LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מקווה חב"ד: שמעתי לאחרונה שנשות חב"ד טובלות במקווה שונה ממקווה רגיל. הן טוענות שמקווה חב"ד הוא יותר מהודר, האם זה כך, ואם זה כך, למה שלא יבנו כך את כל המקוואות? ומעניין לעניין באותו עניין, האם יש ערך מוסף לטבול שבע פעמים, או ששלוש פעמים מספיקות?
תשובה: חב"ד מקפידים לעשות את האוצר למטה מבור הטבילה. רוב השיטות סוברות שבור השקה או בור זריעה עושים בצד. לדעתי זה לא יותר מהודר. בהלכה לא מוזכר לא שבע פעמים ולא שלוש. לפי שיטת יהודי ספרד מספיק טבילה אחת, ולפי יהודי אשכנז מספיק פעמיים (בגלל הבעיה של הברכה). אבל יותר מזה לא חייבת, אין לזה בסיס לפי תורת הנגלה.
שאלה: הצטרפות מאוחרת לתפילה בשבת: בשבת בבוקר אני הולכת לבית כנסת ומאחרת את ברכות השחר ולפעמים גם חלק משחרית של שבת. האם כשאני מגיעה לבית הכנסת אני צריכה להתפלל מהתחלה עד הסוף או שעלי להתחיל מאיפה שכולם נמצאים בתפילה?
תשובה: תתפללי לפי הסדר.
שאלה: בית מלון בשבת: קיימת חוסר בהירות בתשובה על בתי מלון בשבת: מה עושים אם בכניסה לחדר האוכל רושמים את השם מאחורי הגב שלך. אם המשגיח אומר שאסור למלצר לרשום את הבקשה שלך "לידך" (אבל לא לידך מותר לו). אם למרות שאתה מבקש שלא יכנסו לחדר שלך, שירות החדרים נכנס ומפעיל שם שואב אבק. האם אסור ללכת לבית מלון שכזה (ורוב בתי המלון הכשרים הם כאלה) או שמותר?
תשובה: אמנם אתה לא גורם להם לעשות את זה, הם עושים זאת על דעת עצמם, אך אתה מסייע בעקיפין. אני חושב שאדם ההולך להתארח במלון בשבת צריך לברר מראש מהם סדרי הכשרות ומהם סדרי שבת שם, כדי שלא יכשל באחד הדברים הללו.
שאלה: לעזור לאשה על חשבון תפילה: אני מגיע אחרי העבודה, לרוב בשעות 19:30, ואשתי עובדת משרה מלאה מ 07:00 עד 16:00 ומאוד קשה לה כל השבוע עם מטלות הבית והילדים (תינוק וילדה בת 4). האם אני צריך להענות לבקשתה ולהשאר כדי לעזור לה ולהיות עם הילדים בימי שישי ושבת שלמעשה אלא הימים היחידים בהם אני מתפלל בציבור בבית הכנסת, איך אני בעצם פותר את הבעיה כך שיהיה טוב לשנינו? (כל השבוע אני מתפלל בבית).
תשובה: אם זה באופן חד פעמי אז תשאר לעזור לה. אולם באופן קבוע התפלה שלך במנין היא נותנת כוח לכל הבית שלכם. זה אינטרס גם של אישתך שאתה תתפלל במנין, לכן תלך למנין וכשאתה בבית תעזור לה ביתר כוח.
שאלה: קול באישה בזמירות שבת: בעלי זייפן ונטול חוש מוזיקלי לחלוטין.הוא אינו מסוגל לשיר כלל.שאלתי מתחלקת לשתיים: א. כאשר אני נדה, מה עושים בשולחן השבת? אם אני לא אשיר (ובקול) לא יהיו לא " עליכם", לא "אשת חיל" וגם לא שום זמירה אחרת. ב. כאשר יש אורחים, הרבה פעמים אנו מסבירים להם מה קורה, ואז האורח מנחה את השירה. אבל לפעמים הוא מתבייש או לא מכיר את השירים, במיוחד חבר של בעלי שהוא בתהליכי תשובה ונמצא אצלנו לעתים קרובות לשבתות. מה לעשות? אין לנו ילדים בגיל שבו הם מצטרפים לשירה, ולי מאוד חשוב שיהיו זמירות סביב השולחן כי אני חושבת שזה כבוד שבת, והן משרות אווירת קדושה בבית. כשאני מתחילה לשיר בעלי מצטרף אלי, אולם לא בקול, וקולי נשאר דומיננטי.
תשובה: לבעלך מותר לשמוע אותך, מקילים בעניין זמירות שבת (יש בזה "פתחי תשובה" ביורה דעה). בפני אנשים אחרים זה בעיה. אם אין מי שינחה, רק תאמרו את הזמירות ( כמו מי שאינו יודע לשיר).
שאלה: כעס ועצבות בשבת : אני ואימי בתהליכי תשובה. יש לי אח שאיבד את האמונה. הוא לא כל כך מתחשב בנו בשבתות, מוריד ותולה כביסה, מפעיל מיקרוגל וכו. לא מזמן קנינו ארונית ניידת למטבח- וההרכבה שלה ידנית. יש הרבה חלקים וברגים וכו. אחי התעקש להרכיב אותה בשבת. ואני התחננתי וביקשתי והוא בשלו. לאחר מכן, גם בכיתי, צעקתי וקיללתי. אימי אמרה שזה חילול שבת, האמנם? איך הייתי אמורה להגיב? יש לציין שיש הרבה חיכוכים וכעסים ביננו. אני זקוקה להדרכה דחופה בנושא תיקון מידת הכעס. קשה לי מאוד להבליג ולשתוק. כמעט כל שבת יש צעקות ובאלגן. אין לנו אפשרות להתארח במקום אחר.
תשובה: בנוגע למתחים אני יכול לייעץ לכם להיפגש מתוך אוירה נינוחה ולהגיע להסכמים בנוגע להתנהלות בבית. ניתן לסכם שבחדר של אחיך הוא יתנהג כפי שרוצה ואילו בסלון בשבת אתם תקבעו את האוירה. צריכים להגיע להסכמות כדי שלא יהיו הרבה מריבות. בסיסית הבית שייך לאמא והיא המילה האחרונה בהחלטות. בנוגע למידת הכעס, הכעס נובע מפער גדול שבין הצפיות שלך לבין מה שאת נפגשת במציאות. את צריכה להיות יותר מציאותית. במקום להשלות את עצמך שיהיה דברים לרוחך אל תצפי שיתחשבו בך. אם תורידי את רמת הצפיות שלך אז פחות תתאכזבי וממילא יהיה לך פחות ניסיון במידת הכעס.
שאלה: חזרה בתשובה בזמן הצבא: לפני כחודשיים החלטתי שמספיק עם השטיות ואני מחליט לחזור בתשובה. התחלתי ללמוד שיעורי ערב לשמור שבת ולקחת על עצמי הרבה דברים, ברוך השם. אני מעוניין עכשיו ללכת לישיבה גבוהה לא לאומית. האם לחכות לסוף השירות הצבאי שלי, שהוא עוד שנה, או כדאי לי לצאת עכשיו ממנו, בהתחשב בזה שאני חייל גובניק שבאמת אינו תורם לצבא?
תשובה: אם אתה יכול לצאת ללא בעיות נראה שיש עדיפות שתתחזק בעבודת ה'. אם תרצה לתרום לעם ישראל תוכל לתרום לאחר שתתחזק.
שאלה: שימוש בכסף שניתן בשבת: לפני שלוש שנים בבר מצוה שלי (כשלא שמרתי מצוות) הביאו לי כסף בשבת ושמנו את כל הכסף בבנק, האם מותר להשתמש בכסף הזה שבא באיסור? (והאם אפשר להסתמך על זה ששמרתי את הכסף בנק והם יביאו לי שטרות אחרים בכלל?)
תשובה: זה לא בא באיסור תורה אלא באיסור דרבנן. כסף בשבת זה מוקצה, ואפילו אם נעשה איסור, זה לא אוסר את התוצאה.
שאלה: התגוננות מפני רעידת אדמה: אני נשואה ואם לילדים, ומאמינה מאוד בבורא עולם. שאלתי היא, כיצד לדעתך, כבוד הרב, עלי להתגונן ולהגן על ילדיי? מאחר ואני גרה בבנין רב-קומות, בחיפה.
תשובה: זהו חשש מוגזם. רעידת אדמה היא בעיה כללית. האם אדם צריך לחשוש שדווקא אצלו תהיה רעידת אדמה?! אמנם לפעמים קורה דבר כזה, אך רוב הבעיות הן גניבות ופריצות והתנכליות אחרות. לגבי רעידת אדמה, צריך ביטחון ולא לחשוש יותר מדי. בזמן שהיתה המלחמה הקרה בין אנגליה לרוסיה, גוי אחד באנגליה חשש מפצצה אטומית על אנגליה, והלך וברח לאחד האיים באוקיינוס והאמריקים עשו שם את הניסוי.
שאלה: צפיה "נקיה" בטלוויזיה: האם יש בעיה לראות בטלוויזיה משחק ספורט, כמו כן, ערוץ נשיונל גאוגרפיק-ערוץ טבע?
תשובה: אין בעיה לראות משחק ספורט או ערוץ טבע, אם זה לא גורר לראית דברים אסורים. או לביטול זמן. כי הזמן קצר והמלאכה מרובה וצריך לנצל את הזמן ללמוד תורה וקיום מצוות כמה שיותר. מי שלומד בשקידה ומנצל היטב את הזמן להתקדמות רוחנית אך מפעם לפעם הוא זקוק למנוחה ואז הוא מסתכל בערוץ טבע וזה מוסיף לו הכרה בגדולת מעשיו של הבורא גם זה יחשב לדבר חיובי.
שאלה: מתן צדקה מדמי כיס: בתור נער שמקבל כסף מההורים שלו לצרכיו, האם יש לי זכות בכלל לתת מהכסף הזה לצדקה? חשבתי על כך, שבעצם אני לא מחסיר מעצמי ממתן הצדקה, שהרי כשצטרך עוד כסף הוריי יתנו לי אלא אני מחסיר מההורים שלי, שבגלל שהחלטתי לתרום חלק מהכסף שנתנו לי לצדקה בעקיפין הם יוציאו עוד כסף מעצמם (לא שאם הייתי אומר להם הם היו מסרבים, אבל אין אני יכול לבקש רשות כל פעם), הרי זה לא כמו הורים שנותנים לילד סכום כסף קבוע ושיבזבז על מה שבא לו, ככה שאם מוציא על צדקה באמת מוציא מעצמו. בכלל, האם זה בכלל נחשב שאני נתתי צדקה? הרי זאת בעצם צדקה על חשבון ההורים?
תשובה: כל אדם חייב בצדקה וזה נחשב צדקה. כל עוד אתה נותן סכום קטן וסביר, אין בעיה.
שאלה: בגדי גן בשנת הלילה: האם מותר לאפשר לילדים לישון עם בגדי הגן (של היום למחרת) במשך הלילה?
תשובה: זו לא שאלה הלכתית אלא התנהגותית, אין בזה בעיה הלכתית.
שאלה: שכר על עבודה שיהודי אחר ביצע בשבת: אני עובד כעצמאי ולעיתים מעביר עבודות לחברי ומקבל ממנו חלק מהשכר שהוא מקבל. בתקופה האחרונה הפסקתי לעבוד בשבתות, ועבודות אלו אני מעביר לחברי, האם מותר לי לקבל את חלקי על עבודות אלו?
תשובה: בוודאי שלא. קודם כל זה לא ר שאתה מעביד מישהו בשבתות, זה מסייע לדבר עבירה. אם לא ברור שיעשה את העבודה בשבת, אלא אתה מוסר לו את העבודה שיעשה מתי שבא לו, אתה יכול למסור את העבודה ואף להנות מן הרווחים.
שאלה: פטירת לאה ורבקה : ברצוני לשאול מדוע לא נזכר בתורה במפורש פטירת לאה ורבקה, בעוד שאפילו מינקת רחל מוזכר ותמות דבורה מינקת רחל?
תשובה: מה שכן מוזכר בתורה זה פטירה של שרה, משום שבעטיה של אותה פטירה נרכשה מערת המכפלה. פטירות אחרות לא הוזכרו משום שלא היה בהם ארוע שמשנה משהו ביחס לעם ישראל. לגבי מינקת רבקה ח אומרים שרבקה שלחה אותה כדי להביא את יעקב, שהיתה זקנה מופלגת. ח אומרים שאז רמוז גם לגבי פטירתה של רבקה. התורה העלימה את פטירתה של רבקה, משום שלא היה מי שילך אחר מיטתה. יצחק היה כלוא בבית מפני שהיה עיוור, יעקב היה בחו"ל, ועשו היה רשע.
שאלה: לעבור ב-ד  אמות של מתפלל: הבנתי מחבר, שהרב מרדכי אליהו נוהג להקל שניתן לעבור ב-ד אמות של המתפלל, לדוגמא, אם סיימתי תפילת עמידה אין חיוב לבדוק האם המתפלל מאחורי סיים את תפילתו לפני הפסיעה. האם זה נכון, והאם מותר להקל בנושא זה על פי הרב מרדכי אליהו?
תשובה: בהערות על קיצור שולחן ערוך (סימן י"ח הערה כ') כותב הגר"מ אליהו שהזוהר מחמיר ואוסר לעבור מצד המתפלל אבל לצורך מצווה, כגון, ברכת כהנים, מותר, ולפני המתפלל אסור כמלא עיניו. משמע, שסתם אדם המסיים את תפילתו אינו רשאי לפסוע לאחריו אם יש מתפלל שם.
שאלה: קריאה בתורה בשעה מאוחרת: במקום עבודתי יש נוהג בימים של קריאה בתורה לקיים קריאה נוספת בשעה 10 בבוקר למאחרים, האם נכון לעשות כן?
תשובה: כן. תיאורתית קריאת התורה איננה קשורה לתפילה, אלא שיבצו את זה באמצע התפילה. אך, לו יצוייר שיש מקום שהתפללו ולא היה להם ספר תורה בבוקר, ובשעה עשר הגיע ספר תורה, יוציאו ספר תורה ויעלו שלשה קוראים ויברכו, למרות שכבר התפללו.
שאלה: תיקון פגם הברית: אילו פעולות מתאימות יש, והאם יש קשר להמצא באירוע של ברית מילה?
תשובה: התיקון העיקרי לתיקון זה השקעה והזעה ומאמץ לקיום מצוות. כנגד מה שאדם מבזבז את האנרגיות שלו והחום הגופי לריק בדבר עבירה אדם יתאמץ ויזיע וישקיע מכוחו לקיום מצוות וזהו התיקון העיקרי. ועיקר העיקרים הוא לחפש דרכים שלא להיכשל מכאן ולהבא החטא זה. ברית המילה ודאי קשורה לתיקון הברית. מבחינה סגולית יש קשר בין הברית ובין ההמצאות בברית לתיקון הברית. אולם אנו לא יכולים להסתפק בתיקונים בצורה של סגולות. אנו צריכים לתקן את הבחירה החופשית שלנו אנו צריכים לההיפך להיות בעלי תשובה. אנו לא נסתפק להיות אנשי סגולות.
שאלה: פירוש הזוהר בפרשת מקץ : בזוהר פרשת מקץ מובא: "תלת אינון דדחלין ולא ידעין ממה דחלין". רציתי לדעת על אלו שלושה הזוהר מתכוון?
תשובה: כוונת הזוהר הנ"ל לדברי הגמ' במסכת פסחים (קיב ע"א), שאמרו שם, דמסוכר (כלומר מקיז דם מן הכתפים) ולא משי ידיה (ולא נטל ידיו) מפחד שבעה יומי. דשקיל מזייה (שערותיו כלומר מסתפר) ולא משי ידיה מפחד תלתא יומי. דשקיל טופריה (נוטל צפרניו) ולא משי ידיה מפחד חד יומא. ועל שלשת אלו אמרו שם בגמ' שמפחד ולא יודע ממה מפחד. ולאלו השלשה מתכוון הזהר שגורמים לאדם לפחד ואינו יודע ממה הוא מפחד והם: א. המקיז דם ולא נוטל ידים. ב. המסתפר ואינו נוטל ידים. ג. הנוטל צפרניו ואינו נוטל ידים.
שאלה: בישול אחר בישול בלח: הרא"ש בפרק ג (סי י, בסופו) כתב: "ולמאי דפרשינן דלא שייך בישול בתבשיל שנתבשל לא תקשה הא דאמרינן. גזירה שמא ירתיח - התם לאו משום בישול אלא משום שמא יחתה". לגישה זו אין חילוק בין לח ליבש, וכן היא גם סתימת לשונם של רבים מן הראשונים - עיין ברמב"ם פר ט הל ג שלא חילק, וכן בדבריהם של חכמי ספרד. הר"ן הגדיל לעשות בהצהירו: "ולא ידעתי הפרש בין מים מבושלים למבושל אחר". מדוע, למרות הנ"ל, התקבלה דעת מיעוט של רבינו ירוחם בשם רבינו יונה שכתב: "וכל זה שאמרנו שמחזירין, דוקא שהגיע מבעוד יום למאכל בן דרוסאי, אבל אם לא הגיע לא יחזיר אם נטל, ואפילו הגיע אם שהה בעודה בידו עד שנצטנן התבשיל אסור להחזירה אם יש בה רוטב, דכל דבר שיש בו רוטב ומצטמק ויפה לו והוא צונן כשהחזירו על גבי כירה ומצטמק הוי מבשל גמור"?
תשובה: עיין בבית יוסף בסימן שי"ח סעיף ד' שכן היא שיטת רש"י וכן שיטת הסמ"ק, ועיין בבית יוסף שם שהביא סימוכין לשיטת רש"י. וכן עיין שם בבאור הלכה שציין שזוהי שיטת הרא"ש והטור והביא בשם הגר"א שלא הכריע במחלוקת זו. וממילא ברור שכיוון שזה ספק דאורייתא יש להחמיר ואין לתפוס את השולחן ערוך על זה שנקט כדעת הראשונים הנ"ל, שאינה דעת מיעוט. הרב חיים כץ
שאלה: נזק בבניין משותף: בדירתנו התגלו בעיות רטיבות שמקורן בדירה שמעלינו. האם מבחינה הלכתית קיימת אפשרות לחייב את בעלי הדירה שמעל לשלם בעבור הנזקים (באופן חלקי או מלא) או שאנו אמורים לשאת בהוצאות?
תשובה: א: על מי מוטל סילוק הנזק? כתב השולחן ערוך (חושן משפט סימן קנה סעיף ד): 'היו מימי העליון יורדים על התחתון ומזיקין אותו, אם אין שם מעזיבה, בענין שכששופך מימיו מיד יורדים לתחתון ומזיקים אותו, חייב לסלק היזקו. ואם יש מעזיבה שהמים נבלעים בה ואינם יורדים מיד, אלא לאחר מכאן יורדים ומזיקים, אינו חייב לסלק הזיקו. הגה (רמ"א): והכל לפי הענין, דאם המים מועטין וכלין לאלתר, אפילו בלא מעזיבה אינו חייב לסלק היזקו. ואם היו מרובים ומזיקים לו תדיר דרך המעזיבה, חייב לסלקו (מרדכי ר' פ"י דב"מ). וכל זה במי תשמיש דבעל עלייה ששופך על העלייה, אבל אם ירדו גשמים על העלייה ויורדין למטה, על הניזק לתקן שלא יוזק (ריב"ש סי' תקי"ז)'. לכאורה במקרה דנן נצטרך לדון כמה מים נבלעו בגג, אם המים מועטים אין חיוב על העליון לתקן הנזילה משום שאינו נזק ישיר, ואם המים מרובים שמחלחלים מיד לדירה התחתונה הוי 'גירי דיליה' (כחיציו המזיקים), וחייב לסלק היזקו. אלא שכל זה נכון רק היכן שאין מנהג, אך אם יש מנהג במקרה כזה יש ללכת אחר המנהג, (משנה ב"ב ב' ע"א הכל כמנהג המדינה) והמנהג כיום שהבעלים על הצינור הנוזל צריך לתקן הנזק. ב: האם יש חובת ת על נזקים שנגרמו? הנה, עד שנודע על הנזק, ודאי שפטור, שכן שמר על ממונו בשמירה רגילה וראויה, ואינו חייב על נזק שקרה באופן זה. (עיין סימן שצו סעיף ב בשומר כראוי על שורו והזיק שפטור, ובסי' תי סעיף כב במכסה בורו כראוי שפטור). הדיון הוא במקרה שפשע בסילוק הנזק אחר שנודע לו על הנזק. בשולחן ערוך שם סעיף לג מובאת מחלוקת בדיני נזקי שכנים, כשהיה למזיק להרחיק הנזק, ו : 'סמך באחד מאלו שהיה לו להרחיק וגרם היזק לחבירו יש מי שפוטר מלשלם ויש מי שמחייב'. ובנתיבות המשפט שם באר, שאמנם בנזק בידיים אף בשכנים ודאי חייב לכולי עלמא. והנידון כאן בנזקי ממונו באופן שאינו גרמא (שאז לכולי עלמא פטור), ובזה נחלקו. עוד באר הנתיבות שגם באופנים שבנזקי ממון חייב, הפוטר כאן פוטר בנזקי שכנים משום פטור מיוחד בזה, עיין בדבריו. וגם אם נאמר שיש מקום לחייב לכולי עלמא במקרים מסויימים מחמת נזקי ממון, הרי שבנידון דידן מדובר על מים שנהיו בור (עיין תוס' ב"ק ו: שמסתפק בכותל שנפל והזיק בנפילתו אם הוא בור או אש, וברא"ש שם שהוא משום בור, משום שאין כוח אחר מעורב בו, וי"ל קים לי כרא"ש ואכמ"ל). ובנידון דידן הוא בור המזיק כלים, ובנזקי בור פטור על כלים (סימן תי סעיףך כא). הרב אברהם זרביב
שאלה: דיבורים על הקמת בית, מה עושים?: אני ברוך השם "מתחזק" מיום ליום, בעבר לפני שהתחלתי להתחזק היתה לי חברה. בזמן הקשר שלנו (ראוי לציין היינו בני 14.5 פלוס מינוס, היום אני בן 17) דיברנו על חתונה שנהיה גדולים ושנקים בית איך נקרא לילדים ואולי עוד דברים שאני לא זוכר בדיוק. "אהבנו" אחד את השני, אז אולי זה גם היה רציני. היום אני יותר מבין את הטעות הזאת ומצטער על זה כי הבנתי יותר את המשמעות של דיבורים כאלה. רציתי לדעת מה זה אומר? מה עלי לעשות? ולקבל יותר פרטים בעניין כי אני לא יודע בדיוק מה לשאול.
תשובה: לא ברור לי שאלתך. אם אתה היום במצב ששכחת את מה שהיה לפני מספר שנים ואין לך קשר עם אותה בחורה. וכן הדברים שעשית איתה אינם מעסיקים אותך היום אזי זהו המצב הפשוט. תמלא את אישיותך עתה במידות טובות בהתפתחות של האישיות שלך בלימוד וריבוי דעת ויראת שמים. כשיגיע הזמן שתרצה בפועל להקים משפחה תחפש את בת הזוג שלך. אם אתה מלא עוד רשמים מהקשר שהיה לך בעבר זה תלוי על מה מדובר. אם מדובר על הרגש האישי שאתה מרגיש כלפי הבחורה שהיתי איתה בקשר צריך לבדוק האם באמת הקשר הזה יכול להתפתח לקשר רציני שיביא אותכם להקים משפחה ולהנחות אותכם איך לעשות זאת בגדלות ובדרך רצויה. אם אתה מוטרד מן הרשמים היצריים שהתעוררו באותו קשר ואתה מוטרד מחוסר הצניעות שהיתה בהתנהגותך הדרך היא להוסיף צניעות ולהתחזק בציורים קדושים ציורים של תורה ויראת שמים. אין לנו תוכנה שיכולה למחוק ציורים מהמחשבה שלנו. הציורים מן העבר לא נמחקים. אולם אם האדם ממלא את ראשו בציורים אחרים וככל שעובר הזמן הציורים הולכים ונחלשים. חזק ותתחזק
שאלה: מי קודם בהצלת חיים: שמעתי כי יצא פסק הלכה, שאם יש שני פצועים קשה (גבר ואשה) וחובש דתי בא לעזור, חייב הוא להציל את הגבר ולא האשה. רציתי לדעת מדוע, והאם יש מקור לכך מן התורה?
תשובה: זה נכון, יש קדימת זכויות לפי ריבוי מצוות, זה כתוב במסכת הוריות במשנה האחרונה.
שאלה: תשובה על שבועה בשם ה : מה התשובה לאדם שנשבע בשם לשקר? (האם בכלל מותר לישבע בשם, והאם יש חילוק אם זה לשקר או לאמת)
תשובה: שבועה לשקר הינה עוון חמור ביותר. לפיכך נהגו והקפידו לא להשבע כלל בשום אופן (אלא בבית דין וכד'). חזרה בתשובה על עוון זה הינה ככל עוון אחר, כלומר: עזיבת החטא, חרטה, קבלה לעתיד. לפירוט כדאי מאוד ללמוד הלכות תשובה לרמב"ם. וודאי שהחוזר בתשובה אהוב הוא לפני ריבונו של עולם. מצורפים קישורים לסיפורים בעניין: בהצלחה הרב שמואל הולשטיין
שאלה: גילוח עם טרימר: האם מותר להשתמש בקוצץ הפאות והשפם (טרימר) שנמצא בגב מכונת הגילוח?
תשובה: כן, מוסכם על הכל שדינו כדין מספריים ולא כדין תער.
שאלה: מחירי אוצר בית דין: אם אוצר בית הוא רק ת עבור הפעולות ולא עבור המוצר, כייצד יתכן שהמחיר מתנייד, וכי בגלל שפתאום השוק מוצף בפרי מסוים, הדבר גורם לעלות גדולה יותר לשלוחי בית דין? למיטב הבנתי המחיר של פירות אוצר בית דין אמור להיות קבוע על פני כל השנה, בלי שום תלות במה שקורה בסופרים, ולא משנה המחיר של אוצר בית זול יותר או יקר יותר מהמחיר בסופר
תשובה: המחיר נקבע על ידי נוסחא מתמטית פשוטה, והיא מתורגמת כל יום שמשווקים, יתכן ופעמים המחיר יותר יקר מהשוק ופעמים זול יותר מהשוק, בית הדין הבטיח לחקלאים סכום נמוך מהסכום שהם מקבלים כל שנה, (סכום זה הוא שווי הפרי עצמו, כל השאר אלו הוצאות, עיין משנת יוסף ח"ג סי' מ הסוג השני, לקראת שמיטה ממלכתית פי"ג סעי' 7) בית הדין צריך להחזיר לחקלאי את ההוצאות שהובטחו לו. למרות שהחקלאי מקבל פחות מהמקובל בשוק. המחיר צמוד בערך למחיר השוק מכיוון שאין אפשרות אחרת, כפי שלמדנו מהנסיון בשנים עברו, כאשר המחיר היה זול ממחיר השוק כולם רצו לאוצר בית דין ולא נשארה תוצרת לשווק, ומאידך כשהמחיר היה יקר לא היו קונים, על כך עושים את המחיר קרוב למחיר השוק, וזה מכסה את הסכום הכללי שהובטח לחקלאי, שהוא בנוי על מחיר השוק העונתי. ועל כן חייבת להיות איזה קשר לשוק המקומי כדי להחזיר לחקלאי את הוצאותיו. בכל אופן אנו משתדלים לקבע את המחירים, ואמנם הגזר, תפו"א ובצל המחירים יהיו קבועים יותר, וכן אי"ה הפירות. בכל מקרה אוצר בית דין של אוצר הארץ איננו לוקח לעצמו רווחים אלא עושה הכל לטובת החקלאים היהודים, ודואג לתוצרת מהודרת, ומאידך משתדל למחירים נוחים גם כלפי הצרכנים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הדלקת נרות חנוכה ע"י אחר: 1. א. כאשר אני מבקש משכן להיות שליח ולהדליק בביתי בזמן האם הוא מברך את כל הברכות (כולל שהחיינו ביום א ) עוד פעם? ב. האם אני מברך שעשה ניסים ושהחיינו כשאני רואה נרות חנוכה, ואם לא, האם אני מברך שהחיינו ביום השני (לא יצאתי ידי חובה בברכת הזמן ע"י השליח)? 2. א. דין אכסנאי לספרדי - אם אני הולך מהבית שלי לפני פלג המנחה ואני חוזר מאוחר לבית הורי האם יצאתי ידי חובה בהדלקת אבא? (מצד אחד זה יהיה ביתי כיון שאני ישן שם אך בזמן ההדלקה עדין לא מוגדר ביתי, וכן לכאורה מדין אכסנאי יוצא רק מי שבבית ואני לא בבית בזמן הדלקה). אם לא, האם אני יכול להדליק כשאני חוזר עם ברכה? (לכאורה, בבית הזה כבר הדליקו ולא צריך להדליק יותר). ב אותו סיפור רק שאני יוצא מביתי אחר פלג מנחה אך לפני השקיעה, האם יכול להדליק בביתי למרות שאני ישן בבית אחר וכן בזמן חיוב (שקיעה) אני כבר לא בבית? 3. לפי רוב השיטות לא יוצאים ידי חובת הדלקה בנרות חשמל, האם הרואה נרות אלו יכול לברך שעשה ניסים (כמובן שלא הדליק ולא הדליקו עליו) כיוון שמדליקים אותם משום פרסום הנס?
תשובה: ו. א השליח לא מברך את ברכת שהחיינו מספק ברכות. ב. ביתר הימים אין לברך שהחיינו אלא אם כן אדם לא ברך ביום הראשון. אולם כאן השליח כבר ברך ביום הראשון לכן אין המשלח (מספק) יכול לברך. 2. א. ביתך הוא הבית ממנו יצאת ואליו אתה חוזר גם אם לא היית בו בשעת ההדלקה. אכסנאי הוא אדם שיצא מביתו לכמה ימים ושם הוא אוכל וישן. ב. המקום בו אדם סועד הוא הקובע ולא המקום בו הוא ישן. 3. על נרות חשמל אין מברכים כלל.
שאלה: החזרת אבדה בשכונה של חילונים: מצאתי פלאפון ליד ביתי ורציתי להחזירו, אך התברר לי שכל הפלאפון הוא בכתב רוסית ואני לא יודע אם זה של גוי או של יהודי (כי אם זה של גוי אני לא חייב להחזירו). בשכונה שבה אני גר כולם חילונים ואם אני אכתוב מודעה של אבדה כולם יתקשרו אלי ויגידו זה שלהם, אפילו שאני אגיד "מה הסימנים?" יטרידו אותי כל פעם בטלפון שלי מה אני אעשה?
תשובה: אף שאינך יודע אם הדובר רוסית הוא יהודי או גוי, כיוון שאנו מחזיקים את הרוסים בארץ שרובם יהודים בצרוף העליה הישנה והחדשה, על כן, אפילו שהמאבד שלפנינו הוא בגדר ספק אם להחזיר לו את החפץ זה דומה לאסופי במסכת כתובות (דף טו עמוד ב), שברוב ישראל אפשר להחזיר את האבידה ולהוציא מן המוחזק למרות שהאדם הזה ספק, ואין בזה את האיסור של למען ספות וגו' שמשווה את דיני ישראל לגויים בהחזרת האבידה לגוי (סנהדרין עו: ). וכן פסק מרן השולחן ערוך (באה"ע ס' ד',לד) וביאר ב"ש (ס"ק נו') שאין החזקה של המוצא חזקה מעלייא,שהרי לא קנה אותו, לכן, מוציאים מן המוצא גם ברוב אע"פ שאין הולכים בממון אחר הרוב. ועוד, שאם אדם מכוון לעשות קידוש ה' אזי אין כאן איסור של למען ספות הרווה את הצמאה. גם לעניין מציאה במקום של חילונים יש אומנם פוסקים שאומרים שזה כמו מקום שאדם מתייאש ממנו, אך עדיין גם הם יודו שבדבר שיש בו סימן והוא חשוב לאדם כמו תעודת זהות ופלאפון אנשים מחזירים, ולכן אין אדם מתייאש ממנו ויש עליו חובת השבה. כמו כן, זאת אינה טענה שאנשים יתקשרו ויטרידו (וגם אנשים לא סתם יטרידו שהרי צריכים לתת את המספר), שהרי אינך צריך להכריז אלא לפנות לחברה הסלולרית ולהשאיר אותו דלוק שיוכל לקבל שיחה. פלאפון הוא דבר שיש בו סימן מובהק, שהרי יש לו את המספר שלו. ניתן להחזירו בקלות על ידי התקשרות לחברה הסלולרית והם כבר מזהים של מי הפלאפון. (סלקום 123  פלאפון 166  אורנג' 013  ). על כן עליך להחזיר את הפלאפון לבעליו. הרב אבישי חבר טוב.
שאלה: הלל בחנוכה וביום העצמאות לספרדיות: הרב הכריע בדין של ברכות קריאת שמע ופסוקי דזמרה לספרדיות, שיכולות לברך כדעתם של רוב הפוסקים,ספרדים ואשכנזים. מה יהיה לגבי אמירת הלל בחנוכה ויום העצמאות, לכאורה אפשר לומר שהם, כברכות שבח הודאה מקביל אולי לברכות קריאת שמע, שאין סיבה שלא יברכו, אך מאידך בנוסח הברכה נאמר "וציוונו" ועל כן יש להם בעיה לברך, במיוחד לאור העובדה שהוי הזמן גרמה, ומצד שלישי אין לך שבח והודאה גדולים כניסי יום העצמאות וחנוכה.
תשובה: הרי לך ציטוט ממה שכתבתי בפניני הלכה תפילת נשים כג, ה: "יש אומרים, שנשים חייבות לומר הלל בחנוכה, הואיל וגם הן היו באותו הנס, וממילא מצווה עליהן להודות עליו. אולם לדעת רוב הפוסקים, אינן חייבות, וכן המנהג. והרוצות להדר, טוב שיאמרו הלל בחנוכה. למנהג אשכנז יאמרוהו ולמנהג ספרד בלא ברכה". ובהערה: "עפ"י התוס' סוכה לח ב, למדו כמה אחרונים שנשים חייבות לומר הלל בחנוכה, כי אף הן היו באותו הנס, ואף הן צריכות להודות עליו, וכפי שחייבות בהלל בליל פסח, וכ"כ בתורת רפאל או"ח עה, התעוררות תשובה ובנין שלמה ח"ב סג. אבל לדעת רוה"פ, וכ"כ הרמב"ם הל' חנוכה ג, ו, נשים פטורות מאמירת הלל בחנוכה, מפני שהיא מצווה שתלויה בזמן. ואפשר לבאר שנשים יוצאות ידי מצוות הודאה בהדלקת הנרות. וכן מסתבר, שכן במשך דורות רבים, מרבית הנשים לא ידעו לומר הלל, וקשה לומר שהיו חייבות ולא קיימו את חובתן. אלא שכל מה שקשור לסדר התפילה בבית הכנסת, שהוא תלוי בזמן, אינו מחייב נשים, ומה שהן חייבות בהלל שבליל פסח, מפני שהוא חלק מליל הסדר, שבעיקרו נשים חייבות מהתורה, וכל מה שתקנו לגברים תקנו גם לנשים. וע' ביחו"ד א, עח, בהליכות שלמה מועדים ב יז, ו, והליכות ביתה ח, ה, ובהערות".
שאלה: קטיפת עלים לתה: היינו אצל גיסי בבית והוא קטף שיבה (עלים לתה) והביא לנו, האם יש בזה בעיה מבחינת שנת שמיטה?
תשובה: אין בעיה הלכתית מכיוון שהשיבה כנראה מהששית ויש לנהוג בה רק בקדושת שביעית, דהיינו לא להשליך את העלים לאחר השימוש, ואם יצא כל טעמם אפשר גם להשליכם. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: התלושים של "אוצר הארץ": בן דוד של אשתי החליט מסיבות מסויימות, שעל אף שנרשם לאוצר הארץ וקבל תלושים בשווי 600 ש"ח הוא לא ישתמש בהם. על כן, הוא העניק את התלושים לנו במתנה. האם יש בעיה שנשתמש במתנה זו? אם יש נשמח להבין את הטעם.
תשובה: אינני רואה כל בעיה, אם הוא יודע שהוא משלם את הסכום (600 ש"ח). יאכלו ענוים וישבעו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: עד שיגערו בו חבריו: מה כוונת המושג בדיני אבלות "עד שיגערו בו חבריו ", מי גוער במי ולמה? האם יש נוסח מסוים לגערה?
תשובה: פירוש "יגערו בו חבריו" הוא, שהחברים גוערים בו על שערו הארוך. בפועל נוהגים ששלושה חודשים, מאז התספורת האחרונה, זה הזמן המרבי שאדם הולך בלי שגוערים בו, ולכן, אחרי שלושה חודשים מהתספורת האחרונה (ולאחר שעברו שלושים יום מהפטירה) יכול האבל להסתפר, גם אם בפועל לא גערו בו. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: תפילה עם יציאת הנשמה : הנני סטונדט לרפואה שנה אחרונה.אני לא ממש דתי אבל מטרידה אותי שאלה לגבי תפילה עם יציאת הנשמה. במקרה ומת חולה תוך כדי החייאה האם אני אמור להגיד משהו, פסוק, תפילה או פשוט לנחם את המשפחה וללכת כמו שעושים היום רוב הרופאים? האם להגיד זאת רק כאשר החולה הינו יהודי? אחרי הכל אני הבן אדם האחרון שבעצם ילווה את החולה ביציאה מן העולם הזה. ומה הדין אם אני מגיע לחדר המתים שעתיים לאחר מות חולה?
תשובה: אם החולה נפטר אין מה להגיד. כתוב בספר "גשר החיים" אלו פסוקים יש לומר כשנוכח בחדר בעת יציאת נשמה, אמרים "שמע ישראל", "אדון עולם" ועוד כמה פסוקים מספר תהילים. אך זה רק לגבי יהודי. כמו כן, מי שנוכח צריך לעשות קריעה בבגד שלו. אך הצוות הרפואי לא קורעים את הבגדים שלהם משום שזה העבודה שלהם, אחרת כל יום יקרעו בגד. ואם אתה מגיע אחר יציאת נשמה, אין צורך לומר כלום.
שאלה: הורדת שערות בעורף לבנים: יש לי שערות בעורף מאחורי הצוואר וזה מציק לי כשאני לובש חולצה וכדומה, האם אני יכול להסיר את השיער?
תשובה: אם זה מפריע לך, ואינך עושה את זה לשם להתנאות (כמו אישה), מותר.
שאלה: קריאת ברכת כהנים ע"י הש"ץ: אני נוהג להקריא את ברכת כהנים לכהנים כשאני ש"ץ בקול הנמוך מקולם. נאמר לי שאין מקור למנהג זה ויש לבטלו ולקרוא בקול רם. האם באמת אין מקור לכך? באם יש אבקש לקבל מקור מדויק.
תשובה: צריך לקרוא בקול כזה שכל הכהנים ישמעו, ואין עניין שכל הציבור ישמעו כיון שאינך צריך להוציא את כל הציבור. לאו דווקא נמוך ביותר, אך שהכהנים ישמעו, והציבור לא צריך לשמוע.
שאלה: הערות לבחורה בפגישות מתקדמות: האם מותר, ובאיזה שלב, להעיר הערות לבחורה, כגון: "את מוצאת חן בעיניי", "השמלה שלך מאוד יפה", ואפילו ביטוי חזק יותר כמו "אני אוהב אותך"? האם יש בזה משום פריצה בגדרי הצניעות, או כיוון שזה לשם היכרות רצינית לנישואין - זה מותר?
תשובה: יש דברים ששומרים רק לשלב שאחרי הנישואין. עדיף שלא יהיה צורך לגלות את צפונות הלב לפני החתונה. זאת רק בתנאי שאין צורך לומר אמירות מעין אלו כדי להצליח לשבור מחסומים ולפתוח את הלבבות. אם כן, אם האמירות האלו נובעות מצורך פנימי לבטא את מה שמרגישים צריך להתאפק עד הזמן הראוי. אולם אם זה נצרך בכדי ליצור את הקשר אזי מותר לפי הצורך. ההצעה שלי היא לרמוז או לומר אחד לשני אני בשלב שאם היינו אחרי החתונה הייתי מרעיף עליך המון מילים מפני שזה מה שאני מרגיש. משפט מעין זה גם מאפשר לא להחסם וגם לא לומר לפני.