LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חימום מיקרוגל ללא כיסוי: אני גרה בבית מסורתי. בביתי משתמשים במיקרוגל לחימום אוכל בשרי וחלבי בלי כיסוי אחד מן הסוגים.האם האוכל שחומם במיקרוגל הוא טרף?
תשובה: מיקרוגל אינו מבשל כמו שאר מכשירי החימום, אלא מחמם את המולקולות. ולכן אינו יוצר זיעה מהמאכל. וזה הטעם שישנם הרבה פוסקים שאינם אוסרים שימוש במיקרוגל גם לבשר וגם לחלב (כמובן שאינם יחד), אפילו שאף אחד המהמאכלים אינו מכוסה. ולכן תשובתי אליך שאע"פ שודאי לכתחילה טוב יותר לבשל במיקרוגל כאשר המאכלים מכוסים, מ"מ בדיעבד המאכלים מותרים, אע"פ נתבשלו שלא ע"י כיסוי.
שאלה: משחק שנסע ברכב בשבת: האם מותר לשחק במחשק קופסא "מונופול" בשבת, לאחר שנסע בשבת?
תשובה: היות ואין להנות מחילול שבת אסור לשחק במשחק בשבת שבו הביאו אותו. אולם במוצאי שבת מותר לשחק במשחק אם עבר מספיק זמן, שאם היו מביאים אותו לאחר צאת שבת זה היה מגיע כבר. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: לימוד אנגלית שלא לצורך פרנסה: האם מותר ללמוד אנגלית זמן מועט ביום לאו דוקא לצורך פרנסה, אלא ככלי עזר לחיים או כהנאה מהידע?
תשובה: מותר ללמוד אנגלית זמן מועט ביום כדי להשתמש בזה לצורכי החיים ולשם שמים.
שאלה: קריאת שמע ועמידה: אם יוצא מזה שאני מדקדק בקריאת שמע ולכן אני מגיע לשמונה עשרה באיחור, מה לעשות להגיד שמע בדקדוק או להתפלל ביחד עם הציבור?
תשובה: תקדים להתחיל ולהתפלל, אף שאת קריאת שמע לא תקרא עם הציבור, ותשתדל להתחיל שמונה עשרה עם הציבור.
שאלה: גופה של אשה ב"יד ושם": כבוד הרב,הייתי השבוע ביד ושם ובסוף היה סרט שהראו גופה של אשה, האם יש איסור להסתכל?
תשובה: איני יודע מה הסיבה להראות את הגופה אך אני מניח שמראה כזה לא אמור לגרום להירהורים רעים אלא לצער. ואם כן אין בזה איסור.
שאלה: סימנים בגמרא: האם כשאני נמצא בבית הכסא מותר לי למצוא או לשנן סימנים של דפים (שיטת הסימנים)? האם מותר בחול המועד לסמן קוים תחת שורה או מילת מפתח אם זה עוזר לי ללמוד?
תשובה: א. לא ב. כן
שאלה: צליית כבד עוף: כבד עוף - האם טוב אני עושה לשים בטוסטר אובן בחום מקסימום עד שנצלה?
תשובה: זה לא משנה, אתה צריך לשים את הכבד במקום שהדם יכול ליזול לאיזשהו מקום (כדי שהדם לא יספג בחזרה).
שאלה: לאכול בשר אחרי מאכלי חלב: מותר לאכול חלב ואז בשר? שוקו חם ואז לאפה, מעדן גבינה ואז קבב או סנדוויץ עם קוטג ואז פסטרמה, מותר?
תשובה: אחרי אכילת חלב אין צריך להמתין כדי לאכול בשר. בגבינות צהובות שמיישנים הרבה זמן והטעם שלהם נמשך יש להמתין כדי לאכול בשר כמו שממתינים לאכילת חלב אחרי בשר.
שאלה: בחירת בית כנסת: חבר טוב מנסה לשכנע אותי לא להתפלל בבית כנסת, שלטענתו חלק מהאנשים שם עשו לו דברים רעים (גניבות, הצקות וכולי). הוא טוען שבנוסף כל בית הכנסת נבנה על ידי ערבים. אני מעולם לא נהגתי איסור בתפילה בבית כנסת שנבנה על ידי ערבים (למרות שאני מתנגד לעבודה ערבית). רציתי לשאול האם להתייחס לטענותיו (במיוחד בהתחשב בכך שאין לי מקום אחר לשחרית) או שמותר לי להתפלל שם. וכן, איך להסביר את זה?
תשובה: אינני חושב שצריך להתחשב בטענותיו. האם בחוץ לארץ לא בנו בתי כנסת גם על ידי שאינם יהודים. וכן, זה שיש בבית הכנסת אנשים שעשו לחברך רעות, זה לא מונע ממך להתפלל בבית הכנסת. ולכן, זו איננה טענה.
שאלה: המשך הדיון בעניין סנהדרין קטלנית: קראתי את הפירוש למשנה במסכת מכות ובו כתוב: "סנהדרין חובלנית - שהיא חובלת בבריות, שכן בית דין צריכים להיות מתונים בדין, ולהשתדל בדיני נפשות למצוא זכות לנידון". האם כאשר אדם רצח או עבד עבודה זרה במזיד אפשר ללמד עליו זכות או שהכונה היא ללמד זכות לאנשים שחטאו בשגגה והם חייבים מיתה? בתשובתך כתבת לי שארבעים שנה לפני חורבן הבית גלתה לה סנהדרין. מדוע הסנהדרין התפרקה ולא ביצעה את תפקידה עד לרגעים האחרונים של החורבן?
תשובה: לימוד זכות פירושו ברור טוב שמא הנידון זכאי ואינו חייב מיתה, כגון שלא היתה כוונתו להמית את הנהרג אלא רק לפוצעו. במקרה שנתברר סופית שהאדם חייב מיתה, אנו מצווים להורגו ולבער הרע מקירבנו, ואז אין הקלות בעונש וכד' ואדרבה ועל כך נאמר "ובאבוד רשעים רינה". לגבי גלות הסנהדרין, ככל הנראה ח ראו שהמצב כל כך מדורדר שלא תהיה השפעה גדולה על המצב בכך שהסנהדרין יוציאו להרוג את כל החייבים, ונמצא שאנשים רבים מעם ישראל יהרגו ללא שהמצב בעם ישתפר. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: "לא ילבש" בתספורת: האם מותר לגבר לגזור שערות לבנות עם שערות שחורות ביחד בכונה תחילה כדי להוציא את השערות הלבנות? האיסור הוא לתלוש שערות לבנות מתוך השחורות כי זה תיקון נשים. אם אני גוזר את השערות הלבנות עם השחורות, זה נראה כתספורת ולא כתיקון נשים, למרות שאני מתכון להוציא את השערות הלבנות. מה אומר כבוד הרב?
תשובה: אם זה ביחד, אין בעיה. זה כמו תספורת. אם זה במיוחד להוציא לבנות מתוך שחורות, יש בעיה של "לא ילבש", ואם זה תספורת רגילה, אין בעיה.
שאלה: בסיס לדבר האסור והמותר במכנסיים: האם מותר לשים דבר שהוא מוקצה בשבת יחד עם דבר שאינו מוקצה בכיס במכנסי דגמ"ח? (הכיס מחובר למכנסים ואינו זז מעצמו)
תשובה: עיקר הדין תלוי מה יותר חשוב לו בזמן זה, האם המוקצה או הדבר המותר. אם הדבר המותר חשוב לו יותר אזי למכנסיים אין דין של בסיס למוקצה ומותרות בטלטול. אולם אם המוקצה חשוב לאדם יותר מאשר ההיתר אזי המכנסיים נעשות בסיס לדבר האסור (על פי כל התנאים שצריך). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: זכות יוצרים בחלקים מספר: האם מותר להעתיק קטעים מכל מיני כתבי עת או ספרים כדי לפרסמם, לעשות מכל סיפור סיפרון קטן או לעשות מכולם ספר אחד?
תשובה: הפוסקים דנו באריכות בהגדרה של זכויות יוצרים ולהלכה נראה שכל ספר שרשום בו כל הזכויות שמורות אסור להעתיק ממנו לצורך מסחרי או למטרות רווח, אמנם להעתיק פסקה קטנה מספר לצורך מאמר וכד' נראה שמותר כי אנו אומדים את דעת המחבר שמסכים לכך. בשאלה שלך לא מספיק מובן מה אתה רוצה להעתיק ולצורך מה, ולכן אם זה לצורך מסחרי אסור, אם זה לצורך פרטי וזה פסקאות קטנות שבדך כלל מוחלים מותר, ואם זה עמודים שלמים מספר חייבים לבקש רשות מבעל הספר. הרב אריאל איגרא
שאלה: שינוי כיון באמצע התפילה: האם במקרה שהתפללתי בשטח פתוח ונזכרתי באמצע תפילת העמידה שאני מתפלל לכיוון ההפוך עלי לשנות את כיון התפילה?
תשובה: מותר לך לשנות, למרות שאתה זז ממקומך, כיון שזה לצורך התפילה.
שאלה: כוונה בברכת "אבות" בתפילת עמידה: למה צריך לכוון במילים "ברוך אתה ה מגן אברהם" בברכת אבות בשמונה עשרה?
תשובה: בסיום הברכה אנחנו אומרים "מלך עוזר ומושיע ומגן" - קודם לכל "עזרה", שהיא סיוע ותמיכה. לאחר מכן "ישועה", שהיא הצלה גמורה. ולבסוף שמירה ומניעה מפני הבאות והיא "ההגנה". וכהמשך לכך משבחת הברכה את ה' "מגן אברהם". על פי המדרש, שאלו אומות העולם את הקב"ה: מדוע הצלת את אברהם אבינו מתוך כבשן האש ואתה משמר אותו משאר צרות. ענה להם: אברהם הוא איש אמונה ואפילו אומר לו להקריב את בנו ישמע בקולי, ולכן אני שומר עליו ואומר לו "אנכי מגן לך". "מגן אברהם" - משמעתו שהקב"ה מגן בעצמו על אברהם, כביכול, לובש אברהם אבינו את הקב"ה כמגן. מבחינת "וראו כל עמי הארץ כי שם ה' נקרא עליך ויראו ממך". והמגן הזה נתן לאברהם מדרגה גבוהה מאוד, לו ולזרעו אחרי, כדוגמת תואר אצילות העובר בירושה מאב לבניו. וזה שאמרו ח : "והיה ברכה" - בך חותמין. על ידי אברהם אבינו, שהיה איש האמונה, זכו כל ישראל למדרגה גבוהה ואנו נותנים שבח, בתפילתנו, לקב"ה על מתנה זו ומקווים שגם לנו יתן את ההגנה הזו. (על פי עולם התפילות, הרב מונק, ואוצר התפילות)
שאלה: טוב אלוקי: בעקבות מלחמת לבנון האחרונה - שהפגיש אותי עם צער וכאב רבים (יצרתי קשר עם שתי משפחות שכולות ואני עדיין בקשר עם משפחה שבנם מוגדר כצמח) התעוררתי לחיפוש מחודש ותהיות ביחס לאמונה שלי. לאחר בירורים הגעתי לנקודה בה אני מאמינה שיש בורא לעולם ושהעם היהודי אכן קיבל תורה מסיני ושהוא העם הנבחר וכו אבל ברקע נותרה לי שאלת בסיס שלא הצלחתי למצוא לה פתרון: מאין אנו למדים שהבורא הוא באמת טוב ורוצה בטובתנו? מי אמר שאנחנו לא רק בגדר שעשוע בעבורו? הרי זה הוא צעד גאוני לרומם עם מסויים, לתת לו ספר חוקים מפורט ובו גם להדגיש עד כמה הוא אוהב את עמו ולצוות אותנו לאהוב אותו גם. כך גם בקשיים ובצרות הכי גדולים נוסיף להאמין. וכמובן שבמהלך ההסטוריה אנחנו רואים מהלכים שהיטיבו עימנו ואת התקיימות דברי הנביאים, אולם לצד כל זה אנו רואים גם המון סבל, צער, חולי ומוות. רק שאנחנו נוטים להקטין אותם אל מול הטובות כיון שגם את הצער אנו מייחסים למהלך אלוקי שהוא לטובתנו. כך הבורא באמת יכול להבטיח שילכו עפ"י מצוותיו, שאם הכל היה שחור והוא לא היה מורה לנו שגם הרע זה מאהבתו אותנו, כבר מזמן לא היינו נשמעים לו, והרי זו בחירה חופשית שהוא נתן בידינו, אם להשמע לו או לא. כמובן שכל ההתייחסות שלי לעיל, היא באופן פשטני מאוד. אך זה רק כדי להראות עד כמה השכל האנושי לא יכול להסיק מסקנות על טוב אלוקי רק מראייה היסטורית או מדבריו של אלוקים. ובאמת - איך אנו מצווים לאהבה אותו כשהוא כלל לא שאל אותנו אם אנחנו מעוניינים להגיע לעולם הזה על אף כל הסבל שיש בו? אשמח אם הרב גם יפנה אותי למקורות שאותם אוכל ללמוד בעצמי (אני תלמידת כיתה יב.)
תשובה: אנחנו מכירים את רבש"ע לא על פי השכל או הרגש שלנו. אלא הקב"ה התגלה אלינו ונתן לנו את התורה. ומהתורה האלוקית יודעים אנו על מגמת העולם ועל יעודו של עם ישראל. והתורה מלמדת אותנו שהקב"ה ברא את העולם כדי להיטיב לבריותיו. הוא שלם בתכלית השלמות ואינו זקוק לשום דבר. וכל מה שברא הוא להיטיב לבריותיו. ובמבט כללי על העולם כולו כשיודעים שהכל ממנו ית' רואים את טוב ד' המחיה המכין מזון לכל וכל מה שיש לכל אדם וכל דבר שמשמח הכל הלא ממנו ית'. ומתוך המבט הכללי הרואה את האור והשפע והטוב שיש בעולם אפשר גם להבין שגם מה שנראה לא טוב גם הצרות כנראה שגם הם באות כדי להיטיב אך בדרך כלל בשעת הצרה לא מבינים מה הטוב בה אך לאחר זמן מתברר כי בעצם הצרה הביאה טובה גדולה ודוגמה לכך, הצרה של יוסף, שהביאה לו ולכל בני משפחת יעקב אבינו טובה גדולה. כמו שאמר יוסף האלוקים חשבה לטובה. וכך גם גלות מצרים הביאה ליציאת מצרים. לא נכון לחשוב שהעולם מלא סבל הטוב בעולם רב מאד מאד והסבל מצומצם ורק כפויי טובה יכולים להגיד שהעולם מלא סבל איני מכיר את האנשים הרבים שמעונינים להסתלק מהעולם בגלל הצרות שלהם. יש חריגים כאלה אך זה מעיד על הכלל. על הטוב לא מדברים כי הוא טבעי על הרע מדברים כי הוא לא טבעי ולא שכיח. כשאדם בריא הוא לא ער לכך שהבריאות ניתנת לו. אך כאשר כואבת לו הרגל הוא מתלונן. ולא שם לב כמה טוב שרק הרגל כואבת לא גם היד וגם הראש וצריך לדעת להודות על הבריאות של שאר האברים. כל לימוד של אמונה יאיר לך את ההכרה בטוב ד'. בספר מסילת ישרים פרק א' תוכלי למצוא את המגמה של האדם בעולם.
שאלה: שמיעה בקול ההורים: האם בן שמלאו לו 13 ובת שמלאו לה 12 חייבים לשמוע בקול הוריהם? (מובן שחובה לכבד את ההורים ואסור לסתור את דבריהם, אבל האם הבן מחוייב לעשות כל מה שיאמרו לו הוריו, כגון: ללמוד את המקצוע שהוריו ירצו שילמד ומס יחידות שהוריו ירצו שילמד או נסיעה בטרמפים בכבישי יו"ש וכו?) ובפרט אם דברי ההורים מונעים מהילדים דברים משמעותיים בחייהם המתנגשים בהשקפת עולמם ובדרך קיום התורה ומצוות שלהם? (כגון - לאיזה סוג ישיבה ללכת והאם ללכת לחזק מאחזים חדשים בארץ ישראל וכו.) האם יש הבדל בין בנים לבנות? אם הבן הבת אכן מחוייבים, עד לאיזה גיל?
תשובה: ההגיון מחייב לשמוע בקול ההורים כי הם יותר יודעים מה נכון לעשות מתוך החכמה שלמדו ומתוך נסיון החיים. הם גם יודעים מה נכון לעשות על פי התורה. ואם רב מוסמך אומר אחרת מההורים וקובע שההורים מורים שלא ככתוב בתורה אז החובה לשמוע לרב ולתורה. ילד שעדיין סמוך על שולחן הוריו ואינו עומד ברשות עצמו. צריך להבין שאין הוא יכול לדרוש מההורים שינתנו לו את כל צרכיו אך הוא יעשה מה שהוא מבין אפילו בניגוד לרצון ההורים.
שאלה: להפיץ כתב סירוב באזכרה: תבעתי לפני 3.5 שנים אב ובנו בבית הדין הרבני בעירנו. הנתבעים סירבו לדין תורה והוצא כתב סירוב. רבני הקהילה לא נטו להתערב בעניין על אף שידעו על המקרה. לפני כשנה נפטר האב הנתבע. בקרוב יתקיים בעיר אזכרה במלאת שנה לפטירה. אירוע רב משתתפים ורבנים ידועים בעיר ובארץ. האם יש לי זכות מוסרית לנצל את האירוע כדי ללחוץ על הבן, הנתבע החי, להגיע להתדיינות? אני יכול לאיים לרמוז שאפיץ את כתב הסירוב בעת האזכרה או קרוב למועד קיומה. מה דעת הרב?
תשובה: זאת זכותך.
שאלה: נסיעה בפורים משולש: השנה יחול פורים משולש בירושלים. אני מתכוון לשהות בליל שישי ויום שישי ברעננה, ולחזור לירושלים לפני השבת. האם בכך אחשב לירושלמי בעניין פורים? לכן מה יהיה הדין לגבי אמירת "על הניסים", סעודת פורים וכו?
תשובה: הבעיה היא בעיה עקרונית. המאירי כותב במסכת מגילה, שמי שקיים פורים פעם אחת, לא מתחייב פעם שניה. ויש כאלו אומרים שהיות ובא לירושלים, ושם אומרים על הניסים בשבת וסעודה עושים אחר כך, יש דעה שהוא מתחייב. לכן, תגיד על הניסים בשבת, אבל סעודת פורים כבר יצאת ידי חובה ביום שישי, ואם אתה רוצה להיות חסיד, תחשיב את מה שאתה אוכל ביום ראשון לסעודת פורים.
שאלה: שרפת דם פרה אדומה: הפס אומר (במדבר י"ט ה ): "ושרף את הפרה לעיניו את ערה ואת בשרה ואת דמה על פרשה ישרף". וכן המשנה בפרה (פרק ג משנה ט ): "גמר מלהזות קינח ידו בגופה של פרה", ומפרש ברטנורא: (שם)"כדי שישרף הדם עמה כדכתיב: "ושרף וכו " אך במקום אחר (פרק ד משנה ג ): "משביעית שמינית וחזר והזה שמינית כשרה", וברטנורא (שם): ".דמכי גמרינהו לשבע הזאות נגמרה מצותה ותו לא חיישינן למה שהוא מוסיף". אמאי? אימא דניפסלת הפרה דתו לא מצי לשרוף כל דמה כיון דהיזה הזאה יתירה, ואת"ל דכוונת התורה שישרוף מקצת דמה, אמאי בעי למצות בגופה?
תשובה: ברמב"ם, הלכות פרה אדומה פרק ג, כתוב טעם אחר לקינוח הדם ולכן צריך לומר שהקושיא היא לשיטת הרא"ש במסכת פרה שם. ואפילו לשיטת הרא"ש, צריך לומר שהדין לשרוף את דמה הוא דין לכתחילה, ודווקא בדם שנשאר לאחר ההזיות, ולכן אם הזה בטעות עוד הזיה אין הפרה נפסלת בכך. הרב חיים כץ
שאלה: האם אבי הבן יכול להיות סנדק פעמיים : האם אבי הבן יכול להיות סנדק פעמיים, כלומר, לשני בניו שנולדו בהפרשי שנים כמובן (לא תאומים)? ומהי הסגולה לעושר, הרי ראינו הרבה סנדקים שלא נתעשרו לפחות לא בעולם הזה או שיש עניין לעשות משהו נוסף כגון לברך גם על היין וכדומה?
תשובה: אבי הבן יכול להיות סנדק פעמיים. יש בספר "אוצר הברית" של ר' יוסף וייסברג, שהיה אחד המוהלים בירושלים, שכותב שם לגבי לעשות פעמיים סנדקאות. וכותב שזה כמו הקטורת שמעשרת, והגמרא כותבת במסכת יומא שאותו אחד שכבר זכה בהגרלה, לא נכנס יותר להגרלה. אבל אם זה רב העיר או רב ראשי או ראש ישיבה, שיש למשפחה עניין שדווקא הוא יהיה סנדק, יכול להיות פעמיים. וכך יהיה הדין לגבי אבי הבן.
שאלה: המקור לשבת "שבעה": מה מקור המנהג לשבת שבעה על המת, האם יש מקור בתורה ואם לא אז איפה יש?
תשובה: בתורה מוזכר כמה פעמים שבעת ימי אבילות. אצל יעקב אבינו כתוב: "ויעש לאביו אבל שבעת ימים". למעשה, כל דיני אבילות, הם מדרבנן לכל השיטות. הרמב"ם סובר, שאבילות של יום ראשון אחר הקבורה היא מהתורה. אנחנו רואים שנהגו מנהגי אבילות קודם מתן תורה, אבל החיוב בהם הוא מדרבנן. חוץ מהרמב"ם שסובר שיום ראשון הוא מהתורה.
שאלה: המשך רוטב קרוש בשבת: בהמשך לתשובת הרב בעניין רוטב קרוש בשבת: "הגדרת מוליד לא תלויה בשאלה האם זה ראוי לאכילה או לא. זה תלוי במצב הצבירה של האוכל.זה נהפך למצב אחר, קודם היה מוצק ועכשיו נוזלי. ולפי זה גם אם את הרוטב הקרוש אפשר לאכול ככה, היות וזה נהפך למצב אחר, זה נחשב נולד." ב"שמירת שבת כהילכתה" (פרק א סע ל"ז) כתוב כך: "רוטב שרגילים לאוכלו גם כשהוא קרוש, כגון ציר דגים, מותר להפשירו", ובהערה במקום (ס"ק ק"ט) מובא בשם הגרש"ז אוירבך בעניין פירות העומדים לסחיטה שאין המשקה חשיב נולד. וכן ראיתי במשנה במסכת עדויות ריש פרק ד לגבי בהמה שנולדה ביו"ט, שלכולי עלמא מותר לשוחטה (במקרה שאמא שלה הוקצתה לאכילה ליו"ט) וזאת כיוון שהיא ראויה לאכילה כחלק מאמא שלה ואין כאן עניין של נולד, ומכאן נראה לי לומר שנולד הינו דבר שלא היה ראוי לאכילה קודם לכן וכעת ראוי לאכילה, אמנם, מצד שני, ראיתי במסכת עירובין (מ"ו ע"א) בתוס שבעניין נולד מדגיש דווקא אם ניכר שיש כאן דבר חדש שבא לעולם. ואם כן, חוזר אני במחילת כבוד הרב, על השאלה - מה יהיה דין הרוטב הקרוש כאשר הוא ראוי לאכילה גם בהיותו קרוש, האם הוא נחשב כדבר הראוי לאכילה והפיכתו לרוטב אינה משנה דבר או שנאמר שיש כאן דבר חדש שלא בא לעולם?
תשובה: השאלה היא האם אנחנו בכלל אוסרים נולד בשבת, לפי מרן המחבר אנחנו לא אוסרים נולד בשבת, זה לא כמו מוקצה שאנחנו אוסרים. הרמ"א מחמיר לכתחילה, אך אם עשו כך ויש צורך גדול הוא מודה למחבר, שגם דבר שנהפך ממצב מוצק למצב נוזלי, אין לאסור בשבת. בשבת אסור לסחוט פירות סתם. איסור זה מדרבנן (לסחוט תפוז ואשכולית), מהתורה חיוב על סחיטה הוא רק על זיתים וענבים, ושאר המשקים אסורים מדרבנן. ולכן, לעניין להפשיר רוטב דגים, לכתחילה יהודי אשכנז צריכים לא לעשות זאת.
שאלה: נגינה בשעת התפילה: מה דעת מו"ר הרב זלמן לגבי נגינה בכלי נגינה בתפילה כגון בהלל וכיו"ב? השאלה לגבי הציבור בכלל ולגבי החזן בפרט.
תשובה: אנו לא נוהגים לשנות ממה שנהגו רבותינו. ואף על פי שתפילת הלל עם כלי נגינה יכולה להיות מרוממת מאד חביבים עלינו הנהגת רבותינו. בעזרת ד' יתברך נזכה לגאולה שלמה בקרוב ואז תהיה השמחה שלמה ורבותינו יורו לנו להלל את ד' בתוף ומחול, במינים ועוגב וכו'.
שאלה: תאור מזבח הקטורת לא סמוך לשאר הכלים: בפרשת תרומה יש צווי ותאור של כלי המשכן. הפרשה מתחילה בתיאור הארון והכפורת עוברת לתיאור השולחן והמנורה אך ממשיכה לתאור יריעות המשכן הקרשים ומזבח הנחושת במקום לתאר ולצוות על מזבח הזהב (הקטורת ) שהיה בסמוך למנורה ולשולחן, תאור של מזבח הקטורת ניתן למצוא רק בסוף פרשת תצווה. מדוע? אור החיים מנסה לתרץ אך לפי דעתי תשובתו לא מישבת את הדעת. אשמח לקבל תשובה או ו מראה מקום לפירוש אחר.
תשובה: האור החיים הקדוש (שמות כה ט) מסביר, שמאחר ושלמה גנז את מזבח הזהב של משה רבינו ולא השתמשו בו בבית המקדש, הוא נכתב בנפרד משאר הכלים. הספורנו (ל א) מסביר, שעניין שאר הכלים להשרות את השכינה בקרב ישראל ועניין הקורבנות לגלות את כבוד ה' בבית המקדש. אבל עניין הקטורת הוא שונה, עניינה של הקטורת לכבד את ה' לאחר שקיבל ברצון את עבודת עמו ישראל. ובמילים פשוטות יותר, כל ענייני בית המקדש הם עבודת ה' והשראת השכינה (השפעה מהקב"ה אל האדם) אולם עניין הקטורת היא לכבד את ה' על שהשרה את שכינתו (מהאדם אל הקב"ה). וכך גם מסביר הרמב"ן, שעניין הקטורת היא לכבוד ה' ולכן מזבח הקטורת נכתב בסוף. וזהו הרז שנמסר למשה על עצירת המגפה, שעל ידי זהירות בכבוד ה' המגפה נעצרת.
שאלה: בדיקת אלרגיות על ידי מטוטלת: האם מותר לבדוק או להבדק לרגישות של אלרגיות על ידי מטולטלת?
תשובה: אני שמעתי על הסיפור הזה, אני לא יודע שזה פועל, אך לא נראה לי שיש בזה בעיה. אם לא מזכירים שם שמות וביטויים של עובדי אלילים הקודמים, אפשר. אם אדם מאמין שזה יכול לעזור לו, שיבדוק.
שאלה: הדלקת נרות לפני מקלחת: האם ניתן להדליק נרות לשבת (חצי שעה) לפני הזמן מחשש שלא אספיק להדליק אותם בזמן? אם כן, לברך במעמד הנ"ל ולהתנות שלא קיבלתי עדין שבת? יוצא שלא משנה מה אני מדליקה נרות ואח"כ מתקלחת, האם זה ר או קודם עדיף להתקלח ואח"כ לקבל את השבת?
תשובה: מוזכר בהלכה, שמפלג המנחה (כשעה ורבע לפני השקיעה) אפשר להדליק נר שבת. הדלקה קודם לכן, לא נחשבת הדלקת נר שבת ולא יוצאים ידי חובה. אדם יכול להוסיף מחול על הקודש ולקבל שבת, רק מפלג המנחה. יש קהילות שבימי הקיץ הארוכים הציבור מתפלל קבלת שבת ומסיים קודם שקיעה, והולכים הביתה ומקדשים כשהשמש נראית. אדם יכול להוסיף מחול על הקודש, אך רק מפלג המנחה. אישה אחת שאלה, אם היא מתארחת בירושלים, ורוצה לנסוע צמוד לשבת לכותל. למרות שבדרך כלל, כשמדליקה נרות היא מקבלת שבת, במקרה כזה היא לא מקבלת שבת. כי היא רוצה עוד לנסוע, ואחר כך לחזור ברגל. לסיכום, מותר לעשות דבר כזה, אך לא קודם פלג המנחה. כמו כן, המשנה ברורה אומר שאין לנהוג כך בקביעות. היות ובקהילות יהודי אשכנז נהגו שכשמברכת "להדליק נר של שבת קודש" מקבלת שבת. אם יש צורך כזה, אפשר לעשות כך, אבל לא בקביעות. את צריכה לארגן את יום שישי שלך כך, שתתקלחי קודם הדלקת נרות. אי אפשר לומר שאת מחללת שבת, אך זה לא נכון לנהוג כך. כמו שאת הבישולים את לא עושה ברבע שעה שלפני השקיעה, כך כל ההכנות שלך צריך להקדים אותם.
שאלה: בישול ביצים בכלי מיוחד: האם יש עניין לבשל את הביצים דווקא בכלי מיוחד? בבקשה, מקור.
תשובה: אין צורך לבשל ביצים בכלי מיוחד היות ואנו מחזיקים את כל הביצים שלנו כנקיות מדם היות ואינן מופרות. אולם יש שנהגו בגלל הספק שמא יש דם באחת הביצים ואז הכלי נאסר ושאר הביצים, לפגום את המים, דהיינו לשים קצת אפר או סבון במים ואז גם אם ישנה ביצה אסורה היא לא מבליעה טעם טוב בשאר הביצים או בכלי (בן איש חי ש"ש בהר). יש לציין כי לדעה זו יש להמתין מלהוציא את הביצה מהכלי עד שתתקרר כדי שאם אכן יש דם בביצה היא לא תאסור את הכף. יש המחמירים שלא לבשל מספר זוגי של ביצים כדי שאם בחלק מהן ישנו דם אזי יש רוב כנגדן והביצים הנקיות מותרות (ע"פ הרמ"א יו"ד ס"ו ד'). אולם כאמור מעיקר הדין אין חובה היות והביצים המצויות בינינו אינן מופרות. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: ברירת אורז: חמותי היקרה אינה בוררת את האורז היא טוענת שאין צורך והברירה אינה מוציאה את כל הדברים הלא טובים, היא מקפידה לקנות אורז באיכות מעולה, והיא פשוט קודם מרתיחה את המים עם האורז וככה היא שותפת אותו וזוהי הברירה שלה. א. האם נכון הדבר שהיא נוהגת יש על מי לסמוך? ב. ואם לא איך אני יכולה להאיר את עינה בנושא? (כבר דנתי איתה בנושא בעבר).
תשובה: אינני יכול לומר שהמנהג הזה נכון לכתחילה, אך בדיעבד לא נראה לי שאת צריכה להימנע מלאכול את האורז. אורז זה לא גרגירים שמוחזקים שיש בהם תולעת או חרקים. בייחוד אם היא קונה מלכתחילה אורז באיכות מעולה. אבל כרובית או ברוקולי, ושאר ירקות שמוחזקים שיש בהם תולעים, צריך לבדוק או לקנות מגידולים שריססו במידה כזו שאין חרקים.
שאלה: שתילה בערב ראש השנה: שתלנו בגינה בערב ראש השנה, כוסברה פטרוזליה, עגבניות שרי, האם מותר לאכול מהם?
תשובה: אם היו לפחות שלשה ימים לפני ראש השנה אפשר לאכלם בקדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ימי הולדת-שנה מעוברת: מתי חוגגים ימי הולדת בשנה מעוברת?
תשובה: ימי הולדת אינם תאריך מחייב אבל נראה שעדיף לחגוג אותם באדר שני כמו שבר מצווה חוגגים באדר שני.
שאלה: יישור עצים בשמיטה: יש לי בגינה ברושים צעירים שבעקבות השלג נשארו עומדים באדמה אך העץ כולו עומד עקום. האם מותר ליישרם על ידי דחיפתם והידוק האדמה סביבם? כמובן ללא עקירה ושתילה מחדש.
תשובה: אם הדבר נועד להצלת העץ מנזק, אפשר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ברכת שהכל על הכל?: אדם שלפניו תפוח וכוס מים או עוגיה וכוס מים ובחר לברך תחילה על המים שברכתו שהכל, האם יצא או שצריך לברך על הפריט השני, כלומר, האם זה פוטר אותו מברכת מזונות או בורא פרי העץ? האם יש הבדל אם כיוון או לא כיוון להיפטר בברכת שהכל או שמא אין מושג כזה וצריך לכתחילה לברך על הפריט השני את ברכתו המתאימה למרות שהקדים פריט לא ר הידוע (כלומר, שהכל לפני עץ או מזונות)? אשמח מאוד הפניה למקור הלכתי.
תשובה: צריך לכתחילה לברך על העץ. אם ברך שהכל והיה לפניו או בדעתו לאכול פרי, לא יברך על הפרי. אולם אם התכוון שלא להוציא ידי חובה את הפרי בברכת ה"שהכל", צריך לברך עליו בנפרד, וכאמור זה בדיעבד, משום שלכתחילה יש לברך על פי סדר הברכות ולא לגרום לברכות שאינן צריכות). (קיצור שלחן ערוך נ,ב  נ"ו,ד  נ"ז,ד  נ י"א-י"ב) הרב שמואל הולשטיין
שאלה: דיני פורים משולש: מה עושים השנה בפורים (מגילה, מתנות לאביונים, סעודה ומשלוחי מנות) בגלל שזה פורים משולש? האם מותר לעשן בפורים באופן חד פעמי?
תשובה: השנה שפורים חל בערים המוקפות חומה (ט"ו באדר) בשבת מצוות פורים מתחלקות כך: ביום שישי קוראים את המגילה (אור לשישי ושישי בבוקר) ונותנים מתנות לאביונים. בשבת קוראים בתורה את קריאת פורים ("ויבוא עמלק"), ואומרים בתפילה 'על הניסים'. ביום ראשון עורכים סעודת פורים ומשלוח מנות. לא כדאי לעשן בפורים היות עישון הוא דבר שמזיק מאוד לבריאות גם בפעם אחת. בנוסף יש בעישון בעיה של 'מחזק ידי עוברי עברה' בכך שאתה שותף בפרנסתם של החברות המייצרות את הסגריות והורגות (רוצחות?!) אלפי אנשים בכל שנה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: לשנות מהאמת כשהולכים לשיעור תורה: חברה שלי חוזרת בתשובה ורוצה ללכת לשיעורי תורה, אבל הוריה לא מסכימים לה כי הם טוענים שזה "שיגעון ". האם מותר לה להגיד להם שהיא הולכת למקום מסוים או למשהו מסוים (למשל לחברה שלה) ובמקום זה ללכת לשיעור תורה?
תשובה: כיון שהיא מעל גיל 12, מבחינה הלכתית היא נחשבת גדולה. כאן לא שייך כיבוד אב ואם, בעניין זה אין חיוב לשמוע להורים. כמו שאם היא רוצה לשמור שבת, וההורים אומרים לה לא לשמור שבת, להדליק אור וכו', היא אינה חייבת לשמוע להם. אם זה נגד התורה, זה לא שייך לכיבוד אב ואם. היא יכולה לשנות בדיבורה, מפני ה
שאלה: עילוי נשמת אנשים שתרמו לעם ישראל: אם אני רוצה לעשות משהו (כמו: לקרוא פרק תהילים או נשמת כל חי) בשביל אנשים שתרמו רבות לעם ישראל, לדוגמא: זאב ז בוטינסקי או אברהם שטרן (יאיר), האם אני יכולה ומה אני יכולה?
תשובה: את יכולה.
שאלה: להעיר על דיבורים בתפילה: אני לומדת באולפנא. אצלי בכיתה איך שהמורה יוצאת או שיש מורה שלא הכי חזקה בשליטתה בכיתה מעט הבנות מדברות ואני שהתחלתי שנה שעברה להתכוון בתפילה לא יכולה לסבול את זה. אמרתי את זה למורה בלי מסירת שמות אבל זה לא עוזר. האם אני יכולה להעיר להם שיהיו בשקט (למשל כאשר אני מסיימת את ברכות השחר ושתי בנות מדברות לידי האם להעיר במילים או בסימנים) או שכדאי שאצא ואתפלל ביחיד? כאשר קורה שהחזנית עצמה מדברת או שיש חזנית וילדה בלי קשר מצטרפת אליה וכביכול מזלזלת בתפילה, מה כדאי לי לעשות במקרה כזה? בזמן שהמחנכת לא בכיתה ויש מורה מחליפה היא לא מעירה לבנות שמדברות לכן אני לפעמים מעירה, האם מותר לי להעיר לבנות שמדברות?
תשובה: יפה מאד שאת מתכוונת בתפילה. אך עדיף שלא תעירי לבנות שמדברות. זה לא התפקיד שלך וגם זה לא יגרום שהם יתפללו יותר טוב. אני מניח שבמשך הזמן גם הם יתחילו להתפלל בכוונה. ואם הם מפריעות לך להתפלל את יכולה לבקש מהם שלא ידברו כי זה מפריע לך.
שאלה: מהו קורקבן?: מהו קורקבן? (בחיות כתוב בספר ויקרא פרק יא ).
תשובה: קורקבן אינו בעל חיים כי אם חלק ממערכת העיכול של העופות. אחד מסימני הכשרות של עוף הוא קורקבן נקלף. קורקבן נקלף - מפני שאין לעוף שיניים, פעולת טחינת האוכל נעשית רק ע"י הקורקבן. עובי הדופן של הקורקבן תלוי בסוג האוכל הנאכל על ידי אותו סוג העוף. למשל, באוכלי זרעים, דופן הקורקבן היא יותר עבה ונקלפת בקלות רבה יותר. הקילוף צריך להיות באמצעות היד. מאחר והגדרת הסימנים הללו אינה כל כך פשוטה, אין אנחנו סומכים על הסימנים אלא אוכלים רק עוף שיש עליו מסורת שהוא מותר באכילה.
שאלה: נישואי כהן וגרושה: אני אלמן בן 72 כהן. מבקש להינשא לגרושה בת גילי. ההלכה אוסרת נישואי כהן וגרושה, אולם בגילנו אין עניין ולא נביא ילדים לעולם. שאלתי איך אפשר להינשא בכל זאת? האם אני יכול לוותר על כהונתי ואיך עושים זאת? אינני אשם שאני אלמן וכהן ואין פתרון הילכתי לכך. האם גרושה ולאחר מכן אלמנה עדיין אסורה על כהן?
תשובה: גרושה שאסורה לכהן, אין תוספת האלמנות מפקיעה ממנה שם גרושה. אין מושג של וויתור על כהונה כלל. זה לא 'מום גנטי' אלא מעלה תורשתית של זרעו הכשר של אהרן הכהן. (גם כהן שעבר על איסורי הכהונה לא נהיה 'חלל' (שולחן ערוך אבן העזר סימן ז סעיף יג), רק זרעו ממנה הם חללים). למרות ההזדהות עם צערך, אין מה לעשות בנידון זה. ואמנם, החכם עיניו בראשו, לא ליצור קשרים בלתי אפשריים. גם אין מה להתחכם כנגד דברי התורה, והמתחכם, סופו שאינו מרוויח דבר, לא בעולם הזה וק"ו בעולם הבא. שהליכה כנגד התורה, אף שנראה שיש אהבה ורצון בין 'בני הזוג', הדבר עתיד להתבטל ואינו בר קיימא ויתירה מזאת, המודע לקדושת הכהונה, ולמעלות והחיובים היוצאים ממנה, לא ירצה לפגוע בקדושה זו כלל. (והזוהר הקדוש האריך בחומר קיום יחסים עם נשים האסורות לכהן, והוא כמוציא זרעו לבטלה שעוונו חמור ביותר). השם יברך אותך שתזכה מהרה למצוא את בת זוגך הראויה לך מן השמים, ולזכות לבנות איתה בית נאמן. הרב אחיה ליפשיץ