LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שאלת המשך על מקור הקדיש: מאוד לרב על התשובה המפורטת, אכן התברר לי כל הנושא. אך עדיין ברצוני לשאול האם בראשית התקנה שתיקנו לומר קדיש לאחר התפילה ולאחר לימוד תורה, כבר היה ה"חצי קדיש" או שאמרו רק "אמן, יהא שמיה רבא מברך לעלם ולעלמי עלמיא" ורק לאחר מכן נוסף שאר נוסח החצי קדיש? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מקור הקדיש"
תשובה: כאמור, במקורות ח לא מופיע נוסח הקדיש, אבל ברור שהמילה "אמן" מצביעה על נוסח כלשהו שקדם לה. אמנם בגמרא בסוטה מט ע"א בנוסח שלפנינו נאמר רק "יהא שמיה רבא" בלי "אמן" לפניו, אבל בכמה גאונים וראשונים מצוטטת הגמרא בסוטה בתוספת "אמן יהא שמיה רבא", וכך גם בשבת קיט ע"ב: "אמר רבי יהושע בן לוי: כל העונה אמן יהא שמיה רבא מברך בכל כחו.", וגם במדרש קהלת רבה פרשה ט, ז: "בשעה שהזקן יושב ודורש ועונין אחריו אמן יהי שמו הגדול מבורך". גם הלשון "עונה" או "עונין" מלמדת שזוהי תגובה למשהו שנאמר לפני כן (וקשה לומר שזהו מענה רק לדרשה עצמה).
שאלה: הדלקה מוקדמת של נרות שבת : כדי להדר בשמירת שבת, אנסה, לקבל את השבת מוקדם ב10 דקות מהזמן המפורסם. האם ראוי להדליק את הנרות בזמן זה, או שיש להדליק את הנרות בזמן המפורסם? האם יש לקבל, ובאיזה אופן, שהנוהג אינו בגדר של נדר?
תשובה: אכן עלייך להדליק נרות בזמן זה, מכיוון שאם תקבלי שבת שוב לא תוכלי להדליק נרות. יש להקפיד לקבל שבת ולהדליק נרות רק לאחר פלג המנחה (בהקדמת 10 דק' מהזמן שבלוחות בודאי אין בעיה). יש לומר בפעם הראשונה שבכל הפעמים את מתכוונת שלא לקבל על עצמך מנהג זה כנדר.
שאלה: הגדרת ריבונות יהודית : שאלותי הן אמיתיות ונובעות מרצון להבין וללמוד. מהי ההגדרה של שלטון יהודי על ארץ ישראל? מדוע מדינת ישראל הדמוקרטית שמוגדרת שיש בה שלטון של כלל האזרחים ויש בה אחוזים ניכרים של אזרחים לא יהודים ומצד שני אינה מצהירה על עצמה כמדינה ע"פ התורה נחשבת ריבונות יהודית? האם ומדוע השלטון הצבאי על יהודה ושמרון ע"פ חוקי ירדן נחשב ריבונות יהודית? מה הגבול מעברו מדינת ישראל ח"ו לא תחשב כריבונות יהודית?
תשובה: מכיון שרוב מוחלט של האזרחים הוא יהודי ולכל יהודי בעולם יש זכות להתאזרח בארץ, השפה הרשמית היא עברית, השבת ומועדי ישראל הם ימי המנוחה הרשמיים של המדינה ויש עוד סימני הכר יהודים מובהקים - מדינת ישראל היא מדינה יהודית. יש אומנם לשאוף שכל חיי המדינה ינהגו עפ"י התורה, אך דבר זה ייעשה ככל שירבו לומדי תורה המעורים בחיי המדינה ומנחים אותה ברוח התורה, בכלכלה, במדיניות בצבא, במשטרה וכו' וכו'.
שאלה: בית המוקד - מקומו וקדושתו: הרב! במהלך לימוד מסכת תמיד-מידות נתקלתי במשניות השונות המתארות את בית המוקד. עלו לא מעט סתירות ואי הבנות. אם בית המוקד היה חצי בקודש איך ישנו בכולו? אם לא ישנו בכולו למה כולו היה מוקף רובדין ולא חציו? אם כולו היה חול ורק הלשכות קודש (רמב"ם) אז לשם מה צריך ראשי פספסין? פתחתי מספר רב של ראשונים ולא מצאתי תשובה שמסתדרת עם כל השאלות. אשמח אם הרב יוכל להאיר לי על מקום השינה, החלוקה בין הקודש לחול, ותפקוד ראשי הפספסין. שנזכה לחזות בביהמ"ק בתפארתו! יישר כוח!
תשובה: לשואל, נבהיר תחילה את שאלתך, שהעסיקה רבות את המפרשים: במסכת מידות פ"א מ"ו נאמר: "וארבע לשכות היו בבית המוקד כקיטונות פתוחות לטרקלין, שתים בקדש ושתים בחול, וראשי פיספסין מבדילין בין קדש לחול". כלומר, בית המוקד מחולק באופן כלשהו כך שחלקו קדוש בקדושת העזרה וחלקו לא, ונקבעו ברצפה סימנים להבדיל בין התחומים. לעומת זאת במשנה ח שם (ומקבילה בתמיד פ"א מ"א) נאמר: "בית המוקד כיפה ובית גדול היה מוקף רובדין של אבן וזקני בית אב ישנים שם ומפתחות העזרה בידם ופרחי כהונה איש כסתו בארץ". "מוקף רובדין" משמעו לכאורה בכל צדדי הבית, ומשמע שרובדי האבן שימשו לשינה עבור הזקנים, והצעירים ישנו על הרצפה. אם כן, ובהנחה שאסור לישון בעזרה (שהרי אפילו הישיבה אסורה בה), נמצא שכל בית המוקד מוגדר כ"חול". כיצד זה יתיישב עם המשנה הסמוכה האומרת שחצי מלשכותיו היו בקודש? ואם רק שתי לשכות בפינותיו היו בקודש, והחלל המרכזי של בית המוקד הוא בחול, מדוע היה צורך בסימן על הרצפה להבדיל בין הקודש לחול? כמה תשובות אפשריות: א. כלל בית המוקד היה בחול, פרט לשתי לשכות (כשיטת הרמב"ם, כפי שציינת, וראה גם בספרו של הרב זלמן קורן 'ועשו לי מקדש' עמ' 113). בכל זאת היו ברצפה סימנים להבדיל בין הקודש לחול, על מנת להזכיר לבאים בלשכות אלו שהן כלולות בקודש. יתכן גם שחלק קטן מחלל בית המוקד, במבואה לשתי הלשכות הללו, היה כלול בקודש ולכן היה צורך בסימון זה. ב. חצי מבית המוקד היה בקודש, ו"מוקף רובדין" לאו דווקא, אלא בחלק מהכיוונים. כך כתב 'המפרש' (שנדפס כאילו היה רש"י) בתמיד כה ע"ב ד"ה וזקני בית אב: "ו'מוקף' - לאו דוקא, אלא אותו בית המוקד שבנוי בחול היה מוקף רובדין של אבן כדי לעלות במטות שהן בתוך החומה, דבמקום חול היו ישנים ולא במקום קדוש". ג. בית המוקד כולו היה מוקף רובדין, אך הללו שימשו לקישוט ולא לשינה. דומני שזוהי שיטת הרמב"ם בהל' בית הבחירה פרק ח הל' ה-ו בהבנת הרובדין, שלא הזכיר את ההבדל בין הישנים על הרובדין לישנים על הארץ (אך לגבי מיקום בית המוקד דעתו שהיה בחול, כפי שמתברר מציורו שבכתב ידו. ויש להרחיב כיצד פירש את המשנה בתמיד, מה ההבדל בין זקני בית אב לבין פרחי כהונה, ואכמ"ל). לשיטה זו נראה שהרובדין היו בצד החיצוני של הקיר. אפשרות אחרת כעין זו, שהרובדין היו בפנים ושימשו לשינה אבל חציים שבקודש שימש רק לקישוט ('יאיר נתיבות' על מסכת תמיד עמ' כד). למקורות נוספים ולדיון באפשרות שמותר היה לישון בקודש עיין ב'יאיר נתיבות' שם.
שאלה: השכרת בית לחילוני: האם מה שהרב אומר זה גם לאשכנזים כי שכנה אמרה לי שלאשכנזים א"א להכשיר כלי חרס? האם יש עדיפות להשכיר לדתי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הכשרת כיור אחרי שימוש טרף"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אין הבדל בפסק בין אשכנזים לספרדים. תמיד עדיף לא להכשיר והכשרת כלי חרס יותר קשה, אבל אין איסור להכשיר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ברכת הגומל לחולה: הייתי מאושפז מס' ימים בבית חולים בעקבות בעיות באחת העינים אך לא נפלתי לחולי ויכולתי ללכת רוב הזמן וגם עכשיו עדיין מקבל תרופות. עברו 3 ימים מהשחרור, האם אני צריך לברך הגומל? אני מעדות המזרח במוצאי
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש לדון בברכת הגומל על פי הפסקות הבאות: השולחן ערוך (אורח חיים ריט, ח) פוסק שכל חולי שבגללו שכב במיטה צריך לברך אף אם החולי לא מסכן את החולה. לעומתו ברמ"א פוסק שמברך רק למחלה מסוכנת. לגבי חילול שבת פסק השולחן ערוך (שם שכח, ט) תחילת מחלה בעין נחשבת מסוכנת כאשר יש דם מוגלה ריר דמעות מחמת כאב. ורפא ירפא הרב חגי בר גיורא
שאלה: טבילת כלי פלסטיק עמיד בחום: האם כלי פלסטיק קשיח העמיד בחום דורש טבילה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה פלסטיק לא טעון טבילה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קבלת פסקיו של הראב"ד: קראתי היכן שהוא שאחת הסיבות שפסקיו של הראב"ד לא התקבלו בכלל ישראל בניגוד לפסקיו של הרמב"ם היא בגלל ביטוייו החריפים יחסית כלפי חכמי ישראל. הרב יוכל לתת מקור?
תשובה: לשואל, לא ידוע לי מקור לאמירה זו, ואני גם לא בטוח שברוב גדול של המחלוקות בין הרמב"ם לראב"ד התקבלה להלכה דווקא דעת הרמב"ם. ההבדל העיקרי בין הרמב"ם לראב"ד הוא שהרמב"ם כתב ספר פסיקה מקיף ואילו הראב"ד לא כתב כמעט ספרי פסיקה סדורים, פרט לספר על חלק מהלכות כשרות ('איסור משהו'), הלכות לולב, והלכות טהרת המשפחה ('בעלי הנפש'). דרכו של עולם שספרי פסיקה סדורים נוחים יותר ומתקבלים יותר, ויש לכך דוגמאות מימי הראשונים ועד ימינו. לכאורה זוהי הכרעה עממית, אך הכרעת העם מהווה בסופו של דבר שיקול גם בעיני הפוסקים, כפי שמתבטא הבית יוסף בהקדמתו, שהרמב"ם התקבל בעם ו"בית ישראל נשען עליו בהוראותיהם". לכן, כאשר עמדה בפני הבית יוסף מחלוקת רמב"ם וראב"ד שאין בה הכרעה ברורה מהסוגיה או מראשונים אחרים הוא העדיף את דעת הרמב"ם (כגון באורח חיים סימן עא: "ומשמע מדברי הרמב"ם. וחלק עליו הראב"ד, ואנו אין לנו אלא דברי הרמב"ם "). בענייני טהרת המשפחה, שבהם כאמור כתב הראב"ד ספר מסודר, רבים מפסקי השו"ע והרמ"א מקורם בספרו של הראב"ד.
שאלה: עם ישראל והתורה גזענים?: אני שומע הרבה את הטענה שעם ישראל והתורה גזענים: לא מתחתנים עם שאר גוים, אין גזל גוי מדין, ציון שייכת לנו וכו' וכו'. א) איך להתייחס לשאלות אלו? ב) האם באמת אנחנו גזענים וזה אמת או יש תשובה לדברים? ג) סוף סוף מרגישים איזו רמה יותר, זה נכון? מראש. אני גר בחו"ל וזו ענין מאוד מרכזי, ביחס לגוים מסביב.
תשובה: : הענין של בחירת ישראל הוא נושא מאד חשוב ומאד טעון. במבט שיטחי זה נראה כמשהו גזעני. אולם עצם האפשרות של גוי להתגייר היא מפריכה את המחשבה הגזענית. עם ישראל מקבל על עצמו תפקיד שקשה לעמוד בו. להיות ממלכת כהנים וגוי קדוש. לצורך מילוי התפקיד הזה בודאי שצריך עם שהכל נבנה בכדי להכשיר אותו לתפקיד זה. ודאי שעם ישראל לא נבנה מהשפלת הגויים. כל המבט הישראלי הינו מבט של התעלות ושל רצון להיות טוב יותר. אם יהיה עם גוי שיצליח להיות יותר טוב הוא לא יהפך להיות האוייב שלנו, אנו לא נקנא בו, אנו ודאי לא נלחם בו. להיפך - כל מי שמוכן לכרות איתנו ברית להופעת הטוב והקודש בעולם אנו נעשה זאת. יש לנו יעוד לא רק כלפי פנים אלא גם כלפי חוץ לגאול את העולם. והתכונה העיקרית שלנו שאנו עושים זאת לא מתוך גאווה ודחיית האחרים אלא מתוך ענווה וצניעות. לכן אנו צריכים להיות מרוכזים ביעוד ובתפקיד שלנו ולא בכמה אנו שווים. זוהי הענווה שמתעסקת במשימות שמוטלות עלינו ולא בבדיקת מד המוצלחות שלנו. אנו מדברים על מעלת ישראל משום שהגויים מנסים להשפיל ולהוריד את הערך של תפקידנו. לכן אנו מעודדים את עצמנו ומדברים במעלות ישראל. אולם כשאנו עומדים מול ריבונו של עולם אנו מודעים לכך שכל הטוב שיש בנו בא ממנו יתברך. אנו אומרים לו "ושמנו קראת בשמך" יש בנו עצמיות רק משום שאתה בחרת בנו.
שאלה: למה יש שינוי בלוחות זמנים: יש לי שאלה שהרבה מפנים אלי ואין לי ידע או תשובה בעיניין זה ואשמח באם הרב יוכל לעזור לי, שאלו אותי לא פעם איך זה יכול להיות שיש הבדלים בלוחות הזמנים במקומות שונים בארץ, ולפעמים זה נראה לא הגיוני, ואני אסביר: מופיע כי הנץ החמה בחיפה הוא ב 5:34 ואילו בבאר שבע 7 דקות אחרי (05:41) הרי השמש זורחת במזרח לא בצפון (אחת השאלות שקבלתי), כמו כן גם כניסת השבת למה היא לא אחידה למה יש מספר דקות הפרש? אשמח לקבל תשובה. והמשך יום טוב
תשובה: לשואל, ההבדל בזמני הזריחה נובע לא רק מהמיקום על ציר מזרח-מערב אלא גם מגובה המקום. ככל שהמקום גבוה יותר הזריחה הנראית (בניגוד לזריחה האסטרונומית, המחושבת לפי גובה פני הים) מוקדמת יותר. השווה למשל בלו"ז שבאתר זה בין באר שבע לבין חברון הסמוכה לה ותראה גם כן פערים משמעותיים (שים לב שברוב המקומות בארץ ננקטה באתר זה הזריחה והשקיעה האסטרונומית, ורק במקומות מסוימים ובהם באר שבע וחברון הובאה הזריחה הנראית, כפי שמוסבר בעקרונות הלוח). לגבי כניסת השבת, ברוב הארץ הדלקת הנרות היא 20 דקות לפני השקיעה, וזמן השקיעה משתנה כאמור גם לפי גובה המקום. יש מקומות כמו ירושלים ופתח תקוה שבהם יש מנהג להדליק נרות זמן רב יותר לפני השקיעה.
שאלה: סיום שנת אבל: אני אישה נשואה.אבא שלי נפטר 27.02.14 מתי אני מסיימת את שנת האבל או 11 חודש. יש לנו חתונה חשובה במשפחה בתאריך 20 01 15 האם אסיים את האבל ואוכל להיות נוכחת. מראש נילי
תשובה: מהשמיים תנוחמו, אביך נפטר בכז' אדר א', אבלות מסתיימת אחרי 12 חודשים עד כז' שבט תשע"ה את צריכה לשמור את מנהגי אבלות. שמחה במשפחה מותר לאבלים להשתתף בחופה, ועורכים שולחן בצד לאבלים. להורים מותר להשתתף בכול השמחה כרגיל ואף לרקוד. ירבו שמחות
שאלה: דירת אימון לנגנים שמפריעה לשכנים: נשאלתי על נגנים שקנו דירה עבור אימונים, ועכשיו בא לגור דייר מעליהם ורוצה שיפסיקו כי זה עושה רעש, וגם לאשתו יש סבל מכאבי ראש. מה הדין?
תשובה: תשובה לשאלה מעין זו אפשר לתת רק לאחר שמיעת שני הצדדים. ננסה לתת כמה נקודות מנחות מדברי ח המשנה במסכת בבא בתרא (כ:) מחלקת בדין שני מקרים דומים אך שונים. בני החצר המשותפת יכולים למחות באחד מבני החצר שפתח חנות או רוצה לפתוח, והשכנים לא יכולים לישון מהרעש שעושים הנכנסים לחנות והיוצאים מן החנות. מאידך - אומרת המשנה שאדם יכול לעשות מלאכות בביתו, מלאכות אומנות תעשיותיות (קול הפטיש קול הריחים ) ואין השכנים יכולים למחות בו. ואכן חילוק זה נפסק להלכה בשולחן ערוך חושן המשפט סימן קנ"ו סעף ב'. שאלו האחרונים: אם טענת בני החצר היא ההפרעה הנגרמת מעוצמת הרעש אזי הרבה פעמים, רעש של פטיש ריחיים או שאר מכונות תעשיתיות, חזק יותר ומפריע הרבה יותר מקול של לקוחות הנכנסים לחנות, ומדוע התירה המשנה את זה ולא את זה? יש שהסבירו את החילוק בכך שכאן מדובר בחנות ש"בחצר" ואילו שם מדובר בקול הפטיש ש"בבית", ובחצר המשותפת יכולים השכנים למחות במפריע שהרי רעש והפרעה זו יוצאים מן השטח המשותף בין שותפי החצר ואילו הבית הינו מקום אישי ופרטי של כל אחד מבעלי הבתים (סמ"ע סק' י) יש שחילקו בין קול שניתן להתרגל אליו, שהוא חוזר על עצמו (כקול הפטיש  המכונה וכדו') לבין קול הנכנסים ויוצאים שהוא אינו חוזר על עצמו והיום הוא כך ומחר הוא כך (תלוי בכמות הקונים ובסוג האוכלוסיה של הקונים, רעשנים וכדו' גילאים שונים וכו') (נתיבות משפט האורים שם סק' א) ויש שחילקו בין דבר שניתן לעשותו במקום אחר לבין דבר שאי אפשר לעשותו בשום מקום אחר כי אם בביתו והמניעה מאדם לעשותו בביתו היא פסיקת חיותו ופרנסתו וגורמת לו להפסד שאינו בר תיקון. (שו"ת רלב"ח סימן צ"ז ) אשר על כן יש לחקור ולדון בגדר אותה דירת אומנים. על פי הכללים שפרטנו לעיל. ולפי אומדן הדיינים. האם האנשים האלו כולם בעלי הדירה בשותפות? או שמא בעלים אחד שמשתמש בשלו ומזמין את חבריו. האם לא ניתן לערוך אימונים אלו במקום אחר? האם ניתן להתרגל ל"רעש" מעין זה? בנוסף יש לברר את המושג של "איסטניס". אדם שרגיש במיוחד באופן בלתי שיגרתי מן האחרים לרעשים כאלו וכדומה להם, (אלא שאדם כזה צריך להיות "מאובחן" באופן רשמי כאדם כזה ולא כל אחד יכול לטעון שהוא רגיש לרעשים ואיסטניס ) אדם כזה יכול לטעון ולבקש להפסיק רעש כזה אף שהותר במקרה של אנשים רגילים (חושן משפט קנ"ה סעיפים ל"ט ו מ"א ) כמובן כל הכללים הללו מדברים רק כאשר אין "מנהג מדינה" מפורש אחרת, ובמקום שיש מנהג מפורש יש לנהוג על פיו.
שאלה: השכרת בית לחילוני: לרב א)מה שהרב כתב שאפשר במים חמים באוויר זה גם בחום שהיד סולדת בו ב) להניח כלים בכיור סתם אפשר? ג) האם עדיף להשכיר לדתי את הבית? אם כן מאיזה סיבה ואם צריך לעשות כן גם במחיר של הפסד כ100 ש"ח לחודש השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "השכרת בית לחילוני"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה באויר אפשר לשטוף במים יד סולדת בתנאי שאין כלים בכיור. אפשר להניח כלים בכיור ולשטוף בקר. לא צריך להפסיד. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: עליית חתן כלה לקבר: ביום חתונתי שנערך לפני שנה וקצת החלטתי לעלות לקבר אבי סבי וסבתי בלי לחשוב אם יש איסור בדבר עליתי לקברם ביחד עם כלתי ממש לפני הארוע מאותו היום השתנו חיינו לחלוטין רציתי לדעת אם עשיתי משהו אסור??
תשובה: לא היה בזה איסור אבל יתכן וזה גרם להרגשה לא טובה ומזה נמשכו דברים לא טובים. אולי כדי לתקן תקבל עליך ועל אשתך לסוע לכותל המערבי בימי חוה"מ סוכות ופסח ואז השמחה שתראו תרים אתכם למקום טוב.
שאלה: הכשרת כבד במסעדה ובבית: ברצוני לשאול ד שאלות בנושא "כבד". א. מה הנוהל שהרבנות הראשית דורשת מבעלי מסעדות שמגישות כבד לעשות על מנת לקבל כשרות מהדרין? ב. האם הם חייבים להדיח את הכבד לאחר הצלייה? והאם יש הבדל בדין זה בין בית פרטי למסעדה? ג. האם הם חייבים ללבן את השיפודים רשת של הכבד אחרי כל צלייה של כבד? והאם גם כאן יש הבדל בדין זה בין בית פרטי למסעדה? ד. האם ניתן לצלות כבד בתנור רגיל שאין בו מצב "גריל"? (כמובן ע"פ הכללים ההלכתיים- על רשת באוויר כשיש מגשית למטה מבלי לגעת בבשר)
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה מעדיפים לצלות באש גלויה אבל אפשר לצלות גם בתנור בתנאי שהצלייה בחום יבש, דלת לא סגורה עד הסוף שהאדים יכולו לצאת וכן ארובה פתוחה. אחר הצלייה לכתחילה יש לשטוף (לפי הרמ"א 3 פעמים ולפי הב"י פעם אחת כאשר מבשלים את הכבד אחר הצליה). יש לייחד רשת, שיפוד ותבנית רק לצליית כבד. אפשר לצלות בתנור החום גבוה בתנאי שהכבד ניצלה כפי הצורך. אחר הצלייה יש לנקות את התנור ולהכשירו בחום גבוה. יש לברר עם המשגיח אם שטף את הכבד כי לא כולם שוטפים כי סומכים על שיטת הב"י שלא צריך כאשר לא מבשלים אחר הצלייה. הרב חגי בר-גיורא רשת מיוחדת לכבד
שאלה: כלאיים בעצי סרק ותבלינים: משתלה ידועה בארץ פיתחה עץ שנקרא עץ הבזיל, בעצם מדובר בבזילקום שהרכיבו אותו על גבי כנה (כתוצאה מכך הוא בעל יציבות ויבול גדול יותר). הוא נראה כעץ ננסי שמחזיק מעמד כמה וכמה שנים. האם קיים איסור כלאים בשתיל זה? האם מותר לגדלו (לאחר הרבה זמן מהרכבה)? באותו עניין של כלאיים - האם מותר לקנות ולגדל עץ לימון שמורכב על חושחש?
תשובה: וברכת ד' א. מדובר בבזיל על בזיל אין שם כלאים. ממילא אין כל חשש כלאים בצמח. ב. יש כאן ספק מינו שהחזו"א הקל כאשר גוי עושה את ההרכבה ואת הנטיעה עצמה. לכתחילה בודאי כדאי לא להתעסק עם עץ כזה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: סכך באלכסון עם דופן כשרה: ב"ה יש אמנם זמן עד לסוכות. אך חשוב לי כבר כעת לדעת האם סוכה כדלהלן תהיה כשרה: מדובר בעליית גג בחו"ל כאשר דופן העלייה הוא ישר ובאמצעו מתחיל שיפוע לקראת גג רעפים. באמצע השיפוע יש חלון שרוחבו ואורכו הינם מעל ל10 טפחים מרובעים וודאי מעבר ל7 טפחים הנדרשים. לעומת זאת אם נחשב ונשקלל את השיפוע ייצא שהמקום המסוכך (בקו ישר לרקיע הוא פחות משבעה טפחים, אני מקוה שהצגתי את העניין באופן ברור. השאלה היא האם בסופו של דבר חייב שיהיה 7 טפחים רבועים מתחת לרקיע ללא השיפוע או מספיק שיש שבעה טפחים רבועים משופעים ואת זה יש כאן בהידור. אני שוב מדגיש שיש דופן של למעלה מי טפחים לפני השיפוע כך שאין את הפסול של "העושה סוכתו כמין צריף". כמו כן אציין שמלשון הרמ"א בסימן תרל"א משמע לכאורה שאין קפידא וכל שצריך הוא: טפח (וזה כאמור יש למהדרין), וכן שהשיפוע (בכללותו, כך הבנתי) יהיה יותר מ7 טפחים רבועים. האם אכן כן הדבר? במידה ויש צורך אוכל לצייר את הנתונים במייל חוזר. וב מראש,
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אני מבין שכוונתך לשים סכך בחלון. אולם אני מבין בפשטות( מסימן תרלד) שצריך ז' על ז' בצורה מאוזנת ולא באלכסון. שתעלה לארץ ישרא-ל הרב חגי בר-גיורא
שאלה: סיוע לגויה ויהודי : לכבוד הרב יש לנו בעבודה בחורה גויה הנשואה ליהודי ויש להם בת משותפת בעלה של האישה קיבל מחלה לפני כשנה ומאז מצבם הכלכלי הלך והידרדר עד שהגיעו למצב שהם לווים מאנשים כספים לת חשבונות וקניית מוצרי מזון והם באמת קרובים לפת לחם האם מותר לי לעזור להם בקניית מוצרי מזון? למרות שיש בעיה אם זה שהיא מבשלת ובעלה אוכל נוכרי וגם אולי בעלה יבשל מהאוכל בשבת?
תשובה: מותר לתת מוצרי מזון כשרים לאדם שאיננו יודעים אם ישתמש בהם בדרך כשרה או לא
שאלה: יש עניין להתפלל?: הרב. הגעתי דרך הגמרא בנדרים לגמרא בראש השנה שאומרת שאנו מתפללים במהלך היום - רק לשיטתו של רבי יוסי שאדם נידון בכל יום, ולשיטה שרק בראש השנה האדם נידון התפילה במהלך השנה היא תפילת שווא! כך אומר תוס' בנדרים. האם לפי זה יש בכלל עניין להתפלל היום?
תשובה: תוס' במסכת ראש השנה (דף טז א ד"ה כמאן) מחלק בין שתי סוגי תפילות. תפילה שלא יארע כל נזק או חולי, ותפילה שנזק צער או מחלה יעברו. תפילה למניעת נזק חולי וכדו' אכן מועילה רק לרבי יוסי, אך תפילה שחולי יעבור והחולה יבריא מועילה לדעת כולם וכלשון התוס': "מתי יחלו נגזר מתי יתרפאו לא נגזר". בהסבר נוסף מציין התוס' שתפילה של רבים או על רבים תמיד מועילה וגזר דינם נקרע. ממילא מועילה תפילה כללית על כולם. הרב חיים שרייבר
שאלה: הימורים בווינר : האם מותר לי לעשות ווינר (בסכומים נמוכים ) על משחק שיתקיים בשבת? האם יש הבדל אם זה קבוצה ליגה ישראלית או לא?
תשובה: אסור להיות שותף לחילול שבת. ועוד בעיות נוספות במעשה זה.
שאלה: כשרות כלים: 1. סכין שנגע בדם אדם (בזמן חיתוך ירקות למשל) צריך הגעלה? מספיק רק לשטוף טוב? 2. האם מותר לאכול מאכל פרווה שבישלו בסיר שהשתמשו בו גם לחלבי וגם לבשרי? (אין הפרדה) הבישול של החלבי והבשרי בהפרש של יותר מ24 שעות והסיר נשטף היטב אחרי כל שימוש. 3.מה לגבי כלי פלסטיק? האם צריך הפרדה? ומה אם הפלסטיק נוגע באוכל רק כשהוא קר?
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את שאלותיך היפות, שאלות המראות על רצון לדעת, על רצון לקיים את דבר ה', ולשמח אלוקים ואנשים. עלי והצליחי בדרכך, ותזכי לרוב ברכת שמים. ברשותך אעבור ישר לשאלותיך אחת לאחת בעזרת ה', ואקצר על מנת שהדברים יהיו ברורים ואם תרצי חזרי וכתבי ואשמח להרחיב כדי הצורך. 1. סכין שנגע בדם אדם בזמן החיתוך לא צריך הגעלה אלא מספיק לשטוף אותו היטב, שלא ישארו בו שאריות דם. 2. חשוב מאוד להפריד בין הכלים, ולא לתת שיבשלו באותו הסיר בשרי וחלבי. כיום הסירים לא יקרים ואפשר לרכוש עוד כמה סירים. ובכל זאת, לא תמיד הדבר אפשרי. פעמים שההורים לא מסכימים, פעמים שמסיבות שונות הדבר עלול לגרום למריבות גדולות, ואז צריך לסמוך על דעות בהלכה שהן מקילות יותר, שאף שבדרך פסיקת ההלכה הרגילה אנו לא פוסקים כדעות אלו, הואיל והן דעות יחידים וכלל בהלכה יש לנו שהולכים אחר רוב הפוסקים, במצב של צורך גדול, יש מקום לרב להכריע להקל, לפי כללים נוספים בפסיקה ולפי הידע המעמיק שלו בנושא. במצב שבו את שואלת אם יש צורך גדול, אחר עשרים וארבע שעות אפשר להקל. 3. בכל הכלים אנו מפרידים, אך אם מדובר רק באוכל קר, ואין ברירה, אם שוטפים היטב עם סבון אחר כל שימוש יש מקום להקל, אך אם יש אפשרות עדיף לא לסמוך על היתר זה, כי פעמים שנשאר שאריות של שומן והדבר מסבך את העניין. אשמח להרחיב יותר ולענות על כל שאלה, ואם תרצי אשמח לעזור לך למצוא כתובת לשאלת שאלות, לבירורים הן בהלכה והן בשאר דברים, כתובת נעימה וטובה שתהיה באיזור המגורים שלכם. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: אמירת שם השם: 1. האם לומר את האלף-בית כמילים עם ניקוד למשל אבגד הוזח טיכל. על מנת לזכור את הסדר נחשב כאמירת שם השם? 2. האם מותר לשים משפטים ופסוקים בבית? (כמדבקת קיר) האם יש הבדל אם האותיות מודפסות בנפרד או על מדבקה אחת? בנוסף קיבלתי את הרעיון הזה מבית של גוי, זה ר לקחת רעיונות כאלה?
תשובה: 1.מותר. 2.מותר. 3.מותר
שאלה: מי שביקש ממני לשקר לו: אני יודע שמותר לשנות מפני ה אבל מה הדין אם מישהו ביקש ממני לשקר לו -- כלומר, יש נושא רגיש בינינו, והוא לא רוצה לשמוע תשובה מסויימת ממני (או לא רוצה עד שלב מסויים), ומבקש ממני במפורש לשקר או בנושא הזה. האם מותר? כלומר, האם נאמר ששקר הוא דבר שמישהו יכול מלכתחלה למחול שיספרו לו שקר בדבר מסויים (כמו שמוחל הלוואה), או שטיב הדין הוא שזה דבר שאסור לעשות וזה לא בידי השני למחול וגם אם נאמר שמחילה מלכתחילה לא מועילה, אולי כאן מותר מפני ה?
תשובה: אומנם המחילה מתירה לכאורה את השקר אולם יש איסור להתרגל לשקר יש דרך לשנות דברים מבלי לשקר
שאלה: ברכה על ציצית אחרי שהורדתי אותה: אם הורדתי את הטלית קטן במהלך היום למשך שעה וחצי לדוגמא מכל סיבה שהיא, האם צריך לחזור ולברך עליה לפני שאני שם אותה על הגוף? או שברכת טלית בבוקר פוטרת למהלך כל היום?
תשובה: נחשב הפסק וצריך לברך שנית.
שאלה: השתתפות בחתונה ביח' באב: לרב הוזמנתי לחתונה של זוג החתן תימני והכלה אשכנזיה האם מותר לאשכנזים להשתתף בחתונה בימים שאסור לערוך חופות, והאם מותר לרקוד שם?
תשובה: במנהגי האבלות בשלושת השבועות ישנם מנהגים שונים,וחלק מהספרדים נהגו על פי השולחן ערוך ולערוך חופות עד ראש חודש אב. מותר ואף מצווה להשתתף ולשמח חתן וכלה וכך פסק אג"מ במנהגי אבלות שונים בימי ספירת העומר: שו"ת אגרות משה אורח חיים חלק א סימן קנט אלא ודאי שהאיסור הוא רק על החתן והכלה לבד וכשהן מותרין ליכא ממילא שום איסור על המסדר קידושין והקרואים..ואם יהיה אסור לילך אל הסעודות ולשמחו אין לך עונש גדול מזה.
שאלה: לימוד בימי הנערות: לכבוד הרב שליט"א מה עדיף בימי הנערות (ישיבה תיכונית) ללמוד יותר בעיון אבל להספיק פחות או ללמוד יותר בקיאות ולדעת יותר ש"ס?
תשובה: תתייעץ עם הר"מ המכיר אותך אישית.
שאלה: מקלחת אחרי המקווה: אני מתחתנת בקרוב, והבנתי שאת הטבילה במקווה ניתן לעשות עד 3 ימים לפני החתונה. רציתי לדעת האם לאחר הטבילה במקווה ניתן להתקלח כרגיל, או שמא אסור וישנן מגבלות?
תשובה: מזל טוב שתזכו לבנות בית נאמן בישראל. אסור להתקלח מיד לאחר טבילה במקווה כיון שגזרו שלא יאמרו שבעצם המקלחת מטהרת ולא הטבילה. אבל למחרת ודאי אין בעיה להתקלח ויש מתירים גם כשהאשה חוזרת הביתה.
שאלה: טלית כסגולה וקיום הבטחה: שמעתי סגולה למצוא כלה. לקנות תפילין דרבנו תם. הצעתי סגולה זו לבחור מבוגר. כשאני מבטיח לו כי הוא יקנה את התפילין ואני יקנה לו את הטלית. כעת הוא מתקשר אלי להודיע כי הוא קנה תפילין דרבנו תם. בינתיים עורר לי חברי כי הסגולה של קנית הטלית שמורה לכלה המחפשת חתן. וע"כ איני רוצה שבני משפחתו של הבחור יצחקו עליו כשיגיע הביתה עם הטלית. האם עלי לתת לו כעת את הטלית. או לחכות עד השידוך. או יתכן שהסגולה הוא גם עבורו???
תשובה: כיון שהבטחת עליך לשמור מוצא שפתיך ולתת לו טלית, אפילו שאין בזה סגולה. ואולי בכל זאת יש גם בזה סגולה.
שאלה: בקשר להתרת נדרים: מה צריך לעשות אדם שנודר נדרים כי הוא כועס,וקשה לו ללכת כמעט כל יום אל כבוד הרב לצורך התרת נדרים, כאשר נראה שטיפול פסיכולוגי, עדיין לפעמים מכניס בו כעסים שתורמים לנדרים?
תשובה: מוצא שפתיך תשמור. הנדר חל תמיד
שאלה: שמו"ת על ידי פירוש חוץ מרש"י: האם יש אפשרות לעשות שמו"ת עם פרשן שאינו רש"י או אונקלוס? אם זמני קצוב- מתי אגיע ללמוד פרשנים נוספים?
תשובה: לשואל, המטרה המרכזית של קריאת שמו"ת, בוודאי על פי השיטה שניתן להחליף את התרגום ברש"י, היא להבין היטב את הפרשה. המטרה איננה לימוד דעת הפרשן עצמו, אלא לימוד הפרשה באמצעותו. לעניין זה אין הבדל מהותי בין רש"י למפרשים אחרים, אם הפרשה מתבארת בעזרתם. כך עולה מלשון הרא"ש (ברכות פ"א סי' ח), שהוא שחידש שניתן להחליף את התרגום בפירוש אחר, וכתב: "ונראה שהקורא בפירוש התורה יוצא בו ידי תרגום כיון שמפורש בו כל מלה ומלה", ולא הזכיר את רש"י בדווקא (וראה בט"ז סי' רפה סק"ב, על האפשרות לצאת ידי חובה ב"צאינה וראינה"). מצד שני, מודגש בלשון הרא"ש הנ"ל שהפירוש צריך להיות מקיף ויסודי. כך עולה מהגמרא (ברכות ח ע"ב ופירוש רש"י) על פסוקי "עטרות ודיבון", שמאחר שאין עליהם תרגום אונקלוס יש לקוראם שלוש פעמים, הרי שאי אפשר לדלג על פסוק כי אין בו פירוש. לכן כתב בביאור הלכה (סי' רפה ס"ב ד"ה תרגום, בסופו), שיש עדיפות לתרגום על פני רש"י כי הוא מבאר כל מילה ממש (ובשולחן ערוך הרב בסי' רפה כתב שכדי לצאת ידי חובה ברש"י צריך לקרוא פעם שלישית את כל הפרשה עם רש"י, מאחר שרש"י לא מפרש כל מילה). לפיכך, נראה שפירוש אבן עזרא למשל, שמקיף כל נקודה שצריכה ביאור בפרשה, מהווה תחליף לרש"י. לעומת זאת פירוש רמב"ן, שדרכו לנגוע בנושאים יותר מרכזיים כהשלמה לרש"י, אינו מספיק, אלא אם כן תקרא את התרגום או את רש"י על הפסוקים שלא עסק בהם.
שאלה: כשרות דגים שאוכלים בני אדם: שמעתי מחבר שהוא שמע בהרצאה של ירוקים שיש אזורים בהודו שזורקים גופות של מתים לתוך נהר מכוון שאין להם מקום. ואז יש דגים שבאופן טבעי שוחים בסביבת גופות מתות. אני לא יודע אם דגים כאלו אנו אוכלים, אם כן - הם כשרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר לא ניזונים רק מדברים טמאים קיים הכלל של זה וזה גורם והם לא נאסרים באכילה. כמבואר ברמ"א(יורה דעה ס, א):"בהמה שנתפטמה בדברים אסורים-מותרת, אבל אם לא נתפטמה כל ימיה רק בדברים אסורים-אסורה", יש להוסיף שהמרדכי אוסר רק אם אכלה דבר שאסור גם בהנאה כגון עבודה זרה. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: למהר בתפילה בשביל קדושה: לכבוד הרב שליט"א! אני משתדל להתפלל תפילת שמונה עשרה מילה במילה, ובדרך כלל אני לא מספיק להגיע לקדושה יחד עם הש"צ. האם עדיף לי להמשיך להתפלל מילה במילה ולכוון כפי יכולתי גם במחיר של הפסד הקדושה, או שעדיף למהר קצת לקראת הסוף ולהספיק לקדושה יחד עם הציבור?
תשובה: עדיף להמשיך להתפלל כמנהגך ורק בשעת שמיעת הקדושה להקשיב בלי להמשיך וזה נחשב קצת כאמירת קדושה מדין שומע כעונה.
שאלה: הפסק בתפילין: האם נישוק התפילין של ראש לפני ההנחה נחשב הפסק בין תפילין של יד לתפילין של ראש?
תשובה: להלכה למעשה מותר, (שו"ע כח,ג. אג"מ ד,י פסק"ת כה,יט)