LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: היכן ללדת בשבת: אני ובעלי נמצאים במצב מאוד גדול של דילמה לגבי מקום הלידה: היכן שאנו גרים יש בי"ח קרוב שניתן ללכת אליו ברגל אך שמעתי שיש שם המון בעיות רפואיות ויש לי חשש מאוד גדול ללדת שם. אנו מתלבטים האם רצוי שבשבתות הסמוכות ללידה נעשה שבת אצל סבתי שגרה במרכז ומשם נוכל ליסוע לבי"ח מעייני הישועה שמאוד הייתי רוצה ללדת שם? (זה נסיעה של כ-20 דק עד חצי שעה) ב-אני רוצה שאימי ובעלי יהיו איתי בחדר לידה, האם אצטרך ללדת בשבת אימי תוכל להצטרף אליי לבי"ח גם אם אצטרך לנסוע בשבת?
תשובה: אין להסתמך על שמועת פורחות באוויר אלא על ידע מבוסס, ואם אכן ביה"ח הסמוך נופל ברמתו מביה"ח הרחוק מותר לכם לנסוע בשבת לביה"ח הרחוק. אם אתם מעדיפים בית חולים מסויים מסיבות אחרות, תשבתו מראש במקום סמוך. אין הצדקה לחילול שבת המוני, גם של הבעל גם של האם ואולי גם של הדולה ואולי גם של השמרטפית שלה. רק לאחד שאת זקוקה לו באמת משום פיקוח נפש מותר לחלל שבת.
שאלה: חוב כספי שלא נגבה בזמן: לפני כ-3 שנים קניתי פינת אוכל. נתתי שיקים אבל בעל העסק לא פרע אותם בגלל סיבה כל שהיא. השבוע בעל העסק פנה אלי ורוצה שאני אבוא לשלם את החוב. האם אני מחויב לשלם את החוב? האם אני יכול לבקש הנחה?
תשובה: פריעת בעל חוב היא מצווה (ב"ב קעד.) וכיון שבעל העסק תובע את שמגיע לו על פי דין בודאי שצריך לשלם. הרשות לבקש הנחה בנידון היא כמו בכל עסקה אחרת, ואינה תלויה בעיכוב בפירעון ובטח שאינה כתנאי לפירעון. הרב ינון זמיר
שאלה: כף שנתחבה לתוך סיר פרווה: אשתי תחבה כף, ספק בשרית בת יומה או לא בת יומה, לתוך מאכל פרווה בסיר פרווה שעל האש, האם הסיר נקרא בשרי או שזה נקרא נ"ט בר נ"ט והסיר נשאר פרווה? והאם בדין נ"ט בר נ"ט זה משנה אם הכלים היו בני יומם או לא?
תשובה: כל כף שהיא ספק בת יומא או לא אנו דנים אותה כאילו אינה בת יומא בגלל חזקה שסתם כלים אינם בני יומם. הסיר נשאר פרווה וגם המאכל הוא פרווה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מעביד שאינו מוכן לשלם למתמחה: אני אמור לעבוד כמתמחה ללא שכר משום שהמאמן (בעל המקצוע אצלו אני אמור לעבוד) אינו מוכן לשלם לי. אינני מוצא לעת עתה משרד אחר שיקבלני לעבודה בשכר - אפילו בשכר מינימום!. אני חייב לסיים שנת התמחות כחלק מתהליך ההסמכה שלי למקצוע. יתרה מזו - ישנן בחינות שאני מנוע מלהיבחן בהן - לפני שאני מסיים שנת התמחות, כך שהדבר הכרחי מאד מבחינתי. לפי יעוץ משפטי שקיבלתי - חוקי המדינה מחייבים אותו לשלם לי. ידוע גם הדין "דינא דמלכותא דינה" - במקרה שהוא רלבנטי לענייננו. מה לעשות?
תשובה: א- לגבי חלות דינא דמלכותא ותקנות הקהל בארץ ישראל נחלקו הפוסקים, ולכן קשה לחייב את המעביד למפרע, שכן הוא מודיע במפורש לפני תחילת העבודה שאיננו מוכן לשלם. ב- גם לו היתה ודאות לגבי דינא דמלכותא, לא ברור שמותר לך לרמות את המעסיק ולעבוד אצלו על מנת לתובעו לאחר מכן, שכן יתכן שבאמת הוא אינו צריך אותך וזהו נזק מבחינתו להעסיק אותך, וממילא אין להחשיבו כאדם רמאי וכו'. ג- ודאי שמותר לך לידע אותו שזהו החוק ושבאם יתפס יועמד לדין. הרב חננאל פאטשינו
שאלה: אמירת קדיש יתום באלקי נצור: כתוב בהלכה שמי שעומד בא-להי נצור יכול לענות לקדיש וקדושה. האם יכול גם לומר קדיש יתום? לכאורה הדבר תלוי אם היתר ההפסק נובע מכך שהתפילה הסתיימה או שהתפילה נמשכת אבל קדושתה קלה יותר ולכן אפשר להפסיק כמו בפסוקי דזמרא למשל. ובביאור הגר"א בסי קכב כתב שאחר יהיו לרצון כבר אין זה חלק מהתפילה לכאורה לפי דברי המשנה ברורה בסי נא סק"י שבאמצע פסוקי דזמרא מותר להפסיק לקריאת שמע אם זמנה עובר נראה שגם לאמירת קדיש יתום יכול להפסיק אמנם בשחרית יש עוד קדישים אבל בערבית שיש רק קדיש אחד יתכן שיהיה מותר להפסיק?
תשובה: אם יש לו חיוב לומר קדיש הוא יכול לומר "יהיו לרצון" ו"עושה " ולדלג על יתר התחנונים.
שאלה: הצדדים השונים ברטלין: אבקש לשאול את דעת הרב על נתינת כדור רטלין לילד עם לקויות למידה. מצד אחד נראה שמערכת החינוך רוצה להכניס את כולם לאותו מסלול ומי שעם כוחות וכיון שונה צריך להכנס למסלול על ידי כדורים ולא להתקדם לכיונים אחרים ע"פ כוחותיו. וכן אולי יש פה מסר חינוכי לא טוב שבמקום לעמול ולעבוד על עצמך פתרון אינסטנט של כדור לריכוז, וכן הסיכונים של תופעות הלוואי של הכדור. ומצד שני אנשי המקצוע טוענים שזה מזיק לא לתת, כי זה כמו לבקש ממשהו שלא רואה להתאמץ במקום להרכיב משקפים ומונעים מהילד הצלחות ונשאר לו דימוי עצמי נמוך ותסכולים(מה שלא מחייב כי אולי יכולים לחזק לו את הדימוי וההצלחות בתחומים החזקים שלו). קשה להביע דעה מוחלטת בנושא אך אם אפשר כיווני חשיבה וגישה
תשובה: אם הרופא ממליץ שהילד יקבל כדורי רטלין נכון לתת לו את הכדורים מהסיבות שמנית בעצמך. זה לטובת הילד.
שאלה: ברכה על לידת בן בת: למה על לידת בן מברכים "הטוב והמטיב" ואילו על לידת בת מברכים "שהחיינו?
תשובה: כי בדרך כלל בלידת בן יש יותר שמחה.
שאלה: קדיש: סבתא שלי נפטרה לפני כמעט שנה. היא נפטרה לא בארץ והייתי מאוד רוצה להגיד עליה קדיש בשנה שלה למרות שהקבר לא נמצא בארץ. האם כל גבר יכול להגיד קדיש, והאם אני יכולה לקרוא את הקדיש בבית?
תשובה: קדיש נאמר דווקא במניין של עשרה גברים. אביך יוכל לומר עליה קדיש בבית הכנסת או כל גבר אחר.
שאלה: הנחת תפילין בלילה: שכחתי היום להניח תפילין והנחתי לאחר שקיעת החמה, לפני שהתפללתי ערבית. לאחר בירור ראיתי שגזירת חכמים לא להניח תפילין בלילה משום חשש שירדם בהן או יפיח ויבזה אותן, אך מדאורייתא מותר. האם מי ששכח באופן חד-פעמי להניחן ביום יכול להניח בלילה ובלבד שלא יבזה אותן ולא יהפוך דבר זה לקביעות? האם בכלל נחשב לו לאותו יום או שלאחר השקיעה וצאת הכוכבים נחשב כבר למחרת?
תשובה: אם לא קיימת מצות תפילין באותו יום יכולת להניח בין השמשות.
שאלה: מהי טלית מהודרת לפי ההלכה : מהי טלית מהודרת לפי ההלכה? או איזה טלית כדאי לקנות?
תשובה: בכל מצווה יש לנו כלל "זה אלי ואנווהו" - התנאה לפניו במצוות. כלומר: לולב נאה, סוכה נאה וגם טלית יפה. אולם על טעם וריח אין להתווכח - ולכן תקנה מה שנראה בעיני הציבור יפה. כיום רוב הטליתות שוות ואין הרבה הבדלים ביניהם.
שאלה: ישיבות מורים ומדריכים: האם מותר לקיים ישיבות צוות מורים או מדריכים בצורה מעורבת גברים ונשים?
תשובה: לכתחילה לא נכון לעשות זאת, במיוחד אצל בני נוער.
שאלה: אמירת תחנון כשיש מוהל בבית הכנסת: את מעלת אמירת תחנון אמרו רבותינו הקדושים בשם האר"י והזוהר. והנה פוסק השולחן ערוך שאין אומרים תחנון כאשר אבי הבן, הסנדק או ו המוהל נמצאים בבית הכנסת הזה (ראה סימן כב בקיצוש"ע שבו אומר "המוהל" ולא סתם "מוהל"). לפיכך, נראה לי לומר שרק אם המילה הינה באותו היום ע"י אחד המתפללים ואפילו אם היא איננה מתקיימת בבית הכנסת הזה אז עצם הימצאותו של המוהל בו ואפילו אם אבי הבן איננו נוכח אזי אין אומרים תחנון או שאם למוהל יש ברית באותו היום ממש אולי מכיוון שזהו יום שמחה לו אזי אין אומרים תחנון (אפילו אם הוא מתפלל בבית הכנסת הזה רק לפרקים) אולם כשסתם מוהל נמצא בבית הכנסת ואין לו ברית באותו היום או ו כאשר אין אבי הבן מוכר בבית הכנסת הזה כמתפלל יש לומר תחנון? זוהי שאלתי הראשונה. ואף אם נאמר (לדעת כבוד תורתכם) שאין לומר תחנון, לא יתכן שהמוהל הזה ימנע אמירת התחנון עפ"י החלטתו המזדמנת להתפלל או שלא להתפלל בבית הכנסת הזה, אולי רק אם הוא מתפלל קבוע נאמר שהציבור יפטר מאמירת התחנון וגם אז יש לומר שלא ימנע המוהל מהציבור אמירת תחנון בדרך קבע וזאת משום מעלתה.
תשובה: המוהל, הסנדק ואבי הבן נחשבים בעלי הברית ופוטרים את המניין שלהם מתחנון. בוודאי שמדובר רק ביום שיש בו ברית מילה. יש אף שאמרו, שמוהל הדורש כסף בעד המילה אינו פוטר מתחנון.
שאלה: בדיקות גנטיות לפני שידוך נישואים: כאיש חינוך לצעירים רציתי לשאול מהרב מה יש לייעץ לבחורים לקראת גילאי השידוכים בנוגע לבדיקת נשאות למחלות גנטיות?
תשובה: מי שחושש שיעשה את הבדיקות. אולם למי שלא חושש אין צורך בבדיקות אל. לדעתי, ראוי לאדם שלא יחשוש.
שאלה: תרומה לכתיבת ספר תורה מכספי מעשר: במשפחתי רוצים לכתוב ס"ת לע"נ סבי, הורי מצפים שכל אחד מהנכדים יתרום גם הוא כסף לספר התורה. האם ניתן לתרום לספר התורה מכספי מעשר?
תשובה: אני חושב שאי אפשר לשלם מכספי מעשר. מי שרוצה לקיים מצוות מעשר ייתן את הכסף למטרות צדקה ומשפחות נזקקות או למוסדות. אולם כשכותבים ספר תורה המטרה היא לעשות כבוד וכשם שכשאדם משלם על עליה לתורה הוא לא נותן מכספי מעשר כך גם פה לא משלמים מכספי מעשר.
שאלה: ללבוש עגילים שמצאתי במכירה: לפני כשלושה חודשים מצאתי זוג עגילים בישוב עלי. זה היה בזמן שהיתה מכירה בישוב בערב ככה שיכול להיות שזה נפל או למוכרת או לקונה, כי זה היה זוג עגילים חדשים זה לא נפל לאף אחת בטעות מהאוזן. פירסמתי מודעה באימייל ישובי ואף אחד לא פנה אלי. האם מותר לי לענוד את העגילים ומקסימום, אם בסוף יבואו לדרוש אותם. לשלם בעדם או שאסור לגעת בהם וצריך להמשיך ולפרסם?
תשובה: במקרה כזה, של עגילים שנפלו מיד אחרי המכירה, צריך לדעת בדיוק מה המצב. אם זה עגילים ללא סימן, זה יאוש שלא מדעת ולא צריך לפרסם. אך בד"כ עגילים זה חפץ עם סימן ולכן חייבים לפרסם באיזור המציאה. (נראה לי שעדיף גם לפרסם בידיעון ובלוחות מודעות כדי שגם אנשים שלא מנויים על המייל היישובי יראו את ההודעה). בכל אבידה, לאחר שכבר עובר זמן ניכר ולא הגיע המאבד אפשר לנהוג על פי פסקו של הגר"מ פיינשטין (אגרות משה חו"מ חלק ב' סימן מ"ה) ולרשום בפנקס את שווי האבידה ואם מישהו יגיע לתבוע את החפץ תשלמי לו את הסכום הרשום אצלך. לסיכום: לאחר שהכרזת היטב על האבידה ניתן לשום את שוויה, לרשום את הסכום ולהשתמש בעגילים. הרב אריאל איגרא
שאלה: כיצד להתפלל בארגנטינה: אני צריך לנסוע במסגרת העבודה לארגנטינה ויש לי מספר שאלות: א. הטיסה אמורה לצאת אי"ה בשעות הלילה כך שאהיה במטוס בזמן תפילת שחרית. האם מותר להתפלל ולהניח תפילין "בין שמים וארץ"? ב. ידוע שבארגנטינה העונה היא כרגע חורף, האם עלי לברך בזמן תפילת שמונה עשרה "משיב הרוח"? ג. האם עלי לפנות לכיוון מזרח (כלומר ירושלים)?
תשובה: א. וודאי שמותר. ב. אם דעתך לחזור בקרוב, אז תתפלל כמו שמתפללים בארץ ישראל. ג. כן.
שאלה: אכילה בבוקר לאחר ברכות השחר: האם מותר לאכול אחרי ברכות השחר בלבד? כי יש פעמים שאני אומר את ברכות השחר בבית ואז מניח תפילין בעבודה. ורציתי להודות לכם כי אתם עוזרים הרבה אם התשובות.!!
תשובה: אם אין ברירה אחרת ולא תוכל להתפלל ולקרוא קריאת שמע לפני העבודה - אפשר להקל ולאכול עוגה קטנה ולשתות איתה כוס קפה או תה חם, אחרי ברכות השחר.
שאלה: להתגבר על השפעת החברה הכללית: אנו גרים בעירת פיתוח כחלק מגרעין תורני ומשתדלים לחשוף את ילדינו כמה שיותר לקדושה ולמנוע את ההפך. אך הרבה פעמים הילדים הגדולים יותר (גילאי 6-8) חוזרים הביתה עם מילים, סגנון דיבור ונושאים שאינם תואמים את רוח הבית וגורמים לאוירה לא נעימה. ניסיתי להסביר שדברים אלו אינם מתאימים לנו אך הדבר ממשיך, והשאלה כיצד ראוי לנהוג. אני מרגישה לא נעים ולא אמיתי להעיר על זה כל הזמן זה יוצר אוירה של ביקורת ומצד שני איך אפשר להבהיר שזה לא שייך בלי להעיר כשזה מופיע?
תשובה: הדרך הנכונה היא להשקיע בילדים בבית, ללמד אותם ולהדריך אותם למדות טובות לסגנון דבור איכותי ולא להרבות בבקורת על מה שהם מושפעים מחבריהם. זה טבעי שהם מושפעים ולא רוצים להיות שונים מהחברים אך ככל שהבית ירומם אותם כך ההשפעה החיצונית תתמעט. כך הם יפתחו בטחון עצמי אל מול החברים שלהם ויתפסו את מקומם בחברה כילדים טובים ומעורכים.
שאלה: תספורת בספירת העומר: האם כרגע כבר מותר להסתפר?
תשובה: מי שנוהג את מנהגי האבלות עד לל"ג בעומר יכול להסתפר.
שאלה: האם מותר לראות סרט?: האם מותר לראות סרט שיש בו דברים לא צנועים בקטנה כמו בנות עם שרבולים קצרים או בנות עם מכנסים? אני לא מדבר על סרטים עם קטעים מאוד לא צנועים. ומה לעשות במקרה כשרואים כזה דבר (בנות שרבולים קצרים וכו )? לסגור את העינים עד שהקטע יעבור?
תשובה: מותר אם לא שמים לב לשרוולים הקצרים ולמכנסיים ולא מסתכלים על הנשים כדי להנות מהיופי שלהם. אם אדם רואה שהוא שם לב לכך יש בכך בעיה.
שאלה: אמירת הלל בל"ג בעומר: למה לא אומרים הלל בל"ג בעומר?
תשובה: אמנם בל"ג בעומר לא אומרים תחנון אולם הוא אינו חג ולא נעשו בו ניסים לישראל, ולכן אין אומרים בו הלל.
שאלה: דחיית ל"ג בעומר שחל במוצאי שבת: השנה ל"ג בעומר יצא במוצאי שבת, האם לדעת הרב מוצדק לדחות את ל"ג בעומר מחשש חילול שבת?
תשובה: תאריך אי אפשר לדחות אך את הדלקת המדורה, שאינה מצוה אלא מנהג לא מחייב, בודאי ובודאי שהיו חייבים לדחות. הרי אפילו שופר ולולב, שהם מהתורה, מבטלים בגלל חשש לחילול שבת של כמה יחידים. על אחת כמה וכמה במקום שידוע בבירור שיהיה חילול שבת של רבים הייתה חובה לדחות את המדורה למוצאי ל"ג בעומר. רשב"י הצטער מאוד על חילול השבת שעשו כביכול לכבודו.
שאלה: טעם הדלקת מדורה בל"ג בעומר: מדוע בל"ג בעומר מדליקים דוקא מדורה ולא מציינים בדרך אחרת, ואנו יודעים שיש עוד כמה צדיקים שמיתתם קשורה באש, מדוע אנחנו מציינים דוקא את ר שמעון בר יוחאי?
תשובה: מתוך דברי הרב אליעזר בפניני הלכה המתפרסמים באתר: "כבר מאות שנים נוהגים במירון להדליק מדורה גדולה לכבוד הילולת רבי שמעון בר יוחאי. ואף בשאר מקומות נוהגים חסידים להדליק מדורות בל"ג בעומר. ויש שנהגו להדליק נרות בבית הכנסת לכבוד הילולת רבי שמעון בר יוחאי. הנר והאור רומזים לתורה ולמצוות, כמו שנאמר (משלי ו, כג): "כי נר מצוה ותורה אור". אכן האש היא דבר פלא, שמתוך עצים ושמן קרים ודוממים יוצאת פתאום להבה בעלת כוחות אדירים להאיר, לחמם ולשרוף. ולכן התורה והמצוות נמשלו לאש ולהבה, שעל ידי התורה והמצוות הנעשים בתוך עולם הזה החשוך והקר, זוכה האדם לאור חיי עולם. ונהגו החסידים להדליק מדורות בל"ג בעומר, לרמז לאור הגדול של סודות התורה שנתגלו על ידי רבי שמעון בר יוחאי. וכן מסופר בזוהר (ח"ג רצא, ב) שביום הסתלקותו של רבי שמעון בר יוחאי גילה סודות התורה (האידרא זוטא) ונתמלא הבית אור ואש, עד שלא יכלו התלמידים לגשת ולהסתכל ברבי שמעון בר יוחאי".
שאלה: שעון שבת בשבת: יש שעון מעורר ששכחתי לכבות אותו לפני שבת. השעון מצפצף ללא הפסקה והוא לא יעצר עד שמשהו יכבה אותו, האם מותר לכבות אותו בשינוי בשבת?
תשובה: לא ניתן לכבות אותו בשבת אולם ניתן לטלטל אותו למקום אחר, שבו השעון פחות מפריע, וכן ניתן לכסותו בשמיכה.
שאלה: חובת הדלקת מדורה בל"ג בעומר: האם חובה להדליק מדורה?
תשובה: לא. זהו מנהג שהתחיל במירון ונתפשט לכל עם ישראל.
שאלה: חתימת ברכת "השכיבנו" ביום ירושלים: ילמדנו רבינו, האם מומלץ וראוי לומר בליל יום ירושלים בברכת השכיבנו "ופרוש עלינו סוכת שלומך ברוך אתה ה הפורש סוכת עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים" במקום החתימה הרגילה?
תשובה: הצעתך אומנם ראויה לתשומת לב אך שינוי ברכות חייב להיעשות ע"י כל רבני ישראל.
שאלה: היחס לערבים בעבודתי: אני עובדת עם ילדים מיוחדים, יהודים. אולם, יש פעמים שאני צריכה לסייע גם לילדים הערביים ואיני יודעת איך להתייחס אליהם. מצד אחד-הם ערבים, ומצד שני- במה חטאו? אני לא יודעת אפילו אם להגיד להם מילים טובות (ואני לא מדברת על לחבק ולנשק.) מתאים וטוב לומר, או שלא טוב שיהיה לי סוג של קשר נפשי עם ערבי? בנוסף איני יודעת איך להתייחס לצוות הערבי? ויישר כח!
תשובה: את יכולה להתייחס אל הילדים הערבים באופן חיובי ולסייע להם כפי הנדרש ולא למנוע מהם כל מה שאת עושה לילדים היהודים. אל הצוות הערבי היחס צריך להיות ענייני. כל מה שנצרך לצורך העבודה מדברים ולא ליצור שום קשר מעבר לכך. רק מה שנדרש מבחינה נימוסית. ובעיקר יש להמנע מקשר עם הגברים הערבים.
שאלה: דיני הפסק בסעודה לאורח: 1. אני אורח אצל פלוני. הוא מגיש לי משקה ו או מאכל מסוים. אני אוכל ו או שותה אותם. עוברות 72 דקות מסיום האכילה ו או השתיה - האם עלי לברך מחדש בהנחה שמדובר באותה ברכה שכבר ברכתי בפעם הראשונה או שאין הפסק ואסור לברך שנית? 2. אני אורח אצל פלוני. נמלכתי ממש שלא להמשיך לאכול ו או לשתות דברים שכבר אכלתי ו או שתיתי. האם הימלכות זו "תופסת" הלכתית לענין אמירת ברכה מחדש במקרה שלאחר ההימלכות אני שוב רוצה לאכול ו או לשתות או שאינה "תופסת"כי אני אורח?
תשובה: 1. לכתחילה יש לברך ברכה אחרונה מיד בסיום האכילה או השתיה ולא להמתין, אך אם עבר זמן ארוך מעת הברכה עד שניהיה תאב או צמא לאותו דבר שעליו בירך ברכה ראשונה יש לברך שוב. 2. אם החלטת שאינך רוצה לאכול או לשתות עוד צריך לברך שוב.
שאלה: התרת נדרים: בעונת האביב אני לא נוסעת להוריי בגלל אלרגיה. אני מניחה שאמרתי שבין פורים לשבועות אין מצב שאסע לשם בכלל, אבל חשבתי אולי בכל זאת אפשר לנסוע לשבת הקרובה. האם אני צריכה לעשות התרת נדרים?
תשובה: לפי הלשון שכתבת בשאלה, אין כאן נדר ות יכולה לנסוע להורייך ללא התרת נדרים.
שאלה: לימוד בחברותא עם אישה: אחת הבנות שעובדות איתי ואני לומדים פעם בשבוע בתום המשמרת שלנו כ-10 דק איזשהו דבר תורה: הלכה, מוסר, משניות. כמובן שומרים על כללי הצניעות (לבוש, נגיעה, ייחוד). שאלתי היא: האם מותר שגבר ואישה ילמדו ב"חברותא"?
תשובה: נראה שקשר אישי באופן קבוע בין איש ואישה שלא לצורך נישואין אסור. אם יכול להתפתח מכך קשר נישואין מותר. אם מדובר על אישה נשואה בודאי אסור. מצאנו המון מכשלות ואסונות שהתחילו מהדברים ה"קטנים" האלו.
שאלה: נתינת קטשופ על גוש חם בשבת: ראינו בשמירת שבת כהלכתה, וכן בספרו של הרב מלמד פניני ההלכה, שנאסרה שפיכת מרק קר על גוש חם והותרה נתינת קטשופ על גוש חם. רצינו לדעת מהו ההבדל בין הקטשופ למרק, שהרי לעניין בישול אחר בישול בלח נראה שהם זהים, וא"כ מדוע שנקל בקטשופ ונחמיר במרק?
תשובה: מבחינה הלכתית, מאכל לח שהוא סמיך ברמה שכששמים אותו בצלחת הוא לא מתפזר, דינו כדבר גושי. ולכן מכיוון שהקטשופ עבר בישול והוא לא מתפזר בצלחת אין בו בישול אחר בישול.
שאלה: הכרות בין חילונים: אישה אלמנה עם ילדים שכבר עברה את גיל הילודה רוצה שאשתי תשדך בינה לבין גבר אלמן עם ילדים שגר באותו ישוב. יש סיכוי גדול שאם הם יחליטו לגור ביחד הם לא יתחתנו בצורה רשמית. לשתף פעולה או לא?
תשובה: אם ברור שלא יתחתנו, לא לשתף פעולה. אם יש ספק, לשתף פעולה.
שאלה: שחוק משובח או מעורבב?: על הפסוק "לשחוק אמרתי מהולל" (קהלת ב,ב ) רש"י מפרש - "מעורבבת בבכי ואנחה". כלומר - מהול. אולם בשבת ל, ב על הפסוק הזה הוא מפרש אחרת - "מהולל - משובח". למה רש"י אינו עקבי בפרושו, למה זה השינוי?
תשובה: השאלה אינה על רש"י מאחר ורש"י מפרש בכל מקום לפי עניינו. שלמה המלך בקהלת מנסה לברר את עניין השמחה (בפסוק א). ומסקנתו "לשחוק אמרתי מהולל ולשמחה מה זה עושה". מסקנתו היא שלילית ולכן יש לפרש את הפסוק שמהולל זה לשון מעורב בבכי ואנחה. הגמרא במסכת שבת מביאה סתירה בין שני פסוקים בספר קהלת ולכן יש הכרח להסביר פסוק זה בלשון שבח. השאלה היא על הגמרא, מדוע הגמרא לא מסבירה את הפסוק בקהלת בלשון צער, כמו שפירש רש"י על קהלת, וכך לא תהיה סתירה בין הפסוקים? שאלה זו שואלים המהש"א והבן יהוידע. תשובת המהרש"א, שהמילה מהולל מיותרת בפסוק והיה אפשר לומר השחוק והשמחה מה הם עושים, ולכן דורשת אותו לשבח. והבן יהוידע מסביר, ש"אמרתי" אומר לנו שיש כאן חידוש של שלמה המלך. כולם יודעים שהשחוק הוא לא טוב אבל אם יש כאן חידוש של קהלת כנראה שלשיטתו השחוק הוא חיובי.
שאלה: חינוך לטהרה: 1. האם יש עניין לא לקנות לילדים משחקים, ספרים, בגדים וכד שיש בהם ציור של חיה טמאה כדי להרגיל אותם לטהור, כביכול שיראו רק דברים טהורים? אני מכירה אנשים שעושים זאת, יש עניין מאחורי זה? 2. האם זה ר להסתובב בבית בלי כיסוי ראש או בלבוש פחות צנוע - כל עוד אין אנשים אחרים ו או יש רק תינוק? 3. אם כן, האם מותר לברך כך את ברכות השחר, קריאת שמע לפני שינה וכאלה?
תשובה: 1. לא נראה לי שיש להחמיר בכך. 2. מצד עיקר הדין, מותר לאשה נשואה להסתובב בתוך ביתה כשאין אנשים זרים בלי כיסוי ראש אך ממדת חסידות טוב לשים כיסוי ראש גם בבית. 3. אשה נשואה צריכה להניח כיסוי ראש על ראשה בשעה שמברכת או שקוראת ק"ש וכדומה.
שאלה: עלייה לתורה לפני בר מצווה: האים אפשר לעלות לתורה ילד יום לפני התאריך שלו?
תשובה: לא. רק מיום ההולדת 13 שלו הוא יכול לעלות לתורה.
שאלה: לפרק קן של יונים: האם מותר לפרק קן של יונים? שעדין לא הטילו ביצים?
תשובה: מותר, אם אינך רוצה את הלכלוך והרעש של היונים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לצפות בסיאנס: האם מותר להיות בצד בזמן סיאנס?
תשובה: כיון שמעשה זה כרוך במעשה דרישה אל המתים, שהוא אסור מן התורה, אין להשתתף בו או לתת לו צד של הכשר כלשהו ע"י שנמצאים בסביבת העושים אותו.
שאלה: איך לעשות סיום מסכת לבד?: מה הכי טוב וכבוד בשביל סיום מסכת? (יחידי) ואם לא רוצה לעשות בעשרה, אני מתבייש למצוא מניין וכאלה, מה הכי עדיף?
תשובה: סיום מסכת בעשרה אינו חובה אלא הדבר מבטא את שמחתו של הלומד על כך שזכה ללמוד מסכת בשלמותה. אם אתה גר במקום שיש בו ישיבה, אתה יכול לפנות לאחד הלומדים ולומר לו שסיימת מסכת ואתה מעוניין לערוך סיום - הוא ודאי ישמח לארגן עבורך מנין, וכדאי להכין גם כיבוד קל. אולם כאמור הדבר אינו חובה, ואם אתה מרגיש שסיום במנין הוא קשה לך אתה יכול לבטא באופן המתאים לך את שמחתך. כדאי שהדבר יהיה עם איזשהו תוכן רוחני (כמו למשל להתחיל את המשנה הראשונה במסכת הבאה), ובליווי של דבר הנותן הרגשה טובה גם לגוף. תזכה לגדול בתורה, לחדש ולהתחדש.
שאלה: הכנסת תרופות לבליעה לשירותים: אני מלווה לידות במקצועי ומשתמשת בעבודתי גם בתרופות הומאופתיות (טיפות וכדורונים). האם יש בעיה להכניס תרופה לחדר השירותים (וקורה שיולדת נמצאת דווקא שם) כפי שיש בעיה להכניס מזון ושתיה?
תשובה: אינני חושב שיש בזה בעיה.
שאלה: מצוות תוכחה לכל יהודי: ישנה מצווה התוכחה "הוכח תוכיח את עמיתך ולא תשא עליו חטא." ויקרה י"ט י"ז לפי הבנתי על האדם הדתי ולא משנה לאיזה זרם הוא שייך חלה עליו מצוות התוככה. ולמרות זאת אני יודע שלא כול יהודי עושה זאת. האם יום כיפור מוחל על אי קיום המצוה הנ"ל?
תשובה: כשאדם יודע שתוכחתו לא תועיל ונשוא התוכחה לא יקבל אותה - לא חלה מצוות התוכחה.
שאלה: שבעה ימי חג בשלושת הרגלים: מדוע בשניים משלושת הרגלים ישנם שבעה ימים,ואילו בשבועות יש רק יום אחד?
תשובה: כנראה שהתכנים של החגים בני השבעה ימים לוקח להם הרבה זמן עד שהם פועלים על הנפש. בפסח יש את העניין של סור מרע ועשה טוב - לבער את החמץ. בשבועות זה שמחה על עצם יום מתן תורה ולזה מספיק יום אחד. מן הסתם יש פה גם עניינים עמוקים שלא את כולם אנו מבינים.
שאלה: קריאת שמע לפני חצות: בעת לימוד בקיצור שולחן ערוך של הרב יצחק יוסף שליט"א (סימן תצד הלכה ט) ראיתי שכתוב: "ולפני נקודת חצות הלילה יש לקרות קריאת שמע,בפרט לאלה שהתפללו ערבית מבעוד יום". מכאן שצריך לקרוא גם מי שקרא לאחר צאת הכוכבים. ולמה, הרי כבר יצא ידי חובתו ואם כן למה יקרא שנית?
תשובה: הכוונה לקריאת שמע שעל המיטה. את קריאת שמע שעל המיטה קוראים לשם שמירה ולא כחובת קריאת שמע. אולם, מי שהתפלל לפני צאת הכוכבים צריך לקרוא קריאת שמע גם לשם תפילה.
שאלה: ערבוב מאכלים בשרי וחלבי: חתכתי בצל ע"י סכין חלבי (ספק אם הוא בן-יומו) על קרש חיתוך בשרי (בן יומו). את הבצל הוספתי לחביתה שהיתה במחבת טפלון חלבית (לא בת יומה) עם גבינה צהובה. נדמה לי שהבצל נגע במחבת עצמה, ולא רק דרך החביתה. מעל המחבת שמנו מכסה מזכוכית (של סיר). לאחר 2 דקות במחבת, הורדתי את החביתה על צלחת חלבית (לא בת יומה) העשויה מחרס (או חרסינה?) מצופה. את החביתה זרקנו. מה דין כל הכלים הנ"ל? (סכין, קרש, מחבת, מכסה, צלחת)
תשובה: אם רק קרש החיתוך בשרי, אז אין שום בעיה. רק אם הסכין הייתה בשרית זה היה יוצר בעיה.
שאלה: להתחתן ב-כ  בסיון: האם היום אחר שאף אחד כבר איננו נוהג לצום בכ בסיון, ואף איש כמעט ואינו יודע שהיה פעם צום כזה, יש ענין לא להתחתן ביום זה?
תשובה: היום לא מקפידים על זה.
שאלה: מיקום אמה על אמה זכר לחורבן: בעניין מיקום אמה על אמה לא מסויידת. האם העיקר זה מעל מול הפתח או העיקר זה שיהיה במקום שרואים (שהעין שולטת בו)? אצלי בדירה, כמו ברוב הדירות לדעתי, מול מעל לפתח זה מקומות גבוהים (מעל המשקופים) שרוב הזמן בני הבית לא מסתכלים לשם.לעומת זאת בסלון יראו את זה הרבה יותר פעמים ויזכרו יותר. מהי העצה הנכונה?
תשובה: העיקר, שאמה על אמה תהיה במקום שרואים אותה.
שאלה: ההיתר לאינטרנט בבית : לכבוד מו"ר הרב זלמן. האם אינטרנט, כמובן שחסום, הוא לכתחילה או שרק בדיעבד? האם עדיף שבבית שבו יש ילדים בגילאי ההתבגרות לא יהיה אינטרנט? (שאלתי באה בעקבות התקופה האחרונה בה ראיתי את אחי הקטן (גיל - 14) מתעסק הרבה באינטנרט בעיניינים כמו מוזיקה וכדומה. האינטרנט בבית הוא אינטרנט רימון. יש לציין, שאחי לומד בתלמוד תורה שבו לרוב מוחלט מן התלמידים אין אינטרנט בבית). ראוי שאומר, שאין בבית מישהו שמתעסק באינטרנט לצורכי עבודה.
תשובה: אם משתמשים באינטרנט לדברים טובים בלבד, כגון: ללימוד תורה, טוב להחזיק אותו בבית. אם הוא גורם לביטול זמן במקום ללמוד תורה זה לא טוב ואם הוא מושך לראיה של דברים אסורים אסור להחזיק אותו בבית.
שאלה: נוסח וסדר הברית מילה בהתאם לציבור: אני אשכנזי ממשפחה לא דתית וגם קטנה. אשתי תוניסית ממשפחה דתית וגדולה. בע"ה אנו מצפים ללידת בן בשטו"מ. רובם הגדול של המשתתפים בברית יהיה תוניסאי וספרדי. האם לערוך את סדר הברית והברכות כמנהג הספרדי המוכר לרוב הציבור (וכך נראה לי שתרבה השמחה, השירה וכבוד הברית והמעמד) או ללכת אחר המנהג האשכנזי? (גם אם ייתכן וימעט מהשמחה)
תשובה: אין כמעט שום הבדל בברכות עצמם בין העדות השונות חוץ מברכת הבשמים. אם המברך ספרדי שיוסיף אותה. ואם המברך אשכנזי, מישהו אחר יאמר אותו. באשר לפיוטים ולשירים אין שום מניעה לשיר אותם.
שאלה: חישוב ימי שבע הברכות: 1. חבר שלי התחתן ביום ראשון לפני השקיעה. אבל ה-7 ברכות היו בבין השמשות. ממתי סופרים את 7 הימים, מהחופה או מ-7 ברכות? 2. שאלה נוספת שהיא גם נפק"מ לשאלה הקודמת: בסעודה שלישית שנמשכה למוצ"ש, כששבת הוא היום האחרון, האם מברכים 7 ברכות? אשמח לקבל מקורות, כי לא מצאתי.
תשובה: 1. אם מדובר בכמה דקות אחרי השקיעה ניתן לגרור אותם אחר היום הקודם ולכן יום החופה עולה למנין שבעת הימים. 2. יש דעות שונות בין הפוסקים האם מחשבים 7 ימים מעת לעת או שמקצת היום ככולו. לכן במקרה כזה עושים סוג של הערמה. קוראים את הרמב"ם במקום שהוא מפרט את השבע ברכות כסדרם ואומרים את זה כלימוד תורה אבל עם שם ה' ואמן על הברכות.
שאלה: לא הספקתי לסיים מסכת: קיבלתי על עצמי ללמוד שתי מסכתות לע נ נשמת מישהו עד תאריך מסוים ולמדתי מסכת וקצת ותם הזמן, איך אפשר לתקן חוץ מללמוד את שאר המסכת?
תשובה: תעשה התרת נדרים שהיית אנוס ולא הספקת.
שאלה: מוזיקה בספירת העומר אחרי ל"ג בעומר לאשכנזי: הוזמנתי לחתונה ספרדית אתמול שלושים ושמונה לעומר על ידי בחור מהבית כנסת שאני מתמיד בה. אין באיזור בית כנסת אשכנזי ומרב שמחה שכחתי שתהיה מוזיקה ואז נזכרתי שעכשיו היא ספירת העומר ואנחנו לא מסתפרים חוץ מל"ג בעומר והספרדים מסתפרים מל"ג בעומר בכלל ואולי הוא אותו הדין במנהג כמו מוזיקה אז היות וכבר הגעתי לשם בהסעה החלטתי ליכנס ולא להנות מהמוזיקה כמו באוטובוס אבל השמחה היתה גדולה ואולי לא עמדתי בהחלטה אולי כן אבל שמעתי המוזיקה הרועשת ורקדתי עם המוזיקה והייתי בשמחה. האם הייתי צריך לא ללכת לחתונה בכלל ובדעבד האם הייתי צריך לחפש איך לחזור הביתה בתחבורה ציבורית או האם לאשכנזים מותר לשמוע מוזיקה אחרי ל"ג בעומר כאשר באותה בת אחת אסור להסתפר? לפני החופה שאלתי את הרב שם והוא אמר לי שאסור לי ואחרי החופה שאלתי שוב והוא אמר שמותר לי ובזכותו אולי לא שמעתי טוב. לך ושבת
תשובה: אם אתה נוהג את מנהגי האבלות עד לל"ג בעומר, הרי שמותר לך לשמוע מוזיקה ולרקוד בחתונה. וגם אם אתה נוהג את מנהגי האבלות עד לשלושת ימי ההגבלה מותר לך להשתתף בחתונה מאחר והחתן נהג כדין לפי מנהגו.
שאלה: איסור לצפות בתמונות לא צנועות: מהו האיסור ההלכתי לגבי צפיה בתמונות לא צנועות במחשב?
תשובה: יש בכך איסור לאו וכמו שכתוב "ולא תתורו אחרי עינכם". האיסור הוא להימשך להסתכל על נשים שאינם מותרות לאדם.
שאלה: קבלת שבת בליווי כלי נגינה: אם עושים קבלת שבת לפני השקיעה, אפשר לעשות אותה בליווי מוזיקה?
תשובה: מכיוון שאתה מקבל שבת אז אסור.
שאלה: מרא דאתרא בישוב בו אני גר: אני גר בישוב בעל אופי דתי, ב"ה. מכיון שאני משתדל לפסוק על פי פסקי הרב שליט"א ולא כרב הישוב רציתי לדעת האם יש בכך בעיה? יצא לי כבר פעם להתווכח עם אחד מתושבי הישוב על כך ורציתי לדעת מהי עמדתו של כבוד הרב?
תשובה: אתה יכול לנהוג בבית לפי הפסקים שלי אולם בפרהסיה אל תעשה נגד הרב של המקום.