LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לימוד תורה ללא חולצה: כבוד הרב, אם החום כל כך גדול ואין מזגן. וקיימות 2 אפשרות - או שיוותר על לימוד תורה (וילמד דבר שאינו בקדושה - לימודי חולין) או ילמד תורה ללא חולצה. מה עדיף במקרה זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לימוד תורה ללא חולצה"
תשובה: עדיף לא ללמוד תורה בצורה לא מכובדת אפילו שיהיה ביטול תורה כי זה לכבוד התורה ויש בזה שכר על כבוד התורה שהוא חשוב כמו לימוד תורה.
שאלה: מהילה במים של מיץ ענבים טהור: דברתי עם יצרן "בוטיק" שיש לו מיץ מענבים בלבד ללא כל תוספות. לדבריו, מותר הלכתית להוסיף 80 מים וזה יהיה כשר לברכה לרוב הדעות. מאידך ידוע לי שצריך רוב יין, ושמעתי בשם הרב יעקב יוסף בשם הרב אלישיב שבמיץ ענבים זה יותר חמור ומותר רק עד 12 מים. השאלה - כמה מים מותר להוסיף למיץ ענבים טבעי כנ"ל למעשה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מהילת מיץ ענבים לקידוש"
תשובה: וברכת ד' א. דין מזיגת היין במים הוזכר בשו"ע (סי' רד עיין משנ"ב ס"ק לב) מעיקר הדין צריך שיהיה לפחות 1 7 יין (14.28 ), אמנם בשו"ע עצמו משמע שצריך שהיין יהיה לפחות רבע (25 ) אבל יש שפרשו שדברי השו"ע הם בשמרים ולכן צריך 1 4 ואילו בתערובת יין צריך 1 7 (עיין מ"ב), ויש שסוברים שלדעת השו"ע תמיד צריך 1 4 והוא חולק עם הרמ"א המזקיק 1 7. ב. בימינו היינות חלשים יותר ועל כן כתבו הפוסקים שצריך 50  יין ולא מספיק 25, ויש שסוברים שביין של ימינו אפילו כ"ש מים פוסל מדין יין. להלכה נהגו להחמיר לפחות 50 יין, אבל בין בני אשכנז אדם יוצא יד"ח אפילו ב 25  יין. ג. במיץ ענבים כיוון שטעם היין לא ניכר בו, על כן נחלקו האחרונים בדינו. יש אומרים שדין מיץ הענבים כדין יין ולכן אפשר ב 50, ואם יש רוב יין אין משמעות לתוספת המים, ויש מחמירים במיץ שאין טעם היין ניכר בו, על כן כל כמות של מים כבר מבטלת את הטעם ואין להתיר אלא טיפות בודדות אבל כמויות גדולות הופכות את המיץ למים ממותקים ואין לברך עליהם בפה"ג. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: כל מיני שאלות: לך על כל תשובותיך אשריך. 1. כאשר אני נוגע בפלאפון שלי אני נוגע בו הרבה פעמים שידי מלוכלכות לפעמים אחרי שאכלתי חלב ולפעמים אחרי שאכלתי בשר אותו כאשר אני נוגע בידית הדלת אני מרגיש כיאילו נגע בה חלב ובשר אע"פ שלא רואים לכלוך ובגלל זה כל הזמן שאני אוכל אני שוטף ידיים טוב כי אני מפחד שזה לא נכון מבחינה הלכתית או אם אני שותה מבקבוק ששתיתי ממנו גם אחרי אכילת בשר וגם אחרי אכילת חלב. 2. אני קוטף זיתים ואבא שלי מכין אותם ויש בהם הרבה סימנים של מזיקים זה ר? 3.האם מותר להגיד על שחקן כדורגל שהוא גרוע בין הוא יהודי או לא? 4. אני שומר נגיעה אבל את האמת אני לא עושה את מאהבה יותר מיראה אני לא חושב שכשאני נותן כיף לבת גורם לי לאהוב אותה או משהו שמתקרב לזה. 5. בבית הספר אני הרבה פעמים מברך ברכת המזון לא איפה שאכלתי כי אני אוכל בהפסקה ואז מגיע השיעור ועוברים מקום זה ר?
תשובה: 1. לא ברורה מה השאלה. נסה להבהיר את כוונתך ואשתדל לענות בעז"ה. 2. יש לבדוק ולשאול מומחה בתחום זה מה נחשב לכנימה וכו' שאסורה באכילה. ניתן להתקשר למכון התורה והארץ לטלפון: 08-6847325, להיכנס לאתר שלהם או לשלוח להם דוא"ל. באתר ישנה תשובה של הרב יהודה עמיחי ממכון התורה והארץ בנוגע לנגיעות בזיתים. 3. על יהודי יש איסור לומר דברי גנאי או דברים שהוא ירגיש שלא בנוח בהם (אם ידע שאומרים עליו דברים אלו). על גוי אין איסור לשון הרע מכל מקום אין ראוי לעסוק בדברי גנאי כלל אף לא על גוי ואף לא על חיה או בהמה וכפי שהביא בספר חובות הלבבות בשער ו' (שער הכניעה) פרק ו' - נאמר על אחד מן החסידים, שעבר על נבלת כלב מסרחת מאד, ואמרו לו תלמידיו: כמה מסרחת נבלה זאת. אמר להם: כמה לבנים שניה. ונתחרטו על מה שספרו בגנותה. וכיון שהוא גנאי לספר בגנות כלב מת, כל שכן באדם חי, וכיון שהוא טוב לשבח נבלת כלב בלובן שניה, כל שכן שהוא חובה לפי זה לשבח אדם משכיל ומבין. והיתה כוונתו להוכיחם, שלא ילמדו לשונם לדבר רע, וישוב להם טבע. וכן כשילמדו לשונם לדבר טוב, ישוב להם טבע קבוע. 4. אשריך שאתה מקפיד על שמירת ההלכה. גם דברים שאינך מבין יש להקפיד עליהם ולנסות להבין את טעם ועניינם. להסבר הענין אני שולח לך קישור לתשובה של הרב יהושע שפירא שנכתבה באתר ישיבה. 5. קבעו חכמים לומר את ברכת המזון במקום הסעודה. ולכתחילה אסור לאדם לצאת ממקום סעודתו, אפילו אם הוא מתכוון לחזור, לפני שיברך ברכת המזון. אם האדם שכח לברך ויצא ממקומו או שסבר בטעות שאפשר לברך במקום אחר, אפילו התרחק ממקום אכילתו מרחק רב, עליו לחזור למקום סעודתו כדי לברך ברכת המזון. ובדיעבד אם ברך במקום בו נמצא כעת יצא אף אם יצא ממקומו הראשון במזיד. ורק בשעת הדחק, כאשר קשה לו לחזור, רשאי לברך לכתחילה שלא במקום אכילתו. העצה במקרה במדובר בשאלה היא: א. אם יש לך מעט לחם ולא הסחת את דעתך מאכילת הלחם, במקום לחזור למקום סעודתו, יאכל מעט מן הלחם, ולאחר מכן יברך ברכת המזון, שהואיל וגם שם אכל לחם, נמצא שבירך במקום אכילתו. ב. אם לא יעבור זמן עיכול המזון ( הזמן שהאדם מרגיש שובע ממה שאכל, כלומר, כל זמן שהוא יותר שבע ממה שהיה לפני שאכל, יש אומרים שניתן לשער בזמן של 72 דקות) עד שתוכל לחזור למקום בו אכלת (כגון: שהשיעור נמשך פחות מ-72 דקות) בסוף השיעור חזור למקום אכילתך ושם תברך. (שו"ע סי' קפד סע' א'-ב', ה' ובמשנ"ב שם ועוד) יום טוב.
שאלה: מטבוחה בשרית שנאפתה בתבנית חלבית: מתנצל מראש על אורך השאלה. הכנו לשבת מטבוחה (סלט עם דברים חריפים-פלפל חריף, בצל), המטבוחה בושלה (או טוגנה בהרבה שמן) במחבת בשרית שאינה בת יומה. לאחר שלושה ימים אפינו בצק ממולא באותה המטבוחה בתנור (שלא בושל בו דבר חלבי מעל לשבועיים). האפייה נעשתה בתבנית חלבית כאשר על התבנית נייר אפייה. מה דין המאפה? מה דין התבנית? מה דין התנור?
תשובה: לפני התשובה יש להקדים שתי הקדמות חשובות: א) אין מה להתנצל על אורך השאלה. כאשר שואלים שאלה בהלכות בשר וחלב יש לפרט בדיוק באלו מאכלים ובאלו כלים מדובר. בדיוק כפי שעשית! ב) מלשון שאלתך נשמע שכיוון שהמטבוחה עשויה מדברים חריפים, על כן אף היא עצמה חריפה. מתוך הנחה זו נכתבת התשובה. אם המציאות אינה כך אלא חריפות הבצל והפלפל אינם מורגשים בכלל התערובת של המטבוחה - נא לשלוח שאלה חדשה בהתאם. ולתשובה: א) לגבי המאפה: לאשכנזים הוא נאסר באכילה. לספרדים נכון לאסרו כיוון שאין בהשלכתו משום הפסד מרובה, והפוסקים כגר"ע יוסף זצ"ל רשאים לאכלו. ב) לגבי התבנית: היא נאסרה בשימוש, אמנם אם מדובר במקום הפסד מרובה (כגון שזו התבנית הייעודית של התנור) ניתן להקל להשתמש בה. הפוסקים כגר"ע יוסף זצ"ל רשאים להשתמש בה גם שלא במקום הפסד. ג) לגבי התנור: יש להכשירו על ידי ניקויו משאריות המטבוחה (וממאכלי חלב, אם נשארו), השהייתו למשך 24 שעות, וחימומו למשך חצי שעה על החום המירבי. יישר כח על הזהירות בדיני הכשרות! כפי שוודאי שמת לב, כאן המאכל והכלים נאסרו אפילו לאחר מעשה, משום שמדובר במאכל חריף. על כן אף על פי שוודאי תמיד יש לשים לב שלא לערבב בין הכלים, כאשר מדובר על מאכלים חריפים - הדבר נכון ביתר שאת. כדאי להדגיש זאת בפני כל בני הבית. הרחבה: ככלל, מאכל שבושל בכלי בשרי נקי שאינו בן יומו, אם בטעות אפו אותו בתנור חלבי הוא לא ייאסר, וכן לא יאסור את התנור ואת התבנית. בין לספרדים ובין לאשכנזים (סימן צה, סעיף ב) אמנם בגמ' בעבודה זרה מבואר שחריפות של חלתית גורמת שתיאסר אפילו מסכין שאינו בן יומו. נחלקו הראשונים האם הדין כן גם לגבי שאר דברים החריפים (בעל התרומה) או שנאמר רק לגבי חלתית (מהר"ם). פסיקת ההלכה במחלוקת הראשונים הזו: לספרדים בדעת השו"ע ישנה סתירה: מחד בסימן צ"ו, סעיף א', סתם כאומרים שדבר חריף נאסר רק כאשר נחתך בסכין בן יומו, אמנם בסימן קג, סעיף ו', כתב שיש אומרים שדבר חריף נאסר גם על ידי כלי שאינו בן יומו. נחלקו האחרונים כיצד ליישב את הסתירה: א) לדעת הפמ"ג השו"ע החמיר בכלי הבלוע מדבר אסור, ואילו היקל בכלי הבלוע בדבר היתר (כגון בשר). לשיטה זו המטבוחה תהיה מותרת ולא תאסור. ב) אמנם לדעת רע"א השו"ע היקל לגבי דבר חריף שנחתך בסכין, והחמיר לגבי חריף שהתבשל בכלי. לשיטה זו המטבוחה שבושלה במחבית בשרית ונאפתה בתנור חלבי נאסרה ותאסור. למעשה דעת הכף-החיים (צו, י) והבן-איש-חי (שנה ב, קרח, סעיף יב) להקל רק במקום הפסד מרובה. אמנם דעת הגר"ע יוסף זצ"ל שהעיקר כדעת המקילים אף שלא במקום הפסד (יבי"א חלק ח, או"ח סימן מג סק"ה). לאשכנזים: הרמ"א הזכיר במפורש שיש להחמיר כשיטה זו (צה, ב. וכן בצו, ג). אמנם המ"ב בהלכות פסח הביא שבמקום הפסד יש מתירים להקל בכך כאשר מדובר בבליעת היתר (תנג, ס"ק נד. בשם האליה-רבה). על כן לגבי התנור שניתן להכשירו בנקל כתבנו שיש להכשירו. לגבי התבנית- אם יש בה הפסד מרובה הרי שניתן להקל בה (גם לאשכנזים-ע"פ המ"ב), ואם אין בה הפסד-הדבר מותר רק לפוסקים כגר"ע יוסף. לגבי המטבוחה-אין לאכלה כי אין בהשלכתה משום הפסד מרובה, מלבד לפוסקים כגר"ע יוסף. חודש טוב ובשורות טובות! הרב עודד מילר
שאלה: סוף העולם מגיע?: אני כבר שלושה שבועות בחרדות נוראיות מאז שראיתי את הסירטון של הילד שחלם על סוף העולם יש לי שני ילדים קטנים בבית שלא היה קל להביא אותם. יש שמועות שסוף העולם קרב ובא.יש האומרים שבסוף שנת 2015 יש האומרים שבשנת 2017 ויש האומרים שלפי התלמוד והזוהר הקדוש הישארו עוד 227 שנים לסוף העולם. בבקשה כבוד הרב אני כבר שלושה שבועות בחרדות נוראיות אני בוכה יום ולילה יש לי ילדים בבית בבקשה תרגיע אותי. מתי זה יקרה?
תשובה: קראתי את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. אודה על האמת שלא ראיתי את הסרטון של אותו הילד, אך מכיר אני סיפורים דומים שרצו ורצים במקומות שונים. חשוב מאוד לדעת שכל הדברים האלו פשוט לא נכונים. הם מבוססים על כוחות שונים שקיימים בעולם, ועל תרגום שלהם על ידי כאלו שלא יודעים איך לתרגם אותם ולכן הופכים אותם לדברים קטנים וקשים. הבסיס של כל הדרך שלנו מתחיל מכיוון אחר לגמרי. אחד מהיסודות הגדולים ביותר בתורה וביהדות זה שה' אוהב אותנו אהבה עצומה. כך מפורש בתורה ובנביאים במקומות רבים. זה בסיס שצריך להתרגל לחיות אותו, לחשוב עליו המון המון. לפעמים צריך לרכוש כלים להסתכלות נכונה כזו על החיים. בשלב השני חייבים לדעת שכל מה שה' עושה זה לטובה בשבילנו. מתוך האהבה הגדולה, גם לפעמים דברים שאנו מתקשים לראות את הטוב בהם, הם באמת לטובה בשבילנו. סוף העולם מצטייר אצל אנשים קטנים כדבר נורא, אבל אצל אנשים שפיתחו את הנקודות שהזכרתי (אהבת ה' אלינו וטוב ה' במה שעושה לנו) מובילים אותנו להבין שסוף העולם זה דבר נפלא, שהוא לא חורבן אלא עליה לעולם טוב יותר, שלם יותר שבו יהיה אושר נצחי! כך מלמדים אותנו גדולי ישראל שבכל הדורות, שהעולם הבא הוא עולם נפלא, ושאנו צועדים לקראת הטוב העצום שה' יתברך נותן לנו. כל הדרכים האחריות פשוט לא מתאימות ליסודות האלו. לכן, אין סיבה לפחד, אין סיבה להתרגש מדברים כאלו או אחרים של ילדים ושל בוגרים שמספרים דברים כאלו. פשוט זה מלמד אותנו ללמוד לחיות נכון, ללמוד להסתכל נכון ולכוון את הילדים שלנו לכך. היי חזקה ונסי לצעוד בדרך הזו, ואם תרצי אשמח לכוון אותך בכך. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: משיח כמנהיג מדיני: ב"ה הרב על הדברים, ברצוני להבהיר, בשאלתי רציתי לברר בעצם 2 נקודות: 1) האם יהודי שהוא "בחזקת משיח" צריך להיות מנהיג מדיני 2) אם קבוצת יהודים מאמינים שרבם הוא "בחזקת משיח" האם זה נגטיבי ומזיק עדיין לא ברור לי ההכרח שיהודי "בחזקת משיח" לפי הרמב"ם אמור לעשות מלחמה עם צבא ונשק. יש לזה מקור? האם מאבק למען היהדות והתורה לא נקרא "מלחמות ה "?! ושוב, כוונתי דווקא להגדרת "חזקת משיח" ברמב"ם. הגשמת ברכת את צמח דוד עבדך והשפלת קרן הרשעים לכאורה נכללת בהגדרת "משיח וודאי" וברמב"ם ("אם עשה והצליח ובנה מקדש במקומו וקבץ נדחי ישראל") ובזה לא עסקינן. מצד שני ברמב"ם אין אזכור לקיבוץ גלויות השבת המשפט וכילוי הרשעים ובנין ירושלים של מעלה כתנאי מוקדם לאפשרות שיהודי יהיה ב"חזקת משיח" גם הגמרא סנהדרין (צח:) מביאה שתלמידי רבי שילא ורבי חנינה ועוד אמרו על רבם שהוא המשיח למרות שלא החזיקו צבא ונשק וגם רואים משם לכאורה שאין בזה דבר שלילי (כל עוד הרב עונה על ההגדרה ההלכתית של המשיח) כמובן שההתמקדות בזמננו הוא בלימוד התורה אליבא דהלכתא ואין לו להקדוש ברוך הוא בעולמו אלא ד אמות של הלכה (בגמרא ברכות ח.) ולאידך בברכת את צמח דוד הנ"ל אנו אומרים "כי לישועתך קווינו כל היום" זאת אומרת שהציפיה למשיח (מי"ג עיקרי האמונה להרמב"ם) היא כן חלק מרכזי ביותר בחיינו. השאלה היא שוב מה מזיק באמונה שצדיק מסוים הוא המשיח כאשר הוא עונה על ההגדרות ברמב"ם ואילו תיפח רוחם נאמר לגבי חישוב הקץ שהוא סוגיה בפני עצמה בכבוד רב, השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הרבי מליובאוויטש הוא המשיח?"
תשובה: מה תורם ההגדרה שמישהו הוא בחזקת משיח במיוחד כאשר הוא כבר לא פועל בעולמנו. אם מדובר על שמיעה להורות שלו אז ודאי שיש לדון את ההוראות לגופם. אם ההוראות לגופם מביאות שפע וברכה אז כדאי לדבוק בהם. הזכרת חזקת משיח היא השקעה שאינה תורמת לא לרעיון הגאולה ולא לדבר אחר.
שאלה: הכשרת משטחים ע"י מגהץ קיטור : הרב, רציתי לשאול האם ניתן להכשיר משטחי מתכת ע"י מגהץ קיטור? ואם כן האם יש להקפיד על דברים מסויימים. ההבדל בין המגהץ קיטור לקיטורית, שהקיטורית רק מוציאה קיטור בלחץ והמגהץ אמנם מוציא פחות מים אך המגע של המגהץ במתכת מעלה את הטמפרטורה של המשטח יותר מאשר עם הקיטורית. ז"א שיש יותר חום ופחות מים - האם זה מועיל לערוי מכלי ראשון בלכתחילה. אם כן מה עדיף יותר הקיטורית או המגהץ? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קיטורית לכשרת שיש לפסח"
תשובה: נראה שעדיף בקיטורית, כי החשש הוא שמא נבלע משהו במשטח ולכן צריך מים כדי להוציא את מה שנבלע. במגהץ יש פחות מים וזה קרוב להיות יבש ולא יכול לשמש כהגעלה. אמנם, תאורטית, לו יצוייר שהמגהץ מגיע לחום מאד גבוה, ניקוי איתו יוכל להועיל מדין ליבון.
שאלה: תפילין שימוש רבא או תפילין ראב"ד: אם ביכולתי להניח תפילין או שימושא רבא או ראב"ד (בנוסף לרש"י ולר"ת) מה מהם עדיף שימושא רבא או ראב"ד ומדוע? ואם יש באפשרותי להניח באופן חד פעמי את התפילין הנ"ל האם רצוי להניחם? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: שימושא רבא שונה משיטת רש"י שסדר הפרשיות של ראש הפוך. וראב"ד כשיטת רבינו תם רק שסדר פרשיות של ראש מונחות ר הפוך מר"ת. תפילין של יד אין הבדל בין רש"י לשימושא רבא. ובין ר"ת לבין הראב"ד. ר העדיפויות שימושא רבא הדומה לרש"י שהוא העיקר בהלכה - קודם. אך מנהג זה ליחידי סגולה בודדים בלבד ויש להשקיע בלימוד תורה ובקיום מצוות בין אדם לחברו. רבים המניחים תפילין של רש"י ור"ת אך אינם ראויים לכך שלא מקפידים במצוות בין אדם למקום ובין אדם לחברו.
שאלה: סמלי הלולב - הטעם ועמוד השדרה: קצת לאחר סוכות אבל השאלה בעינה עומדת: מדוע הלולב - אשר יש לו טעם אך אין לו ריח, דומה לאלו השומרים את התורה אך אינם עושים מעשים טובים - ודווקא הוא נחשב לעמוד השדרה ולגבוה (ולמרכזי) שבין בין המינים הלולב דומה לעמוד השדרה של האדם, והוא מכפר על הגאווה והשינאה. מדוע 2 היבטים אלה של עמוד שדרה וכפרת הגאווה נמשלים גם לשומרים תו"מ אך לא עושים מעשים טובים? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל התורה היא עמוד השדרה של האומה, אך יחד עם התורה דרושים מעשים טובים ולכן נוטלים ההדסים יחד עם הלולב, ועמהם הערבות שמציאותן משלימה את מרכיבי האומה, ומביאה אל האחדות השלמה המתגלה באתרוג. נאמנה
שאלה: סוכריה בלי הכשר: הרב יש לי שאלה אליך : אכלתי סוכריה של יוגוטה, כמובן שאכלתי הרבה כאלה והן כשרות, אך הביאו לי אחת ואחרי זה התברר לי שזה מארצות הברית ולא מצאתי כשרות עליה באינטרנט, מה לעשות, האם חטאתי?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כל מוצר שמודפס עליו כשרות באישור הרבנות הראשית אמור להיות כשר. לפעמים אותו מוצר מיוצר גם בלי כשרות למרות שלשניהם אותה אריזה. לכן צריך להיות כשרות על האריזה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כריתת עצי פרי לעצי המערכה: עצי המערכה הגדולה הובאו מלשכת העצים שבעזרת הנשים והעצים היו עצי שמן, עצי אגוז ומורביות של תאנה - 1. האם כרתו עצי מאכל בשביל זה? 2. האם לא הייתה בעייה שכן אסור לכרות עץ מאכל?
תשובה: לשואל, במקדש נמנעו מלהשתמש בעצי זית או גפן, משום יישוב ארץ ישראל. עצי התאנה נלקחו מעץ שאינו עושה פירות, או מעץ באזור בלתי מיושב (בגמרא בתמיד יש דיון על כך, אך זוהי הכרעת הרמב"ם בהלכות איסורי מזבח פ"ז ה"ג, והגרסה המדויקת בו: "של חרשין שאינן ביישוב"). לעניין איסור "לא תשחית את עצה" אין הבדל בין הארץ לחו"ל ובין עץ חשוב יותר לפחות, אך איסור זה, בפשטות, נאמר על כריתת העץ כולו, ולא על כריתת ענפים ממנו. ממילא, ניתן היה להביא עצים למערכה בלי להתנגש עם איסור זה (משנה למלך, הלכות איסורי מזבח פ"ז ה"ג). לדעה אחרת שמובאת שם (דעת ה'באר שבע') כריתת העצים הותרה לצורך המצווה של עצי המערכה. אגב, מדבריך ניתן להבין שעץ שמן הוא עץ מאכל, דהיינו עץ זית, ולא היא. זהו אילן סרק דליק. עיין בנחמיה ח, טו: "צאו ההר והביאו עלי זית ועלי עץ שמן ועלי הדס ועלי תמרים ועלי עץ עבת לעשת סכת ככתוב".
שאלה: מתן אוכל לא מעושר לגוי: ו על ההתייחסות. לא הבנתי לצורך מה יש להפריש תרומות ומעשרות, אם היין והשמן מיועדים להינתן לגוי. כמו-כן, ייתכן שהיין יוצר ע"י יהודים לא שומרי שבת. האם הוא מותר לשתיה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פירות תרומה ושביעית לגוי - פרטים"
תשובה: וברכת ד' יין של יהודי חייב בתרו"מ ולא משנה למי זה יינתן בעתיד אפילו יינתן לגוי חייב בתרו"מ. יין שיוצר על ידי מחללי שבת בפרהסיא אסור, אבל יש לדעת האם באמת היהודי מחלל שבת בפרהסיא, וכן אם היין מפוסטר אין בו יין נסך, ובייחוד שהכל תעשייתי ואין נגיעה (בד"כ) ביין עצמו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: פיצול הטבת הנרות בבית המקדש לשני חלקים: אנחנו אומרים כל בוקר בתפילת שחרית "אביי מסדר. ודישון מזבח הפנימי קודם להטבת חמש נרות והטבת חמש נרות קודם לדם התמיד ודם התמיד קודם להטבת שתי נרות" (ע"פ מס יומא לג). לא הבנתי מדוע היה צריך להשחיל את דם התמיד בין הטבת חמש הנרות ושתי הנרות. במילים אחרות, מדוע לא להטיב את שבע הנרות ביחד?
תשובה: לשואל, הגמרא ביומא לג ע"ב שואלת את שאלתך, ואומרת שתי תשובות: לדעת רבי יוחנן דין זה נלמד מפסוק, שכן בהטבת הנרות נאמר בתורה שעליה להיות "בבוקר בבוקר", וזהו רמז לכך שעבודה זו צריכה להתחלק לשני בקרים, כלומר, לשני זמנים שונים במהלך הבוקר. לדעת ריש לקיש אין לכך מקור בתורה, אלא המטרה היא "להרגיש את העזרה", כלומר, ליצור במקדש אווירה של פעילות, או כדי להאריך את משך זמנה של עבודה זו ובכך להעניק לה חשיבות (להרחבה ראה בספר 'שערי היכל' על מסכת יומא, בהוצ' מכון המקדש, מערכה מב ומערכה סח).
שאלה: מעשי אנשי טבריה: לכבוד הרב המשנה במסכת שבת פרק ג משנה ד שאנשי טבריא הביאו סילון של צונן לתוך אמה של חמין ודינו ביום טוב שאסורים ברחיצה ומותרים בשתייה, מה קורה במצב שאני מכניס סילון של צונן לתוך אמה של חמין במחשבה לשם רחיצה - האם המים יהיו מותרים מ"מ לשתייה, ומה שהתכוונה המשנה היה בסתם כך שאני מכניס מים קרים לחמים אבל אם הכניס לשם איסור אז כל הדבר נאסר לגמרי גם לשתייה?
תשובה: הגמרא (שבת לט ב) דנה בדברי המשנה ומביאה את דברי בית הלל ובית שמאי: "בית שמאי אומרים: לא יחם אדם חמין לרגליו אלא אם כן ראויין לשתיה, ובית הלל מתירין". לפי בית הלל מותר לכתחילה להחם מים ביום טוב אם הם מיועדים לרחיצת פניו ידיו ורגליו אך לא לצורך רחיצת כל גופו כפי העמדת הגמרא שם בהמשך. בית הלל מתירים חימום מים לצורך רחיצת פניו ידיו ורגליו לפי הכלל מתוך שהותרה הבערה לצורך (אוכל נפש) הותרה גם שלא לצורך (אוכל נפש) אלא רחיצה (ר"ן ביצה כא ב) או מטעם שאף רחיצה יהא בכלל אוכל נפש (רמב"ם הלכות יו"ט פרק א' הלכה ט"ז) יום טוב
שאלה: צריך להרוג מחבלים?: הרב. בעקבות גל הטרור האחרון, חלק מהרבנים יצאו בקריאה להרוג כל מחבל שמבצע פיגוע, גם כשהוא כבר לא מהווה סכנה, ולעומתם אחרים טענו שלא נכון להרוג מחבלים כשהם כבר לא מסכנים אזרחים או שוטרים. מהי הגישה הנכונה?
תשובה: כשנשקפת סכנה מותר גם להרוג, כשהסכנה חלפה והמחבל אזוק או פצוע, צריך לפעול בחוכמה, בשיקול דעת ולא מתוך אמוציות ספונטניות. באיסלם מצות גאולת דם היא מצווה גדולה, ואין צורך להוסיף שמן למדורה. הריגה לא בהכרח מרתיעה, משום שההרוג הופך לשהיד. צריך לשקול היטב עם המומחים לביטחון. איך מתגברים על הפחד מאירועי הטרור? מכתב בעקבות אירועי הטרור האחרונים
שאלה: חלום מפחיד: לכבוד הרב! לפני כמה ימים חלמתי חלום (ש אחרי שקמתי ממנו ישר נבהלתי כל כך ונכנסתי ללחץ) ובחלום היה כך: אני אמא שלי ואחותי נסענו והגענו לירושלים, ונכנסנו לאחת השכונות שם, ופתאום בא מחבל ערבי ומתחיל לרדוף אחרינו עם סכין. הוא תופס אותי מנסה לדקור אותי, ואיך שהוא אני מצליחה להימנע מהסכין שלו ולהמשיך לרוץ. (וכך הסתיים החלום) עכשיו השאלה שלי היא: האם יש משמעות לחלומות? אם כן, האם החלום הזה אומר משהו? ויום טוב.
תשובה: בדרך כלל החלומות מגלים הרהורים שנמצאים אצל האדם ועל כן אין לחשוש מהם.
שאלה: בגד קרוע שכחה: האם יש מקור האומר שאין ללבוש בגד עם קרע מחמת שכחה? ואם כן אפילו קרע קטן בבגד פנימי (כגון גרבים וכו ) זה בעיה? מראש
תשובה: לא שמעתי על קרע בבגד שגורם שכחה, אמנם יש יחס חשוב לבגד נקי ושלם ולצורת הלבישה שלו, נזכר כי אם לובשים בגדים הפוך זה מעיד על מדרגה נמוכה. ובעיקר יש לתלמיד חכם להקפיד על בגד נקי ומסודר, ולהיזהר מבגד שקוף או צעקני.
שאלה: תפילת שחרית בעמדה: אני עובד בשמירה ועושה גם משמרות לילה. בגלל שאיני מתפלל ותיקין כל יום אני מחכה לסיום המשמרת (שבע וחצי בבוקר) ואז מתפלל. האם במקרה ועייפים מאוד או כשלא מרגישים כ"כ טוב או כשממהרים ליסוע בבוקר, אפשר להקל ולהתפלל בעמדה? יש עמדה בה באים מכוניות ויתכן שתבוא מכונית גם בתפילת שמונה עשרה. ולעומת זאת יש עמדות שקטות, הדין בהם יהיה שונה?
תשובה: עדיף להתפלל אחרי השמירה, אדם צריך להתרכז בתפילה וכאן לכתחילה אתה נכנס למצב שיפריעו לך, גם אם זה עמדה שקטה, הרי צריך לשמור ועוסק במצוה פטור מן המצוה, ולכן תתפלל אחרי השמירה.
שאלה: תורה ודת: הבנתי, בשום דת לא רשום בתורתה לשפוך דם יהודי ואף אוסרים על זה. בדת של האיסלאם רשום שמי שישפוך דם הוא שהיד? איך ייתכן שדווקא לדת האיסלאם ירשם ההפך? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צריך להרוג מחבלים?"
תשובה: אכן ידוע שבאיסלאם יש היתר, ולחלק ממאמיניו גם מצוה, להרוג "כופרים"
שאלה: הריגת מחבלים לאחר נטרולם: לרב אריאל שליט"א לפי תשובתך בענין זה נראה שהשיקולים הם בטחוניים-מדיניים וכד. האם ע"פ התורה מותר להרוג אדם שנוטרל וכבר לא מהווה סכנה לסובבים אותו? אשמח להצעת הדברים עם הפניה למקורות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צריך להרוג מחבלים?"
תשובה: אין לפגע באדם שאינו מהווה סכנה
שאלה: קריאת מקרא בחק לישראל פעם אחת: מה העניין לקרוא ב"חק לישראל" את המקרא פעמיים, אם במילא קורא אדם ביום שישי את הפרשה שמו"ת? אם לאדם במילא אין הרבה זמן ללמוד ביום, ויש לו סדר חק לישראל, האם יכול לקרוא את המקרא פעם אחת ולהמשיך על סדר? (כמובן שביום שישי קורא שמו"ת כל הפרשה)
תשובה: קריאת חוק לישראל עניינה להמשיך את כל חלקי התורה שיאירו על נפש האדם מידי יום. ועל כן חשיבות התורה במיוחד שהיא תהיה פי שניים בחשיבותה. ואין לזה קשר עם קריאת שנים מקרא בערב שבת.
שאלה: נטילת ידיים לסעודה ונשים בתפילה : 1. רציתי לדעת מה עלי לעשות כאשר אני נמצאת במקום כלשהוא מחוץ לבית שאין בו מים או כלי לנטילה, כשברצוני לאכול לחם. 2. הבנתי שנשים לא מחוייבות בקריאת שמע של שחרית ערבית ולא בפסוקי דזמרה ולא בשאר. רציתי לדעת מה כן אפשר לקרוא בתפילה מלבד הפסוק הראשון של שמע ישראל ושמונה עשרה, האם אוכל לקרוא את פרשת העקדה ופיטום הקטורת ופרשת הקורבנות ואת פסוקי דזמרה, או שיש איסור בזה לנשים לגמרי?
תשובה: א. אם נמצאים במקום מסוים ואין שם מים במרחק עד קילומטר בערך, כורכים את הידיים במפה כלומר שהידים לא יגעו בלחם לדוגמא להחזיק את הלחם במפית או בשקית  ואפשר לאכול לחם. אמנם, אם הולכים בדרך ואין מים במרחק 4 קילומטר בערך, כורכים את הידיים במפה כמו שהסברנו מקודם  ואז אפשר לאכול לחם (שו"ע ס' קס"ג ומשנ"ב). אבל לא הבנתי באיזה מקום אין מים. ב. אין איסור לאישה להתפלל את כל התפילה ואפילו כדאי להן להתפלל אלא שלדעת הרב עובדיה יוסף ניתן לברך ברכות ברוך שאמר וישתבח וברכות ק"ש בהשמטת המילים ה' אלוקינו מלך העולם ולדעת הרב מרדכי אליהו יכולות אף לברך את כל הברכות כמו שכתוב בסידורים. הרב עידן יוסף
שאלה: השם "ליאם": לאישתי ולי עומד בש"ט להוולד בן זכר בכור, אנחנו מאוד רוצים לקורא לו בשם "ליאם" היינו רוצים לדעת מה פירוש השם והאם זה שם טוב?
תשובה: שם זה אינו רצוי בכלל, זהו אינו יהודי. חשוב לבחור שם עברי. שיהיה במזל טוב.
שאלה: להרוג מחבלים לצורך המורל הלאומי: הרב, האם יש מקום להורות להרוג מחבלים גם כשהם לא מהווים סכנה - משום שהדבר משרה אווירה רגועה (באופן יחסי.) בציבור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צריך להרוג מחבלים?"
תשובה: עקרונית אין לפגוע באדם כשאינו מהווה סכנה רק אם יש שיקול בטחוני רציני מותר בנדון דידן לא נראה לי שיש שיקול כזה, אלא א"כ מומחי הבטחון יקבעו זאת
שאלה: כוזרי או מסילת ישרים?: אני רוצה להתחיל ללמוד אמונה. איזה ספר ללמוד בהתחלה, כוזרי או מסילת ישרים?
תשובה: ראשית אני מבקש להתנצל על העיכוב בתשובה. קשה להשיב לשאלתך תשובה חד משמעית, כי שני הספרים הינם חשובים ויסודיים, אך יש להם מטרות שונות: מטרת ספר מסילת ישרים היא לתאר את סדר בניין האישיות לאורה של תורה, ומטרת ספר הכוזרי היא להסביר את יסודות אמונת ישראל. הצעתי היא שתתן את הדעת לשאלה איזה ספר ימלא אותך כיום במידה הרבה ביותר, ובו תתחיל. בהצלחה רבה.
שאלה: האם יש להקפיד לגדל באקווריום דגים כשרים?: האם יש מנהג או האם כדאי לגדל באקווריום בבית דגים כשרים דווקא? הבנתי שיש מקור קבלי לגדל דגים בבית - אם יוכל הרב לצינו. ואם כן האם דווקא בדגים כשרים מדובר? והאם יוכל הרב להפנות אותי למקור בו אוכל למצוא דגים כשרים המתאימים לגידול באקווריום. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: עפ"י ספר חסידים ראוי שלא יהיו בבית בעלי חיים טמאים. סימני דגים כשרים נראים לעין שיש להם קשקשים וסנפירים.
שאלה: חרקים בשומשום בדיעבד: שמתי שומשום על חלות ומיד ואח"כ ראיתי בחבילת השומשום נגיעות רצינית. האם אפשר להשתמש בחלות?
תשובה: וברכת ד' אם הנגיעות רצינית אין להשתמש בחלות, אלא א"כ אפשר להוריד את שכבת השומשום ולאכול את החלק התחתון של החלות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: ההשוואה של נח לאברהם: מדוע משווה רש"י ושאר המפרשים את נח לדורו של אברהם (אילו היה נח בדורו של אברהם וכו ) האם חסרים צדיקים ודורות אחרים שאפשר להשוות את נח אליהם? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל המכנה המשותף בין אברהם לנו הוא שצדיקותם התגלתה בדור שחרט על דגלו את תרבות האלילים. שניהם היו פורצי דרך מבחינה זו, וניתן היה לכרוך את אישיותם יחד, אך ח מבחינים בין דרכו של אברהם לדרכו של נח. נאמנה
שאלה: גוג ומגוג יהיה עוד מעט?: לאחרונה התפרסמו שמועות מרבנים ומילד שחווה מוות קליני שבעוד כמה חודשים ספורים יהיה מלחמת גוג ומגוג והמון אנשים ימותו ורק צדיקים ישארו אני מאוד מפחד כי אינני צדיק כ כ אך רצוני להיות בחור ישיבה ולהקים בית תורני אז איך אני אגיב לכל הדברים הללו?? ואיך זה מסתדר למשנת הצינות הדתית שאומרת שמלחמת גוג ומגוג כבר היתה??
תשובה: אין לנו עסק בנסתרות. יש להרבות בתורה ובגמילות חסדים ואז ינצל האדם מסכנות אלו.
שאלה: נטילת ויטמין ככדור מציצה בשבת: המליצו לי לצרוך ויטמין B12 ככדור מציצה מתחת הלשון. אנו לוקח אותו באופן תדיר במהלך כל השבוע. האם מותר לקחת את הכדור בשבת? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בעניין נטילת ויטמינים לאדם בריא בשבת נחלקו הפוסקים, יש מתירין (אגרות משה, ציץ אליעזר, וילקוט יוסף) ויש אוסרין (שש"כ). לכן, לכתחילה כדאי לקחת כדור אחד לפני שבת וכדור אחד בצאת השבת ובזה לצאת ידי כל השיטות. אם מדובר באדם חולה, אפי' אם אין בו סכנה, אז מותר אף לכתחילה ליטול תרופה וויטמינים בשבת. הרב דביר טובי