LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: להציל מחבל מזעם ההמון: בשנת 1992 למניינים, דקר מחבל פלסטיני בשוק מחנה יהודה 2 נערים יהודים. ההמון תפס את המחבל והיכה אותו נמרצות. אישה בשם בלה פרוינד הגנה על המחבל בגופה, תוך שהיא סופגת אלימות. לאחר כחצי שעה המשטרה הגיעה ועצרה את המחבל. האישה טענה כי הייתה עם 2 בנותיה ולא רצתה שזכרון הילדות שלהן יהיה אלימות שכזו. הרב הראשי לישראל דאז, הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, טען כי מאחר שהמחבל לא היווה עוד סכנה הרי שפרוינד נהגה כהלכה. אני לא רוצה ח"ו לחלוק על הרב שפירא, אך מה לגבי הדין "עין תחת עין"? מה לגבי "המרחם על אכזרים"?
תשובה: הרב הגאון ר' אבהם שפירא היה איש הלכה, ואתה מצטט קטעי מקורות שאינם רלבנטיים.
שאלה: יוציא חמה מנרתיקה: כתוב שכשהגוים יבואו לטעון לבורא עולם הוא יתן להם הזדמנות לשבת בסוכות והקדוש ברוך הוא יוציא חמה מנרתיקה והגוים יצאו מהסוכות ויבעטו בסוכה. הלא נעץ להם את הדין מאז הנבואה? הרי אם יהיה אחד שירצה להישאר בסוכה, הוא לא יוכל כי יש את הנבואה הזו.!
תשובה: זה נוגע לשאלת הידיעה והבחירה. גם הנבואה על כך שיהיה מלחמת גוג ומגוג גוזר על הגויים לבוא ולהלחם ולהוסיף על רשעותם. והתשובה היא, שיש להבחין בין ידיעת ה' לבחירה האנושית. מעבר לכך נאמר שבאופן כללי הגויים יבעטו אולם כל גוי שאופן אישי לא יאבד את כוח בחירה שלו.
שאלה: לגרום כיבוי בשעון שבת ביום טוב: כתוב שבשעת הדחק מותר לשים נר בתוך מים כדי שכשיגיע הנר למפלס הוא יכבה מעצמו. ולמה בשעון שבת שדולק אסור להוריד כפתור לעתיד, הרי זה כמו לשים מים והנר כבר יגיע למפלס המים?
תשובה: הנחתך אינה מוסכמת, ראה שו"ע סי' תקיד, ס"ג.
שאלה: נגינה אחר החורבן: לכבוד הרב דב ליאור שליט"א רבה של עיר האבות שלומות ואור אנו עוסקים בגדרי שמיעת נגינה אחר החורבן (כל השנה) ובמסגרת זו אני מלקט התייחסויות של גדולי דורנו לשאלה זו. ולכן ברצוני לשאול האם מותרת שמיעת נגינה ישירות מכלי נגינה (של שירים שמחים ותוססים ללא מילים או בעלי תכנים נייטרליים: לא שירי קודש, אך גם לא שירי פריצות ח"ו) וכן האם אפשר לארגן הרקדה במוצאי שבתות ובכלל? אין מדובר על מוזיקת רקע או שירים נוגים רגילים אלא על חבר ה שמתכנסים רוקדים ומנגנים שירים שמחים ותוססים לשם הכיף. גם אין מדובר על שירה לצורך מצוה שהותרה בתוס בגיטין וברמ"א, שהרי זה לא חוה"מ ובוודאי שלא חתונה. דומה שזו בדיוק המציאות שאסרו הרמב"ם והשו"ע, אך מנהג ישראל חזק מאד להתיר. האם במקום התנגשות חזיתית בין המנהג לבין השו"ע ניתן לפסוק כשיטות ראשונים שלא הובאו בשו"ע? (רש"י ותוס שהאיסור רק בבית המשתה או הערוך והריטב"א שנאסרו רק שירי פריצות). עוד יש להאיר, שהרמ"א התיר שמיעת נגינה לאלו שאינם רגילים לשמוע (ועל דבריו נשענו הציץ אליעזר טו לג והעשה לך רב שהתירו), אך דומני שכיום רוב ככל האנשים מורגלים בשמיעת מוזיקה בכל עת וההיתר כבר אינו רלוונטי. רבה. אי"ה אפרסם את תשובת הרב בין הלומדים בישיבה. יהי רצון שנזכה לראות בבנין בית ד בראש ההרים בב"א, שלומי שטינמץ ישיבת ההסדר ירוחם.
תשובה: לגבי כלי נגינה, לפי הספרדים יש יותר להחמיר. הרמ"א בהלכות תענית מקל בזה ואומר שהאיסור לשמוע הוא רק לשרים ואנשים חשובים שקמים בבוקר עם ליווי מוזיקלי או בבתי מרזח וכדו'. רוב ישראל, גם הספרדים, מקלים כמו הרמ"א, אך כמובן לא סתאם שירים שמהממים את החושים ומרדימים את האדם. אלא שירים שנותנים תועלת, שירי קודש שמרוממים את האדם, שירי ערגה נפשית לדבקות באלוקים, או שירי ארצינו הקדושה. לארגן הרקדות, אם זה לא לצורך מצווה, זה לא ראוי. אחרת זה מה שנקרא תרבות הפנאי והבידור. זה לא תואם אנשים שומרי תורה ומצוות. שמיעת מוזיקה ברדיו זו פחות בעייה. אם נהגו כשיטות שלא הובאו בשו"ע, ניתן לפסוק כשיטתם.
שאלה: מעורב: לרב, אני מקווה שהשאלה לא "תישמע" רע, האם בעל אירוע שעושה אירוע מעורב, לדוג : בר מצווה וכו, הוא בגדר "חוטא ומחטיא את הרבים"? הוא רק מזמין, מי שרוצה לבוא בא, מי שרוצה להתבונן במישהי וכו הוא עושה זאת מדעתו וזה לא שבעל השמחה מחייב אותו, תסתכל, תעבור עבירה. אני רק מבקש להבין, ואם לא, מהו מחטיא הרבים?
תשובה: הוא לא עושה זאת בזדון. מי שמקפיד, או שלא יגיע או שישב בצד. חלק מהציבור לא מודע לכך שצריך לשמור על הפרדה גם באירועים גדולים. יש כאן צד של שוגג, אבל להגיד שהוא חוטא ומחטיא, זה קצת חריף מדי.
שאלה: רחצה בבריכה פרטית בבית פרטי בשבת: יש לי בית פרטי ובחצר על ריצוף יש בריכה פרטית 6X3 מ"ר. אין חשש לחילול שבת מבחינת סחיטה, טילטול וכו. אני אשכנזי. לא שוחים בבריכה רק רוחצים. האם מותר בשבת או אסור בגלל עובדין דחול? (הרחיצה בשבת בבריכה היא עונג שבת גדול). ואיך כל האדמורי"ם וחסידיהם רוחצים בשבת במקווה? הבית שלי הוא חרדל"י והרחיצה לא פוגעת בלימוד תורה בשבת ולא בסעודות, בזמירות ובאוירת השבת בבית. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בריכה לא מחוממת בשבת"
תשובה: יהודי אשכנז מחמירים שלא לרחוץ כל הגוף בשבת, אך טבילה במקווה זה דבר מצווה.
שאלה: עבודה בהוסטל בשבת שמחייבת חילול שבת: כבוד הרב אני עובדת בהוסטל לחולי נפש. עבודתנו בהוסטל היא להיות מדריכים שיקומיים למתמודדים עם המחלה. רוב החולים לוקים בסכיזופרניה וקיימת מציאות של פיקוח נפש בשבת (הם עלולים להזיק לעצמם או לברוח וכו ) ולכן אנו שם. אני אסביר קצת על העבודה בשבת: בשבת אני נמצאת רוב הזמן בהוסטל אחד ובמהלך השבת אני אחראית בגדול לדאוג שמשק הבית יתנהל כסדרו. במהלך השבת אני מחלקת להם כדורים, סיגריות. האם ניתן לראות זאת כחלק מהטיפול התרופתי שלהם? כי הם באמת לא יכולים בלי זה ואי אפשר להביא להם את כל הכמות לפני שבת כי אז הם לא יפעלו בחכמה. מתן הסיגריות עפ"י זמן נקוב אף הוא חלק מהשיקום שלהם. בסוף היום הדיירים, שאינם שומרי שבת, חייבים לכבות את הטלויזיה והאורות האם אני יכולה לרמוז להם, למרות שהם לא גויים? כמו"כ, במהלך השבת אני נדרשת לענות לטלפונים מדיירים חולים שמשתקמים בדירות אחרות ברמה גבוהה יותר בהם אין מדריך 24 שעות. לא כל השיחות הם פיקוח נפש אבל אני מאמינה שאם עונים לטלפון "שבת זה פיקוח נפש?" זה כבר מסנן את השיחות שאינם דורשות טיפול מיידי על אף שכבר נעשתה פעולת השיחה. אם כן, במהלך השבת אנו נדרשים לטלטל את הטלפון כשאנו הולכים בצהרים לחלק כדורים לדיירים בדירות הנוספות. מה היא הדרך הקלה ביותר הלכתית לפיה אני יכולה לטלטל את הטלפון? בנוסף, מחוץ להוסטל יש נורה שאם אני יוצאת מההוסטל בשעות הלילה (בערב שבת) בוודאות ידלק אור ואין דרך חלופית לצאת מההוסטל מבלי לגרום להדלקתה. בשעות הלילה אני יכולה לא לצאת מההוסטל ולו רק כדי לא לגרום להדלקת הנורה (אלא אם כן זה מצב חירום ואז ברור שאין בעיה). אך האם יש מקום להקל במצב שבו אני יוצאת מההוסטל אחרי שהדיירים ישנים לצורך אישי שלי לנשום אויר צח בחוץ ולסמוך על זה שכוונתי היא לצאת מההוסטל ולא לגרום להדלקת הנורה למרות שבפועל זו המציאות שתיווצר?
תשובה: יש כאן הרבה בעיות, לא על כולן ניתן לענות באתר. בין החמורות היא הסיגריות, על פניו לא נראה שזהו פיקו"נ ויש כאן לפני עיור לא תתן מכשול. צריך למצוא פתרון אחר (אגב, סיגריות אינן בריאות, אין תחליף?) דרך ענייתך לטלפון היא נכונה. באשר לאור ביציאה, האם ביום חול נוח לך שהאור ידלק או שלא איכפת לך? ומהו גוף התאורה, נורת ליבון פלוררסנט או לד?
שאלה: עקירת עצי פרי שאיני צריך: ה והברכה. 1. יש לי בגינה 2 עצי תפוז ננסי, שניהם נותנים הרבה פירות אך אין לי צורך בשני עצים, אני מעוניין להוציא אחד ולנטוע במקומו עץ אחר, האם אפשר? 2. יש לי בתוך כד עץ לימון ננסי כבר כשלוש שנים ובקושי נתן פירות, האם ניתן להוציאו? 3. יש לי בגינה עץ פמלה, ששתלתי אותו (לפני כשנה וחצי) היה עליו פרי ומאז אינו מוציא פרי, האם ניתן להוציאו?
תשובה: וברכת ד' 1. אין לעקור עצי פרי אלא לתועלת (כגון: שיש רווח אחר יותר טוב) אבל סתם להרווחה לא התירו לעקור עצי פרי. 2. אם העץ השני עדיף בפירותיו יש מקילים לעקור, וכדאי אם אפשר למכור את העץ הננסי (השני) לגוי ושהוא יעקור את העץ הננסי. 3. יש אפשרות להוציא את העץ הננסי ולהניח אותו במקום אחר או לתת אותו לאדם אחר שיטע אותו בחלקו, ובמקומו יטעו עץ אחר, וזו הדרך העדיפה. 4. אינני מכיר את העץ המדובר, אם דרכו שנותן לאחר מספר שנים יבול אין לעקור. אבל אם הכמות היא קטנה מאד שלא שווה להחזיק את העץ, כדאי או להעבירו או למכור לגוי שיעקרו. 5. לפי מה שבררתי אצל אגרונומים שנה וחצי איננו זמן המעיד על מות עץ אלא א"כ אגרונום יגיד שהעץ מת, ואז אפשר לעקרו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: אמירת לחיים בקידוש: לכבוד הרב, יש פעמים שאני שומעת שבקידוש שבת עונים חיים ולא לחיים, מהי הברכה הנכונה?
תשובה: המנהג לענות לחיים.
שאלה: המשך שאלה: עד מתי ממעטין את השמחה באב: משנכנס אב ממעטין בשמחה עד מתי ממעטין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מרבים וממעטין בשמחה עד מתי?"
תשובה: עד לאחר ט' באב.
שאלה: תכנון גנים יפניים: מקצועי אדריכלית נוף, והייתי רוצה לשלב בתכנון סגנון גנים יפני (הסיבה לכך היא שהגנים הללו מאוד הרמוניים ויפים). אני מסתפקת האם הדבר מותר מפני שעקרונות התכנון מתבוססים על פילוסופיה יפנית. אינני בקיאה בפילוסופיה. בחומר שקראתי בנושא מספר דברים נראים לי בעיתיים. 1. יחס לטבע - כל דבר יפה, כמו פסגה, נהר או סלע, היו בתקופה מסויימת ביפן ע"ז. 2. מטרת הגן הייתה לסייע לאדם להגיע למדיטציה. 3. עקרון ניגודיות-ע"מ ליצור הרמוניה, שזאת השאיפה בתכנון גן, משתמשים בהפכים שמסמלים יסוד זכרי ונקבי ועוד כהנה וכהנה. מה דעת תורה בעניין?
תשובה: רק ע"ז אסורה. פילוסופיה ומדיטציה, אם מוציאים מהם את המוטיבים האליליים אינם ע"ז.
שאלה: חלב צמחי עם בשר - בשבועות ומראית עין: האם מותר לאכול מאכלי חלב צמחיים יחד עם בשר בשבועות ובכלל? האם אין כאן משום מראית עין?
תשובה: רק אם הקופסא בה מונח החלב הצמחי מונחת על השולחן וכולם רואים שמדובר בחלב צמחי - מותר.
שאלה: להעלות טרמפיסטים להסעה בת : אשתי לומדת במקום מסויים ויש לה הסעה הלוך ושוב למקם מגורינו. היא שילמה בתחילת שנה מה שחוייבה. בד"כ (אולי אפילו תמיד) יש מקומות מיותרים בהסעה. המוסד (לאחר טלפון לבירורים) מחייב את הטרמפיסטים לשלם. האם אפשר להתעלם בבחינת "כופין על מידת סדום" או בגלל שנעשה בירור זה נחשב שהבעלים מחה (אגב מה משנה המחאה?)?
תשובה: כופין על מדת סדום, זה על מה שכבר נעשה, אבל לכתחילה אי אפשר לכפות מישהו לתת שימוש בנכס שלו, ואם הוא מונע, אז אי אפשר להשתמש. אפשר להגיד שהוא לא נוהג בצדקות וחסידות, אבל הוא נוהג לפי הדין.
שאלה: המשך לגבי נישואי כהן וחוזרת בתשובה: לגבי השאלה האם מותר לכהן לשאת אשה יהודיה חוזרת בתשובה שהיתה בעבר בקשר עם גבר? הרב ענה :"התשובה לשאלה תלויה בכמה פרטים ויש לבררה בבית הדין". שאלתי היא: 1. האם הרב יכול לתת כמה נקודות אותן יש לברר? 2. האם בכלל כדאי לכהן לשמוע הצעות שידוכים של חוזרות בתשובה או ישר לשלול אותן? (כמו לגבי גרושה). ב ו השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נישואי כהן עם חוזרת בתשובה"
תשובה: 1:הנושא אותו צריך לברר הוא האם בעבר היא חיה חיי אישות עם אדם שהיה אסור לה להתחתן איתו וממילא נפסלה לכהונה. בשולחן ערוך אבן העזר סימן ו' סעיף ח המחבר מונה מי הם הפוסלים את האישה לכהונה. אני מציע שכשעולה הצעה ספציפית להתיעץ עם ת"ח. 2:חבל לשלול הצעות בלי לברר, אדרבה אם בני הזוג מותרים זה לזה על פי ההלכה, ומוצאים חן אחד בעיני השני, הם יכולים לבנות בית לתפארת, בקדושה טהרה ושמחה! בהצלחה הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: ילד שנולד מגוי: האם צאצא של אשה נשואה מגבר גוי שאינו בעלה נחשב ממזר?
תשובה: אשת איש שזינתה עם גוי הוולד אינו ממזר וכשר לבא בקהל, אלא שאם זו בת הרי היא אסורה להנשא לכהן. מקורות : יבמות מה: שולחן ערוך אבן העזר סימן ד' סעיף י"ט
שאלה: לעלות אדם עיוור לתורה : לכבוד הרב ליאור שליט"א. א) האם מותר לעלות אדם עיוור לתורה? ב) האם הדין יהיה שונה כאשר אדם היה בריא ובמהלך חייו הוא נהיה עיוור (בגלל מחלה או תאונה ) ואז אולי יש כאן פגיעה בכבוד אותו עיוור אם לא יעלו אותו?
תשובה: א) לפי הספרדים לא, לפי האשכנזים כן. ב) אותו דין.
שאלה: ללמוד ולעבוד בעריכת דין: לכבוד הרב ליאור, האם ההלכה מתירה ללמוד משפטים ולעסוק כעורך דין בפועל (לא טוען רבני) בנושאים שבתי דינים רבניים לא מטפלים בהם?
תשובה: השאלה במה אתה תעסוק. אם תעסוק בלהציל אנשים או בתור נוטריון, לכתוב חוזים, לנסח שטרות וכו', זה ר. הבעיה במשפטים זה כאשר מביאים טענות לא אמיתיות במשפט, זה הניסיון הגדול, ושם צריך להקפיד.
שאלה: תפילה בציבור מול תפילה איטית: הרב כתב לי בתשובה לשאלתי הקודמת כי אקדים את קריאת שמע וברכותיה לפני הציבור. ברצוני לשאול שאלה נוספת: 1.האם אני יכול לקרוא ק"ש וברכותיה לפני הציבור, הרי הציבור מתחילים ממש בצאת הכוכבים תפילת ערבית ואם אני מקדים וקורא לפניהם קריאת שמע אני קורא ק"ש לפני וזמנה? 2. אם יש לי מניין כזה, כמו שתיארתי לרב, ומניין נוסף שהוא בקצב יותר סביר כגון בישיבות, האם עדיף לי להתפלל במניין שאותו תיארתי ולקרוא לפניהם ק"ש או שאלך למניין האיטי יותר שהוא נמצא רחוק יותר? אשמח לציין שעניין זה שהתפילה מהירה היא לא רק בערבית אלא גם במנחה אני מוצא את עצמי מסיים שמו"ע והם כבר סיימו את התפילה וכן בשחרית. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילה בציבור מול תפילה ביחיד"
תשובה: א. אם הציבור מתחיל התפילה בצאת הכוכבים, אז תדחה קריאת שמע וברכותיה לאחר התפילה. ב. בוודאי שראוי שתתפלל במניין ישיבתי שהתפילה בקצב איטי יותר, ובאשר למרחק תזכה בשכר פסיעות.
שאלה: שבועה שלא אעבור עבירה: על מנת להימנע מעברות מסויימות נשבעתי שבועה שבה אם אני עובר העבירה אני קונס עצמי בדברים מסויימים. כתבתי את טקסט השבועה ואז הקראתי אותו. אם בחלק מהקראת הטקסט לא הייתי מרוכז, האם יש נפקא מינה לחומרא או קולא? לדוגמא: אם לא הייתי מרוכז במשפט שאומר שרק אם עשיתי העבירה בתנאי כזה או אחר אז אני חייב קנס (שזה בא להקל עלי), האם כעת כאילו המשפט הזה בטל ואני חייב בכל תנאי?
תשובה: תבוא אל שלושה אנשים במקום מגוריך, ותגיד להם לא התכוונתי, או לא על דעת כך נשבעתי, והם יתירו לך.
שאלה: ברכה על נטילת ידיים לסעודה: נראה שיש מח ראשונים לענין זמן הברכה בין הרמב"ם לתוס האם מברכים לפני הנטילה (רמב"ם) או לאחר הנטילה לפני הניגוב (תוס ורא"ש). לדעת תוס הטעם משום דפעמים שאין ידיו נקיות (ומקרי "עובר לעשייתן" שסוף המצווה הוא הניגוב "שהאוכל בלא ניגוב כאילו אוכל לחם טמא"), ולרמב"ם "שכל המצוות מברך עליהם ועובר לעשייתן". השו"ע בס קנח, יא מביא את מנהגו של רבינו ירוחם -ישפשף במים שיהיו ידיו נקיות,ויברך ורק אח"כ יטיל עליהם מיים שניים. והרמ"א מביא את דברי התוס לברך קודם הניגוב. א"כ נראה שישנם שתי אופציות לצאת ידי החשש "שמא ידיו מטונפות" וגם שיהא "עובר לעשיתן": 1. לברך קודם הניגוב (תוס ומובא ברמ"א) 2. לנקות ידיו במים, לברך וליטול שוב (רבינו ירוחם). לכאו מנהגו של רבינו ירוחם פחות בעייתי (שהינו גם לרמב"ם) וכן כתבו "המחבר", וא"כ נכון יהיה יותר לנהוג כדבריו ולא ראיתי כיום שנוהגים כך. 1. האם טוב לעשות כרבינו ירוחם גם לפוסקים כשיטת הרמ"א או שכיוון שנהגו אחרת אין לשנות מהמנהג? 2. הפוסקים כשו"ע צריכים לנהוג כרבינו ירוחם גם כשהורגלו כמנהג המובא בתוס או שזה לא עקרוני כ"כ?(ואם כן,למה לא עקרוני).
תשובה: משאלתך ניכר שהנך בן תורה. ולכן ארחיב לפני מתן התשובה א.בענייני או"ח הנך יכול לחשוב שסברא אחת נראית יותר,אבל לנהוג כפי המנהג המקובל ב. ראוי ליטול רביעית בבת אחת בפעם הראשונה כדי למנוע בעיות המובאות בסימן קס"ב סעיף ב עד סוף הסימן. (ע"פ משנ"ב בכול אופן ליטול ב' פעמים,וע"פ המקובלים ג' פעמים למרות שבנטילת רביעית מספיק פעם אחת מעיקר הדין) ג. הספרדים והאשכנזים בדין זה נוהגים כדעת הרמ"א,כפי שאמרת שמברכים קודם הניגוב. כי האחרונים הספרדים פוסקים כך: כה"ח קנח, פג.בא"ח פרשת שמיני הלכה ז. הגר"מ אליהו זצ"ל,חסד לאלפים, ילקו"י ועוד. נ"ל ההסבר : שקיבלו סברת הרמ"א שהניגוב חלק מהנטילה. ועוד יש כאן מנהג במקום שיש ספק ספיקא שנוהגים כמנהג. ספק ראשון אם נטל בכמות רביעית האם צריך ניגוב?(לדעת שו"ע שם יג' לא צריך) ספק שני אם צריך עובר לעשייתן בנטילת ידים (דגברא לא חזי קודם נטילה.) ועוד למרות שהספרדים פוסקים כדעת השו"ע,יש פעמים שפוסקים כרמ"א.
שאלה: אחיה השילוני מבני לוי: הגמרא מביאה שאחיה השילוני חי מדורו של עמרם וקיבל תורה ממשה ועד ימי אליהו שאחיה היה רבו, וכשהרמב"ם מביא זאת בהקדמתו למשנה תורה הראב"ד משיג עליו בתואנה שזה לא אפשרי. קשה לי איך דווקא הראב"ד חולק על הרמב"ם בצורה "ריאליסטית" כל-כך כשהרמב"ם מקבל את דעת הגמרא בפשטות (בניגוד למה שבד"כ נראה מדבריו). ואיך בכלל הראב"ד השיג עליו דבר שמובא בגמרא ומדרש (מדרש הגדול)?
תשובה: לשאלתך נדרש הרב מנחם קרקובסקי בספרו "עבודת המלך" על הרמב"ם. שם בביאורו להקדמת הרמב"ם הוא מבאר שהשגת הראב"ד אינה נובעת מכך שאינו מקבל את דברי ח על גילו המופלג של אחיה, אלא שלדידו מסורת קבלת התורה היתה שאחיה השילוני קיבל מבית דינו של דוד. עיין שם. רבה,
שאלה: לברך על הים הגדול בטיול: הרב אני גרה בישוב בשומרון. באיזורים מסוימים בישוב לפעמים רואים את הים התיכון. האם כשאני רואה את הים בטיולים או בנסיעות בדרכים אני צריכה לברך על "שעשה את הים הגדול" למרות שיכול להיות שזוהי ברכה לבטלה מפני שאולי ראיתי את הים בי ישוב ולא זיהיתי שזה הים?
תשובה: ראייה ממרחק גדול לא נחשבת ראייה לעניין ברכה, לכן כשאת מתקרבת לים את יכולה לברך.
שאלה: חציצה בהשתחוויה של ראש השנה: איפה חוצצים בהשתחוויה בתפילת ר ה בראש או בברכיים?
תשובה: העיקר זה חציצה כנגד הראש. שמים גם על הברכיים בכדי שהמכנסיים לא יתלכלכו.
שאלה: פסוקים לשמות: נהוג בתפילת י"ח לקרוא פסוק סמוך לעושה רצית לדעת בבקשה פסוקים לשמות של אחיי ואחיותיי: דניאל יונתן גולן רועי סתיו בתיה תחי ה ב, שתזכו לישועות וד יהיה בעזרכם.
תשובה: הבאתי מקצת הפסוקים על השמות. יש לבחור פסוק אחד לכל שם. למי שיש שתי שמות צריך לומר פסוק לכל שם. שם שמופיע בתנ"ך, ניתן לומר גם פסוק ובו כל השם שלו. יישר כח לך ההשקעה באחייך ואחיותיך. דניאל - בראשית פרק מט, טז: "דן ידין עמו כאחד שבטי ישראל".   - ניתן גם לומר פסוק עם השם דניאל. יונתן - דברים פרק ד, י: "יום אשר עמדת לפני ה' אלקיך בחרב באמר ה' אלי הקהל לי את העם ואשמעם את דברי אשר ילמדון ליראה אתי כל הימים אשר הם חיים על האדמה ואת בניהם ילמדון". תהלים פרק פד, ח: "ילכו מחיל אל חיל יראה אל אלקים בציון". תהלים פרק צא, א: "ישב בסתר עליון בצל שדי יתלונן".  - ניתן גם לומר פסוק עם השם יונתן. גולן - תהלים פרק מט, ג: "גם בני אדם גם בני איש יחד עשיר ואביון". משלי פרק כב, י: "גרש לץ ויצא מדון וישבת דין וקלון". רועי - שמות פרק טז, כט: "ראו כי ה' נתן לכם השבת על כן הוא נתן לכם ביום הששי לחם יומים שבו איש תחתיו אל יצא איש ממקמו ביום השביעי". תהלים פרק קיט, קנו: "רחמיך רבים ה' כמשפטיך חיני". סתיו - תהלים פרק לד, טו: "סור מרע ועשה טוב בקש ורדפהו". תהלים פרק קיב, ח: "סמוך לבו לא יירא עד אשר יראה בצריו". בתיה - במדבר פרק כא, יח: "באר חפרוה שרים כרוה נדיבי העם במחקק במשענתם וממדבר מתנה". תהלים פרק קו, מח: "ברוך ה' אלקי ישראל מן העולם ועד העולם ואמר כל העם אמן הללו יה". תחי ה - תהלים פרק יז, א: "תפלה לדוד שמעה ה' צדק הקשיבה רנתי האזינה תפלתי בלא שפתי מרמה". משלי פרק ט, י: "תחלת חכמה יראת ה' ודעת קדשים בינה". בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: חתונה לפני שקיעה: למה צריך לעשות לכתחילה הכל לפני שקיעה? מאיזה דין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כיצד לעשות חתונה לפני שקיעה"
תשובה: הרב כתב במפורש שאין חייבים לעשות לפני השקיעה. אלא שמי שרוצה לעשות לפני השקיעה לכתחילה צריך לעשות הכל לפני השקיעה בכדי שלא יכנס לספק בין השמשות, ואיזה יום יש לכתוב בכתובה. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: תוכנת אופיס של משרד החינוך: משרד החינוך מאפשר קניה בהנחה של תוכנת אופיס. כעת ראיתי באתר שהחברה מתנה את ההנחה בשתי תנאים דרקוניים כמו: 1. אי שימוש בתוכנה למטרות שאינן העבודה במשרד החינוך. 2. הסרת התוכנה עם תום העבודה במשה"ח. האם בתור עובד משה"ח אני מחוייב לתנאים אלו גם לאחר שרכשתי את התוכנה? כמובן, שאינני מעתיקה ואני משתמש בה גם לצרכי העבודה?
תשובה: תשאל את המוכרים מה דעתם.
שאלה: שיעורים לנשים וגברים: האם ניתן להעביר שיעור בית הכנסת כאשר נמצאים בו נשים וגברים. מדובר בישיבה נפרדת (טור לנשים וטור לגברים)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אישה בבית הכנסת???"
תשובה: מותר, רק אם לא מדובר בזמן התפילה.
שאלה: כשרות פטריות קורדיספס: רציתי להתעניין האם צריכת פטריות בשם קורדיספס זה כשר על פי היהדות? הפטריות האלו הן פרזיט אשר צומח על זחלים של עש והורג את העש. עם זאת הן פטריות בלבד.
תשובה: וברכת ד' אפשר להשתמש בפטריה זו כתוסף מזון. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מכתב שחרור מבית חולים בשבת: אני סטודנט לרפואה. לאחרונה נחשפתי לצורך של רופא לכתוב מכתבי שחרור בשבת גם עבור חולים שאין בהם סכנה. אך משו"תים שראיתי בנושא לא מצאתי לכך היתר. ההיתרים נכתבו במקרים בהם יש גוי (שבות קל דאמירה לגוי) או במקרים בהם יש סכנה לחולה. אולם בפועל, הרופא שעובד במיון נאלץ לשחרר חולים שאין בהם סכנה, הן מפני העומס במיון והן מפני צרכים אחרים. כמו כן, לפי מה שהבנתי, כתיבה בשינוי גורמת לכך שהאיסור יהיה דרבנן, אך לא מצאתי היתר איסור דרבנן עבור חשאב"ס. האם ניתן למצוא לכך היתר?
תשובה: לצערנו לא כל בתי החולים מאורגנים די כדי למנוע חילול שבת במקום שאין בו צורך. גם עצם השחרור הוא בעיה, כי שולחים את החולה לחלל שבת. לכן, מומלץ לכתחילה לשרת בבתי חולים מאורגנים יותר. מכיון שלא מדובר בפיקוח נפש, אך בכ"ז מדובר בדרך כלל בחולה שאין בו סכנה, מותר לעשות רק מלאכה דרבנן, כגון: אמירה לגוי. פתרון אחר - לכתוב את השחרור המכיל גם הוראות רפואויות ומרשם לתרופות בשבתעט, שהוא כתב ארעי הנמחק כעבור זמן ידוע, ולהודיע לחולה לצלם אותו מיד במוצאי שבת. ניתן להשיגו בצמ"ת. איני ידע אם יש פתרון להעתק. פתרון חלקי אחר הפותר דוקא את ההעתק הוא מחשב חדיש המופעל כל השבת והמקלדת מופעלת ע"י מגע יד ללא לחיצה. אך לא ידוע לי על פתרון להדפסה מיידית. גם אותו ניתן להשיג בצמ"ת צרוף שניהם יכול לפתור את הבעיה.
שאלה: לעשות שעווה בכל הגוף: האם מותר לאישה לעשות שעווה בכל המקומות בגוף?
תשובה: אין בעיה הלכתית לאשה לעשות שעווה בכל הגוף.
שאלה: השלמת קריאת שמע לאחר העמידה או ספירת העומר: ראיתי את ההלכה באו"ח סימן רל"ו: מצא צבור שקראו ק"ש ורוצים לעמוד בתפלה, יתפלל עמהם ואחר כך יקרא ק"ש עם ברכותיה. שאלתי (ובמיוחד בימי הספירה): האם יספור עם הציבור ורק לאחר עלינו לשבח וברכו ישלים את ברכות ק"ש או עדיף שמיד אחרי העמידה ישלים את ק"ש וברכותיה, כי זו מצווה תדירה, ולאחר מכן יספור ביחידות ויגיד עלינו לשבח?
תשובה: אחרי תפילת עמידה ישלים את ק"ש וברכותיה, ולאחר מכן יספור ספירת העומר ביחידות. לתפילת שמונה עשרה יש דין של ציבור, אבל לספירת העומר אין דין להיעשות בציבור.
שאלה: שאריות לחם מסעודת שבת: האם גם שאריות חלה מסעודת שבת אפשר לפזר לציפורים? ומה עם לחם שהעלה עובש? האם מותר לזרוק בעטיפה כפולה או שגם אותו יש לפזר לציפורים? ובעניין העטיפה הכפולה - האם הכרחי שהיא תהיה אטומה או ששתי שקיות ניילון אף הן נחשבות עטיפה כפולה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה עושים עם שאריות לחם"
תשובה: עדיף לתת את הכל לצפורים.
שאלה: גדר ההתרחקות מנשים: לכבוד הרב שיח. כתוב בקיצוש"ע: "צריך להתרחק מהנשים מאד מאד" (קנב). האם האיסורים שנאמרו אח"כ (שאסור להסתכל בה כדי להנות, להריחה וכיו"ב) הם כל הפרטים והמשפט לעיל הוא הכלל שלהם או שהאיסורים לאחר מכן הם דוגמות בעלמא וגדר ההתרחקות מנשים היא כמה שיותר? אם המשפט הוא כלל והשאר פרטיו, מעיקרא נוכל להגיד שבחברה שכל הפרטים נשמרים כיאות - מקיימים את ההתרחקות מנשים, ולא משנה אם היא מעורבת או לא (גם א"כ, צ"ע האם בחברה מעורבת בימינו בכלל ישנה מציאות של שמירת אותם פרטים). ולעומת זאת אם נגיד שאין המשפט כלל והשאר פרטיו, אלא דוגמות - אזי גם אם בחברה מעורבת שומרים על הפרטים - יש להפריד, מכיוון שהפרטים הם רק דוגמות ותמיד יש מקום להפריד. יש לציין כי השאלה נועדה לבירור גרידא. לכבוד הרב שליט"א.
תשובה: חברה מעורבת בנויה על בסיס של מערכת יחסים בין גברים לנשים. זו קרבה או התרחקות?
שאלה: הטבה במימון של המעביד: מה קורה כשהמעסיק מממן חלק מההטבה, האם מותר לאדם אחר להשתמש בהטבה זו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שימוש בהטבות של אדם אחר"
תשובה: כמו כשכתבנו בתשובה הקודמת צריך לבדוק כל מקרה לגופו, במידה ואתה יודע שהמעסיק מממן את ההטבות לעובדים נראה שאסור למישהו אחר ליהנות מההטבה כיוון שאנו אומדים את דעת המעסיק שלא התכוון לתת את ההטבה למישהו שלא עובד אצלו. לכן אסור להעביר את ההטבה לאדם אחר אלא אם כן ביקשת רשות מפורשת מהמעסיק. הרב אריאל איגרא
שאלה: ביטוח לאומי לעוזרת בית: אני מתגוררת באחד מיישובי בנימין. לפני כשלוש שנים התחלתי להעסיק אשה במשק בית פעם בשבוע ל 3-4 שעות. סיכמנו בינינו שהת יהיה 35 ש"ח לשעה. במשך השנים העלתי לה את השכר (ביוזמתי וללא בקשה שלה) עד שהשכר הגיע ל-38 ש"ח לשעה. כמקובל באזור בעבודות כנ"ל, לא שילמתי לה דמי ביטוח לאומי ומעולם היא לא ביקשה זאת ממני. לאחרונה, בשל שינויים במשפחה, הרגשתי כי אינני זקוקה לעזרה כזו יותר. גם היא חשה בכך ושאלה אותי כמה פעמים אם אני בטוחה שאני רוצה שהיא תמשיך. לפני חודש הודעתי לה כי באמת אין לנו יותר צורך בעבודתה. יחסינו במשך השנים היו נעימים וכך גם בפרידה. אתמול היא התקשרה אלי, ואמרה שהיא דיברה עם הביטוח לאומי ואמרו לה שאני צריכה לשלם עליה ביטוח לאומי בגובה של משכורת חודש על כל שנה. אמרתי לה שזה לא היה הסיכום בינינו מעולם שהעבודה כוללת תנאים כאלו, וכן, זה לא מקובל אצל אף אישה שעובדת במשק בית באזור. היא אמרה שלא ביקשה זאת כי לא ידעה שתעבוד אצלי במשך 3 שנים. האם עלי לשלם עליה את דמי הביטוח הלאומי?
תשובה: נראה שכן, למרות שלא סיכמתם על כך, המדינה מחייבת בחוק את המעסיק לשלם על עוזרת דמי ביטוח לאומי ואלו זכויות של העובד.
שאלה: מחלוקת על ארבעת המינים: הרב! בלימוד הגמרא נתקלתי במחלוקת לגבי כמה מכל מין צריך שיהיה בארבעת המינים ונתעוררה לי שאלה, הרי עד אז כולם נטלו ארבעת המינים איך זה שיש מחלוקת על זה, האם לא ראו מה עשו כולם בשנה שעברה?
תשובה: אפשר לשאול שאלה זו כמעט על כל מחלוקת לגבי מצוות בגמרא. קשה להוכיח מן העבר, כיוון שלפי הרמב"ם מותר להוסיף הדסים וכדו', והמחלוקת היא כמה באמת צריך. יש גם מצוות שבמשך הדורות חלה שכחה. אפשר לשאול גם על תפילין, לפני רש"י ורבינו תם לא הניחו תפילין? באמת קצת קשה לענות איך לא הייתה מסורת.
שאלה: כסף ששולם על ספר תורה: ב"ה א. אדם שמכר ספר תורה פסול שהיה שייך לו עבור סכום מסוים. האם יש לכסף שהוא קיבל בעד הס"ת דין של הקדש? ב.הוא כעת מעוניין לקנות בכסף זה תפילין לבר המצווה של נכדו, האם הוא רשאי לעשות זאת או שהוא צריך לתרום את זה לצדקה דווקא (בי"כ או מוסד צדקה אחר)?
תשובה: ניתן לקנות בכסף תפילין.
שאלה: תבלינים במטבח לא כשר: במטבחון במקום עבודה מעורב, האם ניתן להשתמש ב: סוכר קפה (בתוך מיכל, שימוש בכפיות) מלחיה ("סגורה" קנויה - "מלח הארץ", שנמצאת בשימוש) שמן בבקבוק קומקום חשמלי דבש בצנצנת
תשובה: וברכת ד' לגבי שמן ומלחיה, אין בעיה כיוון שלא מחזירים, ואין בארץ שמן ומלח לא כשרים. לגבי קפה וסוכר, נראה שהחשש היחיד הוא שמא היה על הכפית חלב, ועל כן אפשר לשתות כחלבי ופרווה אבל לא לשים סוכר או קפה על בשר (לא שכיח). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הזכרת שם שמים תוך כדי לימוד: עייניתי במאמר בנושא הזכרת שם שמים, אך אני עדיין לא בטוח כיצד לנהוג במקרים שרלבנטים אלי - כשאני מתעסק בדברי תורה ומדבר עם חברים, האם מותר לי להשתמש בשמות בזמן אותו עיסוק? מעבר לכך - האם יש יתרון בהזכרת השמות לעומת אי הזכרת השמות כשאני וחברים מדברים דברי תורה? הערה - כשאני אומר דברי תורה אני מתכוון לאו דווקא לפסוקים מהתורה עצמה אלא גם לשיחות הגותיות על מוסר ואמונה.
תשובה: הזכרת שם ה' לא מזכירים מפני כבוד ה'. ולכן, כאשר אתה לומד גמרא ושאר דברי ח ומזכיר פסוקים מותר להזכיר שם ה' וכאשר מוזכרים ברכות לומר בכינוי (משנ"ב רטו,יד). ביתר הדברים כאשר אתם מדברים ביניכם לא להזכיר שם ה'. תצליח בכל דרכיך.
שאלה: התערבות על כסף: התערבתי עם חבר האם הוא יוכל לקלוע לסל ושנינו ידענו שיש סיכוי לכל אחד להפסיד. האם בכל מקרה יש כאן בעייה של "אסמכתא"?
תשובה: יש שיטות שאומרות שאין בכך אסמכתא, כיוון שהאדם יודע שהדבר אינו תלוי בו, ולכן גומר ומקנה, ואפשר לסמוך על שיטות אלו. כמובן שזה לא מנהג חסידות.