LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: עבודה במסעדה לא כשרה: אני בחור צעיר עובד כטבח עם ניסיון גר לבד, האם מותר לי לעבוד במטבח של מסעדה לא כשרה (אוכל לא כשר ופתוח בשבת)? המסעדה משלמת שכר גבוה, ויש תנאים טובים? (אשתדל לא לאכול מאכלים טרפים).
תשובה: אסור לך לעבוד במסעדה כזו על אף שהשכר גבוה. גם אם אתה לא תאכל שם אסור לך להאכיל לבשל או להגיש מאכלים אסורים ליהודים. אתה בודאי תמצא מקום עבודה אחר.
שאלה: ניגון הגמרא בלימודי חול: האם יש בעיה בכך שאני אוהב לשיר בניגון של הגמרא בשעה שאני לומד מקצועות חול למשל: "אומרת הגמרא D A אבל למעשה זה כך וכך" או שיש בזה זלזול בגמרא?
תשובה: מותר לך לנגן.
שאלה: הוציא עצמו מכלל ישראל: מהו הגדר המדוייק היום של אדם שהוציא עצמו מכלל ישראל? " עכשיו" ו"בצלם" או אלו המלשינים על התיישבות "לא חוקית" או אולי העוזרים לערבים כנגד ישראל או רק מי שממש עוזר למחבלים או זה שרוצח יהודים ממש? אם הם בטוחים שהם עושים את הדבר הנכון גם אז הוציאו עצמם? ומה עם יהודי שהתחתן עם גויה?
תשובה: מי שהתחתן עם נוכריה הוציא את עצמו מכלל ישראל. ילדיו לא יתיחסו אחריו ולא ייחשבו ליהודים הוא הדין למי שהשתמד, כלומר התנצר או התאסלם. מי שרואה את עצמו כמסייע לעם ישראל לפי דעתו, גם אם לדעת אחרים הוא גורם נזקים קשים, עדיין לא הציא את עצמו מכלל ישראל
שאלה: קדיש על סבא: סבא שלי נפטר לפני חודשיים בזמן שעוד אמרתי קדיש על אבי ועכשיו אני מעונין להגיד קדיש על סבי מפני שילדיו לא אומרים עליו. אמרו לי להמתין כשבוע בן קדיש על אבי לבין סבי וזאת עשיתי. על אבי אמרתי קדיש בכל התפילות ואפילו מספר פעמים בכל תפילה, האם אני צריך להמשיך את אותו הנוהג גם על סבי או שמספיק פעם אחת ביום? בנוסף מתי עדיף לקום ב-"על ישראל" או "יהי שמע" או בסוף התפילה?
תשובה: אם אתה רוצה להמשיך לומר קדיש גם על סבא מספיק לומר קדיש פעם אחת ביום.
שאלה: לך ב או לך ל : שמעתי ויכוח ואני מבקשת לדעת כי לפעמים טועים בדיבור. האם כשאדם נוסע יש לומר תלך ב ותחזור ב או לך ל ותחזור ל ומה ההבדל?
תשובה: כבר חכמים בגמרא עסקו בשאלתך וקבעו (תלמוד בבלי מסכת ברכות דף סד עמוד א): "אמר רבי אבין הלוי: הנפטר מחברו אל יאמר לו לך ב אלא לך ל שהרי יתרו שאמר לו למשה (שמות ד') לך ל - עלה והצליח, דוד שאמר לו לאב (שמואל ב' ט"ו) לך ב - הלך ונתלה". וטעם הדבר שההולך ב הרי הוא סבור שהוא הולך במקום שיש בו אולם הדרך היא מקום הסכנה, ולא ידע להזהר ממנה. אבל ההולך ל הוא זה היודע שהדרך היא במקום הסכנה, ואנו מאחלים לו שיגיע למקום שיש בו וכמובן שאין מדובר כאן רק על שביל ודרך בין כפר לעיר, אלא על דרכו של האדם בעולם. האדם צריך לדעת שהדרך שהוא צריך לעבור אינה תמיד דרך של ויש הרבה מאבקים לאדם במהלך חייו, אך אנו מאחלים שסופו יצליח להגיע אל ה כלומר, אל השלמות. תשובת הרב דב ליאור
שאלה: מועדון כבית כנסת: יש אצלנו ביישוב מועדון שעכשיו התחילו להתפלל בו. האם מותר לעשות בו פעילויות חברתיות, כגון: ריקודים, שירים וסעודות, כמו שעשינו עד עכשיו? ספרי התורה הרי בארון ברשות נפרדת וגם יש פרוכת שמכסה את הארון. האם יש צורך לעשות עוד מחיצה?
תשובה: מכיוון שהמקום לא הוקדש להיות בית כנסת, אפשר לעשות שם מסיבות והתכנסויות, אבל לא דברים של קלות ראש, בגלל שמוזכר בפוסקים שלא להתפלל במקום שיש זילות וקלות ראש. לא צריך מחיצה נוספת אם יש ארון ופרוכת.
שאלה: כשרות כלים בהכשרים שונים: לפי מה שהרב כתב לגבי בישולי נכרים באולם שיש בו השגחה אשכנזית, שרק בשעת הדחק מותר לספרדי לאכול שם אם לא הכשירו את הכלים, האם לספרדי אסור לאכול בכלים של חבר שלו שבושל בהם בשר שאינו חלק? האם פסיקה הפוכה מטריפה את הכלים? לפי זה האם לחרדי אם בישלו בכליו היתר מכירה זה יהיה כאילו שבישלו נבילה?
תשובה: בבישולי עכו"ם, לדעת מרן השו"ע (בחלק יו"ד, סי' קי"ג ס"ז), ע"מ שלא יהיה איסור צריך שהישראל יעשה משהו בתבשיל עצמו ולא מספיק שהישראל ידליק את האש. בניגוד לדעת הרמ"א שם, שגם בבישולי עכו"ם מספיק שהישראל ידליק את האש. ולכן באולמות אם המשגיח מקפיד רק להדליק את האש זה מספיק לאשכנזים ולא לספרדים, וזה מה שכתבתי אז. לגבי אכילה בכלים שבושל בהם בשר חלק או היתר מכירה וכדו', פשיטא שאין לאסור בדיעבד ובשעת הדחק.
שאלה: קדשות שביעית ביין שהחמיץ: הכנתי יין מענבים הקדושים בקדושת שביעית, אך הוא התקלקל, זאת אומרת, החמיץ. האם אני יכול לשפוך את היין המקולקל והשמרים (שאריות הענבים) בחוץ, בקצה שדה (מדובר בפחות מ-10 ליטר), או האם אני חייב לחפש אדם הרוצה להשתמש ביין המקולקל בתור חומץ? אני בעצמי איני משתמש בחומץ ענבים.
תשובה: חומץ היה בתקופת הגמ' כמאכל, וגם כיום מטבלים בו הרבה אנשים, ועל כן נראה שיש בו קדושת שביעית ואפשר לעשות מענבים חומץ, וממילא אין לשופכו. אולם נראה שאם יניחו אותו בבקבוק ויניחנו סגור בפח אשפה, אין זה הפסד פירות אלא גרמא, שאפשר להקל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אזכרה בארץ ישראל: אימי נפטרה בארץ ב-ה באדר בשנת תשס"ח. אני ממוצא מרוקאי. מתי עליי לערוך את האזכרה? ומהם המנהגים בארץ? אני גרה בצרפת ואת האזכרה אני רוצה לערוך בארץ.
תשובה: בשנה הראשונה נוהגים לעשות שני אזכרות. אחד בסיום ה-11 חודש, שאז מפסיקים לומר קדיש למשך שבוע. והשניה ביום הפטירה, שזה יהיה היום שבו יערכו את האזכרות בכל שנה ושנה.
שאלה: האזנה לחזנות באבל ולעבור לפני התיבה בשבת: 1. האם מותר לאבל (אחרי 30) להאזין לקטעי חזנות באינטרנט? נימוק: קיימת הנאה אבל שמחה ממש אין. בדרך כלל יש גם מוסיקת ליווי, או פסנתר ו או כלים נוספים. 2. מהו מהות החיוב מנהג לאבל שיעבור לפני התיבה בשבת שלפני היארצייט? וביום השנה עצמו אם הוא חל בשבת או ביו"ט? נימוק: אחד שלא ניגש בדרך כלל להתפלל כש"ץ בשבת ויו"ט, ( שאין לו יכולת קולית או שלא יודע את הנוסח, או שסתם לא מרגיש נוח בעניין זה) האם בשבת לפני או ביום השנה הוא צריך להרגיש שהוא חייב לגשת לעמוד? וזאת למרות אי הנוחות לעצמו ולחלק מן הציבור? (איך אפשר למדוד אם הדבר מקובל על רוב הציבור או לא? והאם זה בכלל תלוי בשיקול כזה?)
תשובה: 1. בהנחה שמדובר באבל על אביו ואימו (שהרי לגבי קרובים אחרים לאחר 30 יום פוקעת האבלות), משום כבוד אביו ואימו לא ראוי לעשות זאת. 2. זה לא דין שמוזכר בתלמוד, אלא רק בספרים מאוחרים יותר. לא מדובר בחיוב, אלא ראוי לנהוג כך משום עילוי נשמה, שאם האבל מתפלל זה תורם לנשמה עליה. אם קשה לאבל, הוא לא חייב להתפלל בשבת ויתפלל רק ביום היארצייט. אם אינו יכול להתפלל גם ביום היארצייט   זה לא חיוב, העיקר שיגיד קדיש לפחות.
שאלה: הנהגת השם: חבר בשיכבה התווכח איתי ואמר שהוא מאמין בבורא עולם אבל שהוא נתן השגחתו מאז הבריאה עד היום כאילו נתן לעולם להתגלגל, ושאין עונש בעולם הזה רק בעולם הבא, והכל מדעי בעולם הזה, כלומר: אם מישהו קיבל מכה מהשולחן אז זה כי הוא לא זהיר לא כי השם רצה. אז אני עניתי לו ואמרתי שהאדם צריך להיזהר ולשמור את עצמו אבל עדיין השם נתן לו את המכה הזאת בגלל חטא או התעוררות וכו, ואמרתי לו שאכן השם ברא את העולם ומשגיח כל הזמן ומעניש גם בעולם הזה. והוא אמר לי גם אם השם נותן לנו בחירה אז איך הוא יודע את הכל מראש כי אם הוא יודע למה הוא נתן בחירה. שאלותי הם: 1) מי צדק בוויכוח בקשר לסיפור עם המכה שאדם קיבל? והאם זה נכון שהשם לא נתן לעולם להתגלגל אלא מעניש עכשיו לא קבע מראש את הכל עד סוף כל הדורות? 2) איך השם נותן בחירה כשהוא יודע מה יהיה הרי אין טעם בבחירה כפי שנראה?
תשובה: דעות שונות נאמרו בענין ההשגחה. הדעה המקובלת היא שיש השגחה פרטית על כל מעשינו. כל מה שקורה לנו הוא מלווה בהשגחה. אולם עד כמה חוקי הטבע הם הדבר שמכתיב לנו את מה שקורא לנו או שיש גם השגחה שדברים שקורים לנו יהיו בלי התחשבות בהנהגה הטבעית, הדעת המקובלת היא שהקב"ה משגיח עלינו דרך הנהגה הטבעית ודרך חוקי הטבע. הקב"ה לא אוהב לשנות את חוקי הטבע ללא סיבה מיוחדת. כל שינוי בחוקי הטבע דורש התערבות מיוחדת של הקב"ה והיא רק אם יש סיבה מיוחדת לכך. ככל שאדם צדיק וקרוב לקב"ה השגחה הפרטית עליו גדולה יותר והקב"ה נותן לו שלטון גדול יותר על חוקי הטבע. גם בענין זה זה תלוי בבחירה של הצדיק. יש צדיקים שרוצים להנהיג את העולם בדרך גלויה של שינוי מסדרי הטבע. ויש צדיקים נסתרים יותר שאינם רוצים הנהגה של שלטון על חוקי הטבע אלא לתת לחוקי הטבע למלא שליחותם. לדעת כולם, בעולם הנצח בעולם הבא יש חשבון מדוייק שהוא עושה את כל מה שארע לאדם בעולם הזה בין בהשגחה המיוחדת ובין בחוקי הטבע ונותנת לאדם שכר או עונש בדיוק לפי מה שארע איתו. 2. לגבי שאלת ידיעה ובחירה, זוהי אחת מן השאלות שאין לנו בהם השגה עד הסוף. אנו לא מבינים בדיוק מהי ידיעת ה'. כשם שאנו לא יכולים לתפוס את עצמותו כך אי אפשר להשיג את ידיעתו. מאידך אנו יודעים שיש בחירה חופשית וזה אחד מיסודות האמונה. הבחירה החופשית היא גם ידיעה, שיש לנו ממה שאנו בתוכנו מרגישים, שיש לנו בחירה ואין כוח חיצוני שכופה עלינו כיצד להתנהל. יש טעם בבחירה החופשית משום שזה רצונו של הקב"ה שהטוב שמגיע אלינו לא יבוא ללא מאמץ שלנו. הקב"ה חפץ שהטוב שרוצה לתת לנו יבוא בעזרת המאמץ שלנו. זו הדרך לכך שהטוב שנזכה בו בעתיד יהיה טוב שלם יותר ומתאים לנו יותר.
שאלה: מיטה יהודית עם מסילה: האם יש בעיה עם מיטה זוגית יהודית הבנויה על בסיס של מסילה שהמיטה שמפרידים נעה עליה, שהרי המיטות מחוברות מלמטה במסילה?
תשובה: אם זה נראה מופרד, למרות שלמטה מחובר, לא צריך להחמיר בזה.
שאלה: להרטיב יציקות בטון על ידי גוי בשבת: ברוך השם, אנו בונים בית. לקחנו קבלן שלד ערבי - הת בקבלנות לפי שלבי ההתקדמות. עד יומיים לאחר יציקות בטון יש להרטיב את היציקה. האם מותר לגוי (אחד מעובדי הקבלן) להרטיב אותה בשבת?
תשובה: הרטבת בטון היא חלק ממלאכת בונה האסורה מהתורה, לכן יש לתכנן מראש את יציקת הבטון ליום רביעי בשבוע לכל המאוחר.
שאלה: פסוק עם שם ה  בסוף שמונה עשרה: לגבי אמירת הפסוק בסוף שמונה עשרה. השם שלי מסתיים באות י. האם ניתן לומר פסוק שמסתיים בשם השם, שהרי בקריאתו אנו מבטאים י, או שמא אין זה נחשב פסוק שמסתיים באות י שהרי בכתיבתו הוא מסתיים באות ה? אם אפשר לציין מקור לתשובה אודה לכם מאד.
תשובה: צריך ללכת לא לפי מה שנשמע אלא לפי הכתוב. אפשר למצוא פסוק שמסתיים בשם אדנות ממש גם בכתיבה (אדוני). שם הוויה (י-ה-ו-ה)   בעבר כשידעו לקרוא אותו נכון, לא קראו אותו אדנות (אדוני), אלא באופן אחר שאיננו יודעים לקרוא, וגם איננו יודעים היום את עומק המשמעות שהשם הזה מביע. המקור לנושא אמירת הפסוק בסוף תפילת שמונה עשרה הוא בחוכמה הפנימית.
שאלה: צדקה לכל קבצן: אני עובדת במרכז העיר. ישנם הרבה קבצנים, ואני משתדלת לתת להם, גם אם סכומים קטנים. 1. אישי טוען כי אין לתת צדקה למי שלא צריך, ואפילו זה לא נחשב לצדקה, אך איך ניתן לדעת אם הקבצן זקוק לכסף באמת? וכן- אם זה לא נחשב לצדקה, אז למה לתת לקבצנים? 2. אני עוברת כל יום ליד אנשים המבקשים כסף, לא תמיד יש לי כסף או זמן לתת- האם זה ר?
תשובה: בגלל שלא יודעים מי באמת זקוק לכסף, מספק לא חייבים לתת. את מצוות צדקה אפשר לקיים על ידי נתינה לארגוני צדקה מהימנים או משפחות נזקקות שאת מכירה באופן אישי.
שאלה: קביעת מזוזה: קניתי מזוזות חדשות והיות ואינני בקי בכל ההלכות, בדקתי מהו סדר קביעת המזוזה הראוי ונתקלתי בבעיה שלא מצאתי עליה פתרון באתר. בביתנו שני חדרי שינה כאשר הדלתות נפתחות כלפי פנים החדר, בחדר אחד הדלת נפתחת לכיוון שמאל (היינו הצירים נמצאים בצד שמאל) ובחדר השני הדלת נפתחת לכיוון ימין (היינו הצירים נמצאים בצד ימין). הבנתי כי יש לקבוע את המזוזה בצד ימין של הכניסה לחדר (המנוגד לצירי הדלת) אלא אם מדובר בחדר ביטחון. במקרה הנ"ל באיזה צד של המשקוף יש לקבוע את המזוזה? כמו כן, לא הבנתי להיכן צריכה המזוזה להיות נטויה?
תשובה: בימין הכניסה. ראש המזוזה כלפי פנים.
שאלה: הלכות אבלות: ברצוני לדעת מה אני יכול להגיד בעלייה לבית עלמין? הנפטר הוא אבי וברצוני לדעת מה אפשר להגיד אם זה לא אזכרה אלא יום רגיל. ברוב המקרים אין ברשותי מניין, ולכן אבקש לדעת מה נהוג ואפשרי? אודה מאוד על תשובתכם מפורשת ככל שתהיה.
תשובה: בבית העלמין תאמר על פי האותיות של שם הנפטר ממזמור קי"ט בתהילים שבנוי ע"פ האלף בית, ובסידורים מובא עוד דברים שיש לומר בבית העלמין. ביום רגיל שאינו יום אזכרה תרבה בלימוד תורה לעילוי נשמת הנפטר, ובכך יהיה נחת רוח גדול לנפטר.
שאלה: ברכת שהחיינו על ירקות: האם צריך לברך על אכילת ירק שלא אכלתי כבר שנים ויש לי מעין שמחה באכילתו
תשובה: אם הוא ירק עונתי ולא ירק שמצוי כל השנה (לדוגמה   אבטיח, מילון), מברכים "שהחיינו". אם הוא ירק המצוי כל השנה (לדוגמה   גזר, תפוחי אדמה), לא מברכים.
שאלה: כריעה בתפילת עמידה: לצערי אני סובל מכאבי גב, המקשים עלי להתכופף ללא תמיכה או הישענות על דבר-מה. מה עדיף לי לעשות בזמן הכריעות בתפילת עמידה - לכוף מעט את הראש, כנזכר בהלכה לגבי חולה או לכרוע כריעה מלאה תוך הישענות בכל-הכובד על כסא, סטענדר וכד?
תשובה: אתה לא חייב לכרוע אם זה כואב לך, כמו חולה שקשה לו לקום ומתפלל בשכיבה. אפשר גם להישען על הסטענדר.
שאלה: ענין הווידוי בקריאת שמע שעל המיטה: 1. האם אישה מחוייבת בקריאת שמע שעל המיטה? 2. האם אני חייבת לעמוד בזמן הווידוי (אשמנו, בגדנו וכו ) בקריאת שמע שעל המיטה? (אני בד"כ מאד עייפה שאני קוראת את הקריאת שמע שאני כבר במיטה, ואז כשאני אולי חייבת לקום לווידוי אז זה מקשה עלי, האם זה ממש חובה? 3. אני קוראת נוסח ספרדי ששם יש ווידוי, ושמתי לב שבנוסח האשכנזי אין וידוי, מדוע? האם יש בנוסח האשכנזי תחליף לוידוי?
תשובה: 1. אני חושב שכן, כי זו בקשה כנגד המזיקים ואין הבדל בין איש לאישה. 2. לכתחילה יש להגיד בעמידה אבל אם קשה, אפשר להגיד גם בישיבה. 3. בנוסח האשכנזי אני לא חושב שיש תחליף. הוידוי הוא הידור, כדי שלאדם לא יהיה קפידה על מישהו אחר, ושאף אדם לא יענש בסיבתו וכו'. אנשים מרוב צידקות וחסידות נהגו בזה ואחינו הספרדים הקפידו בזה יותר. אלה לא דברים חיוביים ממש, אלא מנהגי חסידות שנהגו קהילות.
שאלה: החזרי נסיעות ממקום העבודה: אני חושב שלא הייתי ברור בשאלה. השאלה שאליה התכוונתי הייתה כזו: אם אני יודע שנסיעה למקום העבודה שלי, הלוך ושוב הוא 40 ק"מ, היה יום שבו נסעתי למקומות אחרים מרחק של 50 ק"מ. כל ה-50 ק"מ היו לצרכי עבודה. האם, מכיוון שפטרו אותי מנסיעה לעבודה באותו יום אני צריך לבקש החזר נסיעות על 10 ק"מ, או על 50 ק"מ? (הרב ענה למעשה שאסור לי לדרוש 90 ק"מ. לזה אין לי הווא אמינא). אשמח אם תמחקו את השאלה הנ"ל מהאתר, תוסיפו את הדוגמא הזו,ואת תשובת הרב לשאלה המעודכנת. להלן השאלה והתשובה באתר: כ"ט מרחשון תשס"ט נושא: דיני ממונות וצדקהעובד ומעביד שאלה: במסגרת תנאי העבודה שלי, כאשר אני נוסע ברכבי הפרטי לצרכי עבודה, אני מקבל סכום מסוים לכל ק"מ. כאשר אני נוסע לצרכי העבודה, אך מאידך גיסא פטרו אותי מהגעה למקום העבודה, האם אני צריך לקזז את מספר הק"מ המשוער שאמור לקחת לי להגיע לעבודה ממספר הק"מ הנ"ל?
תשובה: אינך יכול לכלול בדיווח מספר הק"מ החודשי את המרחק בין ביתך למקום העבודה, משום שבפועל לא נסעת למקום העבודה אלא נשארת לעבוד מביתך או יצאת משם ישירות להסתובב לצרכי עבודה. אין כוונת המעביד לשלם אלא על ההוצאות שהוצאת בפועל. הרב ניר אביב. תשובה: מקום העבודה משלם לך עבור כל ק"מ לצרכי עבודה, לכן עליך לדווח על 50 ק"מ. זה שפטרו אותך מלנסוע לעבודה באותו היום הרי שהרווחת, ואין לקשור בין שני הדברים. הרב ניר אביב.
שאלה: מניין שנות ערלה: הרב ענה לי על שאלתי בעניין מניין שנות הערלה באתרוג: "אם העציץ במשתלה מספר שנים וגדל על פני הקרקע בלא ניתוק בין האדמה והעציץ, כאשר בעציץ יש חור ראוי, הרי שאפשר להחשיב שנות ערלה משעת הכנתו במשתלה. גודל הגוש של 25 ליטר הוא בד"כ מספיק". בינתיים התבררו לי פרטים נוספים, ואשמח לוודא את התשובה ההלכתית הנכונה. שוחחתי עם האגרונום ממשתלת מושב גמזו (המצויה תחת השגחת רב המקום), שם גדל העץ, והוא מסר לי את הפרטים הבאים: א. העץ בן יותר משלוש שנים. ב. העץ גדל בתוך שק פלריג - שק שמאופן טבעו עשוי שתי וערב ולא "מקשה אחת". ג. מעת לעת, שורשים עוברים את השק ויוצאים "החוצה". ד. שק הפלריג מונח על יריעת פוליאתילן (אני מקוה שאני לא טועה בסוג החומר.), המונחת על גבי הקרקע (כלומר היריעה חוצצת בין השק לקרקע). האגרונום אמר שהוא - עבור עצמו, לו היה צריך - היה מחשיב את מנין שנות העץ, אך המליץ לי להוועץ ברב כדי לשמוע ממנו את ההכרעה ההלכתית, כיוון שיש דעות "לכאן ולכאן". האם - בתנאים הללו - אני יכול להמשיך את מנין השנים אצלי בגינה?
תשובה: אם העץ בתוך פלריג שעומד על ירעת פוליתלאן נראה שיש למנות שנות ערלה חדשות משעת הנטיעה, שהרי העץ עמד על הפלריג המנותק מהקרקע ורק כעת מתחיל יניקתו מהאדמה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: היתר עיסקא בהלוואה ממשלתית: החברה הממשלתית לתיירות נותת הלוואות לעובדים בריבית של החשב הכללי, שהוא נמוך מריבית המשק, האם אנו צריכים לקבל היתר עיסקא? ואם כן, איך משיגים היתר זה?
תשובה: אומנם יש דיון בפוסקים אם חברה ממשלתית צריכה התר עיסקא. אולם למעשה גם חברה ממשלתית צריכה התר עיסקא. עצתי לפנות לרב העיר בה נמצאת החברה.
שאלה: איך מכשירים סלרי?: איך מכשירים סלרי?
תשובה: הגר"מ אליהו שליט"א, ישלח לו הקב"ה רפואה שלמה במהרה בתוך שאר חולי ישראל, אמר לנו שכאשר יש סלרי מגידול מבוקר ומסודר שאין חרקים אין לקנות ולרכוש סלרי רגיל. אם בכול אופן יש להשתמש בסלרי רגיל יש לשוטפו היטב היטב, כל עלה לנקות עם ספוג להסיר כנימות ואקריות בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: זירוז לידה: מה דעתכם על עניין זירוז ללידה בחודש התשיעי במצב רגיל או במצב רפואי שלזרז על מנת שלא יעשו לידה בניתוח? לא להלכה למעשה.
תשובה: הרב משה פיינשטיין הסתייג מאד מזירוז לידה לצורך נוחות, כיון שיש שמירה אלוקית על אשה היולדת אבל זה רק במצב שהלידה בתזמון טבעי ולא בזמן אחר. אבל כל זה כשאין שיקול רפואי, כשהסיבה היא רפואית יש להתייעץ עם מומחה אם אכן יש מקום לזרז את הלידה ואם יש צורך רפואי אמיתי אז אין שום בעיה הלכתית.
שאלה: חתונה כדת משה וישראל: בני נמצא בארצות הברית ועומד להינשא שם לבחורה יהודיה. בכוונתו להינשא או בנישואין אזרחיים ו או בנישואין רפורמיים. מאד חושב לי שהוא ינשא כדת משה וישראל בחתונה כשרה והוא הבטיח לי שיעשה זאת בשובו לארץ בעדו מספר חודשים. שאלותי: 1. האם זה אפשרי? שהרי לא יוכל להוכיח את רווקותו ורווקותה שהרי נישאו כבר. 2. אם כן - מה נדרש כדי להוכיח שאשתו יהודייה כשרה. אנא - עזרו לי. מאד מאד חשוב לי שינשא בחתונה כשרה.
תשובה: תפנה לרבנות במקום מגוריך ותשאל מה הפרוצדורה.
שאלה: "צדיק נעזב" בשואה: יש לי שאלה שנשאלתי ולא ידעתי איך לענות עליה: בברכת המזון אומרים " נער הייתי וגם זקנתי ולא ראיתי צדיק נעזב וזרעו מבקש לחם". השאלה היא איך התקיים פסוק זה בזמן השואה, שכן יהודים צדיקים רבים נרצחו, וגם אם הנרצחים לא היו צדיקים, אבותיהם היו צדיקים גדולים ואיך קרה שבני בניהם הורעבו בשואה ולא היה להם לחם?
תשובה: שאלתך נוגעת לסוד הנהגת הקב"ה את עולמו, ולא כל אדם זוכה לעמוד על סוד ה'. אולם שאלת צדיק ורע לו, עתיקה היא וכבר עסקו בה גדולי העולם, (עיין לדוגמה, בספר העיקרים במאמר רביעי, שהקדיש כמה פרקים לבירור שאלה זו, ועוד רבים אחרים). וסוף דבר צדיק וישר ה', אל אמונה ואין עוול, אלא שאין אנו יודעים להסביר תמיד את דרכי הנהגת הקב"ה את עולמו, וכיצד נראית צדיקותו. דומים אנו למי שנכנס לבית שרואים בו סרט, והוא מצטרף לצפייה לקטע קצר. הוא לא יודע מה היה קודם ומה יהיה בהמשך, ולכן גם אינו יכול להבין מה נעשה באותו קטע שהוא רואה. כך אנו, קצרי הראות, רואים את המציאות הקצרה שאנו מכירים, מבלי לדעת מה היה לפנינו ומה לאחרינו, ואף את ההווה אין אנו רואים בשלמות, ולכן אנו מתקשים להבין מה שאנו רואים. לאחר הקדמה זו נאמר כי באמת צדיק לא נעזב על ידי ה' וזרעו לא מבקש לחם, אומנם ישנם יוצאים מן הכלל, כמו שהזכרת בשאלתך, אך הפסוק עוסק בהשגחת הקב"ה על הצדיק בדרך כלל, והשגחה זו קיימת, גם אם לעיתים, מסיבות שונות שקשה לפרטן בתשובה קצרה, משנה הקב"ה מכלל זה ונותן לעולמו להתנהג אחרת. ועוד שהפסוק אינו מדבר רק על אדם פרטי, אלא על העם הצדיק, ובאמת אע"פ שיתכן וצדיקים פרטיים נראו כנעזבים, הרי שהעם כולו לא נעזב על ידי הקב"ה אף לרגע אחד, וברוך ה' שהשגחת הקב"ה על העם הצדיק הביאה לתקומת מדינת ישראל לאחר השואה, ונתקיים בנו כעם הפסוק, שאף שנראה היה לאומות העולם שעם ישראל נעזב על ידי הקב"ה הנה התברר כי לא רק שהוא לנעזב אלא שגם זרעו ובניו זוכים להשגחת ה' שבאה לידי ביטוי נפלא בהקמת מדינה ישראל.
שאלה: האם לחזור לארץ?: אני בת 45 נמצאת בניו יורק כבר 8 שנים. חוזרת בתשובה 4 שנים ב"ה. אם חד הורית לשתי בנות. גרושה המון זמן ואנני מוצאת את הזיווג שלי. הגדולה שלי אינה רוצה לחזור לארץ, היא בת 19 והיא מעוניינת להישאר פה. אני רוצה לחזור לארץ אולי יהיה לי יותר סיכוי להכיר משהו ולהנשא מחדש ב"ה. כאן אין הרבה אופציות כיוון שקהילות הספרדים אינן גדולות כל כך ובארץ כמובן יש יותר אפשרויות. מצב שני אני חוששת מהמצב הכללי בארץ? מה עם עבודה? מה עם דירה? איך החינוך בארץ? איזה איזור לגור? אני חייבת דעת תורה אמיתי בכדי לדעת מה לעשות עם חיי. כולי מבולבלת ולא החלטית ומתחילה לחשוב שיותר נכון היה לחיות אחרת. ולא לחזור בתשובה ולא לזכות בבעל כמו כל אחת, כי שלא הייתי חרדית תמיד היה לי משהו ולא הייתי לבד והיום הבדידות הורסת אותי, ואני מרגישה שאני לאט לאט חס ו רוצה לברוח מהחיים האלה כי בעצם אין לי כלום. אני מקווה שכבוד הרב יבין למצבי ולא יתן לי תשובה לא מספקת. מכל הלב. אנא עזרו לי.
תשובה: עצתי שתחזרי ארצה, כאן מקומו של עם ישראל. כמובן שתדאגי לפני כן למקום מגורים מתאים, לחברה טובה ולעבודה. בהצלחה.
שאלה: הכנת תה עם דבש בשבת: האם מותר לשים דבש בתה (בשבת) או שיש חשש משום בישולו?
תשובה: בכלי שני, אם הוא חם מאוד   לא לשים, אבל אם הוא קצת התקרר לא צריך להחמיר. לכן, אם אתם ממתינים כמה דקות אין צריך להחמיר.
שאלה: קבורת נפל: מה הדין לגבי עובר (זכר) שנבדק ונמצא ללא דופק בתחילת החודש התשיעי להריון, נולד ללא רוח חיים. מה עושים לגבי קבורה, ברית ושם, מצבה, אבלות וכד. על מי אחריות הקבורה, ואיך ניתן לוודא קבורה נכונה?
תשובה: ה' ישלח רפואה שלמה ליולדת ויתן לה ילד בריא. יש לקוברו, וכדאי לאפשר למוהל מתמחה למולו. אך אין זה חיוב קבורה כמו של חי, אין לוויה ואין מצבה ואין אבלות (צער בלב בודאי יש). החברה קדישא עוסקת בכך, תתקשרו אליה.
שאלה: קריאת מעמדות בכל יום: האם יש לקרוא את המעמדות בכל יום או רק את חוק לישראל?
תשובה: אין חובה לקרוא את מעמדות בכל יום אך טוב ללמוד חוק לישראל בכל יום.
שאלה: תשובה אמיתית: יש עבירה שאיני מצליחה להתגבר עליה. לפני שאני עוברת על העבירה אני מבקשת מהשם שאני אצליח להתגבר ושאני לא אחשוב על זה, לפעמים אני מצליחה להתגבר וכשאיני מצליחה ואני עוברת את העבירה, אני מתנצלת בפני השם ומנסה לעשות תשובה על זה, אבל כשאני עושה תשובה אני מרגישה קצת שקרנית כשאני אומרת שאני לא אעשה את זה יותר., אני משתדלת שלא להכנס לעצבות בגלל זה ולהמשיך לנסות להתגבר על זה, ורציתי לשאול. 1. האם אני צריכה להמשיך לעשות תשובה (וידוי, חרטה וקבלה לעתיד על העבירה.) למרות שאני לא בטוחה שזה לא יקרה שוב. 2. אם עשיתי תשובה על העברות שהיו לי והשם סלח ולאחר תקופה של זמן שוב עשיתי את אותם העוונות חטאים, האם התשובה שעשיתי קודם מתבטלת, כי כביכול הפרתי את ההבטחה שלי לא לשוב יותר על העבירה, או שבעצם השם מחק לי את העברות שעשיתי עליהם תשובה ועכשיו אני צריכה לחזור בתשובה רק על מה שעברתי מאז הוידוי האחרון. מצטערת על השאלה המתוסבכת. פשוט אני רוצה להיות בטוחה שאני עושה כל מה שאני יכולה בשביל לחזור בתשובה באמת ולמרות שפרשתי מהרבה דברים שנוגדים את דרך התורה, יש דברים שנופלים שוב ושוב ואני חס וחלילה לא רוצה שזה יהפך לי להתר. אני רוצה לדעת באמת מה אני אמורה לעשות ולהרגיש לגבי זה ומה הצורה הנכונה להתמודד עם מצבים כאלו. אשמח לקבל תשובה על הנושא.
תשובה: הגדר של האומר אחטא ואשוב הוא במקום שאדם כלל לא מתכוין לנסות ולחזור בתשובה. אולם אם יש רצון אמיתי לא לחזור על העבירה ורק לאחר מכן נוצרות סיטואציות שגורמות שוב להכשל זה לא מונע את התשובה. הדרך אולי להתגבר היא לקבל על עצמך דבר שהוא פחות קשה ושיש סיכוי רב יותר שתעמדי בו. יש עצות שונוות כיצד לחזק את כוח הגבורה וכיצד להצליח להתנתק מן היצר. אולם לצורך כך את צריכה יעוץ באופן פרטני יותר ובאופן אישי יותר.
שאלה: מנחה במניין או לימוד תורה: במצב בו אם אלך להתפלל תפילת מנחה במניין אפסיד 35 דק מסדר צהריים, אפשר להתפלל ביחיד?
תשובה: אם מדובר במצב חד פעמי עדיף הלימוד, אבל לא שבאופן קבוע תתבטל התפילה בציבור.
שאלה: מחבת פרווה וכף חלבית בחריף: מחבת פרווה על האש ומטוגן בה בצל. במקרה שהוכנסה אליה כף עץ חלבית, מה דין המחבת, והאם התבשיל נהפך לחלבי?
תשובה: זה נ"ט בר נ"ט ולכן אין בעיה, המחבת אינו חלבי. בדרך כלל הכף אינה חלבית ממש או שאינה בת יומה ולכן אין לחשוש.
שאלה: קידושין בטבעת של האשה: האם קידושין יכולים להחשב תקפים אילו הבעל לא קונה את הטבעות, אלא האישה מביאה אותם (יכול להיות שהיא קנתה או שהיא קיבלה מהוריה וכ ו) ונותנת אחת מהם לגבר?
תשובה: א. הקידושין בטבעת נכללים במושג קידושי כסף, זאת אומרת שהבעל נותן לאישה כסף (טבעת) ותמורת הנאה זו(של קבלת הכסף) היא מסכימה להתקדש לו ומקנה עצמה לו (כמובן שהבעל הוא פועל את מעשה הקניין). ב. היוצא מזה שהבעל צריך להיות הבעלים של הטבעת והיא שייכת לו. ג. אם האישה מקנה לבעל את הטבעת והוא קונה אותה באופן המועיל הרי היא שלו ויכול לקדש בה את האישה. ד. צריך שהאישה תבין שהיא נותנת לו את הטבעת במתנה (מקנה אותה) ולא רק לעשות את טקס פעולת הקידושין. ה. כתבו הפוסקים (בית שמואל סימן כ"ח ס"ק מט) שעל הרב מסדר הקידושין לשאול את הבעל אם הטבעת שלו ולברר את דבר שייכות הטבעת לבעל, לכן למעשה בכל מקרה כזה צריך לשאול וליידע את הרב מסדר הקידושין בדבר זה ולפעול על פי הדרכותיו! (לעיון: תשובות חת"ס אבן העזר סימן פ"ו ק"ו)
שאלה: ניצול לרעה מצווה של אחר: כשלפני כמה ימים חזרתי הביתה מבית הספר, עצר לידי בן אדם עם קטנוע שביקש לעשות שיחת טלפון מהפלאפון שלי, אני כמובן הסכמתי לעזור לו, הוא עשה כאילו הוא מחייג אבל ברגע שלא ששמתי לב הוא נסע וברח משם עם הפלאפון שלי. בגלל מקרה כזה אין לי חשק ורצון לעזור לאנשים בפעם הבאה שהם יצטרכו עזרה, ואולי היא תהיה אמיתית. הרבה פעמים קרה לי בעבר שאנשים ביקשו ממני עזרה והסכמתי לעזור, אבל הרגשתי שבשלב מסוים הם מנצלים את זה לרעה, ואני הפסקתי לעזור להם גם כשהם רצו עזרה באמת. מה עליי לעשות?
תשובה: מי שגזל ממך את הפלאפון הוא רשע. אך רוב האנשים הם בחזקת כשרות. ובכל זאת צריך ללמוד ממה שקרה לך לנהוג אם אנשים שאינך מכיר אותם כבדהו וחשדהו. להיות זהיר אבל לא צריך ללכת לקיצוניות ולא לעזור כלל. חזק ואמץ
שאלה: שירות לאומי או מדרשה: מה היחס אל שרות הלאומי לבנות בהשוואה ללימוד במדרשה? אני שואל, כי אצל בנים ההוראה הכללית היא שיש ללכת לישיבה אחרי כיתה י"ב, וזה לא רק בגלל הלימוד תורה, אלא גם בשביל בניית כל האישיות, יראת שמיים, אמונה, קשר ויחס לרבנים ולתורה וכו'. ולגבי תרומות אחרות במקום לימוד בישיבה מורים שזה לא הגיל, בגיל הזה הכי חשוב הבניה האישית, כדי שבעתיד כאשר יצא האדם לחיים יהיה אדם יותר גדול ותרומתו לעם ישראל תהיה הרבה יותר גדולה. א"כ, האם לבנות ששואלות לא עדיף הרבה יותר שנורה להן גם כן ללכת למדרשה במקום שרות לאומי בכדי שתצאנה לחיים הרבה יותר בנויות ביראת שמיים וכו' והבתים שלהן יהיו אחרים? וודאי שגם נתינה וחסד בונה באדם, אבל מדרשה תבנה הרבה יותר (וגם נתינה בונה בעיקר במידות, לא ביראת שמים). אני שואל בפרט שכיום בציבור שלנו הרבה בנות מסיימות את כיתה י"ב כשבכל שנות הלימודים באולפנה רק עסקו בבגרויות ולא קבלו יראת שמיים וכו'. ועיננו רואות שהרבה בנים רק בישיבת ההסדר "תופסים את עצמם" ומתחזקים, והאם הבנות לא מפספסות את זה? וגם אלו שכן קיבלו עד עכשיו, מדוע שלא יקבלו עוד אם אפשר? אני שואל מה ההדרכה הכללית לבנות, ודאי שכל מקרה לגופו ויהיו יוצאות דופן, האם אין ראוי שבניה אישית תקדם לנתינה, ומדרשה תקדם לשרות לאומי? לכבוד הרב, ושנזכה במהרה לתיקון עולם במלכות ה.
תשובה: תוצאות החינוך באולפנות טובות במידה מסוימת מאשר בישיבות. ייתכן שבנות נוטות יותר ליר"ש או ששיטת החינוך טובה יותר, לכן אצל בנות שנת לימוד במדרשה, אומנם חשובה מאוד, אולם לא קריטית כ"כ כמו אצל בנים. בנות אינן יכולות להקדיש זמן כה רב גם למדרשה וגם לשרות לאומי וגם לפסיכומטרי וגם לעוד דברים, וקשה לבחור מה קודם, הדבר תלוי בכל בת ובת. יש בנות שרק אחרי שנת שרות, במקום בו נפתחו ללימוד תורה, הן בשלות יותר למדרשה. הפתרון הטוב ביותר הוא "הסדר", דהיינו שילוב של שרות לאומי בשעות הבוקר ולימוד מדרשה בשעות הערב וכן שבתות מדי פעם. ידוע לי על נסיונות מוצלחים כאלה.