LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: התכבדו מכובדים?: זכור לי שיש מי שאומר שבערב שבת לפני " עליכם מלאכי ה ", המלאכים נוכחים ולכן יש לומר "התכבדו מכובדים" אם אדם הולך לבית הכסא. האם יש לפסוק כך?
תשובה: השו"ע כתב בסימן ג' סעיף א': כשיכנס לבית-הכסא יאמר התכבדו מכובדים וכו' ועכשיו לא נהגו לאומרו. וכתב המשנב"ר: כי אין אנו מוחזקין יראי שמים שמלאכים מלוין אותנו בכל עת, שנבקשם שימתינו עלינו עד שנצא. וממילא משמע שגם בליל שבת אין צריך לומר, כיון שבטל המנהג. אך בכף החיים כתב שיש לאומרו גם בזמן הזה בכל עת שנכנס לבית הכסא, והביא את הנוסח המלא. הרב רואי מרגלית.
שאלה: להרוג נמלים בשבת: מצאתי בשבת נמלים בארון, מה עלי לעשות? האם להשאירן שם או להוציאן חיות עם נייר? האם מותר להרגן?
תשובה: נמלים חיות אסור להרוג בשבת וכן אסור לטלטל אותן, אך מותר לטאטא אותן החוצה.
שאלה: עד מתי להתפלל על חולה שלא מכירים?: מהו משך הזמן שמתפללים על חולה שלא מכירים (ורק נתבקשנו להתפלל לרפואתו כפי שנהוג הרבה בימינו)? מתי אפשר לדעת שהחולה הבריא (או מת)?
תשובה: על חולה שלא מכירים אפשר להתפלל עד שבוע, אחר כך אם אין מידע על מצבו של החולה, אין ענין להמשיך להתפלל עליו.
שאלה: לשקר בקשר לעיתון תועבה: מידי שבוע מגיע לביתנו עיתון אשר כולו תועבה. אינני רוצה שאחי הגדולים יראו אותו ולכן לעיתים אני זורקת אותו לפח בלי ידיעתם וכשהם שואלים האם ראיתי את העיתון אני עונה בשלילה. האם זה נחשב לשקר? מה אני יכולה לעשות בנידון?
תשובה: במצב שבו את מתארת מותר לך לשקר שהרי ח אומרים שמותר לשקר בשביל ה אך יש שאלה האם מותר לזרוק את העיתון, לכן, אם העיתון מגיע בחינם, יפה את עושה שאת זורקת אותו, אך אם המנוי לעיתון עלה לאחיך כסף אז צריך לבטל את המנוי.
שאלה: הכשרת קלחי תירס: האם יש שיטה להכשיר לאכילה קלחי תירס? קראתי באתר שמותר לאכול רק גרגירים ללא הקלח (או תירס של גוש קטיף). האם זה נכון?
תשובה: אכן, יש בעיה של הימצאות מרובה של חרקים קטנים בקלחי תירס. הפתרונות הם כפי שהצעת.
שאלה: מקומות קבועים בבית הכנסת: זכינו ב"ה לחנוך את בית הכנסת החדש באלון שבות. ובתוך כך ישנו דיון עמוק בנוגע לקביעת מקומות קבועים. מצד אחד ישנם אלו שרוצים שיהיו מקומות קבועים וידועים לכל אחד מחברי הקהילה ואפילו לשים שמות על המקומות. מצד שני ישנם את אלו המתנגדים לכך בכל תוקף בטענה כי הדבר יביא לידי גרימת צער אם אורח או אפילו מתפלל קבוע יתפוס מקום של מתפלל אחר ובעל המקום הקבוע יקים אותו או שיגרום לו אי נחת מפני שתפס את מקומו. שאלתי היא: לאור ההלכה כי צריך אדם לעשות לו מקום של קבע לתפילתו האם ראוי ו או רצוי כי יהיו מקומות קבועים מסומנים והשאיר מקומות פנויים לאורחים או להשאיר מצב של כל הקודם זוכה ויכול לשבת בכל מקום שנראה לו.
תשובה: אני חושב שעדיף שלכל אחד יהיה מקום קבוע לתפילתו, ויהיו מקומות של אורחים. מאידך אם הציבור לא יסכים להסדר כזה ויגרמו מחלוקות משום שאנשים יריבו על מקומות מסוימים אז אפשר להטיל הגרלה, או לחילופין, אפשר שלא לקבוע מקומות קבועים ומי שמגיע ראשון יתפוס. (אך אני לא ממליץ על כך, שהרי רבותינו שיבחו את קביעות המקום לתפילה).
שאלה: מקומות קבועים בבית הכנסת: זכינו ב"ה לחנוך את בית כנסת חדש ביישובנו. בתוך כך ישנו דיון עמוק בנוגע לקביעת מקומות קבועים. לאור ההלכה כי צריך אדם לעשות לו מקום של קבע לתפילתו האם ראוי כי יהיו מקומות קבועים ומסומנים ולהשאיר מקומות פנויים לאורחים או להשאיר מצב של כל הקודם זוכה ויכול לשבת בכל מקום שנראה לו?
תשובה: יש מרא דאתרא ליישוב, אנא פנו אליו. מבלי לקבוע עמדה אזכיר רק מקור אחד: כל הקובע מקום לתפילתו אלהי אברהם בעזרו. נוסף לכך, בלי לתכנן היטב את חלוקת המקומות עלולה להיווצר מחלוקת. לחילופין, יש מקום לקבוע תקנון שלפיו אין חזקה על המקומות. אפשר להגריל מקומות לשנה בלבד וכל שנה להגריל מחדש ולהשאיר מקומות קבועים לאורחים. העיקר החשוב ביותר הוא: ה מעל לכל. ושוב, דברי בטלים ומבוטלים לדעת המרא דאתרא שהוא מכיר את המקום מקרוב.
שאלה: ארמית שבסליחות אצל החולה: מי שרוצה לומר סליחות עם החולה, האם צריך לדלג על קטעי הארמית (כי המלאכים לא מבינים) או שמותר לומר?
תשובה: מכיוון שהסליחות זו תפילה כללית לכולם, לא יהיה הבדל בדין זה בין חולה לבין שאר יהודים שאומרים סליחות ולכן את הקטעים בארמית לא יאמר בפחות מעשרה.
שאלה: עשיו שונא ליעקב?: מדוע גוי שונא ליהודי שאינו שומר תורה ומצוות אשר כל מעשיו כמעשה גוי גמור?
תשובה: רבותינו לימדונו ש"בידוע שעשיו שונא ליעקב", השנאה אינה מגיעה בגלל המעשים החיצוניים של היהודים כמו קיום מצוות ולימוד התורה. זו שנאה פנימית מהותית. הגויים שונאים אותנו בגלל עצם היותנו יהודים, ואפילו יהודי שרחוק מתורה ומצוות הינו עדיין יהודי, כמו הנאצים שחפרו חמש דורות אחורה לראות מי יהודי, והרגו את כולם ללא שום הבדל בקיום המצוות.
שאלה: האשכנזים יותר צדיקים?: למה ספרדים אומרים סליחות 30 יום ואשכנזים הרבה פחות?
תשובה: גם האשכנזים וגם הספרדים אומרים שצריך להתכונן לראש השנה, אך המחלוקת בינהם היא כמה זמן, הספרדים טוענים שהחל מחודש אלול מתחילים הכנות לקראת ראש השנה שהרי שלושים יום קודם החג מתכוננים לחג. אך האשכנזים מתייחסים לראש השנה כמו בדיקה של קורבן וכמו שקורבן טעון בדיקה ארבעה ימים קודם הקרבתו, כך גם אשכנזים מתחילים לומר סליחות לפחות ארבעה ימים קודם החג.
שאלה: שימוש במי ברז בשבת: נתקלתי באדם שלא משתמש במים מן הברז בשבת. הוא מכין לו ג ריקן מים לצרכיו וכך הוא מסתדר, והוא העיר את תשומת ליבי לכך שבפתיחת ברז המים מופעלת משאבה ויש חשש לחילול שבת. מה הדין וכיצד יש לנהוג?
תשובה: עד כמה שידוע לי, הפעלת המשאבות הינה "גרמא רחוקה", ולכן לא נראה לי לאסור. לתשובת הרב יעקב אריאל. שאיבת ביוב על ידי משאבה חשמלית בשבת.
שאלה: ברכת כהנים בלי נטילה: כהן שנטל ידיו בבוקר והגיע לבית הכנסת ולא היה שם מים לנטילה לפני הברכה, והוא זוכר שהקפיד שלא לנגוע במקומות מכוסים, האם יוכל לברך ברכת כהנים.
תשובה: במקרה כזה של שעת הדחק כתבו האחרונים שסומכים על דעת הרמב"ם, שסובר שהנטילה בשחרית מועילה לברכת כהנים, ובתנאי שלא נגע בנתיים במקומות מכוסים המצריכים נטילה חדשה. וכ"כ במ"ב קכח, כ, וכה"ח לח. (אמנם במשבצות זהב לט, כתב שאם כבר עלה לדוכן לא ירד ויסמוך על הרמב"ם, אבל לכתחילה לא יעלה).
שאלה: הטלת ציצית על גופיה: האם ניתן להטיל ציציות על גופיה?
תשובה: הבעיה בגופיה הן הכתפיות שאין להם שיעור ונראות כרצועות. ויש מהפוסקים שכתבו שרוחבם צריך להיות יותר גדול מרוחב אויר בית הצואר. אך אם זו גופיה כמו חולצה בעלת שרוולים קצרים ופותח אותה משני הצדדים שיהיה ארבע כנפות (מעין חולצות התעמלות בישיבות התיכוניות), חייבת בציצית. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חינוך יקר בישיבות ובאולפנות: הרב מלמד החל בפעילות הורים נמרצת בגיבוי רבני להפחתה אמיתית ומשמעותית של שכר הלימוד באולפנות וישיבות תיכוניות. הצורך אמיתי ונחוץ ומזה כחצי שנה לא דווח על התקדמות משמעותית בנושא כאוב וחשוב זה. שאלתי היא מה קורה בפועל בעניין יוזמה זו ומה יכול הציבור הרחב לעשות בכדי להשפיע על ראשי הישיבות והאולפנות בענין זה?
תשובה: אני יודע שראשי הישיבות והאולפנות מודעים היטב לקשיים של ההורים והם עושים כל מאמץ להקטין את ההוצאות ולהפחית את שכר הלימוד. אך מאידך לשמור כמה שאפשר על רמת הלימוד. תקופת הלימוד של הילדים במשפחות ברוכות ילדים דורשת מאמץ מיוחד וצריך לקבל באהבה את הקשיים. מכל מקום ההורים צריכים לדעת שהמוסדות עושים מאמצים רבים להקל על ההורים.
שאלה: משכורת של ילדים: האם ילד גדול הסמוך על שולחן אימו ומתפרנס מעבודה חד פעמית (כגון ביביסיטר) צריך לתת לאימו את הכסף או שהוא שלו?
תשובה: ההגינות מחייבת את הילד למסור את משכורתו לאמו. עם זאת יש להניח שהאם תוותר על חלק ממנה או על כולה בכדי שיהיה לילד דמי כיס משלו.
שאלה: אוכל מהמחסום לערבים?: בשרות מילואים היה לנו הרבה אוכל במחסום מאנשים שנתנו לנו ואין לנו אפשרות לברר את ההכשרים שעל המוצרים. מה עדיף - לזרוק לזבל את מה שנשאר או לתת לערבים שבסביבה?
תשובה: אם אלה ערבים שיש לנו תועלת מהם והם ידידנו אין בעיה לתת להם, אך כמובן שאסור לתת לאף ערבי שיש חשש שהינו מחבל. האם מותר לתת אוכל לחיילים במחסום?
שאלה: הקלה בצום יום כיפור: שעתיים שלוש לקראת סוף הצום אני מרגישה חולשה אדירה הגורמת לי לחום בוה ורעידות בכל הגוף עד כדי כך שאינני זזה מהמיטה. כשעה לפני סיום הצום אני מקיאה מספר פעמים את מיצי הקיבה או המרה (אינני יודעת בדיוק מה מהם). אני לוקחת כדורים להקלת הצום אך הם לא כ"כ עוזרים. אני רזה (שוקלת 40 קילו וגובהי הוא 157). אינני הולכת ל נעילה זה מספר שנים כי אינני יכולה לזוז מהבית. האם ניתן לאפשר הקלות למצב כזה?
תשובה: עדיף לצום את צום כיפור ביחידות מאשר לאכול קצת ולהתפלל בציבור, רבותינו לא התירו לבעל חולשה לאכול ביום כיפור, לכן, את צריכה לקבל חוות דעת מקצועית, אם הרופא יגיד לך שאסור לך לצום משום שיש סכנה אצלך בצום כזה את יכולה לאכול לשיעורין אך אם זו רק חולשה ואין בך סכנה, עדיף שתנוחי בבית כל יום כיפור ותתפללי כפי יכולתך מאשר תלכי לבית הכנסת ללא צום.
שאלה: תפילה או מד"ס?: האם עדיף להתפלל אחרי עלות השחר ולעשות מד"ס שמתחיל לפני זמן משיכיר ונגמר אחרי הנץ או לעשות מד"ס ולהתפלל אחריו?
תשובה: אם יש אפשרות להתחיל את המד"ס לפני הזמן הראוי לתפילה, היינו בערך בעלות השחר, או מעט אח"כ, (כיום עד שעה חמש וחצי), עדיף שתעשה את המד"ס לפני התפילה, ותתכנן את התפילה באופן שתתפלל בותיקין. אם כבר הגיע זמן הראוי לתפילה לכתחילה, היינו בוותיקין, תקדים את התפילה. אמנם, אם הזמן הוא שתוכל להניח תפילין משיכיר (כחמישים דקות לפני הנץ), לכתחילה עדיף להתפלל לפני המד"ס, אבל אם תרצה תוכל לבחור לעשות קודם את המד"ס, מפני שיש דעות עד כמה התפילה לפני ותיקין היא בדיעבד. אם לאחר המד"ס אתה מזיע באופן שלא ראוי להתפלל, אזי תבחר להתפלל קודם. ועיין בפניני הלכה תפילה יב, ב-ג, מד"ס הוא במעמד ביניים, לא ממש עשיית צרכיו אבל גם לא פעולה קטנה, ויש שהקלו בו יותר ויש שהחמירו. ולגבי הזמנים עיין בפניני הלכה שם יא, ז.
שאלה: נישואי כהן פגום לגרושה: האם ישנה אפשרות כי הכהן יכרות את זרת ידו וע"י כך יהיה מותר להינשא לגרושה?
תשובה: כהן בעל מום עדיין יש לו קדושת כהונה אף על פי שנפסל לעבודה בבית המקדש, ולכן אף על פי שהכהן הינו בעל מום עדיין יהיה אסור לו להתחתן עם גרושה.
שאלה: תמונת אישה ללא כיסוי ראש - המשך: ברצוני להתייחס לפסיקת הרב לגבי תמונת אישה ללא כיסוי ראש. הרב הסביר כי בתמונה נראית רק בבואת השיער ולא שיער ממש, ועל כן מותר להסתכל בה. מדוע אם כן שונה הדבר כשמדובר בתמונה לא צנועה, ולא ניתן לומר כי בתמונה נראית רק בבואת רגליה של האישה, למשל, ולא רגליה ממש?
תשובה: מכיוון שהאיסור בצפיה בשיער הינו רק בשיער טיבעי, ומותר לראות שיער של פיאה נוכרית, לכן אין בעיה גם לראות שיער בתמונה שהרי הוא אינו השיער הטיבעי - כמו פיאה שמותרת לצפיה משום שהיא אינה שיער טבעי. לעומת תמונה שאינה צנועה שהבעיה בה הינה שהיא מעוררת את האדם למחשבות שאינן טובות, מחשבות אלו אסורות ולא משנה איך הן נגרמות - על ידי מראה מקורי של אישה או על ידי תמונה שלה.
שאלה: מה לכוון בתקיעות?: ביקשו ממני לתקוע בבית הכנסת בראש השנה. איזה כוונות אני צריך לכוון לפני ואחרי התקיעות?
תשובה: כוונות יפות ואקטואליות אולם יש לכוון בהן רק כתוספת לכוונת הפשט המקובלת. הדבר נכון הן על דרך הפשט הן על דרך הסוד. הטעמים על דרך הנגלה מצויים במחזורים טובים ובהם 10 טעמיו של רס"ג. גם פסוקי המלכויות זכרונות ושופרות מכילים רעיונות שונים על השופר ומן הראוי להתעמק בהם. איני בקי בנסתרות אך ידוע לי שעל דרך הסוד יש הסברים בשל"ה וכן בקונטרס של מו"ר הרד"ך הנזיר לר"ה הנקרא "אור וקול". לתשובת הרב אליעזר מלמד.
שאלה: יין שנגע בחילוני: האם מותר לשתות בחתונה יין שהמלצר מגיש אם הוא לא שומר שבת או שהיין נחשב לנסך? האם מותר למחלל שבת לעשות קידוש או שהיין הופך ליין נסך?
תשובה: גדולי הפוסקים נחלקו לגבי יהודים שאינם שומרי שבת, יש שאסרו את יינם כיין נסך ויש שהתירו, לכן לפי דעתי יש לנהוג כך: אם יהודי שאינו שומר שבת (כגון המלצר) מביא בקבוק יין, פותח אותו ומוזג לכוס - לא לשתות מהיין שמזוג לכוס, אך אפשר לשתות מהיין שנשאר בבקבוק אף על פי שיהודי שאינו שומר שבת פתח אותו, ובכל מקרה אם הסירוב לשתות מהיין שבכוס יגרום לפגיעה רגשית ביהודי המארח מותר בדיעבד לשתות אפילו מהיין שנמצא בתוך הכוס. כמובן שכל זה ביין שלא נחשב כיין מבושל מבחינה הלכתית. חילוני נחשב יהודי? האם מותר להחזיר אבידה לחילוני? לשתות יין שחילוני נגע בו.
שאלה: ביטוח מקיף שמחלל שבת: יש מערכות לאיתור מכוניות גנובות אשר המוקד שלהן פועל גם בשבת. חברת הביטוח מחייבת להתקין מערכת כזו ובלעדיה אין אפשרות לבטח ביטוח מקיף. האם יש היתר להתקין במכוניתי מערכת שכזו?
תשובה: מכיוון שאתה לא נוסע בשבת, אף על פי שהחברה פועלת בשבת מותר לך להתקין במכוניתך מערכת שכזו.
שאלה: התרת נדרים בצבא: אני יוצא למילואים בראש השנה ולא תהיה לי אפשרות לקיים התרת נדרים עם 3 אנשים. האם עדיף לדחות זאת עד ערב יום הכיפורים או שעדיף לעשות זאת כשבוע קודם לפני היציאה למילואים?
תשובה: עדיף שתעשה את התרת הנדרים לפני יום הכיפורים.
שאלה: מציאת כסף שנפל: אם ראיתי שנפל לאדם כסף והוא עוד לא יודע שנפל לו (דהיינו לא התייאש עדיין), מה עלי לעשות?
תשובה: אם ידוע לך שהוא לא התיאש חובתך להחזיר את האבדה. אם נטלת לפני יאוש, היאוש לא קונה. רבנן תיקנו על סמך הרוב (שמתייאשים מהכסף) ויש להם כוח להפקיר ממון. אך מעבר לכך, מכיון שזו ההלכה - גם מי שלא התיאש עד כה, מעתה ואילך יתיאש.
שאלה: איפור מחוץ לבית כרצון הבעל: ב"ה התחתנתי עם בן תורה שלומד ומלמד תורה ועבודת ה חשובה לו מאוד. כמובן שגם הצניעות חשובה לו מאוד. יחד עם זאת הוא רוצה מאוד שאני אתאפר ואגדל ציפורניים ואשים לק מתאים לבגדים, ובכלל אטפח את גופי. הוא מאמין שכך ראוי לנהוג (תורת ארץ ישראל - חיבור חומר ורוח וכו ). הוא רוצה שאלך כך תמיד (גם בחוץ). מהו גבול הצניעות בנושא זה (איפור, צפורניים)?
תשובה: ההלכה אינה דורשת זאת, מאידך גיסא אין גם שום פגם בצניעותך אם תתאפרי. בקשה זו של בעלך אינה בקשה עם תוקף דתי אלא בקשה פרטית בין איש לאישתו ואת יכולה לסרב או להסכים כפי שאתם מסכימים בדברים אחרים. אך ברור שהוא אינו יכול לכוף אותך לדבר זה ואינני רואה גם סיבה שירצה לעשות זאת.
שאלה: שינה עם ציצית - המשך 2: הרב כתב בתשובה שאין נוהגים לישון בציצית ואין לשנות מהמנהג. רציתי להפנות את הרב לכך שהבן איש חי (פרשת בראשית סעיף ט ופרשת פקודי סעיף י ) כתב שיש לישון עם ציצית וכן נוהגים רבים מהספרדים, וכן מנהג חב"ד. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שינה עם ציצית"
תשובה: מכיוון שרוב הגדולים אינם נוהגים כן אני ממליץ קודם לקנות את המדרגה של הגדולים בתורה ובמצוות ואחר כך להמשיך למדרגה עוד יותר מהם. אולם מי שמחובר לאיזה תלמיד חכם שמדריך אותו בכל עבודת ה' והוא מדריך אותו גם לישון בציצית יעשה כפי שהודרך.
שאלה: דיכאון לאחר לידה: לאחר הלידה הראשונה שלנו אשתי קיבלה דיכאון שלאחר לידה. בבעיות מסוג זה צריך המון קירבה פיזית ונפשית כאחד. איך לנהוג בימי נידה, והאם יש הקלה בימים הנקיים?
תשובה: נכון שבמצב הזה יש חובה לתת הרבה תמיכה וחיבה לאשה, אבל לא לעבור על דיני הרחקות. צריך לעזור ולעודד את אשתך בלי לגעת בה. אם המצב חמור יותר ומגיע לפיקוח נפש הדין שונה. בשורות טובות ו
שאלה: שינוי שם: אם אני רוצה להוסיף שם (הומלץ לי ) מתי צריך להשתמש בשם החדש? האם קריטי להשתמש בו כל הזמן או מספיק בת.ז או עליה לתורה?
תשובה: אם הממליץ תלמיד חכם, נא לשאול אותו על כך. אם אינו תלמיד חכם, כדאי להתייעץ עם תלמיד חכם האם כדאי אכן להוסיף שם.
שאלה: מידע מחברה שבה עבדתי: עבדתי בחברה מסויימת ופתחתי חברה מתחרה. האם מותר לי לפנות ללקוחות שאני יודע מתוך עבודה צמודה איתם שהם לא היו מרוצים? אין לי שום מידע אחר עליהם חוץ מהעובדה שהם לא היו מרוצים מהתנהלות החברה שעבדתי בה. עבדתי שם לפני שנה.
תשובה: יש כלל במסחר שכל סוחר יכול לנסות למשוך לקוחות ע"י פרסום, הוזלת מחירים וכדומה. לכן לא נראה לי שיש בעיה להציע להם תנאים יותר טובים ממה שהיה להם בחברה הקודמת ולמשוך אותם לחברה שלך.
שאלה: חשש התלקחות בתחנות דלק: אני עובד בחברת דלק גדולה מאוד. הציעו לי תפקיד הכולל אחריות על כל התקלות בקנה מידה ארצי. מבחינתם האחריות כוללת שבת. מבחינת שכר המשכורת תשולש. בשנתיים האחרונות לא היו תקלות בשבת. במידה ותהיה תקלה, ברוב המקרים מדובר כתוצאה מפעילות איבה ובכל מקרה בתקלת דלק יש סכנה למי התהום ובאזור מיושב סכנת התלקחות. עם זאת לעיתים יש מציאות של תקלות שאינן בגדר של פיקוח נפש ובכל זאת דורשות טיפול (אם כי אחוז זה קטן ביותר). עלולות להיות גם קריאות שווא בשבת. האם יש היתר לקבל את העבודה?
תשובה: אם אינך אחראי לחילול שבת, אתה יכול לקבל את התפקיד. בהצלחה.
שאלה: כלי זכוכית שיהפוך לבשרי: האם ניתן להפוך כלי זכוכית שנאפה בו מאכל חלב לפרווה? השימוש בכלי נעשה בתנור לצורך אפיית פשטידות חלביות. האם צריך להגעיל או שניתן להכניס את הכלי לתנור לחום גבוה? האם זה תקף גם לגבי כלי הגשה מזכוכית שהוגשו בהם דברי חלב?
תשובה: לפי חכמי ספרד כלי זכוכית אינם בולעים כלל ואפשר להופכם מבשרי לחלבי ולהיפך אף ללא פעולת הגעלה. אך לדעת חכמי אשכנז יש להגעיל את כלי הזכוכית שלוש פעמים במים רותחים, או לחילופין אפשר להכניס את כלי הזכוכית לתנור עם חום גבוה (כאשר הכוונה לכל כלי זכוכית ואפילו "פיירקס").
שאלה: גזל מיסים מהעיריה: אני שוכר דירה אשר באופן מעשי חולקה ל-2 יחידות דיור נפרדות. מבחינת העיריה זו דירה אחת וכך ת הארנונה והמים מתחלק ביננו. בעל הדירה אינו מעוניין לדווח לעיריה כי גרים 2 משפחות והוא אינו מעוניין לפצל את החשבון לשניים (יש חריגה בבניה והוא חושש שהעיריה תעלה על כך, כאשר יגיעו לבצע את החלוקה). האם אני עובר על גזל בכך שאני משלם עבור מקום קטן יותר מזה שאני גר בו? לאחרונה המשפחה השניה העבירה את החשבון על שמה וקיבלה הנחה גדולה על הארנונה (בעלי הכנסה נמוכה). אחוזי ההנחה חלים גם על החלק שלי, האם אני עובר על גזל, שהרי אני לא זכאי להנחה. האם עלי לדרוש בכל תוקף שבעל הדירה יבצע את החלוקה או שכל האחריות היא עליו ואני לא צריך להתערב?
תשובה: אין עליך חיוב לדאוג לחיוב המיסים של הנכס כיוון שאינו שלך. עניין של בעל הנכס לבין העיריה ואתה לא חייב לוודא שהוא משלם את החיובים שמוטלים עליו (וכן אינך חייב לוודא שהוא דיווח לעיריה על הרחבת הנכס).
שאלה: חוב למעשר כספים: אני חייב למעשר כספים סכום מסויים (לא הפרשתי מספיק מהמשכורות). האם אני יכול לפדות את הסכום הנ"ל ע"י עבודה שאעשה בשווי הסכום הנ"ל במקום לשלם כסף (למשל לבנות אתר אינטרנט תורני בשווי הסכום הנ"ל)?
תשובה: אם העבודה נחוצה למטרות מצוה ניתן לפדות באמצעותה את החוב למעשר.
שאלה: מכירת עוגיות בשבת: לאחרונה הקמנו עסק משפחתי קטן למכירת עוגות ועוגיות שאנו מכינים בעצמנו. האם מותר למכור את התוצרת שלנו למסעדת דרכים שפועלת גם בשבת ומוכרת את התוצרת שלנו?
תשובה: אתם יכולים למכור להם את העוגות אך אתם צריכים להתנות עימם שלא ימכרו את העוגות שלכם בשבת.
שאלה: קישוט קבר ריק ליד קבר נפטר: אדם נפטר לפני שנה ואישתו קנתה חלקת קבר לידו בשבילה (לאחר מאה ועשרים.). המשפחה רכשה כד חרס גדול ותכננה להניח אותו על החלקה שנקנתה בשביל האם, לצורך דקורציה ויופי לאורחים הבאים לבקר את הנפטר. האם דבר זה מקובל על ההלכה היהודית או שמה אסור הדבר ולא טוב לנפטר?
תשובה: יש לנו מימרא בירושלמי שאומרת "אין עושים נפשות לצדיקים, דבריהם הם הם זכרונם", והכוונה שבעיקרון אנו לא צריכים לפאר בדברים חיצוניים את הנפטר משום שדרכו וזכרונו - הם כבודו. ולכן לכתחילה הייתי אומר שלא לשים בקבר את הקישוט, אך אין בזה איסור.
שאלה: תבנית פרווה בתנור בשרי: מה דינה של תבנית פרווה שנשכחה בתנור בזמן שבושל בו עוף? האם היא הפכה להיות בשרית? העוף לא טפטף על התבנית.
תשובה: אם התבנית נשארה נקיה לא אמורה להיות בעיה, אך מהיות טוב יש להפעיל את התנור ולהכניס את התבנית הריקה למס' דקות. הרב חיים כץ.
שאלה: חפץ שהושאר ברחוב: לעתים אנשים משאירים חפצים בעלי ערך נמוך ברחוב. האם צריך לחשוש שמא הבעלים ייזכר או שמותר לקחת את החפץ מפני שהבעלים התייאש בוודאי כי ממילא החפץ יילקח?
תשובה: אם החפצים הלכו לאיבוד במקום הומה אדם, וידוע שעוברים שם גם אנשים שאינם מהוגנים (אפילו שהם מיעוט), יש סבירות גבוהה שהבעלים התייאש ולכן מותר לקחתם.
שאלה: החזר נסיעות שלא נסעתי: אני עובד במשרד ממשלתי וזכאי להחזר נסיעות בתחבורה ציבורית מהיישוב לירושלים וגם בתוך העיר. האוטובוס מהיישוב מוריד אותי קרוב לעבודה אבל האחראית במשרד רוצה בכל זאת לתת לי וטוענת שזה מגיע לי ואני לא חייב להשתמש בתחבורה בתוך העיר. האם לקחת עבור הנסיעות בתוך העיר או לא?
תשובה: צריך לברר אצל האחראים במשרד האם דמי הנסיעות הם מעין תוספת שכר מוסווית או שהם החזר הוצאות בלבד (לדוגמא יש החזרי נסיעות שמס הכנסה מנכה מהם מס).
שאלה: עמידה בצמתים לבנות: האם יש בעיה בצניעות לבנות לעמוד בצמתים בדוכני הסברה למען א"י?
תשובה: עדיף שבנים יקיימו מצווה זו, אך אם ברירה ואין בנים זמינים, מותר לבנות להשתתף במצווה זו.
שאלה: כוונות בתפילת שמונה עשרה: אני מכוון בתפילת שמונה עשרה בכוונות שבסידור חזון בעובדיה ואני יודע שזה לא מספיק. האם הרב יכול לפרט לי לפחות את הכוונות השלמות והראויות לברכת אבות?
תשובה: די בכוונות הכתובות בסידור (אולי בסידור "קול יעקב" של הרב אליהו יש יותר), כי אין בכוחנו היום לכוון כראשונים ויש בזה אולי משום יוהרא ודי לנו אם נכוון פירוש המלים הפשוט וכוונת אדנות (אדון הכל היה הוה ויהיה) בברכות. וה' ישמע תפילתך עם תפלת עמו בית ישראל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: לחימה במחבל שנכנע: האם יש להרוג מחבל שנכנע או שיש לקבל את כניעתו? האם זה משנה אם הוא הרג כבר או שלא?
תשובה: לפי דין תורה אין בעיה להורגו, אך צריך ללכת לפי הכללים שקבועים בצה"ל בעניין זה.
שאלה: מרק ומנה חמה ושעון בשבת: האם מותר ובאיזה אופן ניתן להכין מרק בשבת? מה בנוגע ל"מנה חמה"- האם מותר לשים מים חמים בפנים? האם מותר לכוון שעון מעורר משישי ליום שבת? האם מותר לבצע שינויים בשעון שבת בתוך השבת?
תשובה: בכלי שלישי מותר להניח מים חמים ואבקת מרק, שאין בישול בכלי שלישי. כלי ראשון נחשב המיחם שעל הפלטה, כשמוזגים מתוך המיחם לתוך כוס אזי הכוס נחשבת לכלי שני, וכשמוזגים ממנה לכוס או קערה אחרת היא תחשב כלי שלישי. בתוכה מותר להניח אבקת מרק. וכן מותר לערות מים חמים מכלי שני לתוך קופסה של מנה חמה, שאין בישול בכלי שלישי. וכן מותר לכוון שעון מעורר מיום שישי לשבת, אבל אסור להפסיק את הצילצול החשמלי בשבת. לדחות את הצילצול בשבת מותר אבל להקדימו אסור.
שאלה: ביקור בשבת בגינה צבורית: באזור מגורי ישנה גינה צבורית. כשעתיים לפני צאת השבת מתאספים שם משפחות דתיות עם ילדיהן. לאחרונה פנו תושבי הבניינים הסמוכים בטענות על פגיעה באיכות חייהם וונדליזם וביקשו מרב בישוב שידאג לצמצם את התופעה (ישנן עוד גינות צבוריות אך גינה זו סמוכה למרבית בתי הכנסת). האם ראוי להענות להם? לדעתי העניין נושא אופי של מאבק בדתיים.
תשובה: אם הרב במקום מעורב בבעיה אני מניח שהוא ישקול את הדבר מכל צדדיו ויגיע למסקנה הנכונה מצד אחד יש לשקול אם התופעה גורמת לריחוק זה לא טוב אבל מאידך יש לשקול את טובת ככל הציבור ולא להכנע ללחץ בלתי צודק ואולי יש עוד צדדים שיש להביא אותם בחשבון.
שאלה: לכבד הורים כי ה' ציוה או משום שזה מוסרי?: האם כשמקיימים מצוות כיבוד הורים או נתנית צדקה - המצווה צריכה להיעשות רק מתוך קיום מצוות ד (דהיינו - אני מכבד את הוריי רק בגלל שכך הקב"ה ציווה) או האם מתוך מוסר אנושי? והאם אדם לא-דתי המקיים כיבוד הורים בגלל שהוא מוסרי ומנומס - זה ייחשב עבורו כמצווה?
תשובה: המוסר האנושי הוא נובע מהמוסר האלוקי "האלוקים עשה את האדם ישר" טוב וישר ד' על כן יורה חטאים בדרך כלומר הקב"ה מישר את האדם לדרך הנכונה נמצא שאין להבדיל בין המוסר האנושי ואדם צריך לאמץ ולהשריש בתוכו טבע מוסרי ובזה הוא מקיים והלכת בדרכיו מה רחום אף אתה רחום ואדם צריך לכבד את הוריו באופן טבעי כאשר הוא יודע שהטבע הזה הוא רצונו של ד' יש להניח שכל דבר חיובי שאדם עושה הוא משתתף בזה בתיקונו של עולם וזה טוב בעיני האלוקים. מלכותא דשמיא כעין מלכותא דארעא אם אדם מסייע למלך בלי שהוא מתכוון לכך יש להניח שהוא עושה בזה נחת רוח למלך, כן הדבר כלפי שמיא. בודאי אילו היה מתכוון לעשות את הדבר הטוב בכוונה היה בזה עוד יותר נחת רוח למלך. צא וראה מה שאמרו חכמים שאם אדם אבד מטבע ועני מצא אותו הרי הוא מקבל שכר על זה אף שלא כיוון כלל למצוה וזאת לומדים חכמים ממצות שכחה ושכחת עומר בשדה וכו'.
שאלה: שירות בצבא - היכן?: האם עדיף שבחור בישיבת הסדר יילך לשרת ביחידה מובחרת או שיתגייס עם חבריו לישיבה במסגר ההסדר לאחת מחילות החי"ר?
תשובה: כהדרכה לרבים, אם הוא לומד היטב בישיבה, עדיף שישרת במסגרת ההסדר. באופן הזה יחזק את עם ישראל גם בישיבה וגם בצבא. אם יתברר שהוא מצליח מאוד בצבא, וזה ייעודו, יוכל להמשיך לקצונה במסגרת ההסדר. בנוסף לכך, התרומה לחטיבות אינה נופלת כמעט בחשיבותה מהשירות בסיירת. לסיירת ישנם מתנדבים רבים, ואילו החטיבות עושות מאמצים גדולים כדי לגייס לשרותיהם חיילים איכותיים. לכן קצינים בכירים רבים משתדלים לעודד חיילים טובים שילכו לחטיבות ולא לסיירות.
שאלה: שמירת המצוות בצבא: מה הכוונה שבצבא יש להחמיר? האם יש ללכת "עם ראש בקיר" ועל כל דקה שהורידו מהזמן של המניין, או על סוג כזה או אחר של בשר להגיש קובלנות ולהרעיש עולמות? זה דווקא אולי עלול לגרום למצב בו יחס הלא-דתיים כלפי הציבור שלנו יתנכר כי יחשבו שזה הדבר היחיד שחשוב, ואפילו אם זה בא על-חשבון יחס אנושי מוסרי, לדעת שכאשר משרתים במסגרת של הצבא - אז גם כפופים לנהלים בו?
תשובה: גם כשמחמירים, אין לעשות זאת על ידי החצנה חיצונית ומלאכותית. עושים זאת בטעם ובסבר פנים אבל אין להתפשר. מפני שהתפשרות היא לא רק על המצב האישי של אותו חייל המתפשר אלא היא גורמת שלכל החיילים יהיה קשה יותר לשרת בצבא מבחינה דתית. הנזק מכך לצבא ולעם גדול מאוד, הן מצד הפגיעה ברמה הדתית מוסרית שלנו והן מפני שזה גורם לחיילים דתיים להשתמט מהשירות בצבא. הנזק עוד עלול לגדול יותר, מפני שכיום למעלה מארבעים אחוז מילדי כיתה א' שייכים לחינוך הדתי והחרדי. אם הצבא לא יהיה מוכן לקולטם בכל התנאים הראויים מצבנו הלאומי והבטחוני לא יהיה טוב. על צריך לעמוד על כך שאפשר יהיה בצבא לקיים את כל המצוות בשלמות וכל חייל דתי צריך לדאוג לכך בסביבתו הקרובה.
שאלה: תוכן השיעורים בישיבה: האם יש עניין לדבר בשיעורים בישיבות על נושאים אקטואליים? האם אין בזה משום ביטול תורה, כשמדברים על אופן והיחס לשירות בצבא או כשלומדים ספרי היסטוריוסופיה (כדוגמת בינה לעיתים)? ומהו היחס שצריך להיות בין זמן הלימוד של גמרא והלכה לבין אמונה והשקפה? המדובר הוא לגבי ישיבות הסדר, והאם יש חילוק בין שיעור א, ב או ו בישיבה?
תשובה: בכל ישיבה ראשי הישיבה קובעים את נושאי השיעורים והלימודים בהתאם לסוג התלמידים בישיבה מתוך שיקול מה יחזק את התלמידים ויקשר אותם לתורה. וכיון שיש גוונים שונים יש גם צורך בהדרכות שונות חנוך לנער על פי דרכו.
שאלה: השפעה ע"י לימוד תורה: כיצד לימוד התורה בפועל משפיע על החלטות ראשי המדינה ויחסם לארץ ישראל? האם עדיף לצאת לשטח בפועל (הפגנות, סיורים ביש"ע, כגון בגוש קטיף) או להישאר בישיבה וללמוד. ומה הדין לגבי יציאה של בני ישיבות למניעת פינווים של מאחזים?
תשובה: לימוד התורה מוסיף זכויות לעם ישראל ומועיל כנגד גזירות רעות. בנוסף לכך הוא מכשיר תלמידי חכמים ואנשים יראי שמיים בכל תחומי החיים, שכשיגדלו ויתפתחו יוכלו לפעול למען שיפור המצב הרוחני לאומי. השאלה המעשית בדבר השתתפות בהפגנות וכדומה, צריכה להיות מוכרעת על ידי ראש הישיבה שבה אתה לומד. השיקולים הכלליים הם שמצד אחד מצווה שאין בידי אחרים לקיימה דוחה לימוד תורה, ומאידך אם קיום אותה מצווה שאין בידי אחרים לקיימה יפגע קשות בלימוד התורה עד שיש חשש שהתלמיד לא יתקשר לתורה כראוי עקב עיסוקיו האחרים, אין אותן מצוות דוחות תלמוד תורה (וע' בפניני הלכה ח"ד ע' 14-15). לפיכך רבני הישיבה צריכים להכריע לפי הערכתם את המצב..
שאלה: חייבים להקשיב תמיד לרבנים?: אני סיימתי שירות לאומי והייתי מאד מבולבלת מה ללמוד לכן שלחתי פקס לרב גדול שיעזור לי. הרב התקשר אלי ואמר לי מה כדאי לי ללמוד ואני נסיתי אבל בסוף החלטתי ללכת לכיוון אחר. אני מרגישה מאד רע עם זה. האם עברתי על דברי חכמים? האם זה חטא? אני הולכת ללמוד בהרגשה לא טובה!
תשובה: אני לא חושב שהרב קבע בדוקא מה את צריכה ללמוד אלא הוא התכוון לעזור לך בעצה. ואם אין בבחירה שלך משהו שיש לו נגיעה לשאלות הלכתיות את יכולה לעשות את הנראה בעיניך.