LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הפעלת טלוויזיה מערב שבת: אני שומר מסורת. גדלתי בבית שומר מסורת. ישנה שאלה שמעולם לא קיבלתי תשובה שהצליחה לסבר את האוזן בענין טלוויזיה בשבת. הרי ידוע שמותר להשתמש במכשירי חשמל שהופעלו טרם שבת (או באמצעות שעון שבת) אך צפיה בטלוויזיה אסורה על אף שהיא הודלקה טרם נכנסה השבת. למה? ישנה גרסה שאומרת שמשום שישנם עובדים יהודים שמפעילים את תחנות השידור אז אסור להנות ממלאכה במזיד של יהודי שנעשתה בשבת. המציאות היא שגם בחברת חשמל יש יהודים שעובדים בשבת - אמנם אין פעילות פיסית לשריפת הפחם בשבת אך גם אין אוטומציה מלאה של וויסות כמות החשמל הנדרשת - כלומר, כאשר יותר אנשים מפעילים מזגן במהלך שעות הצהריים בשבת אזי יש צורך להגביר את אספקת החשמל והדבר נעשה על ידי פעולות כאלו ואחרות במחשבים או אמצעים טכנולוגיים אחרים (על ידי יהודים סביר להניח). כלומר, גם האור והמזגן כרוכים בעבודה בשבת של יהודים (ונא לא לומר לי שסומכים על החולה בעניין זה, משום שישנם חולי רוח שטלוויזיה רדיו מוסיקה, גם בשבת, יכולים לעודד את רוחם, והדבר בדוק גם מבחינה מדעית). גרסה אחרת טוענת שמשום מראית עין אין לצפות בטלוויזיה בשבת - אך ענין מראית העין הוא ענין תלוי תקופה ותלוי במודעות החברתית. אתן דוגמא כדי להסביר - בימינו אין חשש של מראית עין כאשר רואין מזגן דלוק בשבת משום שהציבור מודע לכך שישנה טכנולוגיה של שעון שבת, אך בשנות ה 50 למשל עלול היה להתקיים החשש של מראית העין מכיוון שבתקופה זו לא היו מודעים לקיומו של שעון שבת. אם כן, עניין מראית העין תלוי במודעות הציבור - אם הציבור יבין שהטלוויזיה הופעלה טרם כניסת השבת או באמצעות שעון שבת אזי אין חשש של מראית העין. ולכן, לדעתי לפחות, עניין מראית העין לא מהווה הסבר הגיוני לאיסור הטלוויזיה בשבת. עניין נוסף הוא, שבבתי כנסיות רבים בימינו ישנם מוניטורים שפועלים טרם שבת ועליהם מופיעים זמני התפילות, העולים לתורה וכו, ואני אף התפללתי בבית כנסת שבו פעל מוניטור כזה בשבת בעירי. הדבר לדעתי דומה מאוד להפעלת הטלוויזיה לפני כניסת שבת. ברצוני להבהיר שאין בדבריי שום ביקורת לדברי חכמים ופסיקותיהם אלא רק תמיהה ורצון לקבל תשובה הגיונית לגבי איסור הטלויזיה בשבת. שכן, לא ברור לי מדוע מכשירי חשמל אחרים מותרים וטלוויזיה לא. לדעתי, ואני מקווה שלא להעליב, מדובר פה בנוחות של זרמים כאלו ואחרים ביהדות, להתיר מכשירי חשמל שנוגעים לחייהם הפרטיים (כמו מזגן, אור), ולאסור מכשירי חשמל שאין להם קשר אליהם (שכן, ידוע שרבים בקרב הציבור שומר התורה והמצוות אינם מחזיקים טלוויזיה בביתם). אשמח לקבל תשובה ונא לא לפרש את דבריי כדברי איבה כלפי פלח אוכלוסייה כזה או אחר, שכן אני בעצמי אדם מאמין ושומר מסורת. כמו כן, אני מצפה לקבל תשובה הלכתית (!!) ולא בעלת אופי מוסרי כדוגמת: "שבת היא זמן לטהר את הנפש, להתחבר לקדושה, לבלות עם המשפחה" או "הצפייה בטלוויזיה הינה התמכרות שלילית של הנפש", "צפייה בטלוויזיה אינה עונג שבת" וכו. שכן תשובות אלו לא ענייניות ובכל מקום שבו שאלתי את שאלתי קיבלתי תשובות מסוג זה.
תשובה: בשאלתך נתת לי כל כך הרבה הוראות מה לומר ומה לא כך שכמעט לא נשאר לי מה לחדש לך. בכל אופן, דעתי היא כמו אחת האופציות שהזכרת. האיסור הוא מצד הנאה מחילול שבת של יהודים לצורך יהודים. ההבדל בין חברת חשמל לבין תוכניות בטלויזיה זה הצורך שהפעלת חשמל לצורך תקינות החיים משא"כ בנוגע לתוכניות טלויזיה. זה הכרחי לחיים ונצרך לצורך פיקוח נפש והטלויזיה לא נצרך לצורת פיקוח נפש הגדרים ההלכתיים.
שאלה: חנופה בשביל למצוא חן בעיני המפקחת: האם בשביל להתקבל למקום עבודה, או לחילופין לקבל קידום וכדו - מותר קצת להחניף למנהל? למשל, ישנו גוף בתוך משרד החינוך (מתי"א) המחייב את המורות השייכות אליו לצאת לטיול השנתי שהוא מארגן, בת כמובן. כמו כן, המורות מוכרחות לתת טיפ של 10 ש"ח (שנאסף מראש) על השירות במסעדה. דברים כאלו ואחרים הנעשים בכדי למצוא חן בעיני המפקחת - האם זוהי דרך "כשרה" בשביל להתקבל לעבודה? כואב לי שהמתי"א בוחר את המורות לפי שיקולים צדדיים ולא באופן ענייני הקשור לאיכות החינוך וההוראה שלהן.
תשובה: לא ניתן לענות על השאלה בלי לשמוע את הצד השני.
שאלה: להניח שאריות מאכל בשקית עם טיטולים: אכלתי תפוח עץ. האם אפשר להניח את השאריות בשקית אשפה שיש בה טיטולים משומשים, זה נחשב כפגיעה בכבוד המאכל?
תשובה: אם זה ראוי לאכילה, יש בזה פגיעה. אבל אם מדובר בשאריות שאף אחד לא יאכל, אין בזה פגיעה באוכלין. כשם שמופיע בהלכה שעל פירורים פחות מכזית לא צריך להקפיד עליהם כי אין בהם חשיבות והם בטלין מאליהן.
שאלה: לאחל צום קל או מועיל?: האם לפני צומות שייך לאחל לאנשים "צום קל", שהרי מטרת הצום עפ"י דברי הרמב"ם הינה לשוב בתשובה מן המעשים הרעים, והתענית היא אמצעי לכך?
תשובה: הכוונה היא כנראה שהצום לא יזיק.
שאלה: מחלה של הילד-מדוע קרתה?: כיצד יש להסתכל על מחלה של ילד, המצריכה את ההורים להישאר עימו מס ימים בבית: כבאה לתת להם מוסר כדי שיתקנו את מעשיהם או שפשוט הם קצת התרשלו בשמירת הבריאות של ילדם, ואין כאן עניין רוחני כלשהו?
תשובה: כל מאורע שקורה לנו יש לו מספר רובדים. אם ניתן להסביר את המקרים בדרך טבעית, אז זהו ההסבר. אם אי אפשר למצוא סיבה טבעית, אזי ניתן לפרש בדרך של שכר ועונש או בדרך של יסורין מאהבה. כך מבואר בגמ' לענין מי שיסורין באים עליו יפשפש במעשיו.
שאלה: להריע בשעת מלחמה: למה היום לא מריעים כשיש מלחמה והלא כתוב שצריכים להריע במלחמה ובתענית "על הצר הצורר אתכם", וכן פסק הרמב ם בהלכות תעניות?
תשובה: בזמנו של הרב אליהו עשו תפילות ליד הכותל המערבי והריעו גם בחצוצרות וגם בשופרות. אני אישית הייתי שם מספר פעמים.
שאלה: רכישת מכשירי כתיבה בתשעת הימים: האם ניתן לרכוש מכשירי כתיבה עבור בית הספר בתשעת הימים?
תשובה: אם יש אפשרות לדחות את הקניה לאחר תשעת הימים, עדיף. אם זו ההזדמנות לקנות, מותר.
שאלה: עשיית מזגן בפיר השייך לכולם: למחסנים יש חלונות שנפתחים לתוך פיר שאליו נכנס האוויר למחסנים שנמצאים שלש קומות מתחת הקרקע. קיים לפיר הזה עוד שתי קומות למעלה והוא מגיע לחלונות אבטיה בדירות למעלה והכל נקנה מהקבלן. הבעיה היא שאחד השכנים מקומה הכי למטה, בגובה התחתון ביותר, הפך את המחסן לעסק ועשה מזגן לתוך הפיר וכל האויר החם עולה לחלונות המחסנים וכן לחלונות הדירות. 1. האם מותר לו לעשות כן, להניח מזגן בתוך הפיר? 2. האם מותר לו להניח צינור גדול שסוגר חצי הפיר על מנת שהאויר החם יצא דרכו? 3. האם יש לו זכות להניח מזגן לתוך פיר ולהפוך את מחסנו לעסק? 4. מה מותר לו ומה מותר לשכנים להתנגד?
תשובה: השכנים יכולים להתנגד להעמדת המזגן, שכן יש בכך נזקי שכנים במשך שעות רבות מן היום. מה עוד שכל השכנים שותפים בשטח זה, וזכותם למנוע מהשכן העמדת דבר שהוא לא מקובל ואף מפריע. זו גם הסיבה שתוכלו להתנגד לפריסת הצינור. הרב חננאל פאטשינו
שאלה: גדלותם של הראשונים: ב"ה לכבוד הרב. לאחרונה אני מעט מוטרד מכל העניין של "אם ראשונים כמלאכים אנו כבני אדם". וכו. לא תמיד רואים את הגדולה שלהם יותר מדי.ברור שהם צדיקים וחכמים גדולים,אבל לכאורה כמו שהרמב"ם כתב ספר הלכה כך גם הרב פלוני של ימינו כתב ספר הלכה,כמו שהרי"ף השקיע את כל רוב זמנו לתורה גם רבנים בימינו ישנם שמנצלים כל עת לעסוק בתורה.כמו כן זה גם אנחנו לעומת האחרונים. דבר זה עוד יותר בולט אצל התנאים. אז נכון שכל התורה שבע"פ מושתת עליהם ועוברת דרכם,אבל זה נראה כאילו כל מה שהם יודעים לעשות זה ח"ו להגיד רק טהור טמא מותר אסור יצא וכד. בן אדם יכול לדבר בהתלהבות על הגר"א,הט"ז, הבן איש חי,הרב אליהו זצ"ל, ואחרי 2 שניות לדבר על ר עקיבא,ר טרפון ורבן גמליאל כאילו הם חברים שלו.עוד דוגמא למשל- יכולים לספר לך שעות סיפורים על איך שכל עוף שהיה פורח מעל יב"ע היה נשרף,ושריב"ז סיים ללמוד את כל התורה בערך,אבל הלל,הרב שלהם,ניכר כסתם רב גדול שלא שורף אפילו יתושים. עוד שאלה היא על ה"רציחות" של רבנים. איך זה שבערך כל אמורא נתן עיניו במישהו והרגו,או למשל הסיפור עם ר יוסי דמן יוקרת איפשהו בתענית,שהתפלל על בנו וביתו שימותו.אין בזה בעיה מסוימת?
תשובה: : בגלל הזמן הרב שמפריד ביננו לבין הראשונים אנו לא יכולים לצייר את גדולתם. באופן כללי אנו סוברים שבדורות הראשונים הפער שהיה בין האנשים הגדולים לבין פשוטי העם היה גדול מאד. כוחות הנפש של האנשים גדולים היו כוחות נפש מיוחדים. גדולה של אדם לא נמדדת בכמה שעות הוא לומר. הגדולה נמדדת בעיקר באיכות המיצוי של האדם בכוחותיו. אדם גדול הוא אדם ששולט על עיניו. זה אדם שמצליח שלא להסיח דעת מעיסוקו למשך מספר שעות. האומראים שנקו לפעמים במידת הדין היה מפני צורך השעה וכדי להעמיד את התורה.
שאלה: לשלשל שלוש מטבעות לצדקה: נהוג לשים מטבעות בקופת צדקה בתפילה ויברך דוד בשחרית.אומנם, בסידורים כתוב שצריך לשלשל שתי מטבעות ואחר כך מטבעה אחת בקופה. מדוע?
תשובה: כתב הבן איש חי בספרו, כי כאשר נותנים צדקה ראוי תמיד לתת שתי מטבעות בתחילה ואח"כ מטבע שלישית, והטעם עפ"י תורת הסוד.
שאלה: אמירת "אמר רבי בנימין" - למציאת אבידה: נתקלתי במקרה בו מספר אנשים חיפשו דבר מה במשך כמה דקות, ומישהי שאמרה את "אמר רבי בנימין" מיד מצאה את החפץ. 1) האם יש מקור שאמירת "אמר רבי בנימין וכו" הינה סגולה בדוקה למציאת אבידה? 2) וכן, האם ראוי לאמרה כשמאבדים חפץ כלשהו ולא מצליחים למצאו?
תשובה: מדובר בדברים מיסטיים וצריך להיזהר לא להיגרר אחרי דברים שאנו לא מוצאים בח. אדם יכול להתפלל שהקב"ה יעזור לו שממונו יישמר ולא ילך לאיבוד.
שאלה: לטבול במעיין בתשעת הימים: האם מותר לטבול במעיין בתשעת הימים לבן אדם שלא רגיל לטבול?
תשובה: אסור.
שאלה: שלא יהא מלבושך בשבת כמלבושך בחול: לפי הגמרא בשבת, וכן בפוסקים, צריך שיהיו בגדים מיוחדים לשבת. האם אדם שהולך כל השבוע עם "בגדי שבת" (חולצה לבנה ומכנסיים שחורות) די שייחד בגדים מסויימים לשבת או שעליו להוסיף עוד בבגד שיהיה השינוי ניכר לעין?
תשובה: בדורות הקודמים לובשים את אותם בשבת ובחול, לפני שבת היו מחליפים לבגדים נקיים. לכן הרמ"א כתב שבשבת חזון לא יחליף לבגדים נקיים. אולם בזמן הגר"א כן היו בגדים של שבת. כיום כאשר מקובל שיהיו בגדים מיוחדים לשבת, מספיק לייחד בגד מסויים לכבוד שבת.
שאלה: מעשר ללימודי מכללה: האם אני יכולה לתת מעשר מכספי לבני שילמד במכללה?
תשובה: אם לבנך אין כספים את יכולה לתת ממעשר כספים.
שאלה: חניה במגרש נטוש: מקום שבו חונות מכוניות רבות במגרש קטן ליד בית נטוש. כנראה המגרש מהווה חצר לבית נטוש (הבית אטום בפתחיו למעט הדלת). לא ברור לי את מי אפשר לשאול כי הבית נטוש מיושבים ועובדה כי אנשים רבים חונים שם אחד אחרי השני. האם יש איסור לחנות שם?
תשובה: זה נהנה וזה לא חסר.
שאלה: הלכות משאיל: אשה השאילה לשכנתה מג ימיקס לשימוש. כעבור זמן השכנה החזירה המכשיר. כעבור כמה ימים כשבאה בעלת המכונה להשתמש בה, גילתה שבתוך הקופסא חסרים חלקים (הסכינים). לא השכנה ולא הבעלים - אינן זוכרות בודאות האם היו הסכינים בתוך הקופסא ביום ההשאלה. האם קיימת מחויבות החזרה של השכנה או האם זה בעיה של המשאילה?
תשובה: מכיוון שיש פה ספק מצד המשאילה והיא לא טוענת טענה וודאית, היא לא יכולה להוציא ממון מהשואלת בטענת ספק.
שאלה: לוח שנה עברי עם שמות לועזיים: למה משתמשים בלוח שנה עברי הרי השמות של החודשים לועזיים?
תשובה: מכיוון שהשמות של החודשים כמו תמוז מופיעים בתנ"ך, מותר לנו להגיד את אותם שמות.
שאלה: לטייל בטבע שבחו"ל: למה הקב"ה ברא עולם כל כך יפה אם אנחנו לא שם כדי לראות אותו ולהינות ממנו? מדוע אסור לצאת לחו"ל כדי לטייל בטבע להתפעל להתרשם ולחזק את האמונה בראיית נפלאות הבורא? כל היופי הזה סתם מבוזבז מאחר שחכמים אסרו את היציאה מחמת החשש שלא יחזרו לארץ מאימת קושי סכנה ואורכת הדרך אולם כיום ניתן לצאת ולחזור באותו יום ואין זה מסוכן כלל, אז חשש זה ראוי ליפול למה א"כ עדיין מונעים היתר לטייל בחו"ל? אם בגלל שבארץ יש מצווה מאוד חשובה של יישוב הארץ וכל דקה שנמצאים בה מקיימים אותה והישארות בה מורה על חביבותה וכל שנייה השכינה בנו וכו ואעפ"כ כאן אין את כל ההדר המעלף שכן נמצא בחו"ל (כוונתי למעשי ה ולא מעשי אדם) ובהתבוננות בנפלאותיו מגיעים לאהבה ויראה כדברי הרמב"ם בהלכות יסודי התורה- על כן שאלתי היא למה אסור לראות ולהתפעם ממעשי ידי הקב"ה שלתובנתי לא נברא סתם אלא כדי להשתמש בה ולהינות ממנה?
תשובה: : הקב"ה ברא את העולם לא רק בהתאמה לישראל אלא גם בהתאמה לגויים. היופי של שוויץ נועד לתת לשוויצרים מנוחת הנפש ושלווה רוחנית. לעם ישראל ניתנה ארץ ישראל מתוך הנחה שכל מה שנצרך לצורך הרחבת הדעת והנינוחות יש בארץ ישראל. אנו אנשים תרכיזיים יותר לכן מתאים לנו יותר תרכיזית ותמציתיות. יש בארץ ישראל הכל במיקרוקוסמוס. אנו שמחים מאד בחלקנו ומתמלאים תענוג מזיו כבודה של הארץ. הארץ צריכה למלא באופן בסיס את כל צרכנו שהרי זה חלקנו. אם יש אדם מישראל שמרחבי ארץ ישראל לא מזינים מספיק את הנפש והאדם נשאר רעב וממילא הוא עלול לכעוס ולהיות במרה שחורה יש מקום להקל לטייל בחוץ לארץ.
שאלה: מכירת שיער לעיצוב: האם מותר לבחורה למכור את שיערי לעיצוב והארכות שיער?
תשובה: אין בעיה.
שאלה: ביצה לתרנגולת כפרות: מה דין ביצה שנולדה לתרנגולת כפרות?
תשובה: אם היא נולדה לאחר שעשו כפרות על התרנגולת, אזי לתת סכום השווה לביצה לצדקה.
שאלה: אורז שהוכן במים של עוף: השאלה שלי קשורה לאופן הבישול של האורז. כאמור, מבשלים אורז עם מים. אך המים שאיתם משתמשת אימי להכין את האורז, הם מים ששימשו לבישול של עוף (לפני שהגיעו לאורז). אני אנסה להסביר: קודם מבשלים את העוף עם מים, ולאחר מכן שופכים את המים לסיר אחר שיש בו אורז. אז כשאני אוכל את אותו האורז באמצע השבוע (שבושל בשישי), האם הוא בחזקת בשר? (צריך להמתין 6 שעות בינו לבין חלב?)
תשובה: לפי שיטת מרן המחבר אין צורך להמתין 6 שעות, וכך נוהגים יהודי ספרד. לפי שיטת הרמ"א יש להמתין 6 שעות, וכך נוהגים יהודי אשכנז. אמנם נמסר לי שישנם קהילות של יהודי ספרד שקיבלו על עצמם את החומרה של הרמ"א ובאותם קהילות יש להקפיד לשמור 6 שעות במקרה זה.
שאלה: שקית עם בגד שנשכח ברכבי: לקחתי שתי בחורות טרמפ ברכבי לפני כשנתיים וחצי. הן השאירו בטעות שקית עם בגד, להערכתי בשווי של 100-150 ש"ח. לאחר זמן מסוים (לא זוכרת במדויק - ייתכן כמה חודשים עד חצי שנה) פרסמתי בעיתון מקומי שבועי את האבידה. ככל הנראה פורסם בטעות רק פעם אחת ולא יותר ולא פנו אלי. כעת הבגד אצלי, מה עלי לעשות?
תשובה: אפשר להשתמש בחפץ ולרשום בפנקס שאם יבוא מישהו וייתן סימנים על החפץ ייתנו לו את שווי החפץ.
שאלה: עץ פרי היוצא לרשות הרבים: 1. באזור מגורי יש משפחה ששתלה פסיפלורה בחצר והשיח מתפס מעל החומה לרשות הרבים האם מותר לאסוף מהריצפה?האם מותר לקטוף (מבחינת גזל)? האם צריך לעשר בכל המקרים הנ"ל? 2. כנ"ל בין החצר של השכנים לחצר שלי.
תשובה: כל מה שמונח ברה"ר הוא הפקר לכל, ולכן פטור מתרומות ומעשרות. בודאי כשזה נפל הוא הפקר, אבל גם לתלוש נראה שמותר כיוון שזה בחוץ והכל לוקחים. בין חצרות זה לא הפקר, במקרה זה צריך להפריש אפשר לשאול את בעל השיח מי הוא מעדיף שיפריש. כל הדיון כאן לעניין תרומות ומעשרות, הדיון על ערלה בפסיפלורא הוא נפרד. צום החמישי לששון ולשמחה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לפסוק לבד בהלכות נדה: האם, באופן עקרוני, אדם שלמד הלכות נדה יכול לפסוק לעצמו בדינים אלו. וכן האם אשה שלמדה הלכות אלו יכולה לפסוק לעצמה - ככל ההלכות שבהם פוסק האדם לעצמו. לכאורה, אין הבדל בין ראיית הרב לבין ראיית כל אדם אחר שיודע את ההלכה. כמו שהרב יודע להבחין בין צבעים כך יכול כל אדם שלמד ויודע את ההלכות הללו. חשוב לציין, שאני שואל שאלה זו לא מפני שאני חש רע בגילוי עניינים אינטימיים כאלו לרב או מפני שאני לא מעונין לגלות לו אותם, אלא אני מעונין לברר האם יש חובה עקרונית ללכת אל הרב בדינים הללו או לא. על פניו משמע שמותר וכפי שאומרת הגמרא בכתובות (עב,א): "א"ר חיננא בר כהנא אמר שמואל: מנין לנדה שסופרת לעצמה? שנאמר: (ויקרא ט"ו) וספרה לה שבעת ימים, לה - לעצמה! וכן משום שכך משמע מלשון השו"ע (סימן קפה) ורק הרמ"א הזכיר אפשרות שהלכה אל חכם. אם התשובה שלילית אשמח לדעת: א. מה טעם האיסור? ב. האם היו תקופות בעם ישראל בהם היה נוהגים כפי שתיארתי? מראש לרב.
תשובה: בכל דבר שאדם יודע בעצמו את ההלכה אין הוא צריך לשאול לרב. וכן אשה שיודעת את ההלכה אינה צריכה לשאול רב. ורק כאשר יש ספק מה ההלכה או איך להגדיר את המציאות, האם המראה אסור או מותר, אז יש ללכת לשאול רב
שאלה: מדוע נטילת ידים קרויה כך?:! למה קוראים לנטילת ידיים נטילה כי נטל זה מילה נירדפת ללקח אז איך זה קשור לשטיפת ידיים בבקשה רחלי
תשובה: וסליחה על העיכוב. יש לא מעט מילים שאנו רגילים לפרש אותם לפי משמעותם המקובלת היום, אולם משמעותם המקורית כפי שהיא עולה מהופעתם בתנ"ך היא שונה. גילוי המשמעות המקורית של המילים היא לדעתי דבר מרתק ששופך אור על משמעותם של דברים רבים שאנו עושים או יודעים. פירוש המילה ליטול הוא להגביה או לשאת, וכך למשל אומר ישעיהו על הקב"ה "הן איים כדק יטול" ומפרש רש"י "כאבק הנישא ועולה על ידי רוח כדק אשר ינטל", ובדניאל מובאים דברי נבוכדנצאר "עיני לשמיא נטלת" - עיני לשמים הגבהתי, ובמגילת איכה ג, כח נאמר "ישב בדד וידום כי נטל עליו" ומפרש רש"י "כי בעל הגזירות נשא עליו הגזירה הזו". המשמעות המקובלת היום של נטילה במובן של לקיחה נובעת מכך שלפני שמגביהים דבר יש לקחתו תחילה. ביחס לנטילת ידים, הראשונים מביאים את פירושו של רב האי גאון שכתב שהמילה נטילה נובעת מכך שלאחר הנטילה יש להגביה את הידים, והדבר נסמך על הפסוק "וינטלם וינשאם כל ימי עולם". משמעות הדבר היא שעניינה של נטילת הידים היא לרומם את האדם - אדם יכול לאכול כבהמה, מתוך דחפים שמקורם בתהליכים כימיים בתוך גופו וללא כל שליטה על אכילתו וקישורה לצד הרוחני שבו, אולם התורה רוצה שנרומם את עצמנו ונקדש את האכילה, שנאכל מתוך ישוב הדעת, מתוך תחושת התענגות על ה', ותוך נתינת משמעות רוחנית לאכילה, שהיא נותנת לנו כח לעבודת ה'. אזכיר עוד את המובא בשם האר"י, שנטילת עשר אצבעות הידים מכוונת כנגד עשר הספירות - עשר ההנהגות בהם מנהיג ה' את עולמו. וגם הלכות נטילת ידים נלמדים מקידוש הידים והרגלים של הכהנים בבית המקדש, ולדוגמא - הנטילה צריכה להיות מתוך כלי, כמו הכיור במקדש. טעם נוסף שכתב הרשב"א לשם 'נטילת ידים' הוא שהכלי שבו נטלו בעבר נקרא 'אנטל'. נראה שלא מדובר בסיבה טכנית שעבר זמנה, והסיבה שהכלי שבו נטלו בעבר נקרא 'אנטל' קשורה לכך שעיקר הנטילה היא ההגבהה. הדברים שכתבתי נובעים מהמשמעות הפנימית של הגבהת הידים. לפי הנגלה הטעם להגבהת הידים הוא שונה, וכאשר נוטלים ידים עד הזרוע אין חובה להגביה ידיו, אולם מובא כי לפי הקבלה לעולם טוב להגביה ידיו, וראי בדברי הבן איש חי פרשת שמיני אות ה'. לסיום, כדאי מאוד ללמוד את הלכות נטילת ידים. אני מניח שיש גם באתר כמה שיעורים בנושא.
שאלה: חתונות מעורבות: לצערי, אני רואה הרבה מחבריי וממכריי אשר מתחתנים ב"ה אולם הישיבה בחתונה מעורבת והריקודים בנפרד ואיני מבין ומסכים לזאת. אני יודע מדברי הרמב"ם בהלכות שביתת יום טוב בפרק ו הלכה כ ואני מצטט: "חייבין בית דין להעמיד שוטרים ברגלים, שיהיו מסבבין ומחפשין בגינות ובפרדסים ועל הנהרות, כדי שלא יתקבצו לאכול ולשתות שם אנשים ונשים, ויבואו לידי עבירה. וכן יזהירו על דבר זה לכל העם, כדי שלא יתערבו אנשים ונשים בבתים לשמחה, ולא יימשכו ביין, שמא יבואו לידי עבירה." לטענת חבריי זה דבר מקובל ומאושר על ידי רבנים שלהם. תמיד היתה הפרדה והקפידו על זה במיוחד, וגם אני זוכר שבבית המקדש עשו הפרדה. אני יודע שבארץ מוצא אבותי, בני המשפחה היו יושבים לאכול בנפרד ולא חסר דוגמאות בנושא. האם אפשר לקבל הסבר בנושא? מדוע איני שומע את הרבנים יוצאים כנגד התופעה הזאת? אני יודע שלגבי צניעות לא אמור להיות פשרות בענין.
תשובה: אני שמעתי שהיו רבנים גדולים שעשו חתונות מעורבות והם לא מחו בענין. כך שמעתי על ר' משה פיינשטיין. והדברים מתיישבים עם תשובה שכתב באגרות משה שם נוטה לומר שאין איסור מדינא לשבת בדברי הרשות בלי מחיצה בין נשים וגברים. אולם יש להסתפק האם כוונתו גם ללא הפרדה או רק ללא מחיצה. בפשטות דבריו נראה שאין דין הפרדה אלא רק דין מחיצה במקום שיש שמחה ודברים שבקדושה. כך גם הראו לי תמונות על גדולי ירושלים בדור הקודם שרואים שהם ישבו למרות שהחתונות לא היו נפרדות. אולם יתכן שמדובר על חתונות קטנות שהם עיקר היושבים היו רק קרובי משפחה. ההבדל בין ישיבה עם אנשים זרים לבין ישיבה עם בני משפחה הובא בספר שובע שמחות  פרק ד' הלכה טו  החילוק הזה מבוסס על דברי הב"ח בתשובה  תשובות ב"ח החדשות ס' נה  ההיתר לישיבה שאין בה הקפדה על הפרדה מבוסס על דברי הלבוש בקונטרס המנהגים אות ל"ו. שם הוא כותב "אין נזהרים עכשיו בזה  מתייחס לדברי ספר חסידים שלא לומר השמחה במעונו כשנשים יושבות בין האנשים  ואפשר משום דעכשיו מורגלות נשים בין האנשים ואין כאן הרהורי עבירה כל כך מתוך הרגלן ביננו וכיון דדשו דשו." יש דיונים רבים האם לקבל את היתרו של הלבוש. לסיכום: ודאי שטוב היה אם היו הקהילות מתרגלות לחתונות נפרדות אולם במקום שלא הורגלו לכך קשה לומר שודאי הדברים אסורים מצד הדין.
שאלה: צום תשעה באב: רציתי לברר יום על צום ט באב. מתי הוא נכנס? מתי הוא יוצא? ומה המשמעות של חצות היום, מה אפשר לעשות בחצות ומה אסור? והאם אפשר לסוע בצום ט באב?
תשובה: נכנס ביום שני בשעה 19:49, ויוצא למחרת בשעה 20:13. החל מחצות מותר לשבת על כסא ויש הנוהגים להתחיל להכין תבשילים לקראת סוף הצום. מותר לנסוע בתשעה באב  כמובן נסיעות הראויות ליום האבל. ובבניין ירושלים ננוחם.
שאלה: גילוח במכונה או בסכין גילוח: יש לנו מכונת גילוח בבית ובעלי כמובן מתגלח בה לרוב. אבל, פעמים מסויימות הוא מעדיף את הסכין כי טוען שהמכונה לא מורידה את כל השיער ממש או שעושה פצעים. ידועה לנו חומרת האיסור ואני מנסה לשכנעו אבל לא תמיד זה עוזר. אז הבקשה שלי היא, איך ובאיזו דרך אשכנעו להפסיק עם הסכין? אני מאמינה שאם ההסבר שלכם יהיה טוב ומשכנע - גם אוכל להשפיע עליו בעניין הזה. מראש על התשובה ושתיזכו תמיד לזכות את כולם.
תשובה: עיקר ההסברה המתקבלת נוגעת לכך שישראל מובדלים מהגויים בכל לבושם בכל מנהגיהם. להתגלח בסכין זה דבר שמתאים לגויים. מעבר לכך ניתן לשיב לב שהתורה אינה רוצה שיתעסקו רבות עם ההופעה החיצונית.
שאלה: לעשות קורס ברמנים: אני כבר כמה זמן חושב לעשות קורס ברמנים אבל יש לי חשש שעובדים שם עם חומרים לא כשרים. אם עובדים שם אם חומרים לא כשרים, האם מותר לי ללכת לעשות שם את הקורס?
תשובה: מותר לך ללמוד שם, כמובן בתנאי שלא תטעם ממה שאינך בטוח שהוא כשר.
שאלה: הדלקת נר סגולה: אמי נוהגת להדליק נר בכל פעם שיש משהו במשפחה. לדוגמא, מבחן או משהו חשוב אחר שיש להתפלל להצלחתו. אני נשואה עם שני ילדים. בעלי לא מבין את המנהג הזה ובכל פעם שאני עושה זאת (בנוסף לקריאת תהילים לקראת משהו גם מדליקה נר ומבקשת בקשות), הוא שואל למה להדליק נר? הדלקת נר כזו מזכירה לו הדלקת נר נשמה. האם אכן ישנו מנהג כזה? אמי ממוצא מרוקאי.
תשובה: לא ידוע לי על מנהג כזה. אך אם הדלקת הנר עושה לך טוב, נראה לי שאין לבעל להקפיד על כך.
שאלה: יום מ"א לעומר - יסוד שביסוד: אמנם עברנו ממזמן את ספירת העומר אך מסיבה מסויימת שחשובה לי אני רוצה להבין קצת את משמעותו של יום זה (יסוד שביסוד), ומה המשמעות של חיבור יסוד ביסוד?
תשובה: לכל מידה יש משמעות מיוחדת. למידת היסוד יש משמעות כשמה לחזק את יסודות החיים. יסוד שביסוד משמעותו הגרעין הפנימי של עצם החיים.
שאלה: חודש טוב בתשעת הימים: האם נהוג בראש חודש מנחם אב שלא לומר "חודש טוב"? ואם התשובה חיובית, מהיכן לקוח המנהג ההלכה.? כמו כן, האם נמנעים בתשעת ימים של חודש מנחם אב לומר יום טוב או שבוע טוב?
תשובה: א. לא שמעתי על מנהג כזה. ב. לא.
שאלה: בירורים חשובים לגבי ט' באב וי' באב: למה לא קבעו את הצום ל-י באב, הרי בית המקדש רק התחיל להישרף ב-ט באב אבל הוא נשרף ב-י באב?
תשובה: טענתך היא טענתו של רבי יהודה הנשיא שאמר שאילו היה באותו דור היה קובע בי' באב את הצום. אולם החכמים שקבעו בט' באב קבעו שהולכים אחר תחילת הפורענות.
שאלה: התבודדות ואמירת תפילות: אני משתדל להתבודד ולומר תפילות פתח אליהו עקדת יצחק פיטום הקטורת שיר השירים שירת הבריאה 10 זכירות 13 עיקרים איגרת הרמב"ן נשמת כל חי תיקון הכללי חק לישראל ובשירת הבריאה אני מבקש 13 בקשות, האם זה ר
תשובה: אם אתה נינוח ולא נמצא בלחץ כתוצאה מריבוי התפלות, אם אתה שייך לדרך ארץ מפרנס את עצמך ומשפחתך, אם אתה עם מידות טובות, אם אתה קובע עתים לתורה - אז זה ר.
שאלה: אלו ספרי קודש להחזיק בבית: איזה ספרי קודש מומלץ להחזיק בבית יהודי?
תשובה: להחזיק בבית: חמשה חומשי תורה, ששה סדרי משנה, תלמוד בבלי אם אפשר, שולחן ערוך אם אפשר, זהר.
שאלה: לשמוע התיקון הכללי בין המצרים: האם מותר לשמוע את התיקון הכללי בביצוע מוזיקלי בימי בין המצרים ובתשעה באב או שאסור בכלל לשמוע מוזיקה של כלי אחד?
תשובה: אם מדובר במוזיקה שמחה - אסור לשמוע, אך אם מדובר במוזיקה נוגה - מותר לשמוע.
שאלה: מחבת טפלון בשרית שבטעות בושל חלבי: מחבת גדולה עם ציפוי טפלון ששימשה עד היום כמחבת בשרית, בושל בה בטעות דבר חלבי. שמנו אותה בצד לדעת מה דינה. האם אפשר להכשיר, להגעיל או לזרוק ולקנות חדש?
תשובה: יש להגעיל במים רותחים כמו שמגעילים לפני פסח.
שאלה: "הכוח המדמה": מהו בדיוק הכוח המדמה המוזכר כ"כ הרבה בכתבי הרב קוק, ולמה הוא כ"כ יסודי וחשוב?
תשובה: : כוח המדמה הוא הכוח שיש באדם לצייר ציורים מופשטים רוחניים. כוח הדמיון נולד בנו מכך שאנו קולטים רשמים על ידי כל כוחות הנפש ועל ידי כל כוחות הרוח והשכל שלנו. באדם יש כוחות רבים. רוב הדמיון שלנו הוא נולד ממה שאנו מתרשמים מהחושים שלנו. אנו רואים דברים אז הדמיון לוקח את התמונה שראינו ומצליח לצייר אותה בדמיון גם כשהתמונה לא מול עינו שלה אדם. אדם מריח ריח טוב כוח הדמיון אח"כ יכול לדמיין את הריח הטוב גם כשהו8א לא נמצא. כוח הדמיון זה הציורים שהולכים עם האדם גם כשאין מולו מציאות ממשית. כוח הדמיון הוא מאד חשוב משום שהוא מלמד על הרמה של האדם. ככל שאדם חיי רק את החיים החושיים שלו, את החיים שמקבלים רושם מהפגישות עם הצדדים החיצוניים שיש בעולם אז גם הציורים שלו לכל המציאות היא תקבע בתוכו ציורים מאד מוגבלים ולפעמים ציורים מעוותים. אולם אדם שמתרשם מדברים רוחנים אדם שמתרשם מדברים מופשטים מדברים אחדותיים הוא מעלה את הרמה של הדמיון שלו והוא לא תקוע בעולם שלנו שהוא עולם מאד מלא פרטים וממילא עולם מלא תחרות ומלא סתירות. העולם הרוחני הינו עולם אחדותי יותר, שלם יותר. לכן מדרגת האדם באה לידי ביטוי במדרגת הדמיון שבו.
שאלה: האם עיר מקלט מכפרת?: לגבי אדם שנתחיב מלקות, מצאנו שח דורשים ונקלה אחיך לעיניך - כיון שנקלה אחיך הוא. אך לגבי אדם שגלה לעיר מקלט, אנו רואים שאפילו לאחר שסיים את עונש הגלות, עדיין התורה בפרשת מסעי מכנה אותו רוצח, גם כששב למקומו. מדוע זה כך? האם עיר המקלט לא כפרה על חטאו?
תשובה: רוצח יותר חמור מאדם שנתחייב מלקות, ולכן אין להשוות ביניהם.
שאלה: נשיאת אשה נוספת בדורנו: החברותא שלי הראה לי פסק מיביע אומר כרך ח שבו מרן מו"ר הראשל"צ הרב עובדיה יוסף פוסק שהגבר הנשוי יוכל לשאת עוד אשה ואף מסתמך על כך שהגאון מוילנא היה מבטל תורה ותפילה ומסבב בערי ישראל ומכריז שאין חרם דרבינו גרשום לשאת אשה נוספת וזה מקרב את הגאולה. רצינו לשאול מס שאלות 1. כיצד זה מקרב את הגאולה? 2. האם בפסיקת הלכה ניתן להתבסס על הכרזתו של הגר"א? 3. האם בדורינו הפרוץ בעריות, היתר כזה הוא פתח להתדרדרות מוסרית? 4. האם המחשבה העמוקה של ר גרשום בגוזרו את החרם לא שייכת לדורנו
תשובה: נראה לי שבימינו זה רק יביא קלקול גדול שיסכן את הבית ויזיק לכל עם ישראל ח"ו. ומה שנכתב על קירוב הגאולה הכוונה היא להרבות את עמ"י בבנים ובבנות ולא לעצור את הילודה. בוודאי שצדקת שבימינו זה עלול להוסיף התדרדרות מוסרית ולתת צידוק להמון מעשי פריצות חלילה. אין ספק שעצת רבינו גרשום נכונה גם לימינו שיש הרבה סבל ומחלוקת ואין כח לעמוד במתח נוסף.
שאלה: חיפוש שותפה בתשעת הימים: השותפה שלי עוזבת בסוף החודש את הדירה. זאת אומרת שאם לא אמצא שותפה עד 1.8.2010 אצטרך לשלם על כל הדירה. האם אפשר להמשיך בחיפושים אחר שותפה - לפרסם את החדר שמתפנה ולחתום חוזה שכירות על אף שאנו בתקופת 9 הימים?
תשובה: לחפש את יכולה. עדיף לסגור איתה ולחתום חוזה לאחר תשעה באב. אם את חוששת שבלי חוזה את עלולה להפסיד, אפשר גם לחתום חוזה.