LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: יין פוסל מקווה: כתוב שמי פירות פעמים מעלין ופעמים שאינן מעלין. ז"א, שאם הם נשפכים למקוה אינם פוסלים אותו. למה, אם כן, יין פוסל את המקוה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: יין פוסל את המקווה בגלל סיבה אחרת, משום שינוי צבע המקווה. ח אמרו שצריך לטבול במים, אם אין מי המקווה נראים כמים אי אפשר לטבול במקווה זה.
שאלה: הסכמת הבעלים לקנייה מכונס נכסים: במידה והדירה נמכרת בכינוס נכסים, ויצרנו קשר עם הבעלים והוא מבין שאם אנחנו לא נרכוש את הנכס, הנכס ירכש ע"י אדם אחר, ומחמת זה הוא אומר שהוא מסכים שאנו נרכוש ונפצה אותו במשהו, האם אז מותר או שמא זה רק מן השפה ולחוץ? והאם ישנם עוד אי אלו פתרונות לעניין זה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קניית דירה מכונס נכסים"
תשובה: אם בעל הנכס אומר שהוא מסכים עבור פיצוי המוסכם ביניכם אזי הדבר מותר. אין לחשוש שמא אומר את הדברים מן השפה ולחוץ, משום ש"דברי שבלב אינם דברים". עם זאת, כדאי להחתים אותו על מסמך או לכל הפחות שיהיו עדים להסכם. הרב ניר אביב.
שאלה: התרת נדרים לאמירת תהילים: כבר כמה שנים שאני אומרת כל יום את התהילים של אותו יום, וזה התחיל להיות לי קשה בזמן האחרון מפאת קוצר זמן. אני רוצה להמשיך להגיד את התהילים אבל במתכונת החודשית כי זה יותר קצר. האם אני צריכה לעשות התרת נדרים?
תשובה: כיוון שאת ממשיכה להגיד תהילים, לא צריך התרת נדרים. לא כל דבר הוא נדר, ואמירת פרקים מסויימים בכל יום זה לא נדר.
שאלה: משככי כאבים בשבת: האם מותר לקחת משכחי כאבים בשב,? כגון: אקמול, אדוויל וכו, אם זה לא תחת האיסור להתרפא בשבת אך עם זאת מונע עונג שבת?
תשובה: אדם הסובל ממיחוש קל ככאב ראש, כאב שיניים קלים וכדומה, יש שמתירים לו ליטול כדורים להרגעת הכאב אך נראה שרובם אסרו זאת. אמנם יהא מותר כשאדם מצטער הרבה או כשהוא מוגדר כחולה שאין בו סכנה  בהרחבה ציינו 8 מקרים הכלולים בהיתר זה. הרחבה ומקורות : שו"ת באר משה  ח"ו,לט וכן ח"א,ס' לג אות ה  בשם הרב יהונתן שטייף התיר למי שיש לו מיחוש קל ככאב ראש וחשש הצטננות לבלוע כדורי אספירין בשבת. סיבת ההיתר כי סובר שבימינו אין את החשש של שחיקת סממנים מאחר שאיננו בקיאים בכך  חזו''ע שבת ח''ג עמ' שנט. אמנם שמירת שבת כהלכתה  לד,א-ג, חזו"ע  שבת ח"ג עמ' שנו, אורחות שבת  ח''ב עמ' רעח סע' קכא  ופסקי תשובות בשם מספר פוסקים אוסרים למי שיש מיחוש קל ככאב ראש, שיניים וכדומה ליטול שום תרופה. חזו''ע  שבת ח''ג עמ' שנו  מתיר לקחת אספירין או אקמול רק כשמצטער הרבה.  עיין עוד בשש"כ לד הערה ד. וכן מותר לחולה שאין בו סכנה ליטול תרופות בשבת  שו"ע או"ח שכח,יז.שש''כ לג,ד ובהערה שם. חזו''ע הנ''ל שסח.. ואלו נחשבים כחולה שאין בו סכנה שמותר בבליעת כדורים  שש"כ לג,א : 1. מי שנפל למשכב מחמת חליו  שו"ע או''ח שכח,יז. 2. סובל מחום יותר מהרגיל אצלו,ואין רגילות לצאת מהבית מחמת חולי זה  אף שלא מרותק למיטה. 3. סובל מכאב עד שנחלש כל גופו כסובל ממיגרינה. 4. עלול ליפול למשכב אם לא יקבל טיפול בעוד מועד כחולה אסטמה,סכרת,דלקת פרקים. 5. סכנת איבר כשבר עצם שאינו פתוח ושאין בו תזוזה של קצות שברי העצם  אף שאין סכנת חיים ולא חשש החמרת המצב אם ידחה הטיפול הרפואי עד מוצ"ש. 6. סובל מדלקת עיניים. 7. יולדת מיום שמיני ללידה עד סוף יום השלושים ללידתה. 8. קטן. 'רפאנו ה' ונרפא.רופא חולי עמו ישראל'. בריאות איתנה לך ולכל עמ''י.
שאלה: ריבוי נשים בימינו: מהי דעת הרב אודות ארגון בימינו הנקרא "הבית היהודי השלם" שמטרתו לבטל את חרם דרבינו גרשום בעניין איסור נשיאת שתי נשים, וגם מבלי להתייחס ספציפית לארגון זה- האם מותר בימינו לישא יותר מאשה אחת, כדין התורה? ואם תאמר שאסור-כיצד יש אנשים בימינו-מועטים אמנם- שכן נישאים ליותר מאשה אחת? מראש על התשובות.
תשובה: יש שיטות שחרם דרבינו גרשום הוא רק על האלף החמישי, וקהילות ישראל קיבלו עליהם בשביל למנוע מריבות, להמשיך גם באלף השישי. צריך לדעת שביטול חרם דרבינו גרשום יגרום למתחים והרס הבית היהודי. יש חוק במדינה שאדם לא ישא שתי נשים, ולחברה מותר לתקן דברים כאלו כאשר הם לטובת החברה.
שאלה: לכסות את הראש בתפילה: 1. האם בחורה ספרדיה רווקה צריכה לכסות ראשה בזמן תפילה וברכות? 2. האם גם אשה יכולה בתפילת הבוקר לתת צדקה ב-"ויברך דוד"? מתפללת מתוך הסידור קול אליהו, ע"פ הרב מרדכי אליהו זצוק"ל.
תשובה: לענ"ד, מן הראוי לכסות ראש בזמן תפילה. אך כיון שרוב הציבור לא קיבל דעה זו אין לכפות אותה ורק בצנעה ראוי להתנהג בה. בוודאי שגם אישה יכולה לתת צדקה ב'ויברך דוד' ויש לה בזה זכות גדולה.
שאלה: עור מת כחציצה בטבילה: רציתי לשאול את הרב, האם נכון שצריך להסיר עור מת מכפות הרגליים לפני הטבילה כדי שלא יהווה חציצה?
תשובה: כיון שהוא חלק מהגוף לא חייבים להוריד אבל אם הוא מתקלף אז צריכים להוריד.
שאלה: מעשר כספים לבית אבות: כבוד הרב אני בחורה בת 20, גרה בבית, עובדת בחנות 4 חודשים ומקבלת שכר מינימלי של בין 1400-2000 בחודש להוצאות בסיסיות. אני מרגישה צורך להפריש מעשר לצדקה כל חודש, בסך של לא פחות מ-200-300 שח, לאנשים שזקוקים לעזרה וגם להגיד שניתנה לי האפשרות לתרום ולנצל אותה. מצד אחד, קשה לי להתנהל עם המעשר כי בשבילי סכום כזה הוא גדול ומשמעותי, ומצד שני, אני מרגישה חובה מצד המצווה ומצד המצפון להפריש את המעשר. אז השאלה היא האם יש לי חיוב מצד ההלכה להפריש מעשר, אם כן, באיזה סכום? וגם מה אפשר לעשות כי יקשה עלי לא לתרום אבל גם מקשה עלי לתרום? במידה ואמשיך לתרום, תרומה לבית אבות של סבתי על מנת להמשיך לתחזק אותה שם, נקרא צדקה? לכבוד הרב.
תשובה: יישר כוח על הרצון הטוב אך הינך פטורה לחלוטין מלתרום מעשר כספים. עלייך לתת רק סכום סימלי בלבד. תרומה לבית אבות למען סבתך עדיפה מתרומה לאנשים רחוקים יותר (אבל אינך חייבת). ה' יצליח דרכך.
שאלה: האם יהודים התנגדו באופן פעיל למצרים: בחזרה לספר שמות והזוועת שעברו אבותנו במצרים. מתואר שהמצרים רצחו ילדים של יהודים, גם זרקו לנהר וגם הקיזו את דמם לצורך "ריפוי" מחלתו של פרעה. שאלתי היא האם אבות הילדים התנגדו באופן פעיל למיצרים שבאו לקחת את ילדיהם?
תשובה: לשואל מקור דברי ח אלו הוא בשמות רבה (א, לד), וכך נאמר שם: "וימת מלך מצרים" - שנצטרע והמצורע חשוב כמת. למה נתאנחו? לפי שאמרו חרטומי מצרים אין לך רפואה אם לא נשחוט מקטני ישראל ק"נ בערב וק"נ בבקר ורחץ בדמיהם שתי פעמים ביום. כיון ששמעו ישראל גזירה קשה התחילו מתאנחים וקוננים. ולא היו ראוין ישראל להנצל לפי שהיו רשעים, אלא בזכות אבות נגאלו. אמרו ר נעשה להם נס ונתרפא מצרעתו. בדברי ח איננו מוצאים תיאור של תגובת בני ישראל, אך סביר להניח שעשו כל שביכולתם כדי למנוע את גזילת התינוקות. נאמנה,
שאלה: לחתוך עץ פרי שמפריע: הגיע סוף עונת הדובדבנים, והדובדבנים כבר כמעט ולא על העץ, וגם מה שנשאר לא ראוי למאכל. לשכן שלי יש עץ אשר הרבה מענפיו מגיעים לגינתי. לאחר שנגמרה העונה החלטתי לחתוך את הענפים הקטנים (ביחס לעץ) אשר מפריעים לי וגורמים לכך שיגיעו יתושים ודבורים וצרעות בהמוניהם המסכנים אותי ואת בני ביתי. האם מותר לחתוך את הענפים בעץ פרי במצב כזה?
תשובה: וברכת ד' השו"ע (חו"מ סי' קנה סעי' כו) מתיר לקצוץ אילן חברי המזיק לי, ובתנאי שהקציצה תהיה עד המיצר (הגבול) שביניהם. אבל אם אין האילן מזיק לשכן אסור לקצוץ אותו. אינני יודע את הפרטים שבנידון שלך, האם אמנם יש נזק לגינה שלך (דבר שצריך לראות בעין), האם זה ודאי או רק הערכה ועל כן אי אפשר להכריע. אבל את יסוד הדין כתבתי. מלבד שאלת חו"מ יש כאן עוד דיון לגבי איסור השחתת אילן. לחתוך עץ שיש בו תולעים כתב בדרכ"ת (סי' קטז ס"ק נא) שאין לקצצו משום שאפשר לעשות ממנו מיץ, וכן יתכן שימצאו פירות שאין בהם מזיקים, ואפילו שיש בכך טרחא. אלא שיש לשאול שלכאורה שמא תועלת הקציצה גדולה מהשארת הפירות, וכפי שהתירו לקצוץ אילנות פרי לצורך דירה, כן גם לצורך מניעת טירחא ג"כ יתירו, אבל נראה שבמקרה כזה בגלל שיש כאן סכנה עדיף למכור לגוי שיקצוץ את הענפים, וזה יכול לעשות רק בעל העץ ולא השכן, אבל אם מותר לקצוץ את הענפים בגלל שהם מזיקים (כפי שכתבתי לעיל, לפי הנסיבות) נראה שגם השכן יכול לקצוץ, כדין קציצת אילנות שיש בהם נזק מרובה. אלא שכבר כתב בשו"ת אבני צדק (יו"ד סי' מה) שמדברי הגמרא (ב"ב כו ע"א) אודות רבא ב"ר חנן שהיו לו דקלים על המיצר של רב יוסף, והצפורים באו לדקלים ואכלו את פירות הכרם של רב יוסף. רב יוסף לא רצה לקצוץ את העץ, אלא אמר לרבא שהוא יקצוץ את הענפים של הדקל. מדברי רב יוסף נראה שאפילו אם יש היזק של צפורים אין ראוי לקצוץ. על כן נראה שעדיף שיקח גוי שיעשה פעולה זו של הקצרת הענפים. יש להעיר שכל התשובה נכתבה ללא שמיעת שני צדדים, על כן איננה מחייבת ומתייחסת רק למציאות שנכתב במכתב. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תנאי לפני הנדרים: לרבנים, גם לי זה קורה לפעמים. ראיתי מה שהרב כתב לה לומר כמין תנאי כזה: "שכל מחשבה של נדר (ואף של צדקה) אינך רוצה בקיומה אלא אם כן תאמרי בקול שאת נודרת או כשאת נותנת את הכסף ממש". אז רציתי לומר גם את אותו דבר אך לא רציתי להשתמש במילה נודר אז החלפתי במילה רוצה, ואז אמרתי לעצמי שרוצה זה כללי מידי ולא כל פעם שארצה-ארצה שזה יהיה נדר. אז האם עכשיו זה גם בעיה? יצא שאמרתי:"שכל מחשבה של נדר (ואף של צדקה) איני רוצה בקיומה אלא אם כן אומר בקול שאני רוצה, כאן עצרתי חשבתי שרוצה זה כללי מידי אז אמרתי"ארצה לנדור" או כשאתן את הכסף ממש". או משהו כזה. האם יש בעיה במה שאמרתי? עשיתי את התנאי ההוא שעושים בר"ה, ונראה לי שגם זכרתי את זה תוך כדי. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נדר על צדקה במחשבה טורדנית"
תשובה: התנאי שאמרת הוא בעיקרון דומה לתנאי שלפני ראש השנה. גם הנוסח שאמרת לבסוף הוא ר גמור.
שאלה: זמן המשיח על פי ספר דניאל: מכר פעם אמר לי לפני 10 שנים שהגאולה תגיע בתשע"ב תשע"ג-2012 לספירת הגוים (הוא אמר רק לי ולא פירסם את זה כחישוב קץ),מפני שרמוז ואפשר לדעת בחישובים על פי ספר דניאל שהוא יגיע בתשע"ג תשע"ב. זה אמת או עוד סתם חישוב זול בלי מקור? זה נכון וידוע שאף אחד לא יודע מתי הגאולה השלמה אבל ממש כתוב בברור בספר דניאל. אשמח לתשובה.
תשובה: לשואל שאלה גדולה שאלת, שאלה שעסקו בה גדולי ישראל לאורך הדורות. ח במסכת סנהדרין מבקרים בצורה נוקבת את מחשבי הקיצים, וכך אמר רבי שמואל בר נחמני אמר רבי יונתן - תיפח עצמן של מחשבי קיצין. שהיו אומרים: כיון שהגיע את הקץ ולא בא, שוב אינו בא. (סנהדרין צז ע"ב) ואכן לאורך הדורות מוצאים אנו כאלו שנכשלו - למשל אותם שהמירו דתם לאחר ש"חזו" מה יקרה בשנת ת"ר, שנצפתה כשנת "קול התור נשמע בארצנו" - שנת גאולה, ומשאכזבה אותם המציאות - נשברו ונפלו ברוחם. רק גדולים שבגדולים (מעין חשבונותיו של המלבי"ם בסוף ספר עובדיה ובסוף ספר דניאל), שעיינו עיון מעמיק בסוגיות הגאולה ושייכים להגשמה מעשית של הדברים, ורואים צורך לעודד ולחזק - להם מותר לעסוק בחשבונות אלו, כפי שכתוב במשנתו של הגאון מוילנא (קול התור, סוף פרק ד): "הכוונה היא על מחשבי קיצים גרידא, בלי מעשים של אתערותא דלתתא, שאינם מתחשבים עם האתחלתא הבאה על ידי משיח הראשון, משיח בן יוסף להכשרת הגאולה בפועל. שנזכה להיות מן המצפים העושים למען ביאת גואל צדק במהרה בימינו. נאמנה,
שאלה: הקלטת שירים מערוץ 7: האם מותר להקליט לפלאפון שירים מתיבת הנגינה של ערוץ 7, שהרי הם באיכות הרבה יותר ירודה כשהם מוקלטים?
תשובה: האתר מאפשר שמיעת השירים בלבד. עבור כל שימוש אחר צריך לשאול את בעלי האתר אם הם מרשים זאת. הרב ניר אביב.
שאלה: חימום במיקרוגל בטעות עם מכסה הפוך: אוכל בשרי שחומם במכסה חלבי וההפך, מה דין האוכל? כיצד אפשר להכשיר את המכסה, הוא עשוי מפלסטיק?
תשובה: אם לא השתמשו במכסה ב24 שעות בחלב גלוי,או מסופקים אם השתמשו האוכל מותר ואם לא האוכל אסור. המכסה צריך להכשירו במים רותחים, כלי שמכשירים אפשר להכשירו חצי ואחר כך עוד חצי. כמו כן אפשר לערות עליו מים רותחים ממיחם שבת.
שאלה: לנסוע יחד במכונית בתור זוג מאורס: ברצוני לשאול האם מותר לזוג מאורס, ובכלל בפגישות שידוכין, לשבת אחד ליד השני (כמובן ששומרים נגיעה), כגון: באוטובוס ציבורי שבו המושבים הם צמודים, או שצריך לשבת בספסלים נפרדים? והאם מותר לשבת במונית מאחורה יחד, ז"א שהוא צמוד לצד הימין ואני צמודה לצד שמאל או שעדיף שהוא יישב ע"י הנהג? ולגבי אוטו פרטי, האם מותר לי לשבת ע"י הנהג (הבחור) מקדימה?
תשובה: זוג מאורס צריך משנה זהירות, אך הדברים המוזכרים בשאלתך מותרים. שיהיה במזל טוב
שאלה: למרוח קרם לחות בשבת: יש לי שתי שאלות: 1- האם מותר לרקוד בשבת ( ללא מוזיקה כמובן)? 2- יש לי משחה ששמים על פצעונים כדי לייבש אותם, האם מותר להשתמש בה בשבת? 3- האם מותר למרוח קרם לחות על הפנים בשבת?
תשובה: 1.לאשכנזים מותר בשמחה של מצוה. לכולם מותר ריקוד בנחת (ילקו"י שלט,ו. מ"ב שלט,י). 2-3 אסור.
שאלה: צניעות - המשך לשאלה: קודם כל על התשובה המפורטת שמחתי לקבל תשובה קצת יותר עמוקה ממה ששמעתי עד כה. רציתי לשאול לגבי שירת נשים, אם אני לא שרה שירים עם מילים לא יפות וכ ו מדוע אסור לי לשיר אותם בפני גברים? והאם מותר לי ללבוש מכנסיים המכונים "שקי" וזאת כי הם רחבים מלמעלה כמו חצאית ונצמדים כמו מכנס רק מהברך? בנוסף, רציתי לבקש רעיונות או מקורות שאוכל ללמוד ולהתחזק מהם שלא רק קשורים לצניעות כי אני מרגישה שאני שמה יותר מדי דגש על החלק הזה שאני מנסה להתקדם או לפחות לא ללכת אחורה בקטע הזה ולפעמים שוכחת מדברים אחרים חשובים. על התשובות והיחס! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לשמור על הצניעות באולפנה"
תשובה: האיסור של שירת נשים היא במקום שהקול של האישה מאד נעים ועל ידי שירתה היא מושכת תשומת לב וגברים זרים לה מהרהרים בה ושמים לב לצדדים החיצוניים שיש בה. האיסור הזה יתכן שהיה מאד ברור בימי ח, בו לא היתה השירה דבר כל כך מפותח ויום יומי כמו היום, אולם ודאי שגם היום נשאר עוד הטעם הבסיסי של האיסור. יש מצבים אחרים שבהם נחלקו הפוסקים האם ניתן להקל, כגון: שירה משפחתית משותפת לבנים ובנות ועוד מקרים אחרים.  נטייתי ההלכתית באיסור זה להקל. אולם יש איסורים אחרים, כגון, קלות ראש עם נשים שאני חושב שבהם צריך להחמיר יותר.. לגבי המכנסיים שהם רחבים עד הברך, מצד עיקר הדין מותר אולם אם במקום שאת נמצאת הבנות לא רגילות ללכת כך אזי ההתלבשות השונה שלך היא כשלעצמה לא צנועה ומושכת תשומת לב חריגה. בנוגע לספרים שיכולים לחזק בנושאי קדושה ואמונה. צריך להכיר יותר את הסגנון שלך. אולם אם את אולפנסטית יש חוברות שהוציאו בוגרי מרכז הרב על נושאים שונים, חוברות שיש בהם ליקוט רעיונות וחיזוקים. את יכולה ללמוד מסילת ישרים שזהו ספר יסוד. עוד את יכולה ללמוד בספרים של החפץ חיים על נושאים שונים. אם את מתעניינת בספרים לגיל מבוגר יותר ניתן ללמוד מתוך ספרי חסידות של הדור הזה, למשל, בספר נתיבות אפשר גם ללמוד בספרים של הרב פנקוס.
שאלה: מיני מזונות עם מעט קמח דגנים: מה תהיה ברכה האחרונה על מאכל עם מעט קמח דגנים, שיש ספק אם אכלתי כזית ממרכיב מזונות? יש הרבה חטיפי בריאות שעשויים על בסיס שיבולת שועל (כאשר שברי הדגנים דבוקים על ידי סירופ תירס כנראה) אבל למעשה יש בתוכם שקדים או תוספות אחרות, ולפי רשימת המרכיבים, הדגנים הם לא רוב המוצר. מהי הברכה הראשונה והאחרונה על המוצר הזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הברכה על עוגות עם מעט קמח"
תשובה: בגלל חשיבות הדגן, יברך מזונות וכל שאר המרכיבים טפלים. אם לא אכל כזית דגן, אחרונה יברך בורא נפשות. אם הדגן הוא רק כדי להדביק את המרכיבים, כמו גביע של גלידה, הוא לא קובע ברכה לעצמו.
שאלה: עד כמה לכבד גוי שמציל יהודי: באיזו מידה יש לכבדו? ואם הוא משנה דעותיו, עדיין מכבדים או שנמחקה זכותו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גוי שמציל יהודי"
תשובה: אם הוא הפך לשונא ישראל, לא שייך לכבדו. להכיר לו טובה על העבר כן מאחר ואיננו כפויי טובה.
שאלה: לוחות סולריים על גג בית הכנסת: האם מותר לכסות את גג בית הכנסת בלוחות סולריים לשם ייצור חשמל ע"י השמש וכך המתפללים יחסכו את עלויות החשמל?
תשובה: כן, בהלכה מוזכר שאסור לשים בגג דברים שהם לא מכובדים, כמו שירותים, אבל בזה לא נראה שיש בעיה.
שאלה: הגדלת כח חשמל ללא רשות החברה: אני מתגורר בדירה בה כוח החשמל הוא 25, האם מותר לי להגדיל את הכוח ל-40 בלי לידע את חברת החשמל? כי כאשר מידעים אותם ישנה אגרה בסכום של 3500 ש"ח. האם זה גזל? ומה קורה אם המוכר של הדירה הגדיל בלי לידע, האם יש בעיה להשתמש בלי לשלם על ההגדלה?
תשובה: לכאורה זה גזל היות וזה שייך לחברת חשמל והם לא מרשים להשתמש ב-40 אמפר אלא אם משלמים מראש. לשוכר אין בעיה מאחר והוא משלם על החשמל שהוא משתמש. המשכיר עשה דבר לא תקין.
שאלה: להעתיק עיצוב של שמלת כלה: ראיתי עיצוב מסויים של שמלת כלה בסלון כלות אחד שנורא אהבתי אבל לא יכולתי לשלם על העיצוב בסלון הזה כי זה היה יותר מידי יקר, לכן הלכתי לסלון כלות אחר וביקשתי מהם לעצב לי את אותה שמלה בדיוק! הדבר היחיד ששיניתי היה להוסיף לשמלה שרוולים. האם עברתי על גזל או איזשהו איסור הלכתי אחר? אני יכולה לציין שלא עיצבו לי בדיוק בדיוק את אותה שמלה, היא פשוט יצאה דומה.
תשובה: יש בזה בעיה, שלכתחילה ברור שאין להעתיק דבר שיש עליו זכויות יוצרים ולמטרה מסחרית. זה על פי החוק ועל פי ההלכה. אם אדם עושה לעצמו שלא למטרה מסחרית, אין בעיה. אבל כאן החנות השניה קיבלה כסף על כך.
שאלה: מחלוקת אמוראים בנושא גאולה ותשובה: הגמ' בסנהדרין מביאה מחלוקת רב ושמואל לגבי גאולה ותשובה ואומרת שמקורה במחלוקת תנאים ר' אליעזר ור' יהושע מפרטת את כל המחלוקת ובסוף שתק ר' אליעזר. משמע ר' אליעזר קיבל דעת ר' יהושע. אם כן, מדוע רב ושמואל שהם אמוראים ממשיכם לחלוק הרי התנאים הכריעו מה ההלכה - ר אליעזר שתק היינו כרבי יהושע?
תשובה: שאלה יפה. יש לי רק כיווני תשובה. א. אמנם רבי אליעזר הודה לרבי יהושע  וכפי שהאריך לבאר מו"ר הרצי"ה במאמרו "המדינה כהתקיימות חזון הגאולה", לנתיבות ישראל א  אולם רב נחשב כתנא ופליג, היינו כיון שחי בתפר בין תקופת התנאים לתקופת האמוראים יש פעמים שהגמרא אומרת שיש באפשרותו לחלוק על תנאים. ב. יש האומרים שהעובדה שרבי אליעזר שתק אינה מעידה שהודה לגמרי לשיטת רבי יהושע אלא שלא ענה לו באותו מעמד ואם כן רב בהחלט יכול לסבור כרבי אליעזר. עיין בשיעורו של הרב יהושע ויצמן שליט"א ראש ישיבת מעלות. מופיע גם בספרו 'מיטב הארץ' עמוד 546. ויישר כח
שאלה: ברכות-ידיים מלוכלכות ואם שכחתי: ( חשוב לי מאוד שהשאלה תגיע לרב דב ליאור, כי אני משתדלת ללכת לפי פסקיו) רצית לשאול כמה שאלות: א. האם מותר לי לברך כשידי אינן נקיות? נניח באוטובוס ואין לי דרך לשטוף ידיים. ומה אם יש דרך לשתוף ידיים אבל זה טורח גדול או לא נעים (נניח בכיתה באמצע שיעור ולא נעים לצאת.). ובכלל האם זה כ"כ חשוב? (כי לפעמים ידי מתלכלכות כל רגע, וזה אומר כל רגע ללכת לשתוף אותן מחדש וזה קצת לא נעים). ב. מה ההגדרה של ידיים שאינן נקיות? פעם אמרו לי שרק אם נגעתי בסוליה של הנעל, אבל אם נגעתי פשוט ברגל? ג. מה לעשות אם לצערי איני זוכרת אם ברכתי על משהו? לברך שוב? ומה אם זה בברכות השחר? ברכות התורה? (הבנתי שממש יש בעיה לשמוע אח"כ דברי תורה אם לא ברכתי. ואם זה פשוט שכחתי "מלביש ערומים" או משהו כזה?) ד. מה עלי לעשות במקרה שאני לא בטוחה מה הברכה של מאכל כלשהו שאני בדיוק רוצה לאכול (ואין לי באותו הרגע אפשרות לברר)?
תשובה: א. יש כלל שסתם ידיים כשרות לברכה, אלא אם כן אדם יודע שנגע בנעלים או במקום מטונף, אבל סתם אדם לא יודע. יכול להיות שעם ידיים כאלה אדם לא יאכל, אבל בדברים אחרים הוא כן יגע. אם הידיים מלוכלכות ואין אפשרות לשטוף אותם, אפשר לנגב אותם עם טישו ולברך, ולא להמנע בגלל זה לברך או להתפלל. ב. נגיעה במקום שבד"כ מלוכלך, או במקומות המכוסים בגוף, או נגיעה בשיער בקרקפת שבדרך כלל יש שם זיעה. ג. ספק ברכות להקל. אם אדם שותה, והוא לא זוכר אם ברך לפני, ורוצה להמשיך לשתות, הרמב"ם אומר שימשיך לשתות ללא ברכה, וכך נפסק בשו"ע. אדם שאכל ולא זוכר אם ברך ברכה אחרונה, אם שבע, חיוב הברכה מדאורייתא, ולכן יברך, אם לא שבע לא יברך. ספק אם ברך בורא נפשות, לא יברך. ברכת התורה היא מדאורייתא, ולכן אם יש ספק, מכוונים לצאת בברכת אהבה רבה, ומייד אחרי התפילה לומדים הלכה כדי לסמוך ברכה למעשה. בשאר ברכות השחר לא יברך. ד. מברכים שהכל. שהכל בדיעבד פוטר הכל, אבל כמובן רק במקרה שאין את מי לשאול.
שאלה: חצי קדיש לאחר מזמור לדוד בליל שבת: בתפילת ערבית לשבת בנוסח ספרד אחר "מזמור לדוד" אומר החזן חצי קדיש והספרדים אומרים קדיש יהא שלמא. 1. חצי קדיש נאמר בד"כ כמבדיל בין פרקי התפילה, א"כ, מה מקום לומר חצי קדיש במקום זה? (ביום חול גם בנוסח ספרד אחר פרק תהילים אומרים קדיש יהא שלמא ולא חצי קדיש). 2.מדוע קדיש זה שייך דווקא בליל שבת דווקא לשליח הציבור?
תשובה: פעמים רבות לאחר פרקי תהילים אומרים קדיש, וכיוון שלאחריו אומרים ברכו ולכך הוא נועד, כנראה השתרבב כאן מנהג של יהודי ספרד, שהם אומרים פעמים רבות חצי קדיש. כיוון שהש"ץ אומר את הברכו ולא אחד מן האבלים, החזן אומר את הקדיש.
שאלה: שינוי השם "איוב": שמי איוב, ואני מעוניין לדעת האם שמי עושה עמי טוב או רע, האם כדאי להחליף או להוסיף שם?
תשובה: כיון שהשם ידוע כשמו של איש שנשא סבל רב, כדאי להוסיף כשם ראשון, שם בעל משמעות מתקנת כמו: ברוך, אשר, טוביה, חיים, שלו'ם ועוד.
שאלה: שאלות בהלכה: כבוד הרב יצחק בן יוסף ה והברכה נולדתי למשפחה לא יהודית ולפני חצי שנה סיימתי תהליך גיור ברוך השם כי תמיד הרגשתי שאני יהודיה מבפנים ותמיד רציתי לשמור מצוות ולהצטרף לעם ישראל, כיום אני חיה אורח חיים דתי-לאומי. ברצוני לשאול מספר שאלות הלכתיות שקשורות לחיי היום יום: 1. האם מותר לי להיות שותפה לעסק בחנות הבגדים של אחותי בה נמכרים גם בגדים לא ממש צנועים כמו חולצות חשופות, מכנסיים צמודים וכו ושרוב הקונות שם יהודיות חילוניות? 2. כשאני נפגשת עם אבא שלי מותר לי לחבק אותו ולנשק אותו למרות שהוא גוי? 3. מותר לי לגעת בדודים הגויים שלי? 4. כשגבר זר מושיט לי יד ללחיצה מה עדיף לעשות במקרה זה? להסביר לו שאני שומרת נגיעה ושאסור לי לגעת בגברים או ללחוץ לו את היד כדי שלא יפגע? 5. לא פעם אמרו לי שאסור לנשק את המזוזה במקומות ציבוריים מפני שהן עלולות להיות נגועות בחיידקים מעוררי מחלה וזה נחשב פיקוח נפש ואני תמיד נוהגת לנשק את המזוזה בכל פתח שבו אני עוברת גם במקומות ציבוריים אך מה עדיף לעשות אם זה באמת נכון? לנשק רק בבית? לא לנשק בכלל? 6. כשאני אוכלת אוכל שאני לא נהנית מטעמו אלא רק אוכלת אותו בגלל הבריאות אז אני עדיין צריכה לברך עליו? 7. מותר לי למרוח אודם על השפתיים ולצבוע את הגבות והריסים ביום שבת? אשמח לקבל מענה על שאלות אלה ו
תשובה: 1. למכור בגדים כאלה אסור לכל עם ישראל. 2 3. אין איסור לנגוע באינם יהודים והשאלה רק בדיני צניעות, ולכן ההלכה באבא מותר,דודים אסור. 4. אסור ללחוץ יד, רק במקרה שהפגיעה היא גדולה. לא צריך להסביר, תמיד יותר קל לשאול מלענות תשובות. בסוף יתרגלו שאת שומרת מצוות. 5. החשש ממחלות רחוק מאוד, גם באויר יש חיידקים. לעצם השאלה, אין צורך לנשק בכל פתח. נישוק המזוזה נועד להראות שאנחנו מאמינים בתורת משה ומספיק פעם ביום. 6. צריך לברך. 7. שני הדברים אסורים. (שמעתי שיש אודם שנשאר לכול השבת). הדבר היחיד שמותר להשתמש באיפור שהוא אבקה. ה' יצליח דרכך.
שאלה: אליהו תלמידו של משה רבינו: מה המקור שדווקא תשבי הוא תלמיד משה רבינו? האם זה גם לאפוקי שאר הנביאים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אליהו הנביא יטיתרץ קושיות"
תשובה: כוונת הרב היתה שכוחו של אליהו לתרץ קושייות היא מכח חכמת התורה שלו ולא מצד מעלת הנבואה.
שאלה: מעשר: הרב מזה מספר שנים אני נוהג לעשר מהכנסותי לאח שלי. כאשר התחלתי לעשר אח שלי היה אברך דל אמצעים. בשנים האחרונות עם הרחבת המשפחה נאלץ לצמצם את לימודי התורה לחצי יום ולפעמים פחות לטובת עבודה ופרנסת המשפחה וב"ה המצב השתפר. איני מעורב במצבו הכלכלי אך רואה שהוא מתנהל בצניעות יחסית. ברור לי שלמרות שמצבו השתפר כל סכום יסייע לו בכלכלת המשפחה ואולי גם יסייע לו להמשיך את לימודיו בכולל בראש שקט. השאלות שלי הן: 1. האם אני יכול להמשיך להפריש עבורו את כספי המעשר? עד היום הפרשתי 100 מהמעשר עבורו ואני מעוניין להמשיך מתוך ידיעה שאני מקיים את מצוות המעשר בצורה תקינה. 2. מדי פעם יש לי בכל זאת רצון להפנות חלק מהמעשר למקומות אחרים אך אני חושש לבצע שינוי כלשהו כדי שאחי לא יפגע מכך. מטבע הדברים שאחרי מספר שנים הוא כבר "רגיל" לכספי המעשר הללו ויתכן שכלכלת המשפחה מתוכננת גם על פיהם. אפילו בקניית ספר תורה הרגשתי צורך שלא יהיו מכספי המעשר על מנת שלא לפגוע ב"חלק" שלו. האם יש איזשהו עניין להמשיך לתת לאדם שהרגלת אותו לקבל מעשר? מראש
תשובה: 1. אשריך שאתה זוכה להחזיק ידי לומדי תורה ובפרט שמדובר באחיך. וודאי שאתה יכול להמשיך ולתמוך בו כפי יכולתך. 2. אכן, ישנו עניין להמשיך ולהחזיק את האדם שהורגלת לתמוך בו, כמובן, כל זמן שהוא צריך לכך ולא העשיר עד שיכול להתקיים בכוחות עצמו. שתזכה להמשיך ולהחזיק ת"ח ותזכה מתוך כך לבנים יראי ה' ות"ח
שאלה: מחזור עלוני שבת: הרב, ראיתי שהרב פרסם בקרית ארבע תשובה לפני כשנה בה הרב כותב שמכיוון שיש ריבוי גניזה והדבר גורם לאי כבוד של דברי גניזה המפוזרים בחוצות. אז צריך להפסיק לשים עלוני שבת וספרי קודש בגניזה אלא למחזרם. חוץ מהצריכים גניזה חמורה כתפילין ומזוזות. האם היום שיש ריבוי עצום של עלוני שבת - אפשר לכתחילה לשים את כולם במחזור (ללא בדיקה וניפוי מדוקדק של שמות ה בהם) או שהפסיקה הייתה רק במקרה כמו בקרית ארבע - שיהיה מותר למחזר ולא לגנוז רק במקום בו הגניזה עולה על גדותיה - ונוצר מצב שהגניזה נשפכת החוצה בביזיון?
תשובה: אפשר לשים לכתחילה, כיוון שזה מונע בזיון.
שאלה: האם למוסרי שטחים יש דין מוסר?: האם למוסרי שטחים יש דין מוסר שמצינו בשולחן ערוך? ומה הגדר של תינוק שנשבה שמזיק לכלל ישראל?
תשובה: מוסר, מדובר במי שמלשין על יהודי ומסכן אותו בכך שיתנכלו לו. מוסר שטחים זו עבירה נגד התורה והציונות, נגד השכל הישר והאנושיות ומי שיכול למנוע, צריך להשתדל למנוע. אבל כמובן שאנחנו מוגבלים במעשים שלנו. תינוק שנשבה, שמוזכר בתלמוד, זה אדם שגדל בין הגויים ולא ידע שיש כזה דבר שבת ויהדות, ואז כאשר הוא חוזר הוא מביא חטאות על כל השבתות. כיום, כל אחד יודע שיש יהדות, תורה ושבת, ולכן הוא לא תינוק שנשבה. אפשר לומר שהם לא עושים זאת בזדון אבל אי אפשר לומר שהוא שוגג לגמרי. ומי שפועל נגד עם ישראל, כמו לנשל את עם ישראל מארצו, ברור שזו רשעות לשמה ואי אפשר לומר עליו תינוק שנשבה, כמו שאדם שבוחר לעבוד עבודה זרה מתוך רשעות לא יקרא תינוק שנשבה.
שאלה: לתת לארנבים לצאת מהכלוב בשבת: קנינו לילדינו ארנבים והם נמצאים רוב היום בכלוב, כאשר אנו משתדלים להוציא אותם כל יום לזמן מה. האם ניתן להוציאם ולהחזירם מהכלוב בשבת או אסור מדין צידה?
תשובה: בטיפול בבעלי חיים בשבת, הכרוך אף בהוצאתם או הכנסתם לכלוב, ישנן מספר בעיות: א) איסור מוקצה - בעלי חיים דינם כמוקצה ולכן אסור להרימם או לטלטלם בידיים בשבת. אעפ"כ, מותר ללטף בעל חיים בשבת שכן זהו רק טלטול במקצת, כמובן, שעושה זאת באופן שבעל החיים אינו נרתע מכך ואינו מפחד מפעולת הליטוף, משום צער בעלי חיים. ב) איסור צידה - אם הם יכולים להיכנס ולצאת מהכלוב בכוחות עצמם, אין איסור צידה בהכנסתם לכלוב. אמנם, אסור להרימם ולהכניסם בידיים לכלוב, משום איסור מוקצה, אך ניתן לשים אוכל או דבר אחר בכלוב על מנת שייכנסו אליו. ג) איסור הוצאה מרשות לרשות - אם בעל החיים יצא לרשות הרבים או לכרמלית במקום שאין בו עירוב כדין, אסור להכניסו. בשורות טובות