LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הפאה הנוכרית: ברצוני לדעת מהי המחלוקת בעניין הפאה הנוכרית ומה הצד שזה מותר (הרי יש כאלו שהתירו לכתחילה)?
תשובה: כתבתי על כך בפניני הלכה ח"ב ע  36-38, ואלו דברי שם: נחלקו הפוסקים בשאלה, האם מותר לאשה לכסות את ראשה בפאה נוכרית, או שמא כיסוי כזה אינו נחשב כלום. שורש המחלוקת תלוי בשאלה מהו יסוד האיסור לגלות את שער הראש, האם העיקר הוא ההופעה הצנועה שישנה בכיסוי הראש, או שדווקא השערות הגדלות בראשה מבטאות משהו אינטימי שאשה נשואה צריכה להצניעו בפני זרים ולחושפו רק בפני בעלה. לדעת הרמ"א והשלטי גיבורים, מותר לאשה נשואה לחבוש פאה נוכרית, משום שהפאה מסתירה את שערותיה הטבעיות, ואף שפעמים רבות שערות הפאה הנוכרית יפות משערה הטבעי מכל מקום לא אסרו חכמים על האשה להתקשט בתכשיטים יפים, אלא העיקר הוא שלא לחשוף את הצדדים האישיים כלפי חוץ, ובכללם את השערות הטבעיות, וכן שלא להופיע באופן מגרה. ואם אכן הפאה יפה וצנועה, לדעתם מותר לכסות בה את השערות. אולם לעומת זאת לדעת בעל שו"ת באר שבע (סי  יח) והשדה-חמד ועוד הרבה פוסקים, יסוד כיסוי הראש הוא ההופעה הצנועה, ולכן אם חובשים פאה נוכרית אין בזה שום תוספת צניעות ביחס לשערות הראש המקוריות, ולכן לדעתם אסור לכסות את הראש בפאה נוכרית. למעשה, הזכיר בעל המשנה ברורה את שתי הדעות (מ"ב עה, טו) ופסק על פי הפרי מגדים שהנוהגות לכסות את הראש בפאה נוכרית יש להן על מה לסמוך. אולם במקומות שבהם נהגו הנשים שלא ללבוש פאה נוכרית, יש להחמיר, משום מראית עין. אחד מרבני הספרדים בדור האחרון כתב, שעל פי מנהג הספרדים יש איסור חמור לחבוש פאה נוכרית, משום שהפאה אינה נחשבת לכיסוי ראש. אולם כמה וכמה מגדולי רבני הספרדים שבדור התירו חבישת פאה נוכרית. מהמתירים : הרב המקובל עובדיה הדאיה בעל שו"ת ישכיל עבדי (ח"ז אה"ע ט"ז), הרב מרדכי אליהו (הראשון לציון תשמ"ג - תשנ"ג), וכן הרב משאש רבה של ירושלים. ואם כן גם בין רבני הספרדים הדבר שנוי במחלוקת, ולכן גם אשה הנוהגת כמנהגי הספרדים יכולה להקל ולסמוך על השיטה המתירה לחבוש פאה נוכרית. גם הרב פיינשטיין כתב לרב אחד שרצה לאסור על אשתו לחבוש פאה נוכרית, שאף שיש מחמירים, מכל מקום רוב רבותינו מקלים, ולכן אין כבודו יכול למנוע מאשתו הרבנית מללבוש פאה נוכרית, ואף שהוא רוצה להחמיר, אינו יכול להטיל את חומרותיו עליה (אג"מ אהמע ח"ב יב. אגב, מה שכתב שרוב רבותינו מקלים, כוונתו מן הסתם לפוסקים מהאסכולה הליטאית). למעשה נשות רבנים רבות נוהגות להקל ולחבוש פאה נוכרית. ונשות התלמידים של הישיבות ההולכות בדרכו של מרן הרב קוק זצ"ל נהגו להחמיר ולכסות את ראשן דווקא במטפחת או כובע ולא בפאה. והיו שסברו שבישובים שהוקמו על ידי אותם התלמידים, נחשב הדבר למנהג מחייב, וכפי שפסק המשנה ברורה, שאין להקל ולחבוש פאה נוכרית במקום שנהגו להחמיר משום מראית עין. אולם למעשה כל הארץ נחשבת כמקום אחד, ומאחר שיש בארץ הרבה נשים שמכסות את ראשן בפאה, לא ניתן לומר בשום ישוב בארץ שיש מנהג מחייב לכסות את הראש במטפחת או בכובע ולא בפאה נוכרית. ולכן אין למחות או להעיר לשום אשה שחפצה לכסות את ראשה בפאה נוכרית, אחר שישנן הרבה נשים חשובות שנוהגות כן.
שאלה: בכשרות רגילה יש ג לטין?: אשמח אם תוכלו לפרט כיצד ניתן לדעת אם במוצרים תחת כשרות רגילה יש שימוש בג לטין מהחי (והאם ישנו בכלל שימוש בג לטין מחיות טמאות בארץ), כמו כן אשמח אם תוכלו לפרט מה יכולות להיות הבעיות עם חומרי טעם וריח או צבעי מאכל המיוצרים בכשרות רגילה.
תשובה: לצערנו עדיין יש מספר מפעלים אשר במוצריהם יש רכיבים של ג'לטין כגון מעדני חלב של חלק מהחברות וכן ממתקים ועוד. הדבר אמור להיות מצויין על גבי המוצרים. בעניין כשרות חומרי גלם, הסיבות לרמת הכשרות השונה תלויה במספר גורמים כגון מקור החומר, תהליכי היצור ושעות ההשגחה וכו' כך שצריך לדון כל חומר לגופו. כיום ישנה ספרות עניפה בתחום כשרות חומרי הגלם וניתן להשיגה בחנויות ספרי הקודש.
שאלה: איך להימנע מחלב עכו"ם וג לטין?: על מנת להמנע מלאכול בטעות אבקת חלב עכו"ם וג לטין שלא מדגים אילו מוצרים עדיף לא לאכול?
תשובה: על מנת לא להשתמש בלשון גורפת פשוט כדאי לעיין ברכיבי המוצר לפני קנייתו ולוודא כי אין בו אחד מהמרכיבים הנ"ל.
שאלה: עד מתי אפשר לברך על הנטילה? : אם אני צריך להתפנות בבוקר ואני נוטל ידיים לפני כן בלי ברכה, אני יכול לברך אחר כך "על נטילת ידיים"?
תשובה: היו שנהגו לברך על נטילת ידים בביהכנ"ס ולא סמוך לנטילה, גם אתה יכול ליטול ידים עוד פעם ולברך.
שאלה: ג לטין במוצרי חלב: האם כאשר כתוב על מוצר חלב שהוא מכיל ג לטין- זהו ג לטין צמחי?
תשובה: במידה ולא מציינים שהוא צמחי במפורש קרוב לודאי שאינו צמחי.
שאלה: צדקה במצב של משיכת-יתר: כאשר נמצאים במצב של משיכת-יתר בבנק וההוצאות שוות או גדולות מההכנסה (למרות השתדלות לצמצם בהוצאות), האם אני חייב במצוות צדקה? האם יש איסור לתת צדקה במצב זה?
תשובה: החישוב של מעשר הכספים נעשה עפ"י הכנסותיו של האדם מבלי לנכות את הוצאות הבית (עצמאי מנכה את הוצאתיו העסקיות מהכנסותיו אולם לא את הוצאותיו הביתיות). אם אדם מתקשה לתת צדקה כרגע עליו לחשב את הצדקה שהוא חייב, לרושמה בפנקס ולתיתה בהזדמנות ראשונה שתזדמן לו.
שאלה: תפילה מאוחרת: במסגרת תפקידי בצבא (אני מש"ק מודיעין), אני כל בוקר חייב להתחיל לעבוד בשעה 6 עד 8, הבעיה שנוצרת לי פה מה לעשות אם התפילה ומה מותר לי לעשות לפני התפילה?
תשובה: תקום בשעה חמש וחצי ותתפלל, מפני שצריך להקדים את התפילה לעבודה. ואפילו שתגיע לקריאת שמע ותפילה לפני הנץ החמה, מוטב להתפלל לפני הנץ ובלבד שלא להקדים את העבודה לתפילה.
שאלה: לימוד בשיטת רבדים: לאור שמועות שנות שהיו בעניין אבקש לשאול את הרב ליאור האם הוא תומך או מתנגד לשיטת לימוד "רבדים"?
תשובה: אין בעיה עם עצם השיטה, אך צריך לדעת שכל קושיה ותירוץ שנמצאים בגמרא הם ברמת קדושה עליונה, וסדר הדורות - מי אמר מה לא מפחית מרמת הקדושה של הגמרא. ובכל מקרה אין לזלזל או להפחית מהכבוד לדברי התורה שבעל פה. ולכן אם אתה חושב שהתלמידים יבינו עניין מסוים בגמרא אם תסביר להם את השתלשלות כתיבת הסוגיה אז אפשר להסביר להם בצורה כזו, אך צריך להדגיש שאסור שהסבר כזה יגרום לזלזול באיזה שהוא חלק של תורה שבעל פה. עוד בנושא זה ניתן למצוא באתר בשיעוריהם של הרב ש. יוסף וייצן והרב משה חביב ובשיעוריהם של הרב שמואל אריאל והרב יעקב נגן, וכן בתשובת הרב יעקב אריאל בנושא.
שאלה: מעשר כספים - בדיוק?: האם מקובל שאנשים יראי שמים מנהלים מחברת חשבונות של מעשר כספים, וכך רמת הדיוק היא ברמת השקל, או שאפשרי בע"פ, כאשר ההבדל יהיה יתרה שלילית או חיובית? נהגתי תקופה מסויימת לנהל את זה במחברת, אך יצא שלא מילאתי אותה כבר שנתיים. האם אני נדרש לעבור על כל המשכורות שלי בשנתיים אלו ולהתחיל לחשבן, או אפשר לעשות הערכה, ואולי להוסיף עליה 10-15?
תשובה: אם תוכל לחשב באופן מדויק מה טוב, אבל אם קשה לך מוטב אכן שתיתן כעשרה אחוז יותר ובזה תצא ידי חובתך בלא ספק.
שאלה: סמכות ועד בית הכנסת בקהילה: הנני מתגורר בשכונה שנבנתה בפתח תקווה לפני כ-10 שנים. כ-60 משפחות התאגדו במסגרת עמותה והעמותה בנתה בית כנסת כשכל משפחה משלמת סכום זהה עבור הבנייה. במהלך השנים נכנסו חברים חדשים וכיום בית הכנסת מונה כ- 80 משפחות. במשך כל 9 השנים האחרונות הת עבור כל משפחה היה זהה ללא קשר למספר מקומות שמשפחה זו "נוטלת". לפני מספר שבועות הנהלת העמותה העבירה לאסיפה הכללית נוסח החלטה לפיה כעת הת הוא לפי מקומות וילד המגיע לגיל 18 מאבד את מקומו. ההחלטה התקבלה ברוב. טענתי שהחלטה זו נוגדת את החזקה שיש לנו במשך השנים ופוגעת במשפחות בקהילה כמו משפחתי (מה גם שלדעתי נוגדת גם את חוק העמותות). מה דעת תורה בעניין? האם פוסקים בני ימינו התייחסו למצב זה? ברצוני לשקול פנייה לדין תורה בעניין במקום פנייה לרשם העמותות, האם זה מתאים לדין תורה? ואם כן על מי אתם ממליצים (רב ביהכ"נ אינו מעוניין ליטול צד בויכוח כי הוא רוצה להיות ר עם כולם)?
תשובה: החלטה שהתקבלה באספה כללית מחייבת בדרך כלל. אם ברצונך בכל זאת לערער על סמכותה של האספה בנושא זה עליך לפנות לביה"ד הרבני בפתח תקווה.
שאלה: צומת הגידים בשחיטת הרב: האם הכשרות שכבוד הרב נותן היא ברמת מהדרין? אני מתכוון לכשרות של עופות תנובה.
תשובה: ב"עוף קור" בודקים ריאות וצומת הגידין של כל עוף ועוף. מה מוגדר "מהדרין" לדעת הרב?
שאלה: חניתי במקום אסור ולא תפסו אותי. חובה לשלם?: חניתי במקום שהחניה בת ולא שילמתי, ולא תפסו אותי, וגם חניתי במקום אסור שהקנס הוא x שקלים ולא תפסו אותי, האם אני צריך ללכת לעיריה לשלם או לא?
תשובה: אם אדם חנה במגרש שמיועד לחניה בת ולא שילם - חייב לחזור ולשלם. אך אם אדם חנה במקום שלא צריך לשלם עליו, אלא שאם המשטרה תתפוס אותו הוא יצטרך לשלם קנס - הוא לא צריך ללכת למשטרה עיריה ולשלם.
שאלה: עולי הרגל מבבל ואמירת גשמים: מדוע ותן טל ומטר דוחים לז בחשון במקום להתחיל מיד עם צאת החג? הרי עניין עולי הרגל שצריכים להגיע למקומם כבר לא רלוונטי.
תשובה: שאל את החקלאים בימינו האם הם מוכנים לכך שהגשם ירד לפני שהכותנה והבוטנים נאספו ולפני שהספיקו לחרוש את השדות?
שאלה: ביקור בגן החיות התנכ"י שפתוח בשבת: מה דעת ההלכה לגבי אתרים הפתוחים בשבת, כמו גן החיות התנ"כי בירושלים בו אין מכירת כרטיסים בקופה הראשית אלא על ידי גוי שעומד בחוץ ומוכר כרטיסים. האם זו הערמה "כשרה"?
תשובה: אני מבין שהשאלה היא האם מותר ללכת לגן חיות ביום חול אף שהוא פתוח בשבת באופן הנ"ל. לדעתי אין איסור ללכת לגן חיות זה ביום חול.
שאלה: איך נקבע גיל בר המצווה?: מדוע חוגגים לבנותינו "בת מצווה" בגיל 12 בעוד בנינו נכנסים לעול מצוות בגיל 13?
תשובה: השיעורים האלו הם הלכה למשה מסיני, אך יש גם סיבה מצד טבעם שהאדם נברא מן העפר והאשה נבראה מן הצלע שזהו דבר כבר יותר מתוקן ולכן היא "בשלה" יותר להקדים ולקבל עול מצוות. הרב יוסף וייצן.
שאלה: חזן אשכנזי: האם יש בעיה לספרדים להתפלל עם חזן אשכנזי?
תשובה: אין בעיה לספרדים להתפלל אם חזן אשכנזי ואין בעיה לאשכנזים להתפלל אם חזן ספרדי. העיקר הוא להתפלל בכוונה לד'.
שאלה: השלמת תפילה באיחור: אדם שמאחר לבית הכנסת ומוצא את הציבור בין שמע לתפילת עמידה. מה הוא עושה? ממשיך איתם? מתחיל מהתחלה? הולך הביתה ומתפלל? האם יש הבדלים בין התפילות השונות?
תשובה: בשחרית: כיוון שכבר אין סיכוי שיספיק להניח תפילין ולומר את ברכות השחר, וברוך שאמר, אשרי וישתבח וברכות קריאת שמע ויספיק להתפלל עם החזן בחזרת הש"ץ, מוטב שיתפלל בבית הכנסת לפי הסדר. וטוב שיתפלל בבית הכנסת שהתפילה שם נשמעת, ועוד שיש שם מניין והשכינה שורה עם המניין, ועוד שיוכל לשמוע קדיש וקדושה ולענות עליהם. בערבית: ימתין עד שיגיעו לשמונה עשרה, ויתפלל עמהם, ואח"כ ישלים ברכות קריאת שמע. לתשובת הרב בנושא תפילה מאוחרת לאשה.
שאלה: לשון הרע במקום עבודה: אני עובדת במשרד ממשלתי. אני גודרת את עצמי בכל מיני גדרות כדי לא לעבור על איסורי לשה"ר. למרות ההשתדלות באים דברים לידיעתי המצביעים על "שחיתויות" הגובלות בעבירות פליליות. דוגמה קטנה: עובד שעוזב את מקום העבודה מוקדם ומוסר את כרטיס הנוכחות לאחר על מנת שיחתים אותו עבורו בסוף היום. לא נעים לשוחח על כך עם העובד (כפי שמפורט בחפץ חיים) ישנם עוד מקרים רבים ומגוונים. מה לעשות? האם להתעלם?
תשובה: את יכולה להעביר לעובד מסר סמוי מבלי להזדהות ולהעמידו על אסורי הגזל והשקר שלו. אם הדבר יישנה את רשאית למסור את המידע להנהלה גם כן בדך אנונימית.
שאלה: בריחה מהתיכון: האם מותר לי להיפקד משיעורי תיכון ולהסתכן בכך שידווחו להורים שלי וזה יצער אותם, למרות שההורים שלי לא "חיים באשליות", ויודעים שאני עושה זאת? יש לציין כי איני לומד בתיכון מתוך בחירה אלא עושה בגרות משום כיבוד הורים בלבד. האם מותר לי להיפקד משיעורי תיכון על מנת ללמוד תורה או דברים אחרים שבקדושה כגון הדרכה ב"בני עקיבא"?
תשובה: אתה אומר שהדבר יצער את הוריך. מדוע לצערם? הם הרי רוצים בודאי בטובתך מדוע לא להתחשב בדעתם? הם בעלי נסיון רב יותר ויודעים את החשיבות שיש ללימודיך. הם משקיעים בודאי גם כספים ומאמצים רבים. מדוע שלא תגמול להם טובה על כך בהשקעה רצינית בלימודים? השאלה אינה בתחום מצוות כיבוד אב ואם. זו אינה מחייבת כאשר הדבר נוגע לעתידך האישי. יש להתיחס לנושא במישור האנושי המוסרי. ההורים מדירים שינה מעיניהם כדי שיהיה לך טוב. אל תהיה כפוי טובה. אם מסלול הלימודים הנוכחי אינו מתאים לך יש בודאי מסלולים אחרים ומקומות אחרים מתאימים יותר. נסה אותם ושכנע את הוריך לעבור אליהם. קפיצה קלה מהלימודים הסדירים לשם לימוד תורה או פעילות ערכית חשובה אינה צריכה את הסכמת הההורים אולם ביטול ממושך של הלימודים מן הראוי שייעשה בהסכמתם. לימוד תורה מותר גם בניגוד לרצונם אולם בכל זאת אני ממליץ לידעם ולהתמודד עם התנגדותם אם תהיה כזאת.
שאלה: עסקים לגוי שמוכר בשבת ליהודים: האם מותר לי למכור מוצרים שאני מייצרם, לגוי (בדואי) שמוכר את המוצרים בשבת ליהודים?
תשובה: מותר למכור מוצרים לגוי, ואין המוכר אחראי למעשיו של הגוי.
שאלה: מי שכבר קידש יכול לקדש לאחרים?: האם בעלי יכול לקדש להבדיל בשבילי, לאחר שכבר קידש הבדיל בשביל עצמו?
תשובה: בעלך יכול לקדש ולהבדיל עבורך גם אחר שקידש או הבדיל. אבל אם את יודעת לקדש ולהבדיל עדיף שאם הוא כבר קידש או הבדיל, שאת תקדשי ותבדילי בעצמך. ובמיוחד לגבי הבדלה, יש להשתדל שתבדילי בעצמך, מפני שיש אומרים שאשה פטורה מהבדלה, אבל אם תרצה רשאית להבדיל. ואף שלמעשה נפסק שאשה חייבת בהבדלה, מכל מקום מוטב שאם בעלה כבר יצא ואין שם גבר שצריך עדיין להבדיל לעצמו, שהאשה תבדיל בעצמה. (יעויין בספרי פניני הלכה שבת ח"א ע' 106-108).
שאלה: בשר נא ומתובל - כשר?: האם בשר נא כשר? לדוגמא קרפצ יו (בקר חתוך דק שמוגש עם חומץ בלסמי ולימון)? האם התבלינים מוציאים דם מהבשר? מה לגבי החומץ (הופך את דינו למבושל או אולי דווקא צומת אותו)?
תשובה: התבלינים- ובפרט החריפים שבהם - מטריפים את הבשר וגם מליחה וצליה לא יוכלו עוד להכשירו. הפתרון הוא להכשיר את הבשר ורק אח"כ לתבל אותו.
שאלה: יהדותו של נח: האם נח היה יהודי?
תשובה: ריה"ל בספר הכוזרי כותב שמבריאת האדם עברה הסגולה האלוקית מאב לבן, והמשיל את זה לגרעין וקליפה, כלומר שתמיד באחד מהבנים התרכזה בו הסגולה האלוקית והוא הגרעין וכל שאר הבנים היו הקליפה, (מאדם לשם.מנח לשם.מאברהם ליצחק). ומיעקב התפזרה הסגולה לכל בניו ולכל האומה הישראלית. ולכן נח לא היה יהודי (ואפילו אברהם אבינו נקרא בגמרא 'בן נח' ולא 'ישראל'), אבל בו התרכזה הסגולה האלוקית שבסופו של דבר המשכה ביעקב ובניו שהם האומה היהודית (ע"ש יהודה בן יעקב). הגמ' גם כותבת שכל מי שכופר בע"ז נקרא "יהודי" (זה הפך למושג). הרב רואי מרגלית.
שאלה: עבודה בבית אבות - המשך: בהמשך לתשובתך האוסרת בן לבצע מקלחות לנשים מבוגרות בבית אבות האם ההפך גם אסור, כלומר אשה שתקלח איש מבוגר?
תשובה: אין הבדל בין גבר הרוחץ נשים לבין אישה הרוחצת גברים. כמו כן, אין הבדל בין ישראל לגוי בענין זה.
שאלה: השתתפות הורה אבל בחתונה: אני כלה שמתחתנת בראש חודש כסלו הקרוב. לצערי הרב אח של אימא שלי נפטר ביום חמישי האחרון כתוצאה מהתקף לב. האם מותר לאימי להשתתף בחתונתי, היא אמורה גם לעמוד בקבלת הפנים? החתונה נקבעה לפני זמן רב.
תשובה: מותר לאימך להוביל אותך לחופה ולעמוד עימך שם. אך בחתונה עצמה אין האמא יכולה לשבת ביחד עם האורחים אך היא יכולה לשרת את האורחים וכך להשאר בחתונה על תקן של מלצרית. (אפילו שברקע יהיה מוזיקה).
שאלה: השגת תרופה לחולה בשבת: בתי שתחי הייתה זקוקה לתרופה נגד שיעול בשבת, שכנתי שאינה שומרת שבת עובדת בבי"ח ונוסעת לשם בעצם יום השבת, שאלתי היא, האם מותר לי לבקש ממנה שתביא לי את התרופה כאשר היא חוזרת מהעבודה ביום שבת בצהריים?
תשובה: אסור, משום שיוצא שנהנים מחילול שבת.
שאלה: מעשר כספים - מנהג או חובה?: אני סטודנטית באוניברסיטה והורי משלמים את רוב הוצאותי (לימודים, מעונות, נסיעות). במהלך החופש עבדתי באופן אינטנסיבי וחסכתי סכום כסף שאמור לשמש אותי במהלך השנה הבאה (בגדים, רופא שיניים, לימוד במדרשה, קנית ספרי תורה ועוד). האם חייב לתת מעשר כספים?ראיתי שהרב רשם שזה מנהג אך בכל התשובות ישנה נימה מחייבת. האם מעשר כוונתו כפשוטו עשירית מהסכום? ראיתי את הגדרת עני (פחות משכר מינימום) ואני בתוכה. האם העובדה שהורי ממנים אותי משנה את הסטטוס שלי, שהרי לא חסר לי כלום בזכותם? (אני חייבת לציין שהורי, שאינם מקפידים על מעשר כספים, ממורמרים מההחלטה שלי לתת, כי לטענתם אני נותנת על חשבונם.). במידה ויתברר שאני מחוייבת במתן מעשר, האם מלכתחילה אני יכולה להתנדב במקום לתת כסף?
תשובה: מנהג ישראל דין הוא. מעשר כספים הוא אמנם מנהג אך מנהג שהפך להלכה. כל מי שיש שלו הכנסה חייב בצדקה. גם עני חייב לפי יכולתו. מכיון שהורייך מקפידים על כך ונותנים לך כסף על מנת שלא תתני לאחרים את מנועה כרגע מלתת מעשר. אך בכל זאת תני משהו. לכשיהיו לך הכנסות משלך תתני מעשר כספים מכספך.
שאלה: הנאה ופרישות: פעמים רבות שמעתי שיעורים על החשיבות של לקדש את החומר, ובמיוחד בארץ ישראל, ומנגד במקומות רבים מבוארת מעלת הפרישות, כמו למשל במסילת ישרים ונתיבות עולם למהר"ל. ובכן, מה עדיף להנות מחיי עולם הזה או לפרוש מהם?
תשובה: ככלל יש שלוש מדרגות. המדרגה הראשונה היא לחיות חיים רגילים בעולם הזה, לשמוח בכל הדברים הטובים שיש בו, ולהודות לה' על כל ההנאות בברכות הנהנין ובתפילה. המדרגה השנייה הגבוהה יותר, היא לפרוש מהנאות העולם הזה שהן הנאות חומריות, קטנות וחולפות. ולעומת זאת להקדיש את תשומת הלב לעולם הרוח, לתיקון המידות וללימוד התורה. ומדרגה זו ראויה רק למי שיכול לקיים אותה בשמחה, מתוך הבנה אמיתית שההנאות הרוחניות חשובות ויקרות מההנאות החומריות. המדרגה השלישית היותר גבוהה, היא לאחר הפרישות שהדגישה את מעלת הנצח לעומת העולם הגשמי החולף, לחזור לחיי העולם הזה ולגלות דרכו את הקודש. ובמדרגה זו היא המעולה שבה השמחה הגדולה, שמחה שכוללת את מכלול האישיות, ועל ידה נעשה קידוש ה' שלם בעולם. צריך אדם שלא לרמות את עצמו, ולא לטעון שהגיע למדרגה השלישית בעוד שהוא במדרגה הראשונה. אמנם לעיתים קורה שאדם הנמצא במדרגה הראשונה מתעלה בעניין מסוים או בזמן מסוים למדרגה השנייה או השלישית. וכן צריך להיזהר שלא לקפוץ למדרגה השנייה בעוד הוא שייך למדרגה הראשונה.
שאלה: הובלת עגלה בשבת: האם מותר להוביל עגלת תינוק על אדמה שראויה לזריעה?
תשובה: מותר להוביל בשבת עגלת תינוק על גבי קרקע, במקום שיש עירוב, אע"פ שברור שגלגלי העגלה יעשו חריצים בקרקע, מפני שאין גלגלי העגלה חופרים והופכים את הקרקע כדרך חרישה או גרירת חפצים, אלא לוחצים את האדמה כלפי מטה, ואין זה נחשב כחרישה מפני שאינו מועיל להכנת הקרקע לזריעה או נטיעה. ואף מותר להטות את העגלה לצדדים, למרות שיתכן שבאופן זה הקרקע תתהפך מעט ולא רק תילחץ כלפי מטה. וכ"כ ביחו"ד ב, נב, ושש"כ כח, מב.
שאלה: אכילה לפני התפילה: מה סברת המתירים לאכול לפני התפילה?
תשובה: רק כאשר בלא האוכל לא יוכל המתפלל לכוון מפני רעבונו מותר לאכול, מפני שבמקרה זה הוא אוכל לכבוד התפילה.
שאלה: תיקון עבירה חמורה: אני במשך כמעט שנה עברתי עבירה חמורה ביותר. אני ממש אבל ומצטער על זה באמת מכל הלב ואני רוצה לכפר על הדבר הנורא שעשיתי. אני באמת רוצה לחזור בתשובה שלמה לפני הקב"ה אבל אני לא יודע איך לכפר ולתקן את כל המעשים הנוראיים שעשיתי ואני באמת מכיר במה שעשיתי. אני יודע שטעיתי.
תשובה: שערי תשובה לא ננעלו ותמיד אדם יכול לתקן ובלבד שירצה באמת. על כן כיוון שמדובר בעבירה חמורה מאוד יש לך למצוא רב שיכוון אותך באופן אישי כיוון שהטיפול יכול להיות ארוך ומדורג. כל טיפול חד פעמי על פי רוב נועד לכישלון. העיקרון המנחה הוא גם סור מרע וגם עשה טוב, להבין את חומרת הבעיה, להגביר הביטחון והקשר עם הקב"ה ולהקפיד מאוד בכל מה שקשור לחיי קדושה וטהרה. הרב משה אליה.
שאלה: תפילת הדרך - פעמיים?: השאלה שלי היא לגבי אדם שנוסע לעבודה בבוקר ושב עם ערב. האם צריך לומר עוד הפעם תפילת הדרך כאשר הוא חוזר לביתו? האם צריך לומר "ותחזירנו ל "?
תשובה: כאשר אדם אומר תפילת הדרך בבוקר זה מספיק לו עד הבוקר שלמחרת, כך שאם הוא נוסע לעבודה בבוקר וחוזר בלילה (אפילו מאוחר מאוד) אין הוא צריך לומר תפילת הדרך פעם שניה. אדם שצריך לומר תפילת הדרך בקביעות כל יום, טוב יעשה אם יוסיף את תפילת הדרך ל"שומע תפילה" של שחרית, וכך גם לא ייכנס לספק ברכה שאינה צריכה. ואם האדם מתכנן לשוב לביתו וללון שם - כמובן שצריך לומר "ותחזירנו ל ".
שאלה: ליווי כלה לחופה ע"י גרושים: האם הורים גרושים יכולים ללוות כלה לחופתה? מאוד חשוב לכלה שהוריה ילוו אותה.
תשובה: מקובל שהמלווים של הכלה הם אנשים שמותר להם להתייחד, לכן הורים גרושים אינם יכולים ללות את הכלה. אך אפשר לארגן שאמה של הכלה תלווה אותה ואח הכלה ילווה את החתן. לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: לידת כהן בבית חולים: מה הדין לגבי אשת כהן שנכנסת לבית חולים ללדת? האם כאשר יש אולטראסאונד ואפשר לדעת אם האשה מעוברת בבן או בבת יש היתר לטמא את היילוד (בכניסה לבית חולים שאין בו הפרדה) או שזו עצימת עיניים? האם צריך לחפש בית חולים שבו מחלקת היולדות נמצאת בבנין אחר? מה הדין כאשר בית החולים האחר מועדף על היולדת?
תשובה: אכן בתורת היולדת לגר"י זילברשטין העיר על כך שאשת כהן שעברה בדיקת אולטראסאונד מן הראוי שתלד בבית חולים בו חדרי הלדיה מנותקים מיתר חלקי בית החולים, שאין חשש לאהל המת. אלא א"כ הארכת הדרך לביה"ח עלולה לסכן את חייה או את חיי העובר או שהיא בקבוצת סיכון ומטופלת בבי"ח מסוים המכיר את בעיתה (או שיש שם רופא מומחה יותר לבעייתה המיוחדת).
שאלה: פסול בספר תורה - לתקן?: בקריאת התורה בשבת נמצאה האות "מ" כשהיא פגומה. הדיו שממנו עשויה האות התקלף ונשאר מעט דיו שחור שניתן לקרוא "נ ו" אולם נשאר רושם האות במקום נפילת הדיו בצבע חום. אצלנו בבית הכנסת נוהגים מנהג אשכנז. האם הספר כשר? מה עלינו לעשות?
תשובה: אפשר לתקן את זה. צריך להפסיק את הקריאה, להחליף ספר תורה ולהמשיך את הקריאה מהספר החדש ואם אפשר אז לקרא את כל הפרשה מהספר החדש. אך כאשר מחליפים ספר תורה יהודי אשכנז מברכים ברכה אחרונה ומברכים ברכה ראשונה על הספר החדש, יהודי ספרד לא מזקיקים ברכה כלל, אלא מחליפים ספר וממשיכים את הקריאה.
שאלה: הוספת עולים בשבת: האם מותר להוסיף על שבעת העולים לתורה בשבת?
תשובה: אין ראוי להוסיף על שבת העולים מפני חשש ברכה שאינה צריכה וטרחא דציבורא, אולם לצורך גדול אפשר להקל. טעמים: אף שמעיקר הדין מותר להוסיף עולים, למעשה, יש אומרים שכיום אין ראוי להוסיף על העולים, מפני שבעבר היה העולה הראשון מברך ברכה אחת לפני הקריאה, והעולה האחרון מברך ברכה אחת לאחר הקריאה, וכל העולים באמצע לא היו מברכים. לאחר מכן, מתוך חשש שמא היוצאים והנכנסים באמצע לא ידעו שברכו בתחילה ובסוף, תקנו שכל אחד מהעולים יברך לפני קריאתו ולאחריה, וכיוון שכל עולה מוסיף ומברך, יש אומרים שאין כדאי להוסיף עולים ועל ידי כך להרבות בברכות מעבר לתקנת חכמים. ועוד יש לחוש שלא להטריח את הציבור ולהאריך את התפילה שלא לצורך. לכן לכתחילה ראוי לנהוג שלא להוסיף על שבעת העולים. אבל כשיש צורך להוסיף, כגון שיש שמחת חתן, ובאו קרובים ואם לא יקראו להם לתורה יעלבו, מותר להוסיף על שבעת העולים (שו"ע רפב, א-ב  מ"ב ד-ה).
שאלה: אמירת מעין שבע במניין לא קבוע: אם אנחנו מתפללים במלון שאין בו מניין קבוע בליל שבת, האם החזן אומר תפילת "מגן אבות" - "מעין שבע"?
תשובה: אם מדובר במלון שיש בו בית כנסת קבוע, אזי אומרים תפילת "מעין שבע". אבל אם אין בו בית כנסת קבוע, ורק לעיתים מייחדים את אחד החדרים לתפילה, אזי אין הוא נחשב בית כנסת, ולדעת הפוסקים אין לומר "מעין שבע" (שו"ע או"ח רסח, י), כי תקנו לומר "מעין שבע" רק בבתי כנסת. אמנם אם המלון בירושלים, נהגו לומר בכל מקום "מעין שבע", כי כל ירושלים נחשבת כבית כנסת. הנוהגים על פי המקובלים, נוהגים בכל מקום שיש מניין לומר תפילת "מעין שבע" (כה"ח רסח, נ). אולם כאמור על פי ההלכה רק בבית כנסת אומרים "מעין שבע" או במניין שבירושלים. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: סדר התפילה במניין לא קבוע: בהמשך לשאלתי בעניין תפילה במלון ללא בית כנסת קבוע, אם הביאו למניין ספר תורה, האם אפשר לומר "מעין שבע"?
תשובה: נראה למעשה שיאמרו "מעין שבע", הואיל ויש שם ספר תורה. ואף שנחלקו בזה האחרונים: לדעת המ"ב רסח, י, עפ"י שכנה"ג ועוד אומרים. באג"מ או"ח ח"ד סט, ג, אין אומרים, שכך משמע משו"ע הרב רסח, טו. נראה שכיוון שעל פי המקובלים בכל מקרה צריך לומר "מעין שבע", כאשר גם לפי הפוסקים להלכה יש ספק, יש לומר "מעין שבע".
שאלה: הנאה מפלטה שהופעלה ע"י גוי: בחו"ל, בליל שבת קרה קצר בחשמל שבתקעים בלבד, האור נשאר ר, הנכריה העובדת בבית העלתה את המתג האוטומטי חזרה והפלטה המשיכה לפעול כשעליה מים חמים וחמין. היא הלכה לביתה ולמחרת היתה נכריה אחרת שעובדת אצלי. האם מותר היה לי לאכול מן האוכל שהיה על הפלטה?
תשובה: אם האוכל לא הספיק להתקרר לאחר שכבה החשמל מותר לאכול ממנו, אך אם הוא כבר התקרר והתחמם שוב לאחר שהדליקו שוב את המתג - אז זו בעיה.
שאלה: לימוד תנ"ך לשאינם יהודים: משרד החינוך העביר אותי לבית ספר חילוני שבו לומדים יחד בכיתות הטרוגניות על ספסל הלימודים יהודים וערבים (מוסלמים ונוצרים). בכיתה נמצאים בנים ובנות בגילאי 13 עד 18. אני אדם דתי ובמקצועי מורה לתנ"ך, מה עלי לעשות? כיצד אלמד תנ"ך בכיתה מעורבת שכזאת? האם מותר לתת לערבי לקרוא פסוק מן התנ"ך? כללי ההוראה מחייבים לפנות ולקדם כל תלמיד במקצוע הנלמד. האם מותר ללמד בכוונה להראות את האור שביהדות, אולי יתגיירו בסוף, או לא לשתף ערך זה בלימוד התנ"ך? כיצד להתייחס למבחנים בהם כותב התלמיד את השם המפורש (אני חושב שבשגגה), האם להחזיר להם או לנסות לגנוז אותם אצלי?
תשובה: מבחינה עקרונית: לימוד תנ"ך לגויים אמנם נאסר ללמד תורת ישראל לגויים, אולם מותר ללמד לגויים כל דבר שנוגע להם, כך נראה מדברי הגמרא בסנהדרין שהיה רבי מאיר אומר אשר יעשנה אותם האדם וחי בהם, ישראל לא נאמר אלא האדם. מכאן לגוי שעוסק בתורה שהוא ככהן גדול. על שאלת הגמרא: הרי גוי שלמד תורה חייב מיתה כבא על נערה מאורסה שהרי נאמר תורה ציוה לנו משה מורשה, אלא תקרי מורשה אלא מאורסה, עונה הגמרא שיש להבחין ביום התורה הניתנת לישראל שהיא אסורה לגויים, ובין מה ששיך לגויים שזה מותר ויש בו גם צד של מעלה. א"כ יש חלקים בתורה שנוגעים גם לגויים, ואותם בודאי שמותר ללמד. מהם אותם חלקים? יש ללמוד על כך מדברי הרמב"ם בהלכות מלכים שכתב כי בין נח ששומר שבע מצות עליו לשומרם לא מתוך שיקול דעתו אלא מתוך שכך נתן הקב"ה לישראל. מכאן שעל הגוי לדעת כי התורה ניתנה לישראל. לצורך כך עליו להכיר את ספר בראשית ואת ספר שמות ואולי גם את ספר במדבר שבהם מודגשת מעלת ישראל וההשגחה האלוקית עליהם. מבחינה מעשית: אין צורך שילמד את המצות המיוחדות לישראל אך יתכן שאם יזכיר את עצם המצות ללא פירוטם הלכתי יש להקל ולומר כי אין בזה משום לימוד תורה. לדוגמא: אם ילמד שהיהודים יושבים בסוכה בחג הסוכות מותר, אך אין צורך שידע את הלכות הסוכה, בנייתה וישיבתה. די שידע כי יש ליהודים חג הסוכות ללא פירוט יתר. על פי זה אפשר להקל וללמד את כל הפשט שבתורה שבכתב ללא פירוש התורה שבעל פה שנראה ששם נמצא עיקר האיסור ויש להביא ראיה לכך מדברי רבי יוחנן במסכת גיטין על הפסוק: "כי על פי הדברים האלה כרתי איתך ברית ועם ישראל" לא כרת הקב"ה ברית עם ישראל אלא על תורה שבע"פ. ויש להביא ראיה נוספת שמותר לגוי להכיר את חוקי ישראל מבחוץ מדברי התורה בפרשת ואתחנן שכתבה על הגוים אשר ישמעו את כל החוקים והמשפטים ואמרו רק עם חכם ונבון הגוי הגדול הזה. ומכאן שאין מניעה לגויים בהכרה חיצונית על כל פנים של חוקי התורה. כמובן שאין מטרה לגייר גויים, ולכן אין להשתדל לייפות יותר מדי את התורה כדי למצוא חן בעיניהם. אלא לומר את האמת כמו שהיא. ואם נראה שיש דברים שלא יכולים להתקבל על דעתם עדיף לדלג ולא לאמרם. (כך נראה מדברי הגמרא במסכת בבא קמא פרק רביעי). ויש ללמד את התלמידים לכתוב את השם בכינוי באות ד' ולא בשם הויה. ואם כבר כתבו - אם נכתב על ידי ערבי מוסלמי יש לגנוז ואם על ידי נוצרי אפשר להחזיר לו או לזרוק, כי כוונת המוסלמי לאלוקות וכוונת הנוצרי לעבודה זרה. יהי רצון שתשמר מן ה שמים מכל טעות ויתקדש שם התורה ושם ישראל על ידך.
שאלה: שהחיינו על פרי מעורב: האם מנדרינה זה פרי מעורב מ-2 מינים? אם כן האם אני מברך עליה שהחיינו?
תשובה: מנדרינה אינו פרי שמעורב משני מינים, אלא הוא אחד ממיני פירות ההדר. ישנן דעות שאפילו אם אכל תאנה לבנה ואח"כ אוכל תאנה שחורה מברך שהחיינו, כי דין שהחיינו תלוי בהתחדשות, ראה משנה ברורה סי' רכה ס"ק יד, לכן בוודאי שכאשר אוכלים מנדרינה יש לברך שהחיינו. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.