LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: המרבה לספר ביציאת מצרים: כתוב שכל המרבה לספר ביציאת מצרים הרי זה משובח, איזה דברים כדאי ללמוד בליל הסדר?
תשובה: צריך לספר וללמוד את יציאת מצרים ואת הניסים שעשה ה' יתברך לאבותינו בהוציאם ממצרים. ניתן ללמוד גם את הפירושים השונים על ההגדה וספרים כמו גבורות ה' וכדומה.
שאלה: חיי יהודי מול גוי: אם נותנים ליהודי להחליט מה יקרה, יהודי אחד יאבד את חייו או שאלף ועוד גויים, מה עדיף?
תשובה: חיי יהודי אחד שווים חיי אלפי גויים.
שאלה: מעשרות אחת לשניה: אנחנו אחיות שעובדות באותו מקום ורצינו לשאול את כבודו אם מותר לנו לעשר אחת לשנייה?
תשובה: אם אחת נותנת רשות לשניה לעשר הרי שכל אחת יכולה לעשר עבור חברתה, כדאי שנתינת הרשות תהיה בכתב. כאשר אדם מפריש עבור עצמו כשהוא פודה על מטבע שלו מוסיף חומש, וכאשר פודה עבור חברו אינו צריך להוסיף חומש, אם אתן מנוייות בבית האוצר אין לכם שאלה בדבר זה כלל. ההפרשה משל אחת על חברתה צריכה להעשות כהלכתה, דהיינו שהתרומה גדולה תהא מהמוקף (מהפירות המונחים לפניכם בהיקף אחד), אלא שאחת תפריש עבור חברתה ככל שליח. בברכת חג שמח הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: פרוטאין נבט החיטה בפסח: החומר לשיער בו אני משתמשת עשוי בין היתר מפרוטאין נבט החיטה. האם הוא מותר לשימוש בפסח?
תשובה: בנבט חיטה יש חשש חמץ. אולם בשימוש בו כשמפו לשיער יש מחלוקת פוסקים. יש סברות רבות למתירים להשתמש בשמפו זה בפסח שהרי אין זה ראוי לאכילת כלב. וגם מי שאוסר לסוך בשמן שיש בו חשש חמץ כאן לא הוי דרך סיכה אלא רק דרך ניקוי.
שאלה: דבר תורה לאישה בליל הסדר: בליל הסדר נוהגים לומר פרפראות ודברי תורה, האם לאשה נשואה, או בחורה, מותר לומר רעיון תורני הקשור להגדה בזמן קריאת ההגדה? וכן בזמן קריאת ההגדה כל בני הבית לוקחים חלק בקריאה בקול את ההגדה, האם לבחורה או אישה מותר לקרוא בקול לכל המסובין קטע מההגדה, או שרק הגברים קוראים?
תשובה: אישה חייבת בכל המצוות של ליל הסדר כמו האיש חוץ ממצוות הגדה לבן, אולם מצוות הגדה לעצמה היא חייבת. אולם היא יכולה לעזור לאבא בקיום מצוותו לספר לילדיו את סיפור יציאת מצרים. מצד דיני ליל הסדר גם אישה יכולה לקרוא חלק מן ההגדה במקום שרגילים שכל אחד מבני המשפחה קורא חלק מן ההגדה, בודאי שהיא יכולה גם לומר הארה תורנית שמוסיפה מבט בענין ההגדה. אולם גם בליל הסדר יש לשמור על כל גדרי הצניעות. במסגרת המשפחה המצומצמת והקרובה יכולה האישה לקרוא, במסגרת גדולה אין זו מידת הצניעות. והכל לפי הענין, המקום והאנשים.
שאלה: חיתוך דפי קודש: הצטברו לי עלוני שבת, אבל אני מעוניין בכמה מהמאמרים שהופיעו שם. האם מותר לי לחתוך את המאמר מתוך העלון, ואז לשולחו לגניזה? אשמח אם הרב יוכל להביא מקורות.
תשובה: מותר (ומחמת ריבוי השאלות שהצטברו לי אינני יכול להענות לבקשת ולהרחיב התשובה עם מקורותיה, אולי במועד מאוחר יותר).
שאלה: חומר מסמיך לבעלי קושי בבליעה: בננו סובל משתוק מוחין CP על מנת שיוכל לשתות נוזלים, אנחנו מסמיכים לו את הנוזלים בחומר שנקרא easythikner -של טבע מדיקל. לא קיבלנו מענה מהחברה לגבי כשרות המוצר לפסח (כל השנה המוצר כשר פרווה למהדרין בהשגחת הרבנות מעלה אדומים), אם המוצר לא כשר לפסח, האם יהיה ניתן להשתמש בו בפסח בגלל המקרה המיוחד? (אנחנו ספרדים)
תשובה: אם אינו יכול לשתות כראוי ללא חומר זה - מותר.
שאלה: כוסמין אם החיטה?: ראיתי כי כתוב באתר כי הכוסמין הוא קטניה, ובכלל נתקלתי בבורות ובלבול בנושא של חמשת מיני דגן. רוב האנשים אוכלים כיום חיטה, זו לא אותה החיטה שהיתה לפני עשרות ומאות שנים,שכן עברה שינויים גנטיים להתאמתה לייצור המוני. הכוסמין, אותו דגן הנמכר בחנויות טבע, הוא למעשה אותה חיטה שמלפני מאות ואלפי שנים אכלו פה בארץ אבותינו. האם נכון לברך על לחם כוסמין המוציא ו ברכת המזון ועל קרקר-אטריות או עוגת קמח כוסמין מיני מזונות ו מעין שלוש, שהרי כוסמת היא מין אחר של דגן ואין זה ברור האם היא הנכללת ב-5 מיני דגן או שמא הכוונה היא לכוסמין?
תשובה: כוסמת זה ממשפחת הקטניות, וכוסמין זה מחמשת מיני דגן. במשנה הראשונה במסכת חלה מביא הרב פינחס קהתי את דעת החוקרים בענין זה, ושיש הבדל ביניהם, ותעיינו שם בפירושו.
שאלה: כריכת ספר ככיסוי: האם הכריכה של הספר נחשבת ככיסויי לעניין כניסה לשרותים?
תשובה: זה נחשב לכיסוי אחד.
שאלה: חילול ה  או הידור מצוה?: נהגתי בהיותי בישיבה להניח תפילין בחדרי וללכת מעוטר בתפילין וטלית לבית הכנסת כמו שמובא בהלכה. כעת אני בעיר והתפילה בשעה 8:00 בבוקר, וחשבתי שללכת עם תפילין וטלית בשעה כזו ברחוב יכול להיות חילול ה, שכן אנשים לא יודעים שזה זמן של חופשה ועלולים לזלזל בדתיים שכן הם קמים מאוחר, מצד שני נראה לי שחשוב להדגיש בעיר את הגאוה הדתית, מלבד הידור המצווה שמובא בהלכה, מה דעת הרב?
תשובה: איני רואה צד של חילול ד' בהליכה עם טלית ותפילין לבית הכנסת, מה גם שהרואה אינו יודע אם אתה הולך לבית הכנסת או חוזר. השאלה אינה מצד הרואים אלא מצידך. כי לנהוג בהידורים כאלה יש לשאול האם זה טוב או אולי עדיף מקודם לבנות את הכוחות הפנימיים שבתוך הנפש, להעמיק את עבודת ד' הפנימית להרבות בלימוד תורה לסור מרע, ורק אחר כך לעשות הידורים שנראים לאחרים. זו שאלה הדורשת התבוננות. ולא ניתן לענות תשובה אחת לכולם. יש כאלה שהידורים חצוניים מבאים אותם לעבודה פנימית ויש כאלה שהידורים חיצוניים גורמים להם להשאר חיצוניים במקום להתקדם בעבודה העיקרית.
שאלה: הלכות מזוזה: אני לא בטוחה באיזו שעה ביום שישי קבעתי את המזוזה החדשה בפתח ביתי. האם עליי לקבוע אותה ולברך מחדש? שנית, מה לעשות עם המזוזה הישנה (הקלף ובית המזוזה). האם יש לתרום או לתת אותה למישהו? לבסוף, כתוב באתר שיש לקבוע את המזוזה ב"שליש העליון", למה הכוונה, בצמוד למשקוף?
תשובה: את לא צריכה לקבוע את המזוזה מחדש. אם המזוזה הישנה כשרה את יכולה לתרום אותה או להשתמש בה בעצמך ואף לשמור אותה לכשתצטרכי. אם היא פסולה ולא ניתן לתקן יש לגנוז אותה. מזוזה יש לקבוע בתחילת השליש העליון והכוונה לחלק התחתון של השליש העליון. אם קבעו אותה למעלה מזה כשרה ובלבד שירחיק אותה מהמשקוף לפחות טפח. (10 סנטימטרים)
שאלה: ברכה אצל מקובל לבן זכר: אני אם ל-3 בנות, ונכון להיום אני הרה בחודש ה-4. כשהייתי בחודש הראשון בהריון, פניתי אל מקובל שיברך אותי לבן זכר, לפני שיחלפו להם 40 יום. וכך עשה, הוא ביקש ממני לומר כל בוקר "מודה אני" ובמשך היום את תפילת "נשמת כל חי" וכך עשיתי זאת בערך כחודש אם לא יותר. בכל יום שישי בהדלקת נרות ביקשתי בן זכר, ובקריאת תהילים. 1. האם כל תפילה המתבקשת על ידי רב מקובל או פחות מקובל, מתקבלת למעלה אצל בורא עולם? 2. האם הייתי אמורה להמשיך את התפילות יותר זמן, והאם יש משהו אחר שהייתי אמורה לעשות ולא עשיתי?
תשובה: ח אומרים שתפילה מועילה עד ארבעים יום ובכל אופן יצפה האדם לבעל הרחמים ולא הכל תלוי בתפילה. ויותר טוב שעיקר ההשתדלות תהיה לבנים ובנות יראי שמים ושומרי תורה ומצוות ואם ד' ירצה תזכי לבן זכר. ובכל אופן לא כל תפילה אפילו של אדם גדול מתקבלת כפי שהוא מבקש כי אין חכם ומיטיב כריבונו של עולם והוא עושה את הטוב ביותר, והתפילה יכולה להועיל לדברים אחרים.
שאלה: שאלות הלכתיות לפסח: א. בפירוט הרכיבים של מוצרים רבים כתוב "עמילן", מה דינו? ב. עמילן תירס, קמח תירס ועמילן סויה לנוהגים באיסור קטניות? האם למכור? ג.ממרחים ריבות שיש חשש שנכנסו פירורי חמץ מה דינם? ניתן "לנקות" את החלק העליון ואז למכור? ד. מוצרים שיש עליהם חותמת "כשר לפסח" שלא מזוהה ע"י רבנות מסויימת ואין זה לא מדבקה, יש בכך בעיה הלכתית? ה. אבי אשכנזי, ולא נוהג איסור קטניות בפסח כי אינו דתי וגם הוריו לא היו דתיים. האם עלי לנהוג איסור קטניות בפסח?
תשובה: א-ב. עמילן עשווי להיות מדגן ואז יש בו חשש חמור לחמץ, ויש לבערו, או מתירס ומתפוחי אדמה ואז אין צורך לשרוף או למכור. די בסגירה במקום סגור.
שאלה: הורים מתנגדים לשמירת שבת: אני בת 22, גדלתי בבית חילוני. לפני שנה עברתי לגור לבד והתחלתי לשמור שבת. ההורים שלי מתנגדים. אני ממשיכה לשמור שבת, אך הבעיה נוצרת כאשר אני מגיעה אל בית הורי לבקר לתקופה ארוכה, הם רוצים לנסוע איתי לים, לצאת למסעדות ונעלבים מאוד אם אני מסרבת. אני לא יודעת מה לעשות, אני מאוד אוהבת אותם והם אותי, אך הם חונכו אחרת, ופוחדים שאני מתרחקת מהם. מה עלי לעשות?
תשובה: יפה את עושה שאת שומרת שבת, זו מצוה גדולה אשרייך. אכן קשה לסרב להורים ולצער אותם. אבל אף על פי כן בענין זה עליך לעמוד על דעתך ולא לחלל את השבת. ההורים יתרגלו לכך אם את תעמדי על דעתך והם יקבלו את הדבר. ושמירת השבת לא תגרום לחייץ בינך לבין הוריך. בהמשך הזמן הם יכירו ששמירת שבת מעלה אותך להיות יותר ערכית יותר טובה בכל המובנים. והם יעריכו את מעשיך. חזקי ואימצי.
שאלה: קינואה נחשבת קטניות?: האם קינואה נחשבת לקטניות?
תשובה: הקינואה היא מין דגן ממנו אפו האינדיאנים בהרי האנדים לחם אלא שאין בו גלוטן ולכן אינו מחמיץ. דינו כמו תירס שאף הוא מין דגן אמריקאי ולכן חלה על שניהם גזרת קטניות.
שאלה: שוכר שהשכיר לשוכר: 1. האם מותר לשוכר דירה להשכירה לשוכר אחר במקומו, האם דין "אין השוכר רשאי להשכיר"- שייך דווקא במטלטלין, או שניתן לטעון: כיצד הלה עושה סחורה בפרתו של חברו? (במיוחד כאשר הוא משכיר בסכום גבוה יותר). והאם זה תלוי בכמות הדיירים או אולי באיכות הדיירים? ("יש בני אדם שמחריבים בית בדירתם"). 2. האם מותר לשוכר להשכיר חדר בדירה לדייר נוסף שיגור איתו, או שאנו חוששים לקלקול דריסת הרגל, או שנאמר שזה נהנה וזה לא חסר, כיוון שהדירה לא קיימא לאגרא?
תשובה: נושא זה תלוי בדרך כלל על-פי מה שכתוב בחוזה. ולכן בדרך כלל אסור להשכיר, אלא אם יש תנאי מפורש בנושא.
שאלה: בחירת כובע מתוך ערימה: בהיסח הדעת, בחרתי כובע המתאים לי מתוך ערימת כובעים כאשר בדרך לבחירת הראוי הרמתי אחרים ופסלתי אותם (ע"י החזרתם לערימה). האם עברתי על מלאכת בורר, אם כן, האם הרב יכול להסביר את הדרך הנכונה לבחירת כובע במקרה שכזה?
תשובה: לא. כיון שאין איסור ברירה בכלים גדולים כמו כובעים וכדומה.
שאלה: רמטכ"ל או גדול דור: יש לי ויכוחים עם חבריי לגבי יכולתו של אדם להיות רמטכ"ל או גדול דור. מה הכי נכון לאדם לעשות אם ביכולתו להיות גדול דור או רמטכ"ל?
תשובה: בדרך כלל אין באדם אחד את הכשרונות גם הרוחניים וגם המעשיים הצבאיים. כך שכל אחד צריך לבחור את עיסוקו לפי הכשרונות שהקב"ה חנן אותו. ואם בכל זאת יש לו גם את שני הכשרונות גם יחד עדיף להיות גדול הדור. אלא אם כן אין אחר מתאים להיות רמטכ"ל ורק הוא יוכל לפעול טוב להצלת ישראל. במקרה כזה מצוה שאינה יכולה להעשות על ידי אחרים דוחה תלמוד תורה בתנאי שיש אחר שיכול להיות גדול בתורה כמותו.
שאלה: מציאת אבידה של קטן בידי קטן: במסגרת בית הספר היינו בטיול. עצרנו בחנות המוכרת מזון והתלמידים הלכו לקנות בה. שני תלמידים מצאו שטר של 50 ש"ח, ומיד השתמשו בחלק מהכסף לקניות. כל אחד השתמש בעשרה ש"ח. לאחר מכן הגיע אלי תלמיד וטען כי איבד 50 ש"ח בחנות. התלמידם שנשאלו על ידי טענו כי לא ידעו שזה שלו ולא חשבו על כך. המאבד טוען שהכסף שלו, והם היו צריכים להכריז על כך. יצויין כי באותה שעה היו בחנות עוד מספר אנשים מבוגרים שאינם מבית הספר. יתרת הכסף שלא בובזה נמצאת אצלי, וכל התלמידים אינם בני מצווה. כיצד יש לנהוג במקרה זה, האם המוצאים צריכים להחזיר את הכסף שכבר השתמשו בו, והאם הם נהגו כהוגן, ולמי להחזיר את היתרה שאצלי?
תשובה: היות והוא איבד במקום ציבורי ואין בזה סימן, אם הם מאמינים לו הם יכולים להחזיר לו את היתרה, אבל אין צריכים להחזיר את מה שכבר הוציאו.
שאלה: ספק אחרונה: מה הדין לגבי ברכה אחרונה (מעין שלש בורא נפשות) כאשר אכלתי מאכל שאני מסופק האם הוא אטריות או אורז, ואין לי אפשרות לשאול את מי שהכין את האוכל?
תשובה: תברך "בורא נפשות".
שאלה: נטילת ידיים לאחר תרומת דם: כאשר תרמתי דם, הביאו לי אנשי מד"א לשתות טרופית, וחשוב לשתות אחרי הבדיקה כדי לספק לגוף נוזלים. האם אפשר לשתות ולברך לפני שנוטלים ידיים, או שנט"י היא לעיכובא?
תשובה: זה אינו לעיכובא, רק תנגב את הידיים במכנסיים או בחולצה, ותברך.
שאלה: מים שלא נועדו לרוויה: כאשר שותים מים ולא ממש צמאים עכשיו, אלא יותר כדי לאגור נוזלים בגוף (לקראת צום, או לאחר התרמת דם בה הגוף איבד הרבה נוזלים), האם יש לברך אז על המים?
תשובה: מכיוון שמים חסרי טעם, אם אין בהם הנאה, לא מברכים. והיות ואדם לא צמא ואין לו שום הנאה מהמים, לא יברך.
שאלה: אמירת ברכת הזן בקול: האם מזמן אשכנזי צריך לומר את כל ברכת הזן בקול או רק את החתימה (ברוך אתה ה הזן את הכל)?
תשובה: צריך לומר את כל ברכת הזן.
שאלה: הקדמת רב בתור לשירותים: כאשר אני ממתין לתור בשירותים בביהמ"ד ומגיע אחד הר"מים, האם צריך לתת לו להיכנס לפני, או שמכבדים רב רק כשיש פתח הראוי למזוזה?
תשובה: במקום שאין צריך לכבד את הרב מותר להיכנס לפניו וכל זה שלא הלכו ביחד, שאם הלכו יחד יש לכבדו בכל מקום וכן שלא יקדים אותו בכוונה אלא רק בדרך הליכה, שאם מקדים אותו בכוונה יש כאן ביזוי הרב. (רמ"א יורה דעה סימן רמב סעיף יז וערוך השולחן סעיף מז)
שאלה: הארכה בעניית אמן בחנוכה: האם ישנה בעייתיות להאריך באמירת אמן, כעין מה שנוהגים לענות לאחר הדלקת החנוכיה, כשמברכים את הברכות בניגון המקובל?
תשובה: מוזכר שלא לענות אמן חטופה, אולם כשמאריך מתוך כוונה, מותר.
שאלה: קדיש בין נטילת ידיים להמוציא: כאשר סיימתי ליטול ידיים לקראת אכילת לחם ובירכתי על נטילת ידיים, נכנסתי לחדר אוכל ובאותו זמן מישהו מהתלמידים עשה סיום מסכת ואמר קדיש. האם עליי לענות לקדיש ורק אח"כ לשבת ולברך המוציא, או שקודם יש לברך על הלחם גם בזמן שכולם עומדים ועונים לקדיש (אולי זה נראה כפורש מן הציבור)?
תשובה: קודם תענה "אמן יהא שמיה רבא".
שאלה: נטילת ידיים לאחר גירוד בזקן : האם גירוד בשערות הזקן מצריך נטילת ידיים (והאם יש הבדל אם מדובר לפני תפילה או בזמן לימוד), האם זה דומה לחיכוך בשיער, שם יש מלמולי זיעה?
תשובה: על גירוד בתוך הזקן צריך ליטול ידיים, ואם זה באמצע לימוד, תנקה את הידיים במטפחת כדי שלא תתבטל מלימודך.
שאלה: שביל גישה ליד חדר ניתוחי מתים: בבית החולים שלנו יש מבנה חד קומתי אשר בתוכו מתבצעים ניתוחי מתים (כל המבנה מיועד לכך). מעל המבנה מיתמר דקל, אשר ענפיו סוככים מצד אחד על המבנה, ומצד שני על שוליו של שביל העובר בסמוך. מן הצד השני של השביל - ניצב עץ אורן, אשר ענפיו סוככים על השביל, ואף נוגעים בענפי הדקל. מה דין המעבר בשביל בכלל, והאם יש הבדל אם עוברים רק מתחת עץ האורן, והאם די בהצבת שלט המתריע בפני כהנים על הבעיה ההלכתית, או חובה לקצוץ את האורן או הדקל בכל מקרה?
תשובה: אינני יכול לומר בודאות בלי לראות עד כמה ענפי האורן מחוברים עם ענפי הדקל, אבל ברור שכדאי להזהיר כהנים שלא לעבור בשביל. כמו כן מצוה לקצוץ את ענפי האורן והדקל המאהילים על השביל ועלולים להכשיל את הכהנים באיסור טומאה.
שאלה: שמו"ת לבחורי ישיבה: האם בחורי שלומדים כל היום בישיבה, ומשקיעים שעות רבות בגמרא והלכה וכו - האם גם הם חייבים בשנים מקרא ואחד תרגום, האם אין בזה ביטול תורה באיכות, שהרי בשבוע משקיעים בזה בין שעה לשעתיים, וניתן היה ללמוד משהו חדש יותר מאתגר?
תשובה: החת"ם סופר כותב שכל אחד צריך לומר, ומי שיכול ראוי לעשות כך.
שאלה: זימון אחר ברכת על המחיה: בארוחת ערב בחדר אוכל בישיבה אכלתי עם עוד חברים ובירכתי "על המחיה", ואח"כ נשארתי לדבר איתם עוד כמה דקות. כאשר הם רצו לזמן, התלבטתי האם אני צריך לענות לזימונם כמו מי שאכל איתם יחד (ולומר "ברוך שאכלנו משלו ובטובו חיינו"), או כדין מי שהצטרף אחרי שסיימו לאכול (ולומר "ברוך ומבורך שמו תמיד לעולם ועד")?
תשובה: מי שסיים אכילתו וברך פקע ממנו הזימון ולכן הוא כמי שהצטרף אליהם ויאמר "ברוך (בעשרה: אלוקינו) ומבורך שמו תמיד לעולם ועד". (ערוך השולחן אורח חיים סימן קצח)
שאלה: לשיר "אם אשכחך" בשבת: הרב השיב כי מותר לשיר אם אשכחך ירושלים בשבת, ומדוע, האם אין בשיר זה אבלות וצער על חורבן ירושלים, וראייה לכך שכשמנגנים שיר זה בחופה, ישנם לא מעט אנשים שמזילים דמעה ומתרגשים ממנו?
תשובה: כמו שמותר לומר פרק זה בתהילים בשבת, כך מותר גם לשיר אותו.
שאלה: גזל ישיבות אחרות: האם מותר לבחור ישיבה לבקר בישיבות אחרות, כדי להתרשם ולהכיר רבנים אחרים ולשמוע שיעורים מפיהם, כאשר הוא אוכל וישן על חשבון הישיבה, בעוד אין לו באמת תכנון לבדוק את הישיבה או רצון לעבור אליה, האם אין בזה גניבת דעת?
תשובה: אם הוא אומר שבא לבקר ולהכיר בלבד. אין בזה גניבת דעת. ודבר זה מקובל ומוסכם על הישיבות. אלא אם כן ישיבה אומרת במפורש שלא רצוי שיבואו אורחים מישיבות אחרות לביקור אצלה.
שאלה: לקנות בגד חדש לכבוד החג?: אם יש בבית מספיק בגדי שבת חגיגיים, האם בכל זאת לקראת החגים צריך לקנות בגד חדש בכדי לברך עליו שהחיינו?
תשובה: אם יש לך בגדים יפים לכבוד החג אתה לא צריך לקנות חדשים. קניית בגד חדש מוזכרת לגבי היום השני של ראש השנה שם יש מחלוקת האם לברך "שהחיינו" ולכן נהגו ללבוש בגד חדש או לקנות פרי חדש שמברכים עליו "שהחיינו".
שאלה: חתימת ברכת מעין שלש: 1. האם יש פירות שבוודאות מברכים עליהם עם החתימה "על הארץ ועל פירותיה"? 2. וכן ביין, כאשר לא ניתן לדעת האם הוא מתוצרת הארץ - האם יש לחתום על הארץ ועל פרי הגפן פרי גפנה?
תשובה: עלך פירות שגדלו בארץ-ישראל חותמים "על הארץ ועל פירותיה", וכן ביין. ובדרך-כלל על כל בקבוק יין כתוב היכן הוא מיוצר.
שאלה: שיר למעלות בתהילים: מהו החילוק שבכל הט"ו שירי המעלות שבתהילים הלשון הוא שיר המעלות בה"א, ואילו בפרק קכ"א הלשון היחיד השונה, שהוא "שיר למעלות" בלמ"ד?
תשובה: באופן הפשוט אין הבדל בין שתי הלשונות ודרשו רבותינו שמזמור זה הוא שיר למי שעתיד לעשות מעלות לצדיקים לעתיד לבוא.
שאלה: הפסקה לברכה אחרונה: מה הדין לספרדים אם שותים רביעית יין לא בבת אחת, אלא קמעא קמעא, האם מברכים ברכה אחרונה?
תשובה: לא.
שאלה: לגלות הצד הרוחני שביהדותי: לצערי, לא למדתי לימודי קודש במסגרת הדתית בצעירותי, ואף המשכתי לימודי בתחום באוניברסיטה. קראתי תשובה ביחס להבדל המהותי בין שני הלימודים. הרב ציין בה את: "רוח היהדות" שאותה חסר הלומד החילוני. אני מרגישה הפסד גדול בחיי, מפני שאם עד כה לא למדתי נכונה, מה עשיתי בעצם. איך אוכל לגלות את הצד "הרוחני" שביהדותי, כדי שאהיה יהודיה המגשימה את מהותה?
תשובה: אני מקנא בך. במקום שבעלי תשובה עומדים וכו'. יש לך סיעתא דשמיא להצליח. כל התקדמות קטנה שלך נחשבת כדבר גדול לפני המקום. גם רבי עקיבא התחיל ללמוד תורה בגיל ארבעים ודוקא משום כך הוא יכל להגיע לחידושים גדולים בתורה שאחרים לא הגיעו. יש יתרון למי שלומד מילדות ויש לו גירסא דינקותא. היתרון הוא שהדברים באים אצלו באופן טבעי. אולם יש גם יתרון למי שמתחיל ללמוד בגיל מבוגר. אצלו אין קבעון מוסכמות ומחוייביות ראשוניות. הוא בוחן כל דבר כאדם גדול. מבחינה מסויימת, יש לו יכולת לחדש ולרענן את התורה יותר ממי שגדל מימי ינקותו. הקב"ה השגיח עליך שתגיעי לדברים הגדולים בגיל מבוגר משום שיש גם בכך יתרונות. תשמחי בחלקך תשמחי בשליחותך וכך תוכלי להצליח מאד ולהיות שלמה עם כל מה שאת עוברת.
שאלה: התמודדות עם לשון הרע: חברתי יודעת בביטחון שישנה קבוצת נשים ביישובנו שמרכלת עליה "בקביעות", וזאת ע"י חברה אחרת ששומעת את הדברים, אך לא מרגישה מספיק חזקה להגן עליה ולהוכיח נשים אלו (היא עשתה זאת פעם אחת אך זה לא עזר). הצעתי לה ל"הרבות טוב" כלפי נשים אלו בעיקר, אך היא טוענת שהיא תמיד פונה אליהן בסבר פנים יפות, והיא כלל לא מבינה מדוע הן מרכלות עליה בקביעות ומוציאות לה שם רע גם באוזני נשים אחרות, האם נכון שהיא תפנה אליהן ישירות ותשוחח עימן על כך, ואם לא מה לעשות?
תשובה: עליה לפנות אל אחת הנשים ולברר תחילה אם אמנם הם מדברות עליה. ואם אותה אשה תאמר שהן אמנם מדברות עליה. לשאול למה הם עושות זאת. האם יש להן טרוניה עליה ומה הבקורת כי אם היא נכונה טוב לדעת ולתקן מה שצריך לתקן. ואם היא לא נכונה עליה להסביר שיש להם טעות. שיחה ישירה בדרך של ברור ולא בהאשמות יכולה לפתור את הבעיה.
שאלה: הנחת תפילין כשסובלים מטחורים: 1) רציתי לדעת אם אני יכול להניח תפילין כיוון שאני סובל מטחורים. אני יודע שההלכה פוטרת אדם הסובל מבעיות מעיים? 2) אם אני פטור איך אתפלל בציבור כשכולם עטורים בתפילין ואילו אני היחיד שאהיה ללא תפילין? שני בעיות: איך אהיה שונה ושנית אם לא אהיה מוכתר בתפילין כולם יבינו שיש לי אחת מהבעיות שמוזכרות בהלכה מה לעשות?
תשובה: הפטור מתפילין הוא רק למי שסובל משלשול, האם מי שסובל מטחורים סובל גם משלשול?.
שאלה: קיבלתי זיכוי שלא מגיע לי: לפני כמה חודשים החזרתי לחנות בגדים סריג שקניתי שם. בהתחלה המוכרת סירבה לקבלו בחזרה, כי היא מצאה בו פגם קטן. אני טענתי שקניתי אותו עם הפגם, אז היא הסכימה לקבלו, הניחה אותו בערמת סוג ב, ונתנה לי זיכוי על שוויו. לאחר כמה זמן נזכרתי לפתע שאני פגמתי בסריג כשהוא היה בבית שלי, וכשקניתי אותו הוא היה שלם (לא זכרתי זאת כשהייתי בחנות). התקשרתי לחנות כדי לקנות את הסריג בחזרה, אך הם לא מצאו אותו וכנראה שנמכר במחיר נמוך בתור סוג ב. האם אני צריכה להחזיר לחנות את ההפרש בין המחיר המקורי לבין המחיר שקנו את הסריג בפועל בתור סוג ב, אני לא בטוחה שזה אפשרי לתת כסף לחנות בלי לקנות כלום. אולי אפשר לקנות בגד אחר שהוא סוג ב, ולשלם עליו מחיר מלא?
תשובה: מבחינת היושר יש לשלם את ההפרש הזה לחנות.
שאלה: שמן קנולה בפסח: האם שמן קנולה מותר בשימוש בפסח לכתחילה, לבני עדות אשכנז?
תשובה: גרעיני הקנולה ( לפתית) אינם משמשים לאכילה לכן השמן המופק מהם כשר גם לאשכנזים. בתנאי שהקנולה לא נזרעה בשדה דגן כי אז יש חשש שהתערב בה דגן. שמעתי על מפעלים שמנפים בהם היטב את הקנולה מן הדגן אך איני יודע אלו הם.
שאלה: שימוש ממושך בכיור אחד: אנו מתגוררים בדירה בה כיור אחד בלבד. בדרך כלל אנו מקפידים לא להשהות בו כלים לתקופה ממושכת אלא לשוטפם מיד. מה דין כלים ששהו בכיור זה מעל 24 שעות?
תשובה: בדיעבד הכלים לא נאסרים.
שאלה: שם המפורש בספר חול : מצאתי באיזה ספר (חול) שכתבו את שם ה המפורש. מה לעשות, הספר שייך לאיזו ספריה גדולה כך שאני מניח שאסור לגזור?
תשובה: האם כוונת הכותב הייתה לשם קדוש או בגלל שהוא ספר חול לא הייתה לשם קדוש?. ניתן לעמוד על כך מתוכן הדברים.
שאלה: איזה זרוע בקערה של פסח?: לפי מנהגי הספרדים האם יש חובה בזרוע של כבש על קערת הסדר או שאפשר להסתפק בזרוע של עוף (או הודו)?
תשובה: אפשר גם זרוע של עוף, בעצם כל תבשיל שהוא, ראוי לשמש כ"זרוע".
שאלה: יסורין ככפרה על עוונות : האם יסורין אישיים מכפרים על עוונות, לדוגמא אם אני אוריד חולצה באמצע הגשם, האם זה יכפר לי על מעשים רעים שעשיתי בלא יודעין, והאם אני יכול לכפר על כך איכשהו מבלי להתחייב בחזרתי בתשובה?
תשובה: ראשית יש לדעת שאין תחליף לתשובה, וגם כל היסורים חלילה לא יכולים לכפר בשלמות ללא תשובה. על מעשים שנעשו בלא יודעים אין צורך לעשות תשובה ורק לחשוב שאם היו כאלה אז כל היסורים שעברו עליך כמו מחלות, אובדן כסף, בזיונות ועוד, יהיו לכפר על מה שנעשה. יש איסור על האדם לענות את עצמו לחינם, ובמקום יסורים כדאי להרבות בצדקה ומעשי חסד עם כל נצרך, וכמו כן להרבות בלימוד תורה, שאין כמוה מועיל בזיכוך הנפש.
שאלה: לא אוהבים את הכרפס : אני נוהג לפי מנהג העדה הספרדית. מתוך נסיוני משנים קודמות ראיתי שהאנשים שמוזמנים לילי הסדר אצלי לא אוהבים את הכרפס ומאחר וחלק מהם לא שומרים תורה ומצוות, הם לא נוגעים בו. האם אני יכול לשים בשולחן צנון במקום כרפס?
תשובה: מותר לקחת לכרפס כל ירק שברכתו בורא פרי האדמה, ועדיף שיהיה חי שהרי הכרפס הוא כדי לעורר את התאבון. לכן אפשר לשים צנון לכרפס.
שאלה: חסר בית: יש לנו בעיה רצינית בבית. אבא שלנו. במשך 21 שנות חיי אנחנו סובלים ממנו ומהקמצנות שלו. כל מחשבה אצלו היא איך ארוויח כסף יותר ויותר, וכשלא הולך לו הוא מאבד עשתונות, מקלל את אמא שלי, קללות שקורעות את הנשמה רק מלשמוע אותם, כל הזמן הוא "יורד עליה" ועל המשפחה שלה בגלל שהיא מרוקאית. אי אפשר לדבר לידו, בכל דבר הוא מתערב ומתעצבן שלא עונים ולא מסבירים לו. בערב שבת אנחנו רוצים לדבר והוא לא נותן לנו, רק רוצה לקרוא מעלוני שבת, ומחייב אותנו גם לקרוא באמצע שאוכלים ואם לא קוראים הוא מתחיל לקרוא לנו "שטן" "יצר הרע" וכו. אם יש אווירה מצויינת הוא חייב להרוס אותה כי הוא לא שותף לה. אחי התחתן לא מזמן, וכנראה אבא החליט למרר לנו את החיים לפני החתונה: צעק, התווכח, התערב, קילל, הלחיץ את כולם וביאס לנו את החתונה. ראוי לציין שהוא מתפלל וקובע עיתים לתורה, הולך כל ערב לשיעור תורה ואחראי עליו כדי שיתקיים. אבל כל מה שהוא לומד הוא לא מיישם. לקחנו אותו לשבת בבית מלון עם הרב קוואס(שעוסק בענייני זוגיות) וזה לא עזר. לא כלום. הוא צועק על אמא שלי ואני לא יכול לסבול את זה אני משתגע אני מתאפק לא להשתולל עליו כשהוא מקלל אותה. פשוט אדם בלתי נסבל באופן לא רגיל. ואמא שלי הכי סובלת אני בישיבה או בצבא אחים שלי נשואים ואמא שלי והוא לבד בבית. את כל התסכול שלו הוא מוציא עליה, ואמא שלי תלמידה חכמה מעבירה שיעורים מתגדלת בתורה אבל בכל זאת יש לה בית כזה כאשר חסר בית. אי אפשר לדבר איתו הוא לא רוצה להקשיב וטוען שלא נחנך אותו. נציין פה שבגלל החינוך העגום שלו יצאו לו 2 בנים חילוניים שחזרו בתשובה אחר כך ולא בזכותו. נהיו חילונים רק בגללו, אני אובד עצות בשביל משפחתי בשביל אמי ובשבילי.
תשובה: אין לי עצה איך לשנות את המצב. כנראה שהקשיים שהוא נמצא בהם גורמים לו לתסכול. אך עליך ללמוד לעצמך איך לבנות חיים נכונים איך לשפר את המדות ולהיות נדיב ונוח לבריות ולאשתך לעתיד. מה שאתה רואה בבית זה שיעור מאלף איך לא להיות. תשתדל למעט להיות בבית יתכן שכאשר רק אביך ואימך לבד ההתפרצויות מצטצמות.
שאלה: כיצד מסבים בליל הסדר?: 1. מהי צורת ההסבה הנכונה בליל הסדר? 2. האם אפשרי להסב על כיסא או שצריך מיטה, ספסל וכדומה? 3. האם יש הבדל בין לכתחילה ובין בדיעבד כגון בסעודה משפחתית על גבי שולחן שבה יש בעיה להסיב ממש על הצד?
תשובה: צורת ההסבה היא הטייה נוחה של כל החלק העליון של הגוף לצד שמאל, לא מספיק הטיית הראש ולא מספיק להטות באויר, ניתן לעשות הסבה גם כשיושבים על כיסא. במקום שאין מקום ניתן להסב על ברכי חבירו.
שאלה: כלי חרסינה חלבי: בשבת האחרונה אכלתי בטעות שניצל עוף מצלחת חרסינה חלבית (שאני משתמש בה זה זמן רב למאכלים חלביים). מה דינה של הצלחת? לאחר מספר דקות שמתי לב לטעות. האם היה עלי לזרוק את השניצל או שיכולתי להמשיך לאוכלו מצלחת בשרית?
תשובה: האם השניצל היה חם מאוד (כלומר יד סולדת)?, כי אם הוא היה פושר הצלחת מותרת וגם השניצל היה מותר.
שאלה: מהן הרוגליות?: האם בביטוי רוגליות הכוונה לזן של גפן, או לכל גפן שגדלה כשהיא שרועה, ואם זהו זן מסוים, איזה זן זה?
תשובה: מדברי פרו' פליקס (עץ פרי למינהו עמ' 70, מגדים ח) משמע שהגפנים המונחות על הקרקע הם רוגלית ואילו האדרת הם המודלים. יש לציין שעניין הזנים לא היה ידוע בזמן ח, אלא א"כ היו בו סימני בוטניים שונים (עלים, פירות) שאז הוגדרו כמינים שונים, אולם זנים שלא הייתה להם השפעה הלכתית לא הוזכרו, ועל כן תמיד הגדירו גפן כיכולה להיות רוגלית או מודלית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: בתר לקיטה או בתר חנטה: כיצד יש לנהוג בפירות של פפאיה, פסיפלורה אוכמניות פטל וכיו"ב. האם יש לנהוג בתר לקיטה או בתר חנטה, הנ"ל מוגדרים כירק לשיטת הספרדים וכספק עצים לשיטת האשכנזים ואכן נוהגים בהם ערלה?
תשובה: לגבי פסיפלורה, ופטל, פאפיה כל אלו ספקות בדיני ערלה, ונראה לנו שבדאורייתא יש להחמיר, אמנם בני ספרד רבים מקילים ואינם מונים לפירות אלו שנות ערלה, ויש להם על מי לסמוך. בברכת חג שמח הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אחסון מאכלים שאינם חמץ וקטניות (לאשכנזים) בפסח.: מאכלים שאינם חמץ וקטניות (לאשכנזים) בפסח, האם יש לזרקם או למכרם לגוי, והאם מספיק לשומרם במקום שאינו נגיש בפסח?
תשובה: דבר שאין בו איסור בל יראה וכן קטניות לאשכנזים לא צריכים מכירה, מספיק לשים אותם במקום שודאי לא תבואי להשתמש בהם בפסח.
שאלה: דאורדורנט כשר לפסח: חיפשתי בחנות דאודורנט כשר לפסח, ולא מצאתי. אחר כך מצאתי אחד שכתוב עליו ללא אלכוהול. האם מותר להשתמש בו בפסח, שהרי הרב בפניני הלכה כתב שבגלל חשש שמעורב בדאודורנט אלכוהול מחיטה ראוי לא להשתמש בו?
תשובה: מצד הדין גם בלא הכשר אפשר להשתמש.
שאלה: פסטה כשרה לפסח.: שמעתי שיש השנה פסטה כשרה לפסח. האם אין בעיה לאכול דבר כזה בפסח מבחינה שצורת הפסטה בעצם דומה לפסטה שעשויה מקמח רגיל?
תשובה: אנו לא גוזרים גזרות חדשות ולכן מצד הדין אי אפשר לאסור. בכל אופן יש היגיון בכך שלא ייצרו זאת שהרי ניתן להתבלבל. ואני פעם ראיתי שהתבלבלו בין וופלים כשרים לפסח לוופלים מחמץ. והייתי ממליץ לחברות לעשות זאת בצורה או בצבע שונים ממה שעושים כל השנה. בכל אופן ודאי שמוצר מעין זה שיש בו הרבה מרכיבים צריך הכשר טוב ומהודר.