LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ברכת הפיצה: קראתי באתר, בתשובה של הרה"ג אליעזר מלמד, שברכת הפיצה היא "מזונות" רק אם הבצק מתובל, ואם לא ברכתה "המוציא". השאלה היא, שהרי אחד מהפרושים ל"פת הבאה בכסנין" היא, שהפת עשויה ככיס ממולא. ולפי פשט הדברים - גם אם הבצק אינו מתובל כלל. ואם הפיצה היתה עשויה ככיס, ובו היו התבלינים והגבינה - פשוט שברכתה מזונות, אם כן, מה נשתנה בכך שהפיצה נאפית כשאינה ככיס?
תשובה: כפי שכתבת. אחד מהתנאים של פת הבאה בכיסנין היא שתהיה כיס אולם אם הפיצה אינה כיס והבצק אינו מתובל הרי שברכתה "המוציא".
שאלה: האם חוזר בתשובה נמחקים לו עוונותיו: היכן מובא במדרש או במקום אחר שאדם החוזר בתשובה אמיתית נמחקים לו עוונותיו ונולד מחדש?
תשובה: מסכת יומא דף פו עמוד ב'. מימרא בשם ריש לקיש. אמר ריש לקיש: גדולה תשובה שזדונות נעשות לו כשגגות, שנאמר (הושע יד ב) שובה ישראל עד ה' אלהיך כי כשלת בעונך  הא 'עון' - מזיד הוא, וקא קרי ליה מכשול! איני, והאמר ריש לקיש: גדולה תשובה שזדונות נעשות לו כזכיות, שנאמר (יחזקאל לג יט) ובשוב רשע מרשעתו ועשה משפט וצדקה עליהם הוא יחיה? לא קשיא: כאן מאהבה כאן מיראה.
שאלה: ישיבת שבעה בחול המועד ובחנוכה: מה הדין לגבי ישיבת שבעה אם מישהו קרוב נפטר באמצע חול המועד ובחג החנוכה?
תשובה: אם נפטר מת החול המועד נוהגים דברים שבצנעא עד לאחר החג ולאחר החג יושבים שבעה. (שולחן ערוך, יורה דעה, שצט סעיף ב). בחנוכה נוהגים דיני אבלות כרגיל ויושבים שבעה. (משנה ברורה, אורח חיים, תרע ס"ק יב)
שאלה: שרה בעקידת יצחק - הסבר המדרש: נתבקשתי ממרצה באוניברסיטה לחפש קטע על שרה אימנו ועקידת יצחק, וזה מה שמצאתי: "באותה שעה הרהר בלבו אברהם אם אני מודיע לשרה נשים דעתן קלה ואם לא אודיעה ואגנבנו כיון שאינה רואה אותו תחנק את עצמה אמר לה תקני לנו מאכל ומשתה ונשמח היום אמרה ליה מה טעם של שמחה זו א"ל זקנים שבדמותנו נולד להן בן דין הוא שנשמח. בתוך השמחה א"ל את יודעת כשהייתי בן ג שנים הכרתי את בוראי והנער גדול ולא נתחנך ויש מקום ששם מחנכין התינוקות אוליכנו לשם א"ל קחנו ל והשכים בבקר אמר עד שהיא ישנה אצא ולא תחזור בה". (ילקוט שמעוני) כיצד נסביר אנו לעצמנו קטע זה? כיצד נסביר זאת לאנשים לא דתיים מבלי לפגוע באבותינו הקדושים?
תשובה: התשובה הפשוטה נמצאת בדברי רש"י בתחילת פרשת חיי שרה "ונסמכה מיתת שרה לעקידת יצחק לפי שעל ידי בשורת העקידה, שנזדמן בנה לשחיטה. פרחה נשמת ומתה". ובמקום פיקוח נפש מותר לשנות. וידע אברהם שיצחק הוא כל עולמה של שרה ואם יספר לה על דבר תמאס בחייה (וכדברי רחל: "הבא לי בנים ואם אין מתה אנוכי"), שהרי לעבור על דברי ה' גם היא לא תסכים. אלא שיש כאן עניין נוסף: חכמים בביטוי "נשים דעת קלה" לא כיוונו לזלזל באישה אלא לעמוד על נטייתה הטבעית להדגשת מקומו של הרגש בחיי האדם, ומקומה של הדעת במערכת שיקוליה, בדרך כלל, קטן יותר, מן המקום שהוא תופס אצל גברים. אין זה אומר שהן פחות חכמות או מוכשרות, אלא שהרגש הטבעי חי בהן בצורה יותר חזקה ממה שהוא פועל ומשפיע בחיי הבנים. הקשר המיוחד של שרה (כמייצגת את כלל האימהות) עם בנה עם יצחק היה כל כך חזק, מלא חום אהבה ורגש חי עד שאברהם חשש מלומר לה באופן גלוי את צו ה'. לא מפני שהוא עובד ה' יותר ממנה, ולא מפני שהוא במדרגה גבוהה ממנה, שהרי לימדונו חכמים ש"אברהם טפל לשרה בנביאות", אלא מפני שהוא הכיר בערכו של הרגש החי, ובחשיבותו של הקשר המיוחד שבין בן לאימו, ולא רצה לפגוע בו ולהעמידו בניגוד לצו ה'. לכן הוא עטף את ההליכה אל מקום העקדה, כמובן מבלי לומר דבר שקר, וסיפר שהוא לוקח את יצחק למקום ששם מתחנכים לעבודת ה'. שזה אמת. אומנם צריך לדעת שהעיקר בדברי חכמנו אינו התיאור ההיסטורי של המציאות, אלא הלקח המוסרי אותו רצו ללמד אותנו. ובמדרש זה רצו חכמים ללמדנו עד כמה צריך לשמור על הרגש החי שבין אם לבנה, עד שכדי לא לפגוע בו מותר לעיתים לשנות. וצריך הבנה פיסכולוגית מעמיקה כדי לעמוד על חשיבותו של הרגש החי של האם לבנה, כדי לדעת כמה חשוב ללמד לדורות לשמור על הרגש הזה מכל משמר.
שאלה: כהנת שנישאה לישראל: האם כוהנת שנישאה לישראל יורדת לגמרי מהכהונה, לדוגמא: האם רשאית היא להכנס לבית עלמין וכדומה או שעדיין חל עליה איסור?
תשובה: בת של כהן נחשבת לכהנת רק לדברים מסוימים. אם היא נישאת לישראל, היא 'מאבדת' את מעלתה כבת כהן. לדוגמה: בת כהן יכולה לאכול בתרומה המותרת רק לכהנים, אולם ברגע שהיא נישאת לישראל, היא כבר לא יכולה לאכול בתרומה. במקרה ובעלה ימות ל"ע, היא תחזור לבית אביה ושוב תוכל לאכול בתרומה. יש דברים שכהנים מצווים עליהם, אבל כהנות אינן מצוות עליהן בכלל, והכוונה לאיסור טומאה למת. לכהן זכר אסור להיטמא למת, ולכן אסור לו להכנס לבית קברות, אולם לכהנת נקבה אין איסור כזה בכלל. ואפילו אם היא רווקה ועדיין לא התחתנה, אין היא צריכה להמנע מכניסה לבית העלמין. לסיכום: מותר לכהנת להכנס לבתי עלמין. (מקורות: שו"ע יו"ד סי' שעג סעי' ב) הרב אלחנן לוין
שאלה: נישואי גרושה לחמיה : בעקבות המקרה המזעזע של רצח הילדה רוז פיזם עלתה בבית הכנסת השאלה הבאה, האם מותר לאישה גרושה כדת וכדין להינשא לאבי בעלה הקודם דהיינו חמיה או שאסור הדבר והיא נחשבת לפסולת חתון או לאיסור עריות, מהו גדר האיסור במידה ואסור במקרה ששאלתי לעיל?
תשובה: הדבר נחשב לערוה. מקורו בספר ויקרא יח פס' יט. במשנה סנהדרין דף נג. בשו"ע אבן העזר סי ט"ו סעיף יט. הרב יהודה אודסר
שאלה: סנדק אבי הבן וטיפ במסעדה: כבוד הרב ליאור שליט"א ד יאריך ימיך בטוב ושנותיך בנעימים ותזכה להמשיך להנהיג ברמה את עדת ישראל השואלים ממך עצה תושיה. 1) האם אני מחויב לתת טיפ במסעדה שאני אוכל, אשתי אומרת שהיום זה מקובל- האם אני חויב לדבר מקובל שלדעתי טעות והבל? 2) האם נכון וראוי שאבי הבן (ספרדי) יהיה סנדק במילת בנו או שעדיף לכבד סבא תלמיד חכם?
תשובה: 1. לא חייב לתת טיפ גם אם זה מקובל, אז אתה לא עושה דבר מקובל אבל אתה לא חייב לתת. 2. תלמיד חכם זה עדיף אבל גם האבא יכול בהחלט להיות סנדק.
שאלה: התעקשות על שימוש בלוח העברי: בתפקידי בצבא עלי להגיש דוחות יומיים ושבועיים. את הדוחות אני שולח גם לקצין הממונה עלי, גם לגורמי מודיעין בתוך הגדוד (נחל חרדי) וגם לגורמי מודיעין מחוץ לגדוד. בתחילת דרכי בתפקיד הייתי שלוח את הדוחות עם תאריך עברי בלבד ואז הקצין שלי העיר לי על כך, אני טענתי שזה חשוב לי ועקרוני מבחינתי להשתמש דווקא בתאריך עברי, והוא מצידו ענה שה ויפה כשאני עובד עם עצמי, אבל כשאני עובד עם גורמים נוספים בצבא אז אני צריך להשתמש בתאריך לועזי כי מבחינתם התאריך העברי זה כמו סינית. בינתיים מאז כפשרה אני רושם את גם את העברי וגם את הלועזי. האם יש עניין להמשיך להתעקש לרשום רק את התאריך העברי, או שמכיוון שיש שם כאלו שבאמת לא ידעו מאיזה צד לקרוא את התאריך העברי אז להמשיך להתגמש בעניין ולרשום את שניהם?
תשובה: תרשום את התאריך העברי בגדול ואת הלועזי בקטן וגם בקצרה 17 09 בלי השנה, אם אפשר.
שאלה: הגשת עבודה סימנריונית משוכתבת: לפני 5 שנים הגשתי עבודת גמר לסיום התואר במשותף עם בחורה אחרת שנרשמה לקורס, לצערי הרב התפתיתי להצעתה כי נחלק בינינו את העבודה כך שתפקידה היה להשיג עבודה שנכתבה בנושא המתאים לסימנריון והוגשה בעבר לאוניברסיטה אחרת וכותביה קבלו בעבורה ציון מעולה, ותפקידי היה לשכתב את העבודה כך שלא יורגש שמדובר באותה עבודה. כך אכן עשיתי, שיניתי מעט את אופן ניסוח הדברים בחלק המחקר ההיסטורי, ובמודל המתמטי שהיה לב העבודה, עדכנתי את הנתונים אך לא שיניתי דבר במודל. את העבודה הגשתי למנחה על שמנו יחד למרות שהיא לא היתה מעורבת בכתיבתה בפועל כלל רק אני. הסמינריון היה הקורס האחרון שהיה עלי לסיים ובעקבותיו קבלתי את התואר שבעקבותיו התקבלתי למקום העבודה שלי. מה דרך התשובה שהרב מורה לי לעשות? האם עלי לערב בה את הבחורה שאיתה הגשתי את הסימנריון? האם מדובר בגזל יומיומי לגבי מקום העבודה שלי?
תשובה: העתקת עבודות עדי לקבל ציון או כדי לקבל ציון טוב יותר היא גניבת דעת ופעמים שיש בה גם משום גניבת ממון, במקרה שאדם נתקבל לעובדה על סמך הציונים הללו ועל דעת שסיים את לימודיו בעצמו, ואם היו יודעים ששיקר לא היו מקבלים אותו לעבודה. ועיין באיגרות משה חו"מ ח"ב תשובה ל' שהאריך בדינים אלה. אומנם במקום שנראה שהמעסיק אינו מקפיד, והיה מקבלו לעבודה גם אם היה יודע ששיקר, אין כאן גזילת ממון. ועוד שלצערנו ההעתקות במבחנים ובעבודת כל כך מצויות בזמננו עד שמי שמקבל אדם לעבודה על בסיס תואר שקיבל מן הסתם מקבל על עצמו את מה שמצוי במערכת הלימודים. אלא שקשה מאוד לדעת זאת, ומסתבר שרוב המעסיקים היו מעדיפים אדם שלא שיקר בעת לימודיו. ולכן התיקון הוא לגלות למעסיק את הדבר, ומסתבר שאם כבר נתקבלת לעבודה ומרוצים ממך לא יפטרו אותך בגלל זה, בעיקר אם מדובר בקורס אחד בלבד. ועיקר התשובה היא הקבלה מכאן ולהבא שלא להשיג דברים בצורה שאינה כשרה. ולאחוז מכאן ואילך במידת האמת.
שאלה: לסגור ממטרה בשבת : האם מותר לסגור את הממטרות כבר אחרי שנכנסה שבת, כלומר, פתחתי את המים ביום שישי ממש לפני כניסת שבת, אז מותר לכבות את המים בשבת?
תשובה: אם סוגרים את כל הממטרות יחד (על מנת שלא יווצר מצב בו אתה גורם ללחץ יותר גדול על ממטרה אחרת כשאתה סוגר את זאת) אין שום איסור בדבר.
שאלה: סליחות ספרדיות לאשכנזי: האם מותר לאשכנזי לומר סליחות ספרדיות או להפך?
תשובה: אין שום בעיה, כשם שאין בעיה ליוצא פולין לומר סליחות של יוצא ליטא וכדו'. בחירת הסליחות לא נקבעה ע"י פוסקים אלא ע"י הקהילות השונות והמדפיסים. העיקר היא הכוונה, רחמנא ליבא בעי.
שאלה: האם עלי לחכות לבן זוג?: אני בת 18 בשירות לאומי וחבר שלי מזה שנתיים וחצי בגילי נמצא במכינה ומתכנן אחריה 3 שנים בצבא. שנינו לא רוצים להתחתן בזמן שירותו הצבאי. האם זה יהיה בריא שנהיה בקשר עוד 4 שנים או אולי כדאי שנקח הפסקה עד שיסיים את הצבא? והאם בכלל כדאי לחכות כ"כ הרבה זמן? אולי זה סימן משמיים שהוא לא זיווגי? יש לציין שאני נמצאת בתקופת בלבול מבחינה דתית.
תשובה: כיון שאת נמצאת בתקופה של ברור אישי כדאי שלא תעשי הרבה שינויים בחייך. אם החבר שלך עוזר לך משום שיש בו יציבות הייתי ממליץ שלעת עתה לא תשנו ותמשיכו בקשר. אולם לאורך זמן למשך 4 שנים לשמור על קשר בלי לפתח אותו לבניית משפחה זה לא כדאי לא ראוי ולא טבעי. הקב"ה ברא אותנו בצורה שאנו יוצרים קשר ולא עוצרים באמצע. הנפש משתוקקת להתאחד. חבל לבזבז הרבה אנרגיות של התאפקות. לפעמים גם לא מצליחים להתאפק וזה פוגע ביכולת לבנות קשר שנבנה בדרך שנותנת העמקה ונגיעה פנימית שנוצרת על ידי שמירה על חוקי הקדושה. לכן לאורך זמן תצתרכו להכריע או שמתחתנים או שמפסיקים. במידה ותפסיקו כדאי אז להתיעץ מה לעשות בזמן ההפסקה. שיהיה הכל בהצלחה רבה.
שאלה: תפילה כשצריכים להתפנות: לעיתים תכופות מידי אני מרגישה שעלי ללכת להתפנות. כבר הייתי בבדיקות בעניין. הרופאה בקופ"ח העלתה השערה שייתכן ואני מביאה את זה על עצמי. כלומר, חושבת על זה ולכן הולכת הרבה לשירותים. חשבתי על דבריה והם נראו לי נכונים. בזמן האחרון מאוד השתדלתי שלא להתפלל או לברך כשהגוף לא נקי. וכתוצאה מכך הייתי ממהרת לשירותים כל פעם שיש אפילו איזה הרגשה קלה של צורך. לדעת הרופאה, הפיתרון הוא להתאפק וכך לחזור לנורמליות. אני מרגישה שהפיתרון הזה נכון בשבילי. האם מפאת בעייתי מותר לי לברך להתפלל ללמוד תורה ככה?
תשובה: לעניות דעתי במקרה כזה את פטורה מתפלה, עד שענין זה יתרפא.
שאלה: סימנים של נצרות: הרבה מדינות בעולם נושאים על דגלם צלב ויש גם חברות העושות כן. האם מותר לרכוש מוצרים (תיקים, אולרים וכו ) מחברות אלו? הסיבה היא- איכות טובה של המוצרים.
תשובה: זה רק מזכיר זה לא ממש עבודה זרה שאסורה בהנאה, לדוגמא אם אדם ימצא צלב מזהב הוא יכול ללכת לצורף שיתיך את זה. לכן אדם יכול לרכוש מוצר כזה ולטשטש את הצלב, שלא יהיה לו בבית דבר כזה אבל זה לא אוסר את החפץ.
שאלה: שימוש בכהן וכבודו: אם כהן לא נמנע מלעזור לאחרים והעמיד את עצמו כך מהתחלה, האם מותר לבקש ממנו לעשות דברים, בידיעה שהוא לא יסרב? אלו מלאכות לא מקובלות לבקש מכהן לעשות בבית הכנסת?
תשובה: אם זה לא שימוש של ביזוי והוא מסכים לכך, מותר, לא שזה הידור אבל זה מותר. אסור לבקש מכהן לעשות ספונג'ה או לשטוף כלים או לרוקן פח אשפה כיון שזה עבודות של ביזוי לעומת זאת אם הוא עובד ומקבל משכורת על כך הוא עושה את זה בשביל עצמו ומותר. גם אם הוא מתנדב בתורנות לצורך הציבור ללא ת כמו אחרים מותר.
שאלה: כשקשה להגות את המילים בברכת המזון: אדם שקשה לו להגות את המילים של ברכת המזון ואף את הברכות הסופיות שבכל אחד מארבעת החלקים ש לפעמים מצליח לומר אותם באופן נכון ולפעמים קשה כך שיתכן שהוגה אותם לא נכון ויתכן מאוד שיוצא מפיו משהו שאיננו המילה. האם עליו לחזור שוב ולומר את אותו חלק או את הברכה הסופית של אותו החלק שהיה קשה לו לומר, כיון שזאת מצווה מדאורייתא עד שישמע לו שאמר נכון, או שאסור לו מטעם של ברכות לבטלה, היות והוא ניסה ומה שיצא יצא?
תשובה: גם אם זה מדאורייתא, אם אדם השמיט בטעות מילה פה ושם והתוכן נשאר ואת הסיומת של הברכה (לדוגמא: ברוך אתה ה' הזן את הכל) הוא אמר כמו שצריך, בדיעבד יצא ידי חובה.
שאלה: גיוס לצבא על פי אגרת של הרב זצ"ל: 1. ידועה האגרת של הרב זצ"ל לרבה של אנגליה לגבי גיוס בני הישיבות. באגרת זו הרב זצ"ל כותב במפורש שבני הישיבות פטורים מלשרת בצבא ואפילו במלחמת מצוה והרב שם נותן מקורות לדבריו. ידועה גם תשובתו של הרצי"ה זצ"ל שהרב דיבר דווקא על פטור מצבא של אומות העולם אבל מצבא ישראל אין פטור. שאלתי היא הרי הרב זצ"ל נותן שם מקורות מהגמרא וממדרשים שמתוכם מבינים שיש פטור לבני הישיבות והמקורות הללו לא מדברים על צבא של אומות העולם אלא על צבא ישראל למשל יש שם מקור מכך שדוד המלך היה נוצח במלחמה בזכות העששיות בבתי המדרשות של חזקיהו -ודוד היה רמטכ"ל של צבא ישראל. לכן מה פשר התשובה שהרב זצ"ל דבר רק על צבא של אומות העולם? 2. שמעתי שהרצי"ה אמר שבכל זאת צריך לשבת 10 שנים ללמוד ורק אח"כ ללכת לצבא(עיטורי כהנים שבט תשמ"ו) מדוע אם כן בישיבות הגבוהות מתגייסים לאחר 4 שנים (ושלא לדבר על ישיבות ההסדר)?
תשובה: ראה בספרו של הרצי"ה לנתיבות ישראל את הדיון על מצות מלחמת מגן כשאין אפשרות להציל את עם ישראל בא"י אלא ע"י גיוס מלא. לא על מקרה חירום כזה דברו המקורות שהרב זצ"ל השתמש בהם לצורך פטורם של בני ישיבות באנגליה במלחמה לא להם. הרצי"ה מביא בין היתר את תשובת הרדב"ז שאם בן תורה חושש לחייו ועושה השתדלות להגן על עצמו מפני הסכנות אינו יכול להיפטר בטענה שתורה מגנא ומצלא. עם זאת אין ספק שללא תורה אין קיום לעם ישראל ומי שמסוגל ללמוד בשקידה גם בשעת מלחמה הוא חייל בצבא ה'. ובדידי הוי עובדה עם פרוץ מבצע סיני הייתה לי שיחה אישית ארוכה עם הרצי"ה והוא סבר אז שאין להתגייס. כי עד שנתגייס ועד שנתאמן המלחמה תסתיים. הוא הדגיש את חשיבות לימוד התורה דווקא בשעה קשה. אך לומר את האמת לא כולם היו מסוגלים להתרכז בלימוד באותם ימים. בעקבות כך הוקם "הסדר מרכז" השונה מההסדר הרגיל בכך שבחורים למדו כ-4-5 שנים וגוייסו אח"כ לשירות מקוצר וחזרו ללמוד עד גיל 29. ורק גוייסו למילואים. אולי מכאן לקוחה האמירה של עשר שנים.
שאלה: זכירת יציאת מצרים: מדוע יש חובה להזכיר את יציאת מצרים כל יום?
תשובה: יציאת מצרים מקבלת בתוכה את יסודות האמונה, קודם כל שיש בורא לעולם, יש שכר ועונש, יש משגיח והתורה קבעה בליל הסדר את סיפור יציאת מצרים, ובכל קידוש אנו מזכירים את יציאת מצרים, כיון שאז התגלתה מלכותו בעולם, והואיל וזה יסוד של גילוי כבוד ה' בעולם, לכן יש ענין לזכור את זה. הרמב"ן כותב שלא כל דור זוכה שהקב"ה משנה את חוקי הטבע להראות שיש מציאות אלו-ה בעולם, הוא עשה את זה אז, וציוה אותנו לזכור את זה. ואנו מניחים תפילין גם כדי להזכיר את יציאת מצרים. ובפרשת בוא כתוב ולמען תספר באזני בנך ובן בנך את אשר התעללתי במצרים ואת אותותי אשר שמתי בם. כל הסיפור הזה בא לנטוע את יסודות האמונה בדור הצעיר ולכן יש את מצות והגדת לבנך. כיון שזה דבר כ"כ חשוב יש לזכור את זה.
שאלה: טעות באחת הברכות בחופה: הייתי בחתונה בה בחופה אחד מהמברכים התבלבל באחת מהברכות (בירך "שהכל נהיה בדברו" במקום "שהכל ברא לכבודו"), ואף אחד לא תיקן אותו. האם הקידושין תקפים?
תשובה: הקידושין תקפים.
שאלה: סתירה בין ברייתות: איך זה שיש ברייתות שסותרות זו את זו, הרי כל אחד שמע מרבו ורבו מרבו עד משה רבנו, א"כ כיצד הדיעו ברייתות סותרות? הרבה פעמים יש בגמרא תניא כוותיה ותניא כוותיה!!
תשובה: קודם כל צריך לדעת שבתורה מזמן משה רבינו עד הלל ושמאי לא היו מחלוקות, שגם אם היו בעיות הביאו את זה להכרעה בסנהדרין. יש הרבה פעמים בגמרא "הלכתא גמירי לה" והרמב"ם כותב שאין הכוונה שזה ממשה רבינו אלא שזה הוכרע פה אחד בסנהדרין. אנו יודעים כשכשם שבני אדם שונים כך פרצופיהן שונים ולכן אי אפשר שלא יהיו מחלוקות ולכן כל בר בי רב יודע שבגמרא יש מחלוקות, אולם התורה נתנה לנו את ההכרעה, אבל בגלל ירידת הדורות, היום אין לנו את ההכרעה ולכן כאשר נוצרו מחלוקות, המחלוקות נשארו וכל אחד הלך בשיטת רבו, כמו בימינו שיש את יהודי ספרד שהולכים לפי שיטת מרן ויש את יהודי אשכנז שהולכים לפי שיטת הרמ"א ואף אחד לא יכול לומר שדעות היא האמת, ואלו ואלו דברי אלוקים חיים. אז זה לא שהמחלוקות נמשכו מזמן הר סיני אלא בעקבות ירידת הדורות במשך הזמן נוצרו המחלוקות.
שאלה: 7 רקיעים שבשמים : לפי מה שידוע זה שהיום והלילה נגרמים כתוצאה מסיבוב כדור האדץ, א"כ מדוע נחלקו רש"י ותוס במסכת חגיגה דף יב: לגבי הרקיע שנקרא וילון - רש"י ביאר שכשהוא יוצא נגלה האור בעולם וכשיוצא האור נעלם, ואילו התוס ביארו שכשהוא יוצא אז יש אור ושנכנס לתיקו אין אור, אם הרב יוכל להסביר לי איך זה מסתדר עם המציאות של ימינו? נ.ב. ראיתי ברמב"ם בהלכות יסודי התורה פ"ג שבפירוש (אם אני לא טועה) מסביר שם שר"י ור"ל שבדף יב: לא נחלקו אלא אחד אמר את הרקיעים הגשמיים (ר"י) ואחד אמר גם את הרקיעים שאינם גשמיים (ר"ל) ולפי זה משמע שהוילון זה הכוונה לרקיע גשמי ולא רוחני, א"כ איך אפשר להסביר זאת?
תשובה: בלימוד דברי האגדה שבגמרא צריך לדעת שחכמנו לא כיוונו לתאר את המציאות המדעית אלא ללמד ולחנך, ולהעביר רעיונות רוחניים בעל לקח מוסרי ורוחני. חלק מהדברים הם דברים הגלויים לנו, וחלקם סודות שהצפינו אותם בתוך האגדות, כדי שלא תהא יד כל אדם משמשת בהם, שכן ענינים רוחניים עליונים שמתגלים למי שאינו מוכשר להבינם כראוי יכולים לגרום נזק עצום, כפי שכבר ארע כמה וכמה פעמים, שאנשים שאינם ראויים (או אינם במדרגה מתאימה) ניסו לסדר את חייהם על פי אותם סודות עליונים והגיעו לעיוותים נוראים. ורבותינו האריכו הרבה בעניין זה, שכל אחד צריך ללמוד את מה שמתאים למדרגתו, הן מבחינת ההבנה והן מבחינת רמתו הרוחנית. ואת אותם רעיונות רוחניים או את אותם סודות הצפינו חכמים בדברי אגדה המבוססים אל המדע שהיה מקובל בזמנם, לא מפני שהם החליטו שהידיעות המדעיות של תקופתם הם אמת גמורה, אלא מפני שמצאו בהן כלי נאות להצפין בו את רעיונותיהם. ועיקר כוונתם לא הייתה לעובדה המדעית, אלא לרעיון הרוחני שגנזו בה. ולכן כשנשתנו התפיסות המדעיות והרבה דברים שנחשבו כאמת מדעית בזמן שרבותינו כתבו את דבריהם, התבררו כלא נכונים, לא פג טעמם של אגדות ח, שכן הם לא באו ללמד אותנו את מדעי הטבע אלא את מדעי האלוקות, וההסבר המדעי שהשתמשו בו הוא רק העטיפה, והתוכן הפנימי נשאר אמת כשהיה. אומנם צרך לדעת שבתקופה ההיא סברו שהעולם הוא המרכז ומסביבו תשעה מעגלים שעליהם תלויים גרמי השמים. מדע זה מבוסס על חקירותיהם של הפילוסופים היווניים, ושלט בעולם תקופה ארוכה מאוד. ולכן השתמשו חכמינו במה שהיה ידוע לבני תקופתם כמדע כדי להסביר את רעיונותיהם. מסתבר שאילו חיו היום היו את אותם רעיונות עוטפים בעובדות המדעיות הידועות היום, לא מפני שלא יתכן שעוד כמה שנים יגלו שהם טעות, אלא מפני שזהו הכלי הנאות להעביר מסרים לאנשי תקופתינו. והעיקר הוא התוך הפנימי ולא העטיפה החיצונית.
שאלה: קדיש על אבא חורג: האם מותר לי לומר קדיש על אבי החורג שנפטר כאשר: א. אבי הביולוגי בחיים. ב. ילדיו ואחיו אומרים עליו קדיש. ואם הנסיבות אינן משנות, אז עד מתי אני יכול לומר עליו קדיש? ארצה לקבל אסמכתא - אם אפשר.
תשובה: אם אביך הביולוגי מקפיד שלא תאמר קדיש אזי אל תאמר קדיש, אבל אם אביך לא מקפיד ואתה מרגיש צורך לאמר קדיש אתה רשאי.
שאלה: הקמת בית: ב"ה החיים שלי כמעט מכל הבחינות טובים (מידות, יציבות, פרנסה, השכלה) ואני מודה לאל על כך בכל יום, אולם אני לא מצליחה להיות מאושרת כי עדיין לא מצאתי אדם להקים איתו משפחה. אני בהחלט מאמינה שזה עוד יקרה, אבל זה פוגם בשמחת החיים הטבעית שהייתה טבועה בי מיום הולדתי. זה פוגם כי אני מאמינה שאין דבר יותר חשוב מהקמת משפחה, לא משנה כמה אני אצליח בתחומים אחרים. כל דבר שאני עושה מתגמד בעיניי ואף לעתים נראה חסר חשיבות לעומת הקמת בית. נאמר לי לא פעם שאני בעצם בונה את עצמי בתקופה זו ושעליי לנצל את התקופה, אבל מאסתי בזה אני שלימה עם עצמי ורוצה כבר להעניק בלי סוף. אני מעניקה לאחרים אבל זה רגעי ולפעמים אפילו כבר לא מספק אותי, שוב כי הדבר החשוב בעיניי הוא ליצור משפחה משלי. אשמח לשמוע עוד כיווני חשיבה על מנת לעודד את רוחי. שהקדשת זמן לקריאה ואשמח לקרוא את דבריך. שנה טובה בעז"ה!
תשובה: הרב הנזיר סיפר ששגור היה על פיו של מרן הרב קוק: קשיים נועדו כדי שיתגברו עליהם. הקושי שאת מצויה בו מעיק ומכביד. ואכן הקמת בית ומציאת בן זוג לחלוק איתו את חייך הוא חלק חשוב, ואולי מרכזי ביותר, בהגשמת אשיותך ובהופעתה השלמה. אולם הקושי נועד ליצור בך כוחות שבעזרתם תוכלי לפתור אותו. חשוב להעניק לאחרים, אבל חשוב יותר להקים משפחה שבה תוכלי להעניק את כולך לבעלך וילדיך. ולכן במקום לשקוע בעצבות ובתחושת חיסרון, או בפתרונות שיעודדו אותך, נצלי את התחושות האלה כמנוף לפיתרון - כלומר, למציאת בן זוג. תחושה זאת תעזור להתגבר על המחסום הטבעי שבפנייה לאחרים כדי שייסייע בידך. את לא צריכה להתבייש לפנות לחברות ולמכרים ולומר: אני מחפשת בן זוג. וכמובן להרבות בתפילה - שהיא תמיד מועילה, גם כשלא מקבלים בעזרתה בדיוק את מה שמבקשים. בהצלחה ולשנה טובה תכתבי, שנה שיתמלאו משאלות לבך לטובה.
שאלה: העברת מזוזות מבית לבית: לפני כ-10חודשים, עברנו דירה. מישהו מעט הטעה אותנו, וכאשר שאלנו אותו אם אפשר להעביר מזוזות שהן בדוקות,אמר לנו שכן. היום, מישהו שמאוד מבין בענין, אמר לנו שאסור היה להעביר את המזוזות. אני מוטרדת מכך שעשינו אולי משהו אסור. איך אפשר היום לתקן את הטעות, מה עלינו לעשות? האם פשוט להחליף אותן במזוזות חדשות לגמרי או כבר להשאיר אותן? אין אפשרות היום להחזיר אותן לבית הקודם, הרי יש שם דיירים חדשים עם מזוזות משלהן.
תשובה: הפתחי תשובה בהלכות מזוזה מביא בשם הגאונים שאם המזוזות יקרות, אדם לא חייב להשאיר את המזוזות בחינם, וזה לא כמו בזמן התלמוד שהמזוזות היו דבר פעוט אלא המזוזות היום הם דבר יקר, וזה טוב לפחות שלא הוצאתם ושמתם אותם במחסן אלא קבעתם אותם בדירה. כמובן שאם הם ישנות צריך לבדוק אם הם במצב תקין אבל במצב תקין לא צריך להיות לכם נקיפות מצפון.
שאלה: ויתור על חוזה השכרת דירה: זוג לקראת חתונה חתמו חוזה לשנה לשכירת דירה. לאחר מכן התבטל השידוך. האם על הזוג לשלם את כל השנה למרות שלא יגורו בדירה או לחילופין למצוא שוכר חלופי במחיר גבוה יותר מהחוזה שלהם - וזאת ע"פ דרישת המשכיר או - שעל המשכיר להתחשב בנסיבות הביטול, ולהתפשר על קבלת ת לחודש-חודשיים עד שימצא בעצמו שוכר חלופי בתנאים הנראים לו.
תשובה: בפשטות היות ושכרתם דירה לשנה, אתם כשוכרים לא רשאים להפר את החוזה אלא אם כן תמצאו מישהו אחר, אז תוכלו לעזוב. אם זה מקח טעות- צריך לדון ולבדוק יותר בעיון. אבל ברור שמותר לכם להביא מישהו אחר למשכיר במקומכם.
שאלה: מעמד בני זוג טרם נישואין: 1. הראשונה מהו מעמדם של בני זוג החיים יחדיו זמן רב (דירה אחת חשבונות משותפים וכו) אבל אינם נשואים, והאם יכולים להתחתן עפ"י חופה וקידושין? 2. אישה שבעבר הייתה מעורבת בקשרים אינטימיים עם אנשים (ללא נישואין) וכעת לאחר שעבר זמן מאז נמצאת עם אותו בן זוג במשך זמן רב (כנ"ל) האם ילדם יכול להיות ממזר? (כיוון שאפילו שלא היו קידושין היו לכאורה אולי קידושין בביאה?)
תשובה: 1. כיום, אדם שחי עם רווקה חיי אישות מלאים אין הם נחשבים לנשואים ואינה צריכה גט, בכול אופן זוג זה צריך לעשות תשובה משום שלפי רוב הראשונים יש איסור לחיות עם רווקה וכך פסק השו"ע אבן העזר סימן כ"ו, ועוד שאם בא עליה כשהיא נידה עונשו כרת ר"ל. וכמובן שאם רוצים לחיות יחד צריכים לעשות חופה וקידושין כדת משה וישראל ברבנות במקום בו גרים בני הזוג. 2. ולכן אף אם האישה עזבה את חברה לחיים וחיה עם אחר ואף הולידה מהשני ילד אין הילד נחשב ממזר שהרי כאמור לעיל היא אינה נחשבת כאשת איש, ולא אומרים שהיא התקדשה בביאה. מקורות: לכאורה היה אפשר לומר שזה מחלוקת שו"ע אבן העזר סימן קמ"ט סעיף ה' ורמ"א שם סימן ל"ג סעיף א' שנחלקו אם המשנה בגיטין דף פא. המגרש את אשתו ולנה עמו בפונדקי,.ובה"א: צריכה הימנו גט שני. דיברה רק בגרושתו או בכל זוג שחי יחד אלא שיש לדחות שכיום מי שגר יחד עם רווקה ודאי לא מתכוון לשם נישואים ועוד שכיום אין מקדשים בביאה שרב היה מכה מי שמקדש בביאה (חת"ס אבהע"ז ס' נ"ח), וכ"ש אם היו יחד כשהיא נידה ודאי אין את הסברה שאין אדם עושה בעילתו בעילת זנות,(ריב"ש סימן ו' ורמ"א אהע"ז סימן כ"ו סעיף א,) הרב אברהם דב זרביב
שאלה: סכך לנצח שהעלה עובש: 1.מה הדין של סכך לנצח אשר השתמשו בו לאורך השנה כמין פרגולה. האם סכך זה כשר לסוכה? 2. מה הדין של סכך לנצח אשר שכב לאורך כל הקיץ בשמש והתייבש וגם העלה קצת עובש?
תשובה: 1. זה לא משנה כיון שזה דבר שצומח מן הקרקע זה כשר. 2. זה לא מפריע וזה כשר להתשמש.
שאלה: להזכיר שם אב שאינו יהודי: אבי איננו יהודי. האם ניתן להגיד בתפילות לזיווג את השם של אבי או שעדיף להגיד בת אברהם?
תשובה: אם אמך יהודיה שיאמרו את שם אמך. כי את לא מתיחסת על שם אביך כלל. אך אם גם אמך אינה יהודיה שיאמרו בת שרה.
שאלה: התחייבות לת דמי תיווך : לפני שנה רכשנו, אשתי ואני, דירה. הדירה נרכשה דרך מתווך, שחתמתי לי על התחייבות לת דמי תיווך בסך 1.5 אחוז. לאחר הרכישה, לא הייתי מוכן לשלם לו סכום כ"כ גבוה, כי קנינו את הדירה הראשונה שהוא הראה לנו, והוא לא השקיע כמעט שום עבודה. כמובן שהוא התעקש על מלוא הסכום, ואני רציתי לשלם לו הרבה פחות. לבסוף, התפשרנו על בערך 1500 ש"ח פחות ממה שהייתי צריך לשלם לו על פי הסכם התיווך שעליו חתמתי. אז הייתי עם כיפה על הראש, אך הייתי פחות מאמין וירא שמים מהיום. כעת, לקראת השנה החדשה, אותה ברצוני לפתוח "חלק", אני ירא, שמא עברתי על איזושהי עבירה מהתורה, או שעברתי על רצון השם (אולי חילול השם ח"ו בגלל שהייתי עם כיפה, או הפרת נדר). כדי להשלים את התמונה אציין שהמתווך הזה גר בבניין שלי (באותה קומה), והיחסים בינינו טובים ואין בינינו טינה או כעס, והאוירה בינינו נעימה ונקיה (והוא אפילו היה בחנוכת הבית שעשיתי). אומרים יפה אחד לשני וכו. ברצוני להתחיל את השנה עם דף נקי, ולכן הנני מפנה לכב הרב את השאלה - מה עליי לעשות כעת, האם עליי לשלם לו את ההפרש הנ"ל? מראש על התשובה.
תשובה: יש כללים ברורים למתווכים, יש מתווך שמשקיע יותר ויש שפחות, והם יודעים כמה מגיע להם, והיות והתווכחת איתו על המחיר והוא נאות לך והגעתם לידי הסכמה מסתמא הוא מחל לך וויתר על ההפרש, אתה לא צריך להרגיש שגזלת מישהו או משהו כזה.
שאלה: תפילה בתחנת רכבת: בדרכי לעבודה אני מתפללת ולפעמים אני לא מספיקה לסיים את תפילת העמידה וכבר מגיעה רכבת מה לעשות, האם לחכות שהרכבת תגיע ואז להתפלל עמידה, ואם כן, איך מותר להתפלל ברכבת, האם לשבת או לעמוד ולהחזיק מטלטלת הדרך? רציתי קצת לתאר. בתחנות שאני ממתינה ישנם הרבה אנשים וחשוב לי גם לשמור על צניעות על כן עמידה במקום ציבורי עלול להוות פרובוקציה, איך לנהוג?
תשובה: במקרה כזה עדיף שתתפללי ברכבת בישיבה, כיון שלא תוכלי להתרכז בתפילת שמונה עשרה מחמת טלטלת הדרך ודחיפות של אנשים, ובדיעבד אפשר להתפלל בישיבה כיון שלא ניתן.
שאלה: פיצויים על כרטיס טיסה שגוי: אני הזמנתי מסוכן נסיעות יהודי בישראל, כרטיסי טיסה לאנגליה דרך אמסטרדם וציינתי בפירוש את הימים בהם אני צריך את כרטיסי הטיסה. כשהגיעו הכרטיסים לא בדקתי את התאריך הרשום בהם. ערב לפני הטיסה גיליתי כי חלה טעות בהזמנת הכרטיסים וכי לא נוכל לשהות לילה באמסטרדם. אני שלמתי מראש לי ולבני ביתי לילה במלון באמסטרדם בת מוזל שאינו ניתן להחזרה. האם אני יכול לדרוש את הכסף עבור המלון מסוכן הכרטיסים?
תשובה: כיון שציינת במפורש את התאריכים, זה שלא בדקת את התאריכים זה לא פוטר את הסוכן מת על הטעות שהוא עשה, וזה אחריותו לשלם.