LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חובה לשמור על מנהגים?: חיפשתי כמה מקורות בנושאי מנהגים, ומצאתי רק שלושה מקורות בגמרא, ובכולם משתמע שאין חובה לשמור על מנהגים. ואלו המקורות שמצאתי: א. בבא מציעא דף ע ע"א: אטו במנהגא תליא מילתא? משום דמתניתא תניא מנהגא. ב. חולין דף ס"ג ע"א: אטו במנהגא תליא מילתא? אין ולא קשיא, הא באתרא דשכיחי פרס ועזניה הא באתרא דלא שכיחי פרס ועזניה. ג.ירושלמי (למיטב זכרוני במסכת תענית): כל מקום שהלכה רופפת בידך - הלך אחר המנהג שמנהג ישראל תורה הוא. משלושת המקורות ברור שלמנהג אין שום משמעות הלכתית, ובפרט מהמקור בירושלמי שמראה שהדעה הרווחת אצל אנשים רבים שחייבים לקיים מנהג כי כל מנהג הוא מעין "תורה" - היא דעה מופרכת, שמקורה בשיבוש בהבנת הגמרא. האם ניתן להסיק מכאן שאין חיוב לקיים מנהג, אלא אם כן, למשל אני נמצא ברשות הרבים ואינני רוצה לפרוש מן הציבור, או כאשר יש לי מטרות חינוכיות כגון שילדיי יתרגלו לאווירה תורנית, או שלא יחשבו שאני מזלזל בדבר שרוב האנשים סבורים שהוא חיוב, אף על פי שבאמת אינו כזה, וכן כל כיוצא בזה?
תשובה: מנהג שונה מהלכה משום שמנהג אינו תקנת חכמים אלא יוזמה עממית אולם אם היא קיבלה את הסכמת החכמים היא מחייבת להלכה. ולכן אמרו מנהג ישראל דין הוא ותוקפו מגדר של נדר ציבורי, עיין למשל פסחים נ ב. למרות זאת מנהג קל יותר מדין, משום שתחילתו לא בתקנת חכמים רגילה ולכן בשעת דחק, חולי, צער גדול וכדו' ניתן להתחשב בכך ולהקל לפי ראות עיני הפוסק. משום כך בדוגמאות שהבאת, הגמ' שואלת הרי זו הלכה ולא מנהג כי סמכות הלכה חזקה יותר, אך לא משום שמנהג אינו מחייב. וכן לעניין ברכה הספרדים לא מברכים על הלל של ר"ח משום שמקורו במנהג אשכנים מברכים כי סו"ס מנהג מחייב. (עיין ברכות יד ב ותוס' שם) גם הספרדים מודים שהמנהג מחייב ולא נחלקו אלא באשר לברכת "וציונו", עיין ערך מנהג בשדי חמד פרטים רבים באשר לתוקפם של מנהגים.
שאלה: חיישן אור בשעון בשבת: יש ברשותי שעון דיגיטלי עם חיישן לאור - כאשר אין אור, תידלק נורה קטנה שתאיר את הצג, ולהפך. לדוגמה, כשאני פותח וסוגר את הדלת, אם נהיה חשוך, הנורה של השעון תכבה ותדלק. האם מותר ללכת עם שעון זה בשבת?
תשובה: אין להשתמש בשעון זה בשבת.
שאלה: רעלה לנשים כהתחזקות: בעקבות שיחת צניעות ששמעתי חשבתי שאולי כדאי להתחזק וללכת עם רעלה כמו "בנות דודנו" שזה הרבה יותר צנוע. האם יש עם זה בעיה של בחוקות הגויים או שאם זה דבר טוב מותר גם ללמוד מהם?
תשובה: זה נגד הטבע האנושי שאדם יכסה את פניו, ואל תתפעלי מהצניעות החיצונית שלהן.
שאלה: ליקוי לבנה בפורים?: חודש אדר בכלל ופורים בפרט, ידוע כטוב לישראל, מצאתי בלוח א"י לרב טוקצינסקי בסופו, שהשנה יהיה ליקוי ירח אחד שיראה בישראל בליל יד' באדר, ואנו יודעים שליקוי הוא סימן בעייתי. כיצד יש ליישב בין הדברים ומה ההוראה שיש ללמוד מכך השנה?
תשובה: במסכת סוכה נאמר כי כאשר הלבנה לוקה יש בזה סימן רע לשונאי ישראל אולם נאמר שם כי כל זה רק במידה והמצב הרוחני לא כשורה אבל כעיקרון אין לישראל לחשוש מאותות השמים. נראה כי אם לקוי זה חל ביום פורים שבו יש אור גדול לישראל בודאי שאין מה לחשוש. כי כבר גברו ישראל על גורלו של המן בזכות הולדת משה רבינו בחודש זה.
שאלה: פסק הרב שלי שונה מרבני התנועה: החלטתי לכתוב לכבוד הרב מכיוון שהינו מרבני תנועת עזרא, אני מדריך קבוצת אורות (כיתה ט ) באחד מסניפי התנועה. יש לי שאלה דילמה די גדולה, שמטרידה אותי מזה מס חודשים, האם כשרבי ומורי פוסק לי פסיקה, ופסיקתו שונה מרבני התנועה שליט"א, אחרי מי עליו ללכת, למי להקשיב? האם כאשר אני שייך לארגון או תנועה כלשהי, עלי להגיע למצבים שבהם אני הולך נגד פסיקתו של מורי ורבי?
תשובה: אדם צריך ללכת אחרי מורו ורבו. אולם עליך לשאול את מורך ורבך כיצד לנהוג בתנועה שיש בה כללים מסויימים ואתה רוצה ללכת לפי כללים אחרים. ודאי שהוא ידע גם להדריך אותך בכך. אולם סביר להניח שההוראות של מורך ורבך לא שונות במהות ממה שאני הייתי מורה לך. באם תמצא הבדל בהוראה, ניתן שאני אדבר עם מורך ורבך ואלי נוכל להסכים בדעה ובעצה בנוגע לדברים שאתה מתלבט בהם.
שאלה: אחרי רבים להטות?: הרב כתב השבת בעלון של "מעיני הישועה" פרשת משפטים בעניין של "אחרי רבים להטות". ש"הלכה זו נאמרה אומנם בב"ד אך רבותינו יישמו אותה בכל תחומי החיים, בכשרות וגם בחיי הציבור" ולמסקנה הרב כותב ש"רוב הוא אפוא הכרעה התנהגותית למען הסדר הציבורי. על המיעוט לכוף את ראשו ולקבל למעשה בהכנעה את מרות הרוב בתחום הביצועי בלבד". לפי דברי הרב הרבנים הדתיים לאומיים צריכים לכוף את ראשם ולהשמע לדעת הרוב, שהם הרבנים החרדים האשכנזים והספרדים שאומרים (למשל) לא לשלוח בני ישיבות לצבא, לבטל את השירות לאומי, בני עקיבא זה אסור וכו וכו. הרבנים החרדים אומרים באופן חד משמעי את דברם ושאין לפרש אחרת. מימלא יוצא שהרוב אומר שאין זה שבעים פנים לתורה והמיעוט אומר שכן יש כאן שבעים פנים, ולפי הדין שאחרי רבים להטות גם בזה צריך להטות לצד הרוב. למה לא עושים כן?
תשובה: שאל שאלה גדולה יותר: האם על כולנו לקבל לכאורה את דעת הרוב החילוני בכל תחומי החיים?. רוב מכריע הוא רק במקום בו היה דיון ישיר בין אנשים שהסכימו מראש לקבל את הכרעת הרוב כמו בבי"ד. וכן בכל אסיפת חברים או ועד או מועצה וכדו' אך סתם חילוקי דעות בין בני אדם אינם מוכרעים ע"י רוב כי מעולם לא היתה הסכמה לכך ולא דיון ישיר פנים אל פנים ביניהם. אגב, הנחתך שיש רוב לדעה אחת אינה מוסכמת. הרבה דעות ישנן גם בנושאים שהזכרת.
שאלה: מחצית השקל לישיבה או לבית הכנסת: כידוע החל מראש חדש אדר אנו מצווים לתת זכר למחצית השקל "לכפר על נפשותכם", בבית הכנסת שלנו ניתן לתת מחצית השקל לגבאי לתחזוקת בית הכנסת, ולחילופין ניתן לתרום לישיבה מסויימת בעיר אחרת שאת התרומות לישיבה מרכז אחד המתפללים. האם עדיף לתת את הכסף לגבאי לצורך תחזוקת בית הכנסת שבו אנו מתפללים או לתת אותו כתרומה לישיבה, או עדיף לתרום לשני המקומות?
תשובה: מחצית השקל היא זכר לקרבנות המקדש לאדני המשכן ולבדק הבית, לכן ראוי ליחד אותו לתחזוקת מקדש מעט שהוא בית הכנסת.
שאלה: צעצוע חשמלי מקולקל בשבת: האם מותר לתת לילד לשחק בשבת בטלפון נייד או בצעצוע חשמלי כאשר הם מקולקלים? אשמח אם הרב יוכל לנמק.
תשובה: אם יעדו אותו למשחק ואין חשש לחילול שבת - מותר לשחק בו בשבת.
שאלה: ספירת אנשים וקורס מעורב: אני מדריך בקורס הכנה לצבא, בקורס יש בנים ובנות כאחד. הקורס הוא במהותו לא דתי, אז האם מותר להדריך בקורס מעורב?
תשובה: תערובת מינים בצבא - פסולה. אולם לא אתה גרמת לה לכן מותר לך להדריך בו אם הבנות לבושות כראוי.
שאלה: ההבדל בין חלה למעשרות: כידוע ח גזרו להפריש חלה בחו"ל כדי שיהיה זכר וכדי שלא תישתכח המצווה. מדוע חכמים גזרו להפריש חלה בחו"ל ואילו תרומות ומעשרות הם לא גזרו להפריש, הרי שניהם מדרבנן כיום, ושניהם מצוות התלויות בארץ?
תשובה: שאלתך כבר מופיעה בראשונים (עיין חולין ו ע"ב ז ע"א) לעניין תרו"מ, ושם התוס' למסקנתו שאמנם הייתה הפרשה גם בחו"ל אבל התירו בתקופת הרובים ויש שמשמע מהם שכלל לא תוקנה תרו"מ בחו"ל. על ההפרש בין חלה ותרומה נאמרו מספר נימוקים: א. חלה מסורה לכל אדם ותרומה רק לממרח תבואה. ב. חלה יש בה גם קצת מחובת הגוף, והראיה שקמח הבא מחו"ל ונתגלגל בארץ חייב בחלה, ואילו פירות הבאים מחו"ל אין חייבים בתרו"מ. על כן תקנו לגבי חלה ולא תרו"מ. (עיין מלא העומר סי' שכב ס"ק ג). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חברה הבודקת ליקויי בניה בבית: לפני כשנתיים נכנסנו לבית חדש. כעת פנו אלי מחברה העוסקת בבדיקת ליקויי בניה, על מנת לבדוק האם קיימים בבית ליקויים שהקבלן חייב לתקנם. ההליך מתבצע ע"י מהנדסים ושמאים מורשים המגיעים לדירה ובודקים את הליקויים, מחברים דו"ח הכולל את עלויות הליקויים, ושולחים אותו בצירוף התראת עו"ד לקבלן. בשלב זה (לדברי החברה) 85 מהמקרים מגיעים לידי פשרה עם הקבלן על סכום מסויים של פיצוי (ו או תיקון בפועל), אולם ישנם מקרים שבהם אין הסכמה והחברה שוכרת עו"ד שיפנה לערכאות כדי לתבוע את הקבלן, ומתחיל הליך משפטי. האם כל הענין מותר ע"פ ההלכה וכיצד?
תשובה: יש לתבוע ראשית כל בבי"ד רבני. רק אם הנתבע מסרב מותר לפנות לערכאות.
שאלה: בכל זאת ללכת אחר הרוב?: הרב השיב כי במקרה שאין דיון ישיר אין המושג "אחר רבים להטות", אך לפי דברי הרב לעולם לא יכול להתקיים הדין של אחרי רבים להטות מכיוון שבכל פעם שהמיעוט יראה שהוא מפסיד הוא יוציא עצמו מכלל "דיון ישיר" ויאמר שלא שייך כעת דין זה. ועוד, אני לא מבין מה הקשר לחילונים הרי הם בכלל לא יכולים להביע דעה לגבי עניינים של דת, מה שאין כן החרדים, וכן היא גופא מה שכתבתי שלפי החרדים החילוקי דעות הנ"ל כן נחשבים לדיון אחד של העולם הדתי, אלא בהכרח שלדעתם אין שום פתח להתיר לשנות את דעת התורה שהם קבעו בנושאים הנ"ל ולו אפילו כמו שהרב הזכיר, ולפי הדתיים לאומים לא, לכן האם יש ללכת כאן אחר הרוב?
תשובה: הבאתי את החילונים רק לדוגמא שלא בכל נושא הולכים אחרי הרוב רק במקום בו אנשים באו לדיון ע"מ לקבל הכרעה הולכים ארחי הרוב. למשל בבחירות כולנו הולכים לקלפי ע"מ לקבל הכרעה לכן חובה לקבל את ההכרעה גם אם לא מוצאת חן בעיני המיעוט. אולם בבחירות הנושא הוא רק איזו מפלגה תשלוט במדינה. נושאים ערכיים לא עומדים כלל להכרעה בבחירות. לכן הרוב אינו מחייב את המיעוט בנושאים ערכיים. גם אם למפלגה השלטת יש עמדה אידיאולוגית לא זה הנושא העומד להכרעה. והוא גם לא יכול לעמוד להכרעה אלא רק מי ישלוט בפועל. כל אחד נשאר עם האמת שלו גם אם למעשה הוא קיבל את הכרעת הרוב באשר לשליטה. גם בבית דין המיעוט רק מקבל את הכרעת הרוב באשר לפסק הדין אולם המיעוט אינו משועבד לקבל את דעת הרוב. הוא נשאר בדעתו ובהרכב אחר הוא יוכל לעמוד על דעתו וייתכן שבהרכב האחר הרוב יסבור כמוהו. אלה כללי התורה בהליכה אחרי הרוב. מכאן התשובה לשאלתך. מעולם לא נערך דיון משותף בנושאים שהעלית ולא הוסכם מראש לקבל הכרעה. וגם אם הייתה הכרעה היא רק באשר להנהגה למעשה ולא לעמדות האידיאולגיות עצמן. באלו כל אחד סומך על רבו.
שאלה: קביעת מזוזה ביום שבת: האם ניתן לקבוע מזוזה בחוץ לארץ ביום שבת?
תשובה: בקביעת מזוזה יש איסור בונה ולכן אין לקבוע מזוזה בשבת ואין חילוק בין ארץ ישראל לחוץ לארץ בדין זה.
שאלה: הלוואה למגורשי נצרים: האם מתן הלוואה (למגורשי נצרים) נחשבת כמעשר כספים, והאם בעת שאקבל בחזרה את כספי יחול עלי מחדש החיוב של מעשר כספים, או שמא ניתן לראות בהפסד בריבית מעשר כספים?
תשובה: מתן הלואה הוא המעלה הנעלה ביותר במצות צדקה בפרט למגורשי גוש קטיף שעד היום טרם שוקמו. לכשהכסף יוחזר חייבים לתיתו לצדקה. אם אדם מתנה מראש שרווחי הרבית ייחשבו כמעשר הוא יכול לחשבם כצדקה.
שאלה: טעות בדקדוק בקריאת התורה: שאלתי את הרב לגבי טעות בקריאת התורה שקראתי בשווא נח ולא בשווא נע, במילה "ידמו" והרב השיב כי מכיוון שרוב הציבור לא מבין את ההבדלים האלו, ולכן לכתחילה צריך לקרוא נכון, אבל בדיעבד אם שינית והציבור לא מבין את השינוי, אין צריך לחזור. אולם אם הם מבינים את השינוי, צריך לחזור. ורציתי לשאול אם רק אחד הבין את השינוי והיתר מן הסתם לא הבינו (והוא שתיקן אותי) מה הדין?
תשובה: הולכים אחר הרוב.
שאלה: שינוי מקום לנכד: לפני כחודש וקצת נפטר סבי. לפני שהוא נפטר התפללתי בערב שבת לידו וליד אבי, עכשיו כשסבי נפטר אבי נאלץ ע"פ ההלכה לשנות את מקומו כל 12 החודשים. האם אני צריך לעבור עם אבי בכל פעם מקום, או שאינני צריך, אציין כי אבי ישמח אם אשב לידו, אציין כי שאלתי היא מצד כבוד הורים ומצד הלכות אבלות?
תשובה: אינך חייב באבלות וממילא גם לא לשנות את מקומך, אך משום כבוד אביך ראוי שתשב לידו.
שאלה: לעוות פני אדם בעזרת המחשב: רציתי לדעת האם מותר לעוות פנים של אדם בעזרת המחשב כך שיראה כמו קריקטורה, כמובן מדובר שהאדם נותן את אישורו והסכמתו?
תשובה: צריך לבדוק היטב אם הוא מסכים בלב שלם ולא רק בדיעבד.
שאלה: הפעלת מכונה להשכרת וידאו: האם מותר להפעיל מכונה להשכרת סרטי וידאו, כשיש חשש שיש מי שירכוש סרטים גם בשבת, או שיש כאן שכר שבת בהבלעה של כל השבוע?
תשובה: יש כאן שתי שאלות, האם מותר להפעיל מכונה כשיש חשש שיפעילו אותה בשבת ויש כאן איסור לפני עיור לא תתן מכשול, ברור שכאן לא מועיל הבלעת שכר שבת. ועל כן צריך לעצור את הפעלת המכונה. שאלה שניה היא במידה והפעילו אותה יתכן שיש מי שהפעיל אותה בשבת ויש כאן תערובת בכסף של שבת ושל ימות החול. גם כאן אין שאלה של הבלעה אלא של תערובת איסור בהיתר, והענין זה יש להתיר משום ביטול ברוב ככל איסור שנתערב בהיתר. אבל אין בזה היתר לשאלה הראשונה.
שאלה: בית ספר יהודי על בית קברות: ברצוננו לקנות שטח אדמה בחו"ל בכדי לבנות עליו בית ספר יהודי לכ-350 ילדים יהודים הלומדים כרגע ב-2 בתי ספר של גויים, ויש חשש להתבוללותם, בבית ספר זה אנו מתכננים ללמד לימודי חול ויהדות (קודש). המצב כרגע הוא שהשטח הנ"ל שימש שנים רבות כגן לילדים יהודים אשר הבעלים היו גויים, שטח זה נמצא כיום על גבול בית קברות יהודי, התברר לנו בדיעבד שבשטח גן הילדים נמצאים מספר קברים יהודיים עתיקים ללא מצבות מכיוון שהגויים השתמשו בהם לצרכם האישי. האם ניתנת האפשרות עפ"י ההלכה להזיז בכמה מטרים את הקברים האחדים שיימצאו בזמן הבניה לשטח בית הקברות ולבנות על שטח זה בית ספר יהודי, ואם כן עם מי להתייעץ?
תשובה: ראשית לא ברור אם יש שטח אחר לקניה שאז ברור שיש להעדיף שטח אחר. אם אין, יש כאן שאלה של פיקוח נפש כפי שנכתב בשולחן ערוך שבמקום שיש חשש לשמד של ילד מותר לחלל שבת ואם כן מותר גם לבנות בשטח שהיה בו בית קברות ובלבד שהפינוי יעשה בדרך כבוד למתים. יש להתיעץ על דרך לכך עם הרב יעקב רוז'ה רב החברה קדישא במחוז ת"א שעסק בשאלת פינוי הקברים בגוש קטיף, ונדרש לשאלה דומה.
שאלה: סכין בשרי שהתערבב: סכין בשרי בן יומו שהתערבב בשלושה סכינים בשריים שאינם בני יומם וכעת לקחו את אחד הסכינים וחתכו בו צנון או הכניסו אותו לתוך צנצנת עם סחוג חריף. האם מותר לאכול את הבצל עם גבינה או למרוח את הסחוג על גבינה?
תשובה: בדבר חריף נהוג לפסוק שדין כלי שאינו בן יומו כבן יומו ורק בדברים שאינם חריפים כל כך יש להקל. ולכן, בצנון ובצל, שנחשבים חריפים, אין ההבדל בין סוגי הסכינים ולכן אין לאכול אותם עם גבינה. מריחת סחוג בסכין בשרי נקי אינו הופך אותו לבשרי, מאחר והוא רך ואין דוחק של הסכין המפליט את טעם הבשר שבו, ויהיה מותר לאכול אותו עם גבינה.
שאלה: להוריד סדרות טלויזיה מהאינטרנט: ישנה אפשרות באינטרנט להוריד סרטים וסדרות טלויזיה (כמובן ההתיחסות לסדרות טובות), אני מקפידה לא להוריד, אבל נאמר לי שמאחר שהסדרות כבר שודרו בטלויזיה מותר להוריד, לצרוב ואף להקרין בציבור, כמו שמותר להקליט בוידיאו. האם זה נכון, ומה הדין עם סרטי קולנוע?
תשובה: מנין ההנחה שמותר להקליט בוידאו? יש תחומים אומנותיים בהם יש תקנה מוסכמת שמותר לאדם להעתיק יצירה למטרות לימודיות שאין בהם ריוח כספי. לא ידוע לי שהתקנה חלה גם על סרטים וסדרות טלוייוניות. אךבודאי שאין שום היתר להקרין הורדות אלו בציבור.
שאלה: שמיטת כספים בהלוואה וחוב: האם שמיטת הכספים הקבועה מתייחסת לחוב שנובע מהלוואה בלבד או לכל חוב?
תשובה: מדובר על חוב מהלוואה, ולא על חוב ממכירה, שאם קנה ועדיין לא שילם, אין זה משמט.
שאלה: ביטחון כלכלי לקראת חתונה: כתוב בגמרא כי על האדם לבנות בית ולטעת כרם לפני נשיאת אשה. אם איני טועה, בית- מהווה מקום קבע, מקום משכנם של המשפחה שתבוא, מקום מבטחים, וכרם - מקור פרנסה. האם זו הדרכה או הוראה? בזמננו עניין של קניית דירה לאחר הנישואין ובכלל, הוא דבר מהותי, מה ההשתדלות שלי צריכה להיות בנושא זה, קראתי בספרו של החפץ חיים, שאין לאדם להשתדל בפרנסתו מעבר למה שהוא זקוק לו עתה. אפילו חסכון לילדיו, זו טפשות. האם כך הדבר לגבי רכישת דירה?
תשובה: זוהי הדרכה ואינה הלכה. בזמננו קניית דירה היא מעל הכוחות של זוג צעיר ללא עזרת ההורים. ראוי בכל אופן להדגיש שיש אפשרות לבנות חיים בצורה קבועה לא לנדוד ממקום למקום מחוסר יכולת. כדאי לתכנן מגורים בדרך המאפשרת קביעות לכמה שנים. לא חייבים לגור בעיר, במקום שהיוקר גדול, אפשר בערי פיתוח או בישובים, אבל על כך צריך הסכמה עם הבת זוג ולכן בזמננו אפשר להקדים את החתונה לקניית הדירה.
שאלה: לשון הרע על ארץ ישראל: המרגלים נענשו על כך ש"הוציאו דיבת הארץ רעה" וכן שלא למדו ממעשה מרים שאסור לספר לשון הרע. כאשר ה"חפץ החיים" מגדיר מהו לשון הרע הוא כותב רק על לשון הרע בין אדם לחבירו. נדמה שההלכה שאסור לדבר לשון הרע אודות ארץ ישראל לא נפסקה להלכה כלל. האם דין זה כלול בתוך דין לשון הרע הרגיל (אולי אין זה דבר הלכה ורק דבר מוסר)?
תשובה: אם המרגלים נענשו על זה, ודאי שזהו נגד רצון התורה. ומה שהפוסקים לא כתבו זאת, משום שדיברו במצוי. אולם ברור שצריך להזהר בזה, וצריך לדבר בשבחה, לחשוק וליישב אותה. לפני 80 שנה כאשר היו שניסו להניא יהודים מלעלות לארץ בטענות של חוסר פרנסה או המצאות פורקי עול, ודאי שזה גרם לעבירה כי זה מנע מאנשים לעלות וליישב את הארץ, והם הוציאו שם לא טוב על הארץ.
שאלה: שבת בר מצווה עם חילוניים: אני מוזמן לשבת בר מצווה עם תפילות נפרדות למוזמנים. לצערי כנראה שלא יהיו שבעה עולים לתורה שומרי שבת. כמו כן לבר מצווה עצמו אין רגילות של שמירת שבת ויתכן שחלילה יחלל את השבת ואין מי שיחזור על הקריאה שלו. לא להגיע לאותה שבת ייצור ריב וקרע במשפחה. הערות לא מתקבלות בסובלנות ורק מגבירות את הדחייה מתורה ומצוות. מה אוכל לעשות, האם יועיל לקרוא את הפרשה מתוך ספר התורה לאחר הסעודה לבד וללא טעמים?
תשובה: יש להקפיד שבמקום בו מוזכרת שמירת שבת לא יקרא מחלל שבת. אם המטרה לקרב את הנער למצוות יש מקום להעלאתו והעלאת הקרובים לתורה אולם לא להרבות בקרואים. פרשת פרה צריך לקרוא מבוגר, אם הנער הכין אותה שמבוגר יחזור עליה. אין משמעות לקריאת התורה ביחיד.
שאלה: התבודדות לאחר קריאת שמע: לאחר קריאת שמע על המיטה אני מבקשת מהקב"ה כל מיני דברים ובעצם מדברת איתו, האם אני עושה נכון והאם מותר לדבר לאחר ק"ש על המיטה?
תשובה: מה שמוזכר שלא לדבר אחר קריאת שמע הכוונה שלכתחילה ראוי שלא לדבר, אבל אם דיבר אחר הברכה אין צורך לברך שוב. ואם את רואה צורך להתפלל, אני לא רואה סיבה שתמנעי מזה.
שאלה: דואליזם בראי היהדות: כיצד רואה היהדות את התפיסה הדואליסטית של דקארט לגבי היחס בין גוף ובין נפש?
תשובה: תפיסת היהדות היא מוניסטית ולא דואליסטית.
שאלה: בית עלמין בשנה ראשונה: חמי נפטר לפני כחודש, אמרו לנו שאסור ללכת לבית העלמין כל יום בשנה הראשונה, אלא ללכת רק בראש חודש. בשבת בעלי שאל את הרב של בית הכנסת והוא אמר לו שאסור ללכת בראש חודש, אני קצת מבולבלת, האם מותר ללכת לבית העלמין בשנה הראשונה או לא ומתי מותר?
תשובה: בדרך כלל מקובל ללכת בתום השבעה, בשלושים וביום השנה (יארצייט), ובשנים הבאות ביום ההסתלקות. אומרים תהילים, פרקי תהילים באותיות נשמה והשכבה. לפי הגר"א והמקובלים אין להרבות בעליות לקבר ואין זה איסור אלא ראוי להמנע. אין לעלות בחוה"מ ובשבתות וחגים, אולם מותר לעלות לקבר אפילו בחנוכה ובפורים. כך פסק בעל "גשר החיים", והוא ליקט את המנהגים בארץ-ישראל וראוי לנהוג כמוהו.
שאלה: שליח צבור ראוי או חיוב: מה עדיף לענין שליח צבור, בעל מעלות המוזכרות בשו"ע בנוגע לחזן, או שליח צבור בעל פחות מעלות שיש לו חיוב, מה העדיפות כאשר הגבאי נדרש לכך, וכן השאלה לאבל שיודע שיש חזן שיש בו יותר מעלות, האם עליו לוותר על מנת שהראוי יותר יעלה?
תשובה: המעלות המוזכרות בהלכה הן רק בתענית ציבור ובימים הנוראים. ביתר ימות השנה בעל חיוב קודם אא"כ אינו יודע להתפלל כראוי, מסרס ובולע מילים, אינו יודע את הנוסח או שהוא מחלל שבת או בעל עברה מפורסם. אם אין לו חסרונות בולטים הוא קודם.
שאלה: ייחוד וטיפול רגשי : הכותבת הינה פסיכולוגית המטפלת טיפול רגשי בילדים וכן מייעצת להורים (בע"ה). הטיפול בילד נערך בחדר סגור, ולעיתים הילד מגיע לבד אליו. האם ומאיזה גיל יש עיניין לחשוש לייחוד, ומה לגבי מקרים מיוחדים שבהם הילד צריך לעבור טיפול דווקא אצל אשה לאחר שהומלץ לו על טיפול זה לאחר שטיפול אצל גבר נכשל?
תשובה: עד גיל 9 אין בעיה.
שאלה: מכירת חמץ של משלוח: אנחנו חוזרים לארץ אחרי שהות של 17 שנה בארה"ב. אנחנו שולחים משלוח שיגיע אחרי פסח, במשלוח ישנם דברי אוכל חמץ. מה דינם של דברי האוכל האלה אחרי חג הפסח (נציין כי במכירת חמץ של פסח נכתוב גם את המשלוח)?
תשובה: צריך למכור את החמץ לנכרי, ואז הכל ר.
שאלה: מחויבות לחתונה: אני ונערה, החלטנו שאנחנו אוהבים מספיק (באמת אחרי הרבה זמן של מחשבה, תקופה ארוכה שאנחנו מכירים, ואחרי המון שיחות וקריאת ספרים על "מהי אהבה?" ומוסר וכד.) ומפני שחברות וקשר בגיל הזה (17 ) היא מיותרת ולא נכונה באמת לפי ההלכה ובוודאי שגוזלת את הזמן של הבניה והלימוד וההשתדלות בעליה בתורה, החלטנו לנתק את הקשר ולהיפגש שוב לאחר 2-3 שנים בשביל לבדוק מחדש את הקשר ולהתחתן. ב2-3 שנים האלו סיכמנו על מחוייבות אחד לשני. האם מחויבות זו היא ראויה לפי דעת הרב?
תשובה: אם המחויבות הזאת תגרום לכם להיות יותר טובים יותר מתקדמים בתורה ובמצוות ובמדות טובות וביראת שמים, היא בהחלט ראויה. ואם היא תפריע להתחזקות רוחנית היא לא ראויה.
שאלה: נסיעה בחול המועד לאימון כדורסל: האם יש בעיה הלכתית ללכת בחול המועד לאימון כדורסל, כאשר אני חלק מקבוצת כדורסל, וקבעו האימון לחול המועד?
תשובה: אין בעיה.
שאלה: רשימת סרטים עם שם סרט גס: האם מותר לעיין ברשימה של סרטים כאשר לאחד הסרטים יש שם גס?
תשובה: יש להימנע ולהתרחק ככל האפשר מדברים כאלה ולכן אין לעיין ברשימה זו.
שאלה: אלימות בתנ"ך?: בתקופה האחרונה אני מהרהר רבות בשאלת החינוך לאור התנ"ך. מקריאה בתנ"ך עולים מקרים רבים של אלימות לסוגיה, ועל אף שישנם הסברים מהותיים למעשים אלו, ולעיתים הוקעה של המקרא ח למקרים אלו, בכ"ז עולה התחושה שייתכן שהמתחנך עלול לקבל רושם של לגיטימציה ועידוד למעשי אלימות. א. הייתכן שהתנ"ך מחנך לאלימות? ב. כיצד ניתן להתמודד עם החשש שהתלמיד יקבל רושם אלים ושלילי מתוך סיפורי התנ"ך. ג. אודה מאוד לרב אם הוא יוכל להפנות אותי למקורות העוסקים בנושא.
תשובה: ברור שהתנ"ך כולו מחנך לחסד ואהבת האדם כמפורסם בדברי הנביאים כישעיה פרק נ"ח וירמיה פרק ט' ועיין עוד בהושע ובעמוס ובצפניה ובזכריה עד כמה חשובה אהבת החסד והצניעות ושאר מידות טובות וכן בתהילים ט"ו. ברור שצריך ללמוד תנ"ך ממאמינים שחיים על פי מצוות התורה שיודעים להבין כי החריגים יש להם הסבר ואינם מעידים על הכיוון הכללי בשום פנים ואופן, וכל דברי ח מלאים בכך.
שאלה: להתחפש בתענית אסתר?: אני מעוניין לקיים חגיגה ביום חמישי יא באדר, השנה חל בתאריך זה תענית אסתר. האם מותר לחגוג באותו יום ולקיים מסיבה, כמובן אין הכוונה לאכילה אלא למסיבה הכוללת תחפושות בעת התענית?
תשובה: אומנם אין זו תענית אבל כיתר התעניות, אך בכל זאת תענית היא יום של תפילה ולא מתאים ביום כזה להתחפש ולהתלוצץ.
שאלה: תפילה בחולצה מזיעה: האם מותר להתפלל עם חולצה שיש עליה זיעה?
תשובה: אם אין ריח שמפריע לך, מותר.
שאלה: תפילה ליד פח זבל פתוח: האם מותר להתפלל ולברך ברכות בחדר שיש בו פח זבל פתוח ללא מכסה, ואם לא כמה להתרחק ממנו?
תשובה: אם יש ריח-אסור. אולם אם אין ריח רע, אפשר לברך.
שאלה: חמץ במקום שלא ינוקה: האם מותר לאכול חמץ במקום שרוב הסיכוים, או בטוח שלא ינקו את המקום לקראת פסח?
תשובה: מותר, מפני שאם אתה משתדל לא להשאיר פירורים, הרי מה שנשאר בכל זאת בטל ממילא, ואף אחד לא עובר בבל יראה ובל ימצא.
שאלה: תפילה במקום נקי בטיול: כמה נקי צריך להיות מקום תפילה בטיול בחוץ?
תשובה: ארבע אמות מסביב לאדם נחשבים כמקומו ולכן יש להרחיק ארבע אמות ממקום שיש בו ריח רע בגלל צואה או שאר דברים בעלי ריחות שאינם נעימים ואם מקור הריח לפניו צריך להתרחק בנוסף עד למקום שלא יראה אותה או שיתפלל לפניה בארבע אמות ממקום שכלה הריח. (שולחן ערוך אורח חיים סימן עט סעיף א וסעיף ח ובמשנה ברורה) אם יש מעט לכלוך של עטיפות וכדומה אין איסור להתפלל שם אבל ראוי יותר למצוא מקום נקי.
שאלה: נערים בעלי ליקויי למידה לבר מצוה: בכיתתי (כיתה ז ) תלמידים בעלי ליקויי למידה המתבטאים בקשיי קריאה משמעותיים, במהלך שנה זו אמורים לחגוג תלמידי את בר המצוה שלהם. אי לכך, ברצוני לשאול את כבוד הרב מספר שאלות: 1. מה תוקפו של מנהג הקריאה בתורה בבר המצוה? 2. האם ראוי להתעקש ולדרוש גם מתלמידים המתקשים בלימוד הקריאה וטעמי המקרא לעמוד בסטנדרט החברתי לקרוא את פרשת בר המצוה שלהם ולא להסתפק בעלייה לתורה בלבד? 3. כיצד ניתן להקל ו או לסייע לתלמידים אלו בלימוד פרשת בר המצוה שלהם? 4. באילו דרכים נוספות יוכל הנער לבטא את בגרותו ואת כניסתו לעול המצוות בצורה שונה בנוסף לקריאה בתורה?
תשובה: זה לא חיוב, אלא מקובל בעדות ישראל כך, ובפרט בעדות אשכנז שלא נותנים לילד לעלות כלל לתורה לפני גיל בר-המצוה. לכן, אם יש בעיה בזה, אפשר ללמד אותו רק את קריאת המפטיר, או רק את הברכות. ואם יש גם בזה קושי, שלא יעלה לתורה כלל. ויציינו את הגיעו למצוות בזימון בברכת-המזון.
שאלה: צלצול טלפון המפריע לסובבים: ישנם אנשים שקשה להם להיפרד מהטלפון הנייד שלהם גם בזמן שלומדים או מתפללים. לפעמים נשמע צלצול פלאפון בתוך בית כנסת או בית מדרש, המפריע ללומדים או המתפללים, ובעל המכשיר לא נמצא לידו. האם מותר לכבות את המכשיר וכד, כדי שלא יפריע לסובבים? ומה הדין כאשר בעל המכשיר גילה דעתו בפירוש שאינו מוכן שאחרים יגעו ויתעסקו במכשיר שלו?
תשובה: מותר לכבות את המכשיר, והוא לא יכול לקבוע לאנשים אחרים בנושא זה.
שאלה: מיקום אמה על אמה בקיר גבס: בביתנו מול הפתח ישנו קיר גבס שלא שייך לשייר בו מקום אמה על אמה שאינו מסוייד, מפני שעשוי מגבס אמנם 40 סנטימטר העליונים של הקיר (לכל האורך) עשויים אבן (קורת בטון לתמיכה). תיאור הבית בקצרה: הפתח בצד צפון סמוך למערב, קיר גבס מול הפתח בצד דרום, קיר אבן בצד מערב סמוך לפתח. היכן ראוי להניח את האמה זכר לחורבן?
תשובה: אם אי-אפשר להניח מול הכניסה, תניחו אמה על אמה במקום אחר.
שאלה: להפגש עם בחורה שיש לה חבר: אני כרגע עובד בחו"ל לתקופה של שנתיים, לפני זמן מה במהלך העבודה הכרתי מישהי ואני מעוניין בה והיא גם בי, אך יש לה חבר כשנה וחצי והיא לא יודעת במי היא מעוניינת יותר כרגע, הקשר שלה עם החבר הוא לא טוב אבל וכנראה שזה בגללי, ביקשתי ממנה שתחליט את מי היא מעדיפה כי אני לא מרגיש טוב עם עצמי להפגש איתה כל עוד יש לה חבר. האם עליי להפסיק כל קשר איתה למרות הרגשות שלי אליה, כי כנראה שאם נמשיך להפגש היא תפרד מהחבר שלה, או שאני צריך לתת לה להחליט מה טוב בשבילה. הרב, אני יודע שהנושא הוא לא נושא מכובד אך לא גדלתי בבית דתי (ובמגזר שלי זה דבר מקובל לצאת עם מישהי לפני חתונה), עכשיו הורי דתיים ואני גם רוצה לחזור בתשובה, מה הרב מציע לי לעשות לגבי הקשר ולגבי החזרה בתשובה?
תשובה: אני מציע לך לחזור בתשובה. ולחפש בחורה שרוצה לבנות בית דתי. ולא להמשיך את הקשר אם הבחורה שיש לה חבר ורק בגללך התקררו היחסים ביניהם. כי זה לא הגון להיכנס ביניהם. ומה שאתה לא רוצה שיעשו לך, אל תעשה לאחרים. ובעזרת ד' תמצא את הראויה לך. יפה שאתה שואל ומרגיש שיש בזה בעיה.
שאלה: למה תורה שבע"פ לא ירדה כתובה?: למה תורה שבעל פה ירדה למשה בעל פה ועברה כך מדור לדור, הרי הקב"ה היה יכול לכתובה מלכתחילה ובכך היו נחסכות לנו הרבה מחלקות ואולי חוסר דיוקים בפרטי ההלכות, האם יש צורך מיוחד בלקבל תורה בע"פ דווקא?
תשובה: א. בזה שהתורה ניתנה בע"פ היא נשמרה רק לעם ישראל ומונעת את לקיחתה בידי הגויים כשם שעשו בתנ"ך. ב. ישנם בעיות שמתחדשות במשך הדורות והקב"ה מסר את הכרעתם בידי ישראל, כאשר הכרעה זו מקובלת עליו כאילו נאמרה מפיו. ובזאת מתברר כי התורה נתונה לישראל ולא רק מוכתבת להם. ג. בזה שהתורה שבע"פ מתבררת ע"י חכמי ישראל והתורה שבכתב ע"י הקב"ה נוצרת כאן שותפות אמיתית בין ישראל לאביהם שבשמים.
שאלה: שבת חתן ביום הכיפורים: אני מתחתן ב17 לספטמבר, ואני עולה לתורה שבוע אחר כך. הבעיה שזה יוצא ביום הכיפורים האם אפשר לעלות לתורה בשבוע לאחר מכן, ויחשב כשבת חתן שלי?
תשובה: שבת חתן היא השבת שלאחר החתונה ובה החתן עולה לתורה ומברכים בסעודות השבת שבע ברכות. לאחר ימי ה"שבע ברכות" אי אפשר לעשות שבת חתן. לכן ראוי שתעלה לתורה ביום כיפור כמו בשבת חתן רגילה ואם תרצו לעשות שבת שכל המשפחה ביחד אפשר לעשות בשבת אחרת אבל אין זו שבת חתן.