כאשר צריך להכריע בין אנשים מעדות שונות?
תשובה: יש להבחין אם שואלים רב בענייני איסור והיתר ואורח חיים או שהשאלה היא בענייני ממונות. בעיקרון הרב הנשאל צריך להורות לשואל הלכה כפי עדתו והפוסקים שהוא נסמך עליהם, בין אם הוא אשכנזי, ספרדי או תימני. אמנם, בענייני ממון יש לנו כלל שהולכים אחרי המוחזק ואם המוחזק הוא מעדה מסויימת ולפי שיטת הפוסקים של אותה עדה אי אפשר להוציא אותו ממנו, אז נפסוק כמוהו ונשאיר את הכסף אצלו.
שאלה: הערמה בישיבת סוכה - שינה: הרב כתב שאסור להערים ולאכול כשיש גשמים. האם מי שמעריך שירדו גשמים ונמנע מלשכב לישון עד שירדו ואז ממהר לישן במיטתו, מערים יקרא לו?
תשובה: שינה רגישה יותר מאכילה. אדם לא יוכל להרדם אם הוא יודע שכל רגע עלול הגשם או דבר אחר להקיצו ולכן הוא פטור מהסוכה כשהשמים קודרים בעבים וכל רגע עלול לרדת גשם.
שאלה: חרקים מטרידים בסוכה: מי שמפחד מחרקים ועכבישים בסוכה למרות שאינם מזיקים כלל ואף כנראה שאינן נמצאים שם כלל אך רק המחשבה שאולי יש מצערת אותו ויפחד כל הלילה ולא יירדם, האם הוא בגדר מה שדרך בני אדם להצטער בו?
תשובה: אדם לא יוכל להרדם אם הוא יודע שכל רגע עלול לדרוך עליו בעל חיים שדוחה אותו או כל דבר המונע את השינה ולכן הוא פטור מהסוכה כשיש חשש להימצאות חרקים או אפילו כשהמחשבה עליהם מונעת ממנו לישון שם. האם מותר להרוג את חרק בסוכה בשבת?
שאלה: שניים מקרא של וזאת הברכה : ממתי עד מתי אפשר לקרא שנים מקרא ואחד תרגום של פרשת "וזאת הברכה" השנה?
תשובה: הזמן הרצוי להשלים את שמו"ת של פרשת וזאת הברכה החל משבת חוה"מ בצהרים עד ליל שמחת תורה. הרב רואי מרגלית. זמן קריאת "שניים מקרא ואחד תרגום" של פרשת בראשית.
שאלה: ציד ג וקים ויתושים בשבת: ראיתי שהרב אמר שמותר לצוד דבורה בשבת. נכנס לנו ג וק הביתה ובגללו כל היושבים בסעודה קמו מהשולחן וכל העונג שבת נהרס. האם היה מותר לנו להרוג או לצוד את הג וק? ומה הדין לגבי יתוש שמפריע לישון בשבת? האם מותר להרוג אותו?
תשובה: את הג'וק אפשר לטאטא החוצה, אין צורך לצודו לשם כך וגם את היתוש אסור להרוג אלא רק לגרשו.
שאלה: כלים עולים ויורדים: האם ניתן לומר שהדין של "כל הכלים יורדים לטומאה במחשבה ואין עולים אלא בשינוי מעשה" מדובר גם על ההכשר של הכלי לקבל טומאה או רק על היטמאותו והיטהרותו ממש?
תשובה: אכן מדובר על הכשר של הכלי לקבל טומאה. הרב חיים כץ.
שאלה: לצוד בשבת זבוב בסוכה: אם יש ג וק שמסתובב בתוך הסוכה ומאד מעיק על היושבים, האם מותר לצוד אותו בשבת?
תשובה: מותר לגרשו מהסוכה, אבל לא לצודו. מי שמפחד מהג'וק יכול לישון בבית?
שאלה: שאלות לגבי שידוכים: לרב. אני מעונין לשדך בין בחור לבחורה. האם מותר לי לצלם את הבחור או את הבחורה בלי להודיע ולהביא לצד השני כדי שיחליט אם הוא בכלל רוצה קשר או לא? אני יודע שאי אפשר לשפוט ע"פ מראה חיצוני אבל בכל זאת האם מותר לעשות את זה? עד כמה אדם שמשדך צריך להכיר את שני הצדדים כדי לנסות לשדך בניהם?
תשובה: מותר לצלם כדי להראות את התמונה לצד השני אלא אם כן אתה סבור שזה בניגוד לרצונו. ב. ככל שהמשדך מכיר יותר טוב את שני הצדדים יש יותר סכוי להצלחה.ואם אינו מכיר טוב עליו להודיע לצדדים שאין הוא מכיר טוב והם יחליטו אם הם מעונינים בזה או לא.
שאלה: להדליק נרות שבת מוקדם: אני חילונית אך נוהגת להדליק בכל שבת נרות. בדרך כלל אני מדליקה את הנרות שעה וחצי מוקדם יותר מהמועד שמפרסמים בעיתון. האם באמת מותר להקדים את הדלקת הנרות?
תשובה: כתב השולחן ערוך בסימן רס"ג סעיף ד': "לא יקדים למהר להדליק הנר בעוד היום גדול שאז אינו ניכר שמדליקו לכבוד שבת ואם רוצה להדליק נר בעוד הים גדול רשאי.ובלבד שיהא מפלג המנחה ומעלה שהוא שעה ורביע קודם הלילה". כיון שזמן זה מחושב לא לפי שעה רגילה אלא לפי שעה זמנית שמשתנית בין קיץ לחורף, רצוי להדליק כמה שיותר קרוב לזמן כניסת שבת המפורסם בלוחות השנה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: נטילת ידיים מיד?: אנו מחוייבים ליטול ידיים של שחרית מיד בקומנו בבוקר ולברך. איך אפשר לברך על נטילת ידיים זו לפני שרחצתי את פניי ולפני שהתלבשתי כראוי?
תשובה: מן הדין מותר ללבוש בגדיו לפני נט"י, אך מי שנוטל מיד בקומו משנתו ליד מטתו בלא ללכת אפילו ארבע אמות תבוא עליו ברכה, כיון שלא משהה את הטומאה והרוח רעה על גופו. אין בעיה לברך עם פיג'מה או מכוסה בשמיכה וכן בלי לשטוף פנים מבחינת כבוד הברכה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכתו של פרי הפפאיה: בתוך בירור בנושא אחר התברר לי כי עץ הפפאיה גזעו חלול ויש כי יחשב ירק לעניין ברכה, יחד עם זאת נדמה לי כי גזעו עומד משנה לשנה. מה הברכה אם כן על פרי זה?
תשובה: לגבי הפאפיה יש מחלוקת איך להתייחס אליו האם כאילן או כירק. האשכנזים בדרך כלל מחמירים ומורים שהוא עץ, ויש בו איסור ערלה, והספרדים בדרך כלל מקילים כיוון שהפאפיה נותנת פרי תוך שנה אחת מהזריעה, דבר שאינו מקובל בעצים. (התכונה של הגזע החלול אמנם הוזכרה בפוסקים אך היא שולית). לגבי הברכה, בכל מקרה עדיף לברך בורא פרי האדמה. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: ברכתו של פרי הצבר (סברס): בספר הלכה לרב נפתלי הופנר מצאתי שהזכיר שלוש שיטות כיצד לברך על הסברס: "שהכל", "אדמה" ו"העץ" בהתייחס לדרך הצמיחה (גזע) וחשיבות הפרי. רצוני לדעת מה נפסק להלכה?
תשובה: הסברס הוא עץ רב-שנתי, ולכן מסתבר שנחשב אילן. עם זאת יש פוסקים שסברו שיש לברך בורא פרי האדמה, כי לא נטעי אינשי אדעתא דפירותיו. אמנם בס' ארץ חיים (סתהון) או"ח סי' רג סעי' ב כתב שמנהג לברך בורא פרי העץ. על פירות הסברס ללא קוצים שמגדלים לצורך שיווק הפירות, לכו"ע יש לברך בורא פרי העץ. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: מתן שיעורי בית לשבת: האם מורה שמלמד בין היתר גם תלמידים חילוניים ויודע שהם יכינו את שיעורי הבית בשבת, צריך להמנע מלתת להם שיעורי בית לסוף השבוע? ומה אם אותו המורה מלמד פעם אחת בשבוע? האם הוא צריך להמנע מלתת להם שיעורי בית בכלל?
תשובה: אין צורך להימנע מלתת שיעורי בית בגלל זה. לא הוא זה שגורם להם לעבור עבירות. כמו שמותר למכור רכב לאדם שאינו שומר תורה ומצוות למרות שהוא עלול לנסוע בשבת, כך מותר לתת שיעורי בית לתלמידים למרות שהם עלולים להכין אותם בשבת, כיוון שלא הוא גורם להם לחלל את השבת.
שאלה: שיפוצים בחול המועד: ברשותי חנות לממכר מוצרי מזון. לפי דרישות משרד הבריאות עלי לבצע שיפוץ בחנות (צביעת קירות והחלפת רצפות). אורך השיפוץ נמשך כיומיים. מכיוון שהמוצרים שאני מוכר נדרשים ע"י הציבור לאורך כל השנה אפשר לעשות את השיפוץ רק בחול המועד (כאשר החנות ממילא סגורה חצי יום). האם מותר לאור הנסיבות הנ"ל לבצע את השיפוץ בחול המועד? האם קיימת עדיפות שהשיפוץ יתבצע על ידי גוי?
תשובה: עדיף באמת שהשיפוץ יתבצע על ידי גוי (אם אי אפשר לדחות אותו לאחרי החג).
שאלה: הפרדה בין אותיות ה-ו-י-ה: האם מותר לכתוב את אותיות ה-ו-י-ה ללא מקפים מפרידים? למה אף אחד לא מקפיד על זה?
תשובה: אם הכוונה לשם הקדוש, המפורש, אין לכתוב בשום אופן, מלבד בספרי קודש, שישמרו בקדושה. אם הכוונה למילים המסתיימות ב-י' או-ה', ראוי כמנהג חסידות, לשים סימן מפריד, אולם אין בזה איסור למי שמקל.
שאלה: הלשנה במקום עבודה: במקום העבודה שלי יש ערבי נוצרי שכל הזמן מדבר וצוחק בערבית עם אישה יהודיה ומנצלים את זה שאחרים אינם מבינים. שמעתי שזה מפריע להרבה מאוד ואף אחד אינו מעז ללכת אל המנהל ולהתלונן. האם מותר ללכת ולהלשין על המצב הזה? זה לא נסבל ופוגע בהרבה אנשים שחושבים שהם צוחקים עליהם.
תשובה: בודאי שמותר להעביר את הדברים למנהל כדי שידאג להעביר אותו למקום אחר.
שאלה: הכיפה שפוגעת בפרנסה: לפרנסתי אני עוסק בשיווק ומכירות. לצורך זאת אני נוסע לחו"ל לפגישות עסקיות. ללא ספק חבישת הכיפה תפגע באופן קריטי ביעילות הפגישה (הן מצד החשש שיחשבו שאני תימהוני והן בגלל שגם סתם גויים נגועים היום בשנאת ישראל). מה עלי לעשות? כמו כן רוב מוחלט של ראיונות העבודה שלי נערכים אצל אנשים הרחוקים מתורה ומצוות. ידוע לי בודאות שקבלתי לא דחיה אחת ולא שתיים בגלל הכיפה שלראשי. החשש לעשות עסקים עם דתיים צודק במידה מסויימת. אינני יכול לפגוש לקוחות בשבת (או "בשישי בערב"), אינני אוכל ארוחות עסקיות עם לקוחותי וכדו. האם במצב זה מותר לי להתראיין ללא כיפה? האם יש בזה חשש של גניבת דעת?
תשובה: עקרונית אין להסיר את הכיפה בגלל חשבונות כספיים. אך לא רק עקרונית זה גם נכון לעסקים. כי אם אמנם הכיפה שעל ראשך אולי לעיתים גורמת דחיה אך גם להפך יש אחרים שמעדיפים בעלי כיפה שהם יותר אמינים ומוסריים. להיות ישר כמו שאתה בלי להסתיר את זהותך לטווח ארוך זה רק יועיל לך ולא יזיק. ועל זה גם תחול סיעתא דשמיא יותר גדולה.
שאלה: שינה בסוכה לנשואים טריים: האם מותר לזוג בתוך השנה הראשונה לנישואין לוותר על מצוות השינה בסוכה? מצד אחד ישנו צער של האשה אם לא נישן ביחד ומאידך ישנו צער שלי אם לא אשן בסוכה?
תשובה: אם אין אפשרות לאישה לישון בסוכה עם בעלה והדבר גורם לה צער, לדעתי הוא פטור משינה בסוכה במצב כזה (כשהמדובר בשנה הראשונה).
שאלה: ברית מילה ביום כיפור: מתי נהוג לעשות את הברית כשיוצא ביום כיפור (באיזה שלב של היום)?
תשובה: אם הולכים לעשות את הברית בבית היולדת, בוודאי שלא יפסיקו את התפילה (כי לא מפסיקים בין שחרית למוסף ביום הכיפורים) באמצע ויעשו את הברית אחרי תפילת מוסף. אמנם אם הברית תהיה בבית הכנסת ניתן לעשותה כבר אחרי תפילת שחרית וכך עדיף.
שאלה: היד הנכונה לטבעת נישואין: באיזו יד יש לשים את טבעת הנישואין (בזמן החופה ואחריה)?
תשובה: המנהג לשים ביד ימין של הכלה באצבע השניה שכן דרך הנשים לשאת הטבעת על אצבע זו (כנסת הגדולה) ועוד שהמקום בולט ונראה לעדים בשעת הקידושין (רב פעלים), אף שמעיקר הדין יכול לתת לתוך ידה או חיקה והיא מקודשת גמורה. הרב רואי מרגלית. האצבע הנכונה לטבעת.
שאלה: איפה להחביא את הכתובה?: האם הכתובה חייבת להיות בבית החתן והכלה או שהיא יכולה להיות גם בבית ההורים? באיזה חדר בבית צריך לשמור אותה? האם מותר לשמור אותה בחדר שינה?
תשובה: ע"פ המנהג היו שומרים את הכתובה בבית הורי הכלה, מתוך חשבון כי הם נאמנים ומקפידים בשמירתה. מובן מאליו, שאם אין בטחון בשמירת הכתובה בבית ההורים עדיף לשומרה בבית בני הזוג. אין עדיפות מסוימת היכן לשומרה ובלבד שתשמר בדרך הבטוחה ביותר. בודאי שמותר לשומרה גם בחדר שינה ואם בני הזוג חיים ב ובאווירה טובה יש מעלה שתהייה הכתובה דוקא בחדר שינה כאילו יש עדות קיימת, בעצם חייהם הטובים והישרים על קיום דברי הכתובה. מצאנו שהיו גדולי ישראל שבשעת פטירתם הניחו ספר תורה על מטתם כלומר קיים זה מה שכתוב בזה.
שאלה: תרופות שמצריכות שתיה: אני לוקח פעם ביום תרופה נגד אסטמה. תרופה זו נלקחת בשאיפה, ומזיקה לחיך ולכן דרוש לשתות מיד אחר שאיפתה על מנת לשטוף את הגרון. האם מותר לשתות לשיעורים או לפחות ל גרגר את המים ביום הכיפורים? יש תרופות (יעילות פחות) שאינן מצריכות שתייה. האם חובה לעבור אליהן לקראת הצום?
תשובה: הפתרון הוא שתייה של כ-40 מ"ג של מים פגומים (כגון מים ששרו בהם אקמול). האם מותר לקחת כדור ללא מים?
שאלה: האבא רוצה להיות סנדק: האם האב יכול לשמש כסנדק לבנו (לפי מנהגי עדות המזרח)?
תשובה: עד כמה שידוע לי מותר ואין בזה בעייה. כיצד נהג הרב זלמן מלמד עם הרב צבי יהודה?
שאלה: הפרשת חלה למפרע: אישה אפתה חלות משני קילו קמח, אך לא ידעה שצריך להפריש חלה. רוב החלות כבר נאכלו, אבל נשארה חלה אחת, לא אפויה, בהקפאה. האם היא יכולה להפריש חלה מהחלה הזאת, לפני שתאפה אותה, ואם כן - האם עליה לברך על הפרשת חלה?
תשובה: בוודאי שעכשיו היא צריכה להפריש חלה, אבל ההפרשה לא תיפטור את מה שנאכל כבר אלא רק את החלה שנותרה. שיעור הפרשת חלה כתוב בידי הרב רואי מרגלית והרב דב ליאור. דיני הפת שמפרישים ממנה חלה. כיצד לכפר על אכילת פת שלא הורמה חלתה?
שאלה: למה לא כתוב בתורה על גן עדן?: מדוע לא כתוב במפורש בתורה על גן עדן וגיהנום ועל שכר ועונש לאחר פטירתו של האדם?
תשובה: כל הראשונים דיברו על הנושא הזה. ר' יצחק אברבנל בפרשת בחוקותי מזכיר שבע שיטות המסבירות את הנושא הזה. על דרך הפשט מבאר הרמב"ם שלא ניתן להסביר את גודל השכר של העולם הבא בשכל האנושי. במשל נוכל לומר שאמא יכולה להבטיח לילד קטן סוכרייה וכד' אם יתנהג יפה, אבל אם היא תנסה להבטיח לו שטר של מאה שקלים, הוא בכלל לא יבין מה היא נותנת לו. כמו כן, אנחנו שנמצאים העולם החומרי לא מסוגלים להבין מהו שכר רוחני של עולם הנשמות. הרמב"ם בכלל אומר שכל הברכות והקללות שמפורשות בפרשת בחוקותי אינן שכר וכד' כיון ש"שכר מצוות בהאי עלמא ליכא", אלא כל מה שמפורש שם הוא הסרת המניעות של עובדי ה' (כגון רעב ומלחמות) לעבודתו. יש שם שיטות נוספות (כשיטת הרמב"ן ועוד), אבל באמת כדאי להסתכל בפנים וללמוד אותן כולן.
שאלה: איזה פרי נחשב הפקר?: מה ההגדרה של פירות הפקר? האם עצים שגדלו בבוסתנים שננטשו משנת 48 חייבים בהפרשת תרומות גם באכילה בחוץ או רק בהכנסה הביתה?
תשובה: אם העצים ננטשו, ואין לפירות דורש, ואף אפשר להיכנס למקום בלא שמישהו מתנגד לכך ודורש בעלות על המקום ועל הפירות, הרי הפירות הם הפקר ופטורים מהפרשת תרומות ומעשרות. כיוון שהפירות פטורים מתרו"מ, אזי אין מתחדש חיוב בעת הכנסת לבית, ראה רמב"ם הל' תרומות פ"ב הי"א-הי"ב. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן. כיצד יש לאכול את פירות ההפקר?
שאלה: המשך למאמר "מדרגות התשובה": קראתי מאמרו של הרב מדרגות התשובה. האם אין לכאורה להביא ראיה שתשובה קורעת גזר דינו של יחיד אפילו לאחר גזר דין מחזקיהו מלך יהודה? הלא ישעיהו הנביא אומר לו מפורשות "צו לביתך כי מת אתה ולא תחיה"?
תשובה: יש סברא בראיתך אך אפשר לומר שחכמים לא הביאו את הראיה הזו מפני שהבינו את דברי ישעיהו כאזהרה במידה וחזקיהו לא יקים את המוטל עליו ולא כגזר דין שנגזר כבר בפועל.
שאלה: התייקרות ברזל בחוזה קבלני: קבלן בונה עבור המדינה פרוייקט מסויים, ולפתע אחת מתשומות הפרוייקט (ברזל) מתייקרת באופן חריג שלא היה כדוגמתו ב-10 השנים האחרונות מסיבות שאינן תלויות בקבלן. האם ניתן לראות בהתייקרות זו כאינוס? האם מחוייב המזמין לפצות את הקבלן בגין התייקרות זו, אשר אם ייאלץ הקבלן לספוג אותה היא תוביל להפסד בפרוייקט ולחשש לעסקו? מה האפשרויות האחרות העומדות בפני הקבלן במקרה זה? אבקש להתייחס לסוגיה בהיבטי המשפט העברי.
תשובה: קשה לתת תשובה מלאה במסגרת זו. אך נלענ"ד שמכיון שההתייקרות היא מכת מדינה יש מקום להתחשב בקבלן ולפצותו לפחות על חלק מההתייקרות.
שאלה: סכך מחובר בחוט מתכת: באחת הרשתות מוכרים גדר לחצר העשויה במבוקים דקים המחוברים ביניהם בחוט מתכת האים זה מקבל טומאה ואסור בסיכוך?
תשובה: בפשטות חוטי ברזל אינם מקבלים טומאה ולכן מותר לסכך בזה. לדעת יהודי ספרד הדבר יהיה לגמרי לכתחילה ולדעת האשכנזים יש בזה מחלוקות בין האחרונים (כיוון שאי אפשר לסכך בחוטי הברזל). המשנה ברורה מכריע שלכתחילה יש להחמיר שלא להעמיד כך את הסכך ורק בדיעבד יש להתיר ולעומתו בעל ערוך השולחן אומר שגם לאשכנזים אין צורך להחמיר בזה כלל. לכן לכתחילה יש להשתדל להחליף סכך, אבל אם אין לך שום אפשרות אחרת ניתן להעמיד את הסכך כך והוא יהיה כשר גם לדעת האשכנזים.
שאלה: משמרת רופא בשבת: האם יכול רופא יהודי להענות לבקשת קולגה גוי להחלפת משמרת (מיון) בשבת?
תשובה: לשם הצלת יהודים מסכנה מותר לרופא ישראל לחלל שבת ועדיף שיהודי יעשה זאת מאשר גוי.
שאלה: חברה גרושה בלי כיסוי ראש: יש לי חברה טובה שהתגרשה והורידה את כיסוי הראש. כיצד על בעלי לנהוג כאשר היא באה לבקר אותנו או כאשר אנו נפגשים?
תשובה: אין לברך או לומר דבר שבקדושה כנגד שערה.
שאלה: הברכה הראויה לענבים: מדוע לא מברכים על ענבים למאכל בורא פרי הגפן?
תשובה: ברכת "בורא פרי הגפן" ניתקנה מפני חשיבותו של היין. בדיעבד מי שיברך כך על ענבים יצא ידי חובתו, אבל לכתחילה דין ענבים כדין תפוחים ומברכים עליהם "בורא פרי העץ".
שאלה: חולה שלא מבין את משמעות היום: אבא עבר ארוע מוחי לפני כחצי שנה ומאז הוא מרותק לכיסא גלגלים. הוא נפגע גם בראש וספק אם יודע את משמעות צום כיפור. מהי ההלכה לגביו ביום כיפור?
תשובה: אם הוא לא מבין מה שנעשה אתו הוא בעצם פטור מהמצוות. אך בכל זאת אפשר להאכילו לשיעורין.
שאלה: החלפת טבעת נישואין: האם מותר להחליף טבעת נישואין באחרת ואם כן באלו תנאים?
תשובה: כיוון שאין חיוב ללכת עם הטבעת בכלל, אין גם שום בעיה להחליף טבעת ואין בזה שום בעיה הלכתית.
שאלה: מי חילק את התנ"ך?: אני לומדת תנ"ך בתיכון חילוני. מי קבע את החלוקה של התנ"ך לפסוקים (אונקלוס או נוצרי בשם סטפן לנגטון)?
תשובה: החלוקה בכל התנ"ך לפסוקים וכן החלוקה לפרקים בחלק מהספרים (כגון: תהילים) נעשתה ע"י ח. בשאר הספרים שח לא חילקו, היו כל מיני חלוקות גם של יהודים וגם של נוצרים, ונעשתה או ע"פ נושאים או לפי זמנים מטעמי נוחות. כמובן שאין לחלוקות אלו שום משמעות הלכתית, כיון שהחלוקה היהודית ממילא הולכת ע"פ פרשיות המסורה (אין הכוונה לחלוקה לפרשות: בראשית נח וכו'), וכך גם מחולק ספר התורה הכתוב על קלף. סדר החלוקה מפורש בספרי ההלכה. הרב חיים כץ.
שאלה: להתפלל ליד עלון עם תמונות: האם מותר לאדם להתפלל כאשר לפניו מונח עלון תורני ובו תמונות שונות?
תשובה: בזמן התפילה חייבים להתרכז בתפילה בלבד ולא להסיח דעת לדברים אחרים. לכן אין להתפלל מול תמונות וכדו'. נושא העלונים הוא בעיה קשה. הם מסיחים את הדעת בזמן התפילה. יש בהם פרסוחות מסחריות. יש תמונוות ובחלק מהם גם מאמרים שאין דעת חכמים נוחה מהם ולפחות אין מקומם בבית הכנסת. יש מקומות שמחלקים את העלונים בליל שבת ביציאה מבית הכנסת ולדעתי זהו רעיון יפה! אם אני עוצם עיניים זה מותר?
שאלה: חתימה טובה או גמר חתימה טובה?: התעורר אצלנו ויכוח מתי מברכים גמר חתימה טובה ומתי מברכים חתימה טובה בלבד. אולי בכלל אין הבדל בשתי הגרסאות??
תשובה: מנהג האשכנזים לומר "גמר חתימה טובה" והספרדים "חתימה טובה" אך הכוונה משותפת. יש שממשיכים לומר גמר חתימה טובה עד הושענה רבא. הרב חיים כץ.
שאלה: להפריש תרומות ישר מהעץ: האם ניתן להוריד תרומות ומעשרות ישירות מהעץ כאשר נשארים פירות על העץ וכוונתי לקטוף אותם אחר כך ולסמוך על ההפרשה שכבר עשיתי?
תשובה: אין זה אפשרי, שכן צריך להפריש מפירות רק כאשר אינם מחוברים לעץ. לכן יש להפריש פעם נוספת בעת הקטיף. בברכת התורה והארץ, הר יואל פרידמן.
שאלה: לשפוך מים על המזבח?: מהי מצוות ניסוך המים? למה היו שופכים על המזבח מים?
תשובה: מצות ניסוך המים כל שבעה היא הלכה למשה מסיני, אך הגמ' נותנת טעם ואומרת שהקב"ה אומר נסכו לפני מים כל שבעה כדי שיתברכו לכם גשמי שנה. כי המים הנשפכים מראים את השפע והכרת ה שלנו כלפי רבונו של עולם שאנו משתמשים במה שנתן לנו כדי להלל ולשבח אותו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הזיווג שלי נקבע כבר?: האם הזיווג ניקבע משמים כשהבן אדם נולד? האם ידוע מראש עם מי האדם יתחתן?
תשובה: לאף אחד הדבר לא ידוע. אדם גם יכול להפסיד את בת הקול שאומרת "בת פלוני לפלוני" ואין לנו שום ידיעה בעניינים הללו.
שאלה: מניות לא כשרות?: האם יש בעיות הלכתיות כלשהן להשקיע במניות?
תשובה: הרוכש מניות נעשה שותף למפעל או לעסק. לכן אין לרכוש מניה של מפעל מחלל שבת או עובר עברות אחרות (בפסח למשל יש בעיה של בעלות על חמץ אם המדובר במפעל מזון כגון של בירה וכדו'). בקיצור, צריך להפעיל חוש בקורת כשרוכשים מניות ולא להתיחס אליהן כאל עסק כלכלי בלבד.
שאלה: בחור ספרדי בבית-ספר אשכנזי: אני בחור כבן חמש עשרה, בן עדות המזרח, ולומד בבית ספר נוסח אשכנז. בימי שני וחמישי כאשר הם מתפללים בנוסחם, הם מדלגים על הקטעים הנוספים ומתחילים את התוספת מ"והוא רחום", אינני יודע מה אני צריך לעשות? כמובן שאני מייצג כמעט 50 מן תלמידי בית הספר ואינני היחידי. אבקש את עצתך.
תשובה: אם ההנהלה עומדת על כך שכולם יתפללו בנוסח אשכנז, הרי שזה מנהג המקום, וגם אתה צריך להתפלל בנוסח אשכנז. אבל ברוב המקומות, וכך ראוי, שאין מחייבים אדם להתפלל בנוסח אחר, ולכן אתם תתפללו בסידור שלכם, אולם י"ג מידות רחמים אי אפשר לומר בלא ציבור, ולכן על שלוש הפעמים הנוספות שספרדים אומרים י"ג מידות רחמים תדלגו. וכשיגיעו לקדיש, תפסיקו כדי לענות על הקדיש. וכשיאמרו "בריך שמיה" שספרדים אינם נוהגים לומר בימי חול, תוכלו להמשיך כדי לסיים את התחנונים. ומה שלא תספיקו לומר אין חובה להשלים אח"כ. לתשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: הטבלת צנצנות ריבה: האם יש צורך להטביל צנצנת של ריבה או גרבר אם רוצים להשתמש בה לאחר הריקון הראשוני שלה?
תשובה: כיוון שהצנצנת הזאת מיוצרת לשימוש חד פעמי, האדם שמחליט להשתמש בה כמה פעמים בעצם "הופך" אותה לצנצנת רב פעמית והיא כאילו יוצרה על ידי יהודי ולא צריכה טבילה.
שאלה: שנים מקרא של פרשת בראשית: ראיתי באתר שכתוב שאחד השניים מקרא ואחד תרגום של "וזאת הברכה" אפשר לקרוא ממוצאי שבת חול המועד עד "שמחת תורה". האם אפשר לקרוא את השמו"ת של בראשית במקביל או רק החל משמחת תורה?
תשובה: אם יש אפשרות לאחר שמחת תורה עדיף, ואם לא, אפשר לאחר סיום שמו"ת וזאת הברכה להתחיל מבראשית, ורצוי להתחיל מיום רביעי שכבר נכנסת הארת השבת הבאה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: השכמה לסליחות על חשבון לימוד תורה: האם ראוי שתלמידי ישיבות יקומו לסליחות בחודש אלול, או שמא יש לשמור על שעות השינה שלהם ושיקומו אך ורק בעשרת ימי תשובה?
תשובה: מקובל להורות שאם הקימה לסליחות תגרום להפסד לימודי של משך הזמן שבו אומרים סליחות, כלומר שבאותה חצי שעה שבה אומרים סליחות לא יוכלו ללמוד, אזי צריכים לקום, שכך המנהג (וע' ברכ"י תקפא, ו). אבל מי שהקימה המוקדמת תגרום לו לאובדן לימוד ארוך יותר, מפני ששינוי הסדרים יגרום לו אח"כ לחוסר ריכוז במשך כל היום, מוטב שלא יקום לסליחות עם הציבור כדי שלא יפסיד שעות לימוד.
שאלה: הסבר מקורי למאמר הדור: מדוע רבים מבינים כי מאמר הדור של מרן הראי"ה קוק זצ"ל עוסק בחלוצים שיישבו את הארץ ולא בכלל היהדות העולמית כפי שנכתב ב רביבים?
תשובה: רבים מלומדי מאמר 'הדור' שנולדו והתחנכו בארץ גדלו על ברכי האתוס החלוצי. הם קראו ספרים על מסירות נפשם של החלוצים וגבורת הלוחמים, שרו עליהם שירים, המחישו את מעשיהם במחזות, ועל כן כשקראו את מאמר 'הדור' היו בטוחים שהם הם האידיאליסטים עוזבי הדת שעליהם הרב קוק כתב. אמנם, המציאות היא שרק כחצי אחוז מהעם היהודי חי אז בארץ, ועיקר דבריו של הרב מכוונים לכל המוני היהודים שבגולה, שרבים מהם חיו בחיבוטי נפש נוראים, מהם בעלי כשרונות מופלגים שחוללו מהפכות בכל תחומי החיים, וקיוו לתקן את העולם. אין בכוונתי להמעיט בערכם של החלוצים, שבזכות עיסוקם במצוות יישוב הארץ זכו לראות ברכה יתרה בעמלם. אולם אסור לצמצם את האופקים ולראותם כמייצגים היחידים של הדור המורד והחילוני. מבחינת היכולת, הכישרון והחזון - בני הגולה היו רבים ומוכשרים מהם לאין שיעור. יש להרחיב את האופקים של בני הנוער, ללמדם היסטוריה יהודית, לספר על כל קהילות הגולה, על ההישגים ועל המשברים, ומתוך כך יוכלו להבין יותר את יחודו וייעודו של העם היהודי, כדברי מרן הרב קוק במאמריו. לשיעורו של הרב בנושא לחץ כאן.
שאלה: ישיבות גבוהות - דיעבד?: האם מתוך הדברים שנכתבו ב רביבים בשבח השירות הצבאי וישיבות ההסדר אפשר להבין שישנה התנגדות לדרכן של הישיבות הגבוהות, שבהן לומדים הבחורים שנים רבות בלא צבא?
תשובה: חס ו גם אני זכיתי ללמוד ב'מרכז הרב' שהיא ישיבה גבוהה המיועדת לבחורים שקדנים ומוכשרים שרואים את ייעודם בלימוד תורה כדי ללמוד וללמד. מורנו ורבנו הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל, ראש הישיבה הגבוהה 'מרכז הרב', היה מעודד לימוד ממושך בישיבה. יחד עם זאת הדגיש תמיד רבנו שאיננו משתמטים מהצבא, אלא רק דוחים את השירות כדי להתגדל בתורה למען כלל ישראל. יש להוסיף, כי בני הישיבות הגבוהות שלומדים באופן זה תורמים לצה"ל הרבה יותר מחיילי חיל חינוך ודומיהם. אמנם נראה לענ"ד שהדרך לרוב הציבור היא במסלול ישיבות ההסדר. בדרך זו יש שילוב נאה של לימוד תורה ושירות צבאי. בדרך זו גם אין סוגרים אופציות למתלבטים, שכן גם תלמידי חכמים וגם קצינים קרביים וגם בעלי מקצועות שונים צמחו וצומחים מתוך ישיבות ההסדר. אגב, מקרב הציבור הדתי לאומי היו שתקפו את ישיבת 'מרכז הרב' על שתלמידיה דוחים את השירות הצבאי, וגם אח"כ משרתים שירות קצר מאוד. במשך השנים התברר שמחוץ לתרומתה של ישיבת 'מרכז הרב' בתורה וחינוך, גם תרומתה לצה"ל היתה גדולה ועצומה. מתוך ישיבת 'מרכז הרב' צמחו הרבנים שהקימו את המכינות הקדם צבאיות, שמכוח פעילותן החינוכית צה"ל קיבל אלפי חיילים ומאות קצינים חדורי מוטיבציה גבוהה. זו התוצאה של לימוד תורה למען כלל ישראל.
שאלה: הסכך נופל על הברזלים: האם ניתן להניח סכך כך שהוא עומד על קרשים אבל נשמט גם על מסגרת הברזל של הסוכה? הסכך היה עומד גם בלי הברזל.
תשובה: לדעת מרן המחבר מותר להניח את הסכך אף על דבר שאינו ראוי לסיכוך (מסגרת ברזל) - וכך נוהגים הספרדים, המשנה ברורה מחמיר להלכה ואומר שלכתחילה ישעין את הסכך על דבר הראוי לסיכוך, אך אם אי אפשר, ישתדל לעשות "מעמיד דמעמיד" (ישים על מסגרת הברזל, קורות עץ ועל גביהם את הסכך) ואם אי אפשר אפילו מעמיד דמעמיד, מותר לו להשעין את הסכך אף על מסגרת הברזל - וכך נוהגים יהודי אשכנז. אך במקרה דנן נראה שאין שום בעיה אף לדעת המשנה ברורה, מכיוון שהסכך עומד גם על מסגרת ברזל, אך הוא עומד גם על מסגרת עץ.
שאלה: ההתלבטות לגבי נסיעה בטרמפים: הוריי הסכימו שאלך ללמוד בישיבה ביש"ע, והתנו זאת בתנאי שלא אסע בטרמפים. כעת אין הסעות מסודרות, ולעתים נוצר מצב בו מפספסים אוטובוס ציבורי, ואז יש אפשרות להמתין 3 שעות עד לקו האוטובוס הבא או לקחת טרמפ. האם ניתן בכל זאת לקחת טרמפים מתוך הישוב (למרות שה רכב לא ממוגן, וגם לזה הוריי יתנגדו), כי אם מפחדים לנסוע בטרמפים בארץ יש בזה צד של חילול ד (כך שמעתי מרב בישיבה) או שלא. ואם ההורים שואלים כיצד נסעתי - האם לענות להם את האמת או שניתן לשנות מפני ה?
תשובה: המהודר שתעמוד בדיבורך ולא תסע בטרמפים, ואף לא ברכב לא ממוגן מהישוב. אמנם אם קשה לך מאוד, כיוון שאתה אדם בן חורין ועצמאי, אתה רשאי להחליט שבמצבים מיוחדים תשתמש בטרמפ מוכר מתוך הישוב. ותוכל לטעון לעצמך שאולי אם היו יודעים שאתה מכיר את הנהג, במצבים קשים - יסכימו. ולאחר מכן טוב שלא תספר להם, כדי שלא לצערם ולהדאיגם. אבל אל תעמוד בטרמפידות רגילות, מפני שבזה תפר את הבטחתך באופן בוטה. ואף יתכן שהדבר יוודע להם וידאיגם ויכעיסם.
שאלה: ביקורת המקרא - לגיטימי?: הר"מ שלי בישיבה אמר לי שניתן ללמוד את ספרי ביקורת המקרא בגלל שהיו להם שאלות נוקבות שגרמו לנו ללבן ולברר יותר נקודות ופרטים על התנ"ך ופסוקיו. אך לי עדיין קשה, כיצד ניתן ללמוד מספרים שחוברו ע"י חוקרים שאינם יראי-שמיים. הייתי מעוניין לשמוע את דעת הרב בנושא.
תשובה: אינני יודע למה בדיוק התכוון הר"מ שלך אך באופן כללי אני מסכים עם דבריך וחושב שאין זה כדאי וראוי ללמוד את ספרי ביקורת המקרא שחוברו ללא קדושה יתירה, ומי שרוצה בכל זאת להתעמק בשאלות על המקרא אני ממליץ לו ללמוד את פירוש המלבי"ם והאברבנל שדנו הרבה בתקופתם על תופעה זו של ביקורת המקרא ובפירושיהם לתנ"ך הם ענו להרבה שאלות בתחום זה.