LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מה עושים בדיעבד כשזרעו בלי להפריש: בתשובה הקודמת הרב אמר שיש להפריש מעשר מזרעים של צמחי מאכל אף שהם מיועדים לזריעה. א. בעבר כשלא ידעתי הלכה זו זרעתי ללא הפרשה. מה עלי לעשות בצמחים וביבולם. ב. האם זה חל גם על צמחים שבהם הזרעים אינם נאכלים (כגון גזר, תרד) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם צריך להפריש מעשר מזרעים"
תשובה: המשנה (תרומות פ"ט מ"ו) אומרת: "הטבל גדוליו מותרין בדבר שזרעו כלה אבל בדבר שאין זרעו כלה גדולי גדולין אסורין איזהו דבר שאין זרעו כלה כגון הלוף והשום והבצלים ר' יהודה אומר השום כשעורים". הרמב"ם הל' מעשר פ"ו ה"ו פסק כדברי המשנה, והוסיף: "הזורע את הטבל בין דבר שזרעו כלה בין דבר שאין זרעו כלה אם אפשר ללקטו קונסין אותו ומלקטו, ואם צמח אין מחייבין אותו לעקור והגידולין חולין, ואם היה דבר שאין זרעו כלה אפילו גידולי גידולין אסורין עד שלש גרנות והרביעי מותר, ומפני מה הגידולין אסורין מפני תרומת מעשר ותרומה גדולה שבה, וכן הדין בזורע מעשר שלא ניטלה תרומתו". גזר ותרד הם דבר שזעו כלה, ואיננו רב שנתי כבצל, ולכן הגידולים הם חולין ואפשר לאכול לאחר הפרשת תרו"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מנחה ביחיד או תשלומין בערבית?: רציתי לשאול מה עושים במצב שבו מפסידים מנחה במנין בשוגג? (אך זמן מנחה עדיין לא עבר) האם עדיף להתפלל מנחה ביחיד או אולי לחכות ולהתפלל במנין של ערבית ולעשות תשלומין? ואם באמת עושים תשלומין בערבית איך אפשר להשלים קורבנות ואשרי? לספרדים.
תשובה: מנחה בזמן ביחיד לכל הדעות. כאשר נדרש תפילת תשלומים אומרים אשרי לפני תפילת עמידה השנייה ולא אומרים קורבנות.
שאלה: יום ראשון כיום מנוחה נוסף: הרב, לאחרונה שוב עולה סוגיית הכרזה של יום ראשון כיום מנוחה נוסף לצד שבת כמובן, בדומה לשאר מדינות העולם. מהי עמדת ההלכה בעניין וכיצד הרב רואה את העניין?
תשובה: אין כאן שאלה הלכתית אלא של מדיניות. אם יחליפו את יום א ביום ו, כלומר, יעבדו ביום ו עד כניסת השבת ויותר. האם באמת יעבירו את משחקי הכדורגל ליום א? האם הקניונים שבהם נעשה חילול השבת וחילול ה' הגדולים ביותר במדינה אכן ייסגרו בשבת? מבלי לתת מענה לשאלות אלו ואחרות קשה להתייחס להצעה.
שאלה: לשיר "אשר ברא" בחופה: לרב, יש נוהגים בברכת 7 ברכות שאחרי שהמברך אומר ברוך אתה ה אלוקנו מלך העולם מפסיקים אותו בשירת אשר ברא וכו ואז כשהם מפסיקים הוא ממשיך אשר ברא וכו. 1.האם נחשב הפסק? 2.מה לעשות בעניין? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הפסק בין ברכה לברכה בחופה"
תשובה: אין זה נחשב הפסק מכיוון שזה שייך לעניין. כמו חזן ששר בתפילתו או שהציבור שר.
שאלה: הכשרת כלי יין של גוי: בקבוק יין של גוי שהיין שבו שהה 24 שעות. אם אני רוצה להכשירו, אני צריך להגעילו, כבוש כמבושל דמי?
תשובה: הבקבוק לא בולע. לפי הספרדים לא צריך להכשיר כלל. ניתן להחמיר ולהשרות שלושה ימים במים.
שאלה: הוצאה כלאחר יד: חברי בית המדרש בקשו לשאול את הרב עזריה. ויש לזה נפק"מ. 1- האבני נזר (או"ח, רמ"ח) כותב: שהזב שיוצא עם כיסו זה נחשב משצל"ג כיוון שאין הליכת הזב לצורך הכיס אלא הוא צריך ללכת. וצריכה לגופה היא כשההוצאה היא עילת ההליכה. לפיו, איזה דוגמאות יש כשההוצאה היא עילת ההליכה? 2- כותב בשו"ת שולחן מלכים, יב, שמי שמותר לו בשבת להוציא שקית ודרך אגב הוא שם בפנים תפילין, לגבי התפילין זה נחשב הוצאה כלאחר יד. מדוע זה נקרא כלאחר יד?
תשובה: לשואלים, 1. בעניין שיטת האבני נזר (או"ח רמב, ולא רמח) אינני בטוח שהבנתי את כוונתכם. ההוצאה נחשבת "צריכה לגופה" כאשר האדם מעוניין שחפץ פלוני יהיה במקום מסוים ורק לשם כך הוא לוקח אותו, למשל, כאשר הוא רוצה להביא מתנה לחברו, או כאשר הוא מביא לביתו חפץ מחברו. 2. בספר שולחן מלכים (לאנדא, 'הלכה למשה' דף רעח ע"ב - רעט ע"א) כתב שחיילים בצבא זר שהוכרחו לצאת לדרך בשבת עם חפציהם, ומתלבטים כיצד לנהוג לגבי התפילין, רשאים "לישא התפילין צרורות בשמלותם על שכמם בימי השבת", וזאת בצירוף שלושה 'שבותים' לצורך מצווה: א. ההנחה שאין לנו רשות הרבים אלא כרמלית  ב. הוצאה כלאחר יד  ג. ריבוי בשיעורים, שלדעת הרשב"א הוא דרבנן, וכאן הרי חייב לקחת עמו כמה חפצים על פי פקודות הצבא והוא מוסיף להם את התפילין. לא נאמר כאן שכל הוצאת תפילין אגב משהו אחר היא "כלאחר יד", אלא שהוצאתם "צרורות בשמלותם על שכמם" היא כלאחר יד. נראה שאין כוונתו שעצם הנשיאה על הגב היא "כלאחר יד", שהרי מבואר בגמ' בשבת (צב ע"ב) שהמתכוון להוציא לאחוריו הרי זו דרך המלאכה, אלא כוונתו כנראה שהתפילין קשורות באופן כלשהו לבגדים בצורה שאיננה מקובלת. אגב, הביא שם משו"ת מהר"ש ח"ג סי' מג היתר לשאת תעודה מזהה כלאחר יד בכרמלית לצורך תפילה בציבור (בתקופה שבה נאסר לצאת לרחוב ללא תעודה מזהה). לעניות דעתי הדברים מנוגדים לדברי כמה ראשונים (רמב"ן רשב"א ור"ן) בשבת קלד,ב שאסרו לטלטל אזמל לצורך מילה אפילו במבוי שלא עשו בו שיתוף ואפילו כלאחר יד. אך יש פוסקים שנראה שהתירו שבות בשינוי לצורך מצווה (גר"א ביורה דעה סי' רסח סק"י), ואין כאן המקום להאריך.
שאלה: הבהרה לסיום הדיון על לקיחת חוב: רציתי להיות בטוח-גם אתם מסכימים שלקחת מהלוה כסף מה שחייב לי,בלי שישים לב לא צריך שומא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לקיחת חוב לדעת הרמב"ם - הבהרה2"
תשובה: נכון, באופן שמותר למלווה לתפוס מהלווה, הוא יכול לתפוס ממון בשיעור החוב שלו, ואין צורך לשום אותו בבית דין, כך מבואר בריב"ש ושאר הפוסקים שהזכרנו בתשובה. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: לבטל נדר דחוף: היי, ערב טוב, תקשיב אני אשמח אם תוכל לעזור לי לפניי שעה נדרתי נדר מעצבים, למרות שאני יודעת שאני לא אצליח לעמוד בו, ואני צריכה לבטל אותו וזה די דחוף איך אפשר לבטל את הנדר?
תשובה: נדרים אפשר לבטל רק באופן אישי. פני לרב באזור מגורייך שיברר לך האם יש כאן נדר, ואם כן, יעשה לך התרת נדרים. את יכולה לבקש מאביך שיעזור לך בזה.
שאלה: המשך לתפילה מטלפון סלולרי: אם אני נמצא בבית כנסת ספרדי ואין סידור אשכנזי אא"כ אתפלל מהפלאפון שבו יש את נוסחי, יש התר (כשהסלולר במצב רוטט)?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "המשך לתפילה מטלפון סלולרי"
תשובה: עדיף להתפלל מתוך סידור ספרדי מאשר מתוך פלאפון. עם זאת, בתפילת עמידה לומר את הנוסח שאתה רגיל בו.
שאלה: סדר ט"ו בשבת ולימוד בט"ו בשבט: לכבוד הרב הרבנים, ברצוני לשאול מספר שאלות לגבי ט"ו בשבט. 1. מה הלימוד הטוב והנכון ביותר בט"ו בשבט? שמעתי שמשנה וזוהר זה המומלץ ביותר, אם כן, מה המסכתות שנכון ללמוד ביום לילה זה? (אני יודע שסדר זרעים, אבל איזה מסכתות ר זרעים) 2. האם יש עניין לימוד וסדר ט"ו בשבט גם בשבת ביום? או רק בליל שבת - כלומר בלילה שבין שישי לשבת? או גם בשבת בבוקר ובצהריים? 3. ראיתי במספר מקומות כל מיני סדרים, מידע ושירים. אך כל אחד שונה מחברו. אשמח לקבל את הסדר של הסעודה הנכונה ביותר (מה הסדר הנכון לאכול והשירים לגבי הפירות) ובברכת שבת וט"ו בשבת שמח,
תשובה: כל נוסח של סדר ט"ו בשבט הוא טוב. חשוב לא רק לקרוא אלא להבין את הדברים, ולכן עדיף סדר ט"ו בשבט 'בגובה העיניים'.
שאלה: עליה בשנית לקריאה בשמחת תורה: לרב נבנצאל הא"ר (תרסט) כותב, והמ"ב מביאו, שבשמחת תורה מי שעלה לקריאת התורה מותר להעלותו שוב לחתן בראשית, כי הכל יודעים שעושים כן משום השמחה ולא משום פגם הספר תורה. האם הוא הדין, שאם משהו עלה בשמחת תורה לקריאת התורה המנין התחלק לשניים כדי לזרז את העליות והוא עלה במנין שהיה בחדר צדדי ואח"כ בעליית שישי כולם באו לאולם המרכזי עם ספר תורה אחר, עליית הנערים או אצל הספרדים זה מכונה עלית מעונה, רצו שוב להעלותו, האם מותר?
תשובה: איני רואה צד לאסור בזה. בשורות טובות.
שאלה: למכור דירה שהוקדשה לבית כנסת: לרב עזריה אדם שקנה בבנין חדש שני דירות. את הדירה בקומה הראשונה הקדיש לביכ"נ ואת הדירה בקומה השניה לדירה שלו. עכשיו אחרי שבועיים השכנים התלוננו שזה עושה רעש. והשילטונות אמרו לבעל הביכנ"ס שעליו להעביר את זה למקום אחר. האם יכול כעת למכור את הדירה בקומה הראשונה למישהו שרוצה לגור בדירה הזו? כי כתוב בתשב"ץ (ח"ג, ה) שביכנ"ס שלא היה רשום בטאבו בתור ביכ"נ אין עליו קדושת ביכ"נ, כי דינא דמלכותא דינא, ושו"ע (חו"מ, שסט, ו) פסק שגם בא"י אומרים זאת?
תשובה: לשואל, בנסיבות הללו מותר למכור. הרחבה: כמה מהנחות היסוד בשאלה טעונות ליבון, הן בהלכות בית כנסת והן בדיני ממונות בכלל ודיני שכנים בפרט, ולא אכנס כאן לעומק הדברים בכל הנושאים הללו. מספר נקודות: א. כאשר בית כנסת שייך לאדם פרטי, וגם כאשר הוא ייעד אותו לבית כנסת הוא השאיר בידיו את השליטה ברכוש, דינו כ"שבעה טובי העיר במעמד אנשי העיר", ונתונה לו הרשות למכור את בית הכנסת, ואף להשתמש כראות עיניו בכסף שקיבל בתמורה לבית הכנסת (הכרעת השולחן ערוך סי' קנג ס"ז ומשנה ברורה שם ס"ק ל ולו  ובתנאי שיש באזור בית כנסת חלופי, ראו ברמ"א שם). ב. גם בית כנסת שאינו שייך לאיש או לקבוצה מוגדרת ("בית כנסת של כרכים"), אם בפועל כבר אין מתפללים בו - מותר למוכרו (מגן אברהם סי' קנג סקי"ב בשם המבי"ט, הובא במשנה ברורה סוף ס"ק לג). ג. מאחר שבעל הדירה הקדיש אותה לבית כנסת מתוך מחשבה שהוא אכן ישמש לכך, וחשב מן הסתם שהשכנים יסכימו לכך, וכבר בתוך שבועיים (כפי שכתבתם) התעוררה התנגדות והשימוש בו פסק, נראה שזהו מקרה מובהק של "הקדש בטעות", שאינו מחיל קדושת בית כנסת. ראו כיוצא בזה בתשב"ץ ח"ב סי' קע, שכסף שהוקצה לבית כנסת ואחר כך התברר שלא היה בו צורך לא חלה עליו קדושה. כמו כן בשו"ת בית שלמה (דרימר, סי' כט) דן לגבי ארון הקודש שנקבע בצד הלא נכון, וכתב שהעברתו ממקומו וניצול המקום הקודם לקדושה פחותה יותר איננה בבחינת "מורידין בקודש", מאחר שהייעוד הקודם לארון הקודש היה "הקדש בטעות". ד. אלמלא הנימוקים הקודמים להיתר המכירה והשימוש בכסף, לעניות דעתי "דינא דמלכותא" בימינו אינו יכול להפקיע את קדושת בית הכנסת. "דינא דמלכותא" מבוסס על כך שלשלטון יש בעלות על הקרקעות, ולכן כתב התשב"ץ (ח"ג סי' ה שציינתם) שהשתלטות השלטון על הקרקע מפקיעה ממנה את קדושת בית הכנסת, ואף הסמיך לכך את הפסוק: "ובאו בה פריצים וחללוה" (יחזקאל ז,כב), ממנו למדו (בעבודה זרה נב ע"ב) שכיבוש על ידי גויים מפקיע קדושה. ברם (ובלי קשר למחלוקת האם "דינא דמלכותא דינא" נאמר גם במלכי ישראל, שעל כך ציינתם להכרעת השו"ע חו"מ שסט ס"ו שאכן כן), נחלקו ראשונים האם דין זה של חילול הקדושה על ידי "פריצים" נאמר גם על יהודים (עיינו בעל המאור וראב"ד על הרי"ף ע"ז כד,א ורמב"ן שם נד,ב). אם כן, ספק אם בעלות מדינה יהודית יכולה להפקיע קדושה. בפרט קשה לומר זאת כאשר המדינה איננה משתלטת על הרכוש אלא רק קובעת את כללי השימוש בו ודורשת שלא ישמש לבית כנסת. אינני נכנס כעת לשאלה האם לפי ההלכה מותר היה להתעלם מחוק המדינה ולהקים בית כנסת בדירת מגורים. אציין לפי שעה שגם מבחינת הלכות שכנים הדבר אינו פשוט, ודעת כמה ראשונים שרק לתלמוד תורה לילדים יש תקנה מיוחדת להתירו חרף התנגדות השכנים, מה שאין כן בשאר מצוות (למרות שהשולחן ערוך חו"מ קנו ס"ג התיר לכל מצווה, בעקבות הטור). מכל מקום, אם מישהו הקדיש את ביתו כבית כנסת בניגוד לחוק, קשה לומר שעצם התנגדות המדינה מפקיעה את קדושת המקום.
שאלה: ניפוי אורז עם חרקים: ו מראש! אם כשמנפים אורז ומוצאים חרקים שחורים צריך לזרוק את האורז או שמספיק להוציא אותם? כמו כן, אם מצאתי אבקה בתחתית השקית אבל היא ביחס נמוך לתכולת השקית, זה מספיק לזרוק את החלק הזה או שצריך לזרוק את כל האורז? פשוט קראתי במקום מסוים שיש לזרוק רק אם האבקה מרובה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ניפוי קוסקוס וברירת אורז"
תשובה: וברכת ד' אם האורז נבדק גרגר גרגר ואין בו פגמים אפשר לאכול. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כוונות הרש"ש לילד בן 14: מה מותר לכוון בכוונות הרש"ש? והאם ילד בן 14 מותר לו לכוון בכוונות הרש"ש?
תשובה: אינני מבין בכוונות ולכן לא אוכל לענות. נלע"ד שגיל 14 הוא מוקדם לכוין וראוי להשתדל לכוין את פירוש המילים ויש בזה ברכה גדולה אם תצליח בכך.
שאלה: לתבוע את חברת הביטוח: הרב, אימי עברה תאונת דרכים שבה הנהג הפוגע גרם נזק משמעותי לרכב וברח. אימי הצליחה "לרדוף" אחריו ולקחת את פרטי הרכב. אח"כ היא פנתה למשטרה כדי להגיש תלונה ולקבל עליו פרטים וכו. עכשיו ההתנהלות היא מול חברת הביטוח. האם יש פה בעיה של ערכאות של גויים? אם הרב אולי יכול לתת הדרכות מעשיות מה צריך לעשות עכשיו, כי איני בקיא בכל התהליכים שצריכים לעבור. מראש
תשובה: אין איסור תביעה בערכאות בתביעת חברת ביטוח, כיוון שהם לא יגיעו לדיון בבית דין. מקובל שסוכן הביטוח של הרכב הנפגע מטפל בתביעה של הביטוח של הרכב הפוגע, פנו אליו והוא ידריך אתכם בתהליך. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: המשך לקניית מוצר מזויף : אסור לקנות מוצרים מזוייפים כמו שעונים, תכשיטים וכ ו.? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קניית שעון ספק מזויף "
תשובה: אם ידוע ומפורסם וגם מתוייג על השעון שהוא רק חיקוי לשעון המקורי והחברה המקורית לא מתנגדת, מותר לקנות. אם הוא מזויף ללא סימני הכר, זו גנבה ואסור לקנות.
שאלה: נטיעת אתרוג ליד עץ לימון: בגינתי עץ לימון ועץ אתרוג אשכנזי במרחק של כ-3 מטרים אחד מהשני. 1. האם ניתן לנטוע ביניהם, במרחק של כ-1.5 מ מכל אחד, עץ אתרוג תימני ללא חשש של התחברות שורשים או השפעה אחד מהשני? 2. איך אחשב את שנות העורלה אם הוא גדל במשתלה שניתן לסמוך עליה, והיה צמוד לאדמה ולא מנותק? 3. האתרוג אצלי בגינה כבר כ-חודש וחצי צמוד לאדמה אולם לא נטעתי אותו. האם זה מסייע לקיצור חישוב שנות העורלה?
תשובה: וברכת ד' א. אתה יכול לטעת עוד עץ בין העצים. מבחינה מציאותית זה לא טוב לעצים - אבל זו שאלה אגרונומית ויש לשאול אגרונום. ב. אם כל הזמן היה מחובר לקרקע ויש בו נקב של קוטר 2 ס"מ, אפשר לחשב משעת השתילה במשתלה. וכל זה אם אמנם אין חשש שהיו העברות במשתלה. ג. אפשר להחשיב מרגע שמונח על הקרקע בגינה, אלא א"כ אתה יכול לצרף גם את הזמן במשתלה (סעיף ב). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שימוש תלמידי חכמים : לרב, זה זמן רב שאני טרוד בעניין שימוש ת"ח. רבותנו מרביצי התורה הגואלת כ"כ גדולים ומיוחדים בעלי ענווה ומידות שקשה לשמש אותם כי הם כ"כ מיוחדים שלא רוצים זאת. ושאלתי כיצד משמשים תלמידי חכמים? למדתי יותר מ 10 שנים בישיבה ועדיין שאלה זו מטרידה אותי.
תשובה: עיקר שימוש תלמידי חכמים אינו לשמש אותם בפועל. עיקר שימוש תלמידי חכמים זה ללמוד מתלמידי החכמים כיצד הם חיים ומתנהלים, כיצד הם מדברים, כיצד הם צוחקים, כיצד הם מתייחסים לילדים שלהם, כיצד הם מתייחסים לכסף, וכל דבר שנוגע לא ללמוד הלכה אלא ללמוד הנהגה בחיים. שימוש תלמידי חכמים זה להסתכל על הפנים שלהם ולראות את המאור פנים שלהם. יש ענף נוסף שהוא גם לעשות עבורם משהו, וגם מזאת ניתן ללמוד כיצד הם מתייחסים לקבלה מאחר וכד'. כאן אתה מספר לי שממש שימשת תלמידי חכמים ולמדת כיצד הם מסרבים לקבל טובה מאחר. האם יש לך שימוש תלמידי חכמים יותר מכך?
שאלה: לשלם מיסים בעיר חילונית: לאחרונה יש מגמת חילוניות בערים השונות, כמו פתיחת חניונים שהמדינה עצמה מממנת. האם יש אפשרות ליהודי שגר בא"י לדרוש לא לשלם מיסים כיוון שהם הולכים ישירות למימון חילול ה ע"י המדינה? ואם אני כן מחוייב, האם זה מכוח "דינא דמלכותא"? כיוון שלעניות דעתי דינא שמלכותא במקור היה מכוון רק למלכות גויים. ושבת
תשובה: האם מי שגר בבית שרובו חילוניים פטור מלשלם מסי ועד בית בגלל שהמעלית והתאורה בחדר המדרגות מופעלות בשבת? האם המיסים העירוניים מממנים רק חילול ה' בלבד? האם ניקוי העיר, תאורת רחוב, חינוך דתי, עירוב, מקואות ועוד ועוד אינם ממומנים אף הם מכספי משלם המיסים? נהוג לומר שיש בררה. כלומר, כל אחד נהנה מהמיסים שלו עצמו.
שאלה: איך להמנע מיצר הרע: בס ד לכבוד הרב, איך אפשר להימנע מיצר הרע? ניסיתי הרבה דרכים כדי להימנע. בבקשה תעזור לי.
תשובה: יש סוגים שונים של יצר הרע. אם הכוונה שלך על יצר התאווה, הדרך היא בעזרת החכמה והגבורה. צריך לכתוב לעצמך תוכנית שבה אתה מפרט לעצמך את היעד שאליו אתה חותר. לאחר מכן לכתוב לעצמך תחנות בדרך אל היעד. ואז לקבוע זמנים שבהם אתה בגבורה מתחיל לממש את התוכנית. אם שאלת על סוג אחר של יצר, כתוב אלי ונמשיך לשוחח ולהחליף דעות.
שאלה: מדוע הקב"ה פסח במכת בכורות: שאלתי את עצמי: 1-מדוע הקב"ה הוצרך לפסוח על בתי בנ"י, הרי בנ"י היו בארץ גושן (כמו שמעיד הפסוק:"רק בארץ גושן, אשר שם בני ישראל, לא היה ברד") ולא במצרים?! 2- מדוע בנ"י הוצרכו זכויות המילה והפסח, הרי היה להם זכויות שבת ולקבור מתים (במכת חושך)?! מראש!
תשובה: לשואל על שאלתך הראשונה, על הצורך בפסיחה, משיב הנצי"ב (שמות א, ז) בפירושו "העמק דבר", שבארץ גושן אכן היו ישראל בלבד, אך יחד עם זאת היו מבני ישראל שהתפזרו בכל ארץ מצרים. על מחצית שאלתך השניה השיב רש"י, כלומר רש"י (יב, ו) כתב (על פי המכילתא) שנצטוו ישראל ברגעים אלו דווקא על הפסח כדי להדגיש את התנתקותם מעבודה זרה, שכן השה היה אלילם של המצרים, ועל ידי שחיטתו, צלייתו ואכילתו, התנתקו בני ישראל מלעבוד אותו. ועדיין צריך להבין מה מיוחד במצוות מילה שגם בה נצטוו ישראל. על כך השיבו המפרשים תשובות שונות. אמנה חלקן: (א) לפי החיד"א (בפירושו להגדה של פסח "שמחת הרגל" אות ג דף נ ע"ב) כיון שנצטוו כבר על מצוה זו בימי אברהם אבינו, ראוי היה לשוב ולצוותם עליה. (ב) הסבר נוסף מביא החיד"א והוא, שבני ישראל נגאלו מכח השבועה של הקב"ה לאברהם אבינו (ובלשונו של רש"י - "הגיעה שבועה שנשבעתי לאברהם אבינו"), ועליהם לקיים את התחייבותם באותה ברית שכרת ה' עם אברהם אבינו, והיא למול את עצמם. (ג) לפי האלשיך הקדוש (יב, ו) המילה היא תנאי לאפשרות האכילה של קרבן הפסח ("ערל לא יאכל בו") ולכן נצטוו גם על המילה. (ד) לפי משכיל לדוד (יב, ו) - במילה אדם חובל בגופו וגורם לעצמו צער - רצה הקב"ה שיעשו ישראל מצוה הדורשת מסירות נפש כדי שיהיו ראויים להגאל. (ה) לפי מהר"ל בגור אריה (יב, ו) - מצות מילה באה להדגיש שמעתה עם ישראל עבדים של הקב"ה ולא של פרעה. נאמנה
שאלה: אליעזר שאל שלא כהוגן: נים! למדתי בחברותא את הסוגיה של אלו ש"שאלו שלא כהוגן וכו " והחברותא שלי שאל: התוס מקשה למה לא הזכיר את כלב ועכסה (מי שילכוד את קרית ספר ישא את עכסה) ואחד התירוצים הוא שהקב"ה שולח לחתן (ולכלה) זיווג מתאים לרמתו, אם כן אליעזר גם לא שגה, שהרי הקב"ה היה שולח מ"מ זיווג מתאים ליצחק?!?! וסליחה על ההפרעה!
תשובה: לשואל בספר "ילקוט ישעיהו" על מסכת תענית (ד ע"א) מצאתי תירוץ לשאלתך היפה, והרי התירוץ: אבל גבי אליעזר אין לומר דזכות אברהם ויצחק יסייע, דסיוע אמרינן לעניין פסול, כגון עבד או ממזר, אבל למום, כגון חיגרת או סומא, כיון דלא הוי פסול, לא תלוי בזכות או חובה. נאמנה
שאלה: ובא לציון גואל רק אם יש פושעים: מדוע יש אנשים שטוענים שזו לא המדינה האידאלית לקבלת פני משיח, שהרי הנבואה אומרת:"ובא לציון גואל ולשבי פשע ביעקב נאם ה " ובכדי שיהיו "שבי פשע", צריך שיהיו "פושעים", לא כן? אז אפילו הקב"ה אמר שהגואל יבוא במצב כזה! מראש,
תשובה: אתה נער נבון ומתוק. יש פסוקים רבים שמדברים שהגאולה תביא לכפרת חטאים אולם יש שרוצים לבאר שהכוונה היא על פשעים שהיו בגלות במשך כל מיני דורות אבל בדור הגאולה ראוי שיהיו צדיקים. אולם אתה צודק בדבריך. מפורש שח אמרו שדור שבן משיח בא יכול להיות גם דור שכולו חייב. אולם יש להעמיק בדברי ח אלו ולהבין שהחובה והפשעים של דור הגאולה הינם פשעים שאינם דומים לפשעים שהיו בכל הדורות. אלו פשעים שהמשיח יכול להפוך אותם לזכויות. כלפי חוץ אולי הם נראים כפשעים שלא ברי טהרה ומחליה. אולם באמת הם פשעים שנובעים מכך שאין את הנוכחות של המשיח מכך שאין את הגודל שעליו ידבר המשיח. ברגע שיבוא המשיח וידבר בלשון עמוקה בלשון פשוטה בלשון אוהבת, כל החטאים יהפכו להיות זכויות. ביום ההוא יבוקש עוון ישראל.
שאלה: הדסים לשיטת רש"י: שבוע טוב ומבורך, לכבוד נטיעות טו בשבט מתאפשר לי בעז"ה לקנות שתיל של הדס מזן מיוחד המכיל תשיעיות. הבנתי שזו צורת ההדס המשולש אליבא דרש"י. וכיוון שהוא נדיר התוס פסקו שדי שלהדס יהיו שלושה עלים מקן אחד. יש לי כמה שאלות - האם ההדס של רש"י הוא יותר מהודר והאם בהדס רש"י יוצאים חובת תוס כי הרי יש 3 שלשות בכל קן? האם לדעת רש"י ניתן שתשעת העלים יצאו מאותו גובה בענף או חייב שכל 3 עלים יצאו מאותה נקודה ושלושת הנקודות באותו גובה? וכן אם אברך על הדסים מסוג זה, האם זה לא ענין שונה מאחרים? האם שווה לטרוח ולהשיג הדסים מסוג זה? אודה לתשובה מהירה כיוון שיש לי אפשרות נדירה לקנות שתיל זה. ישר כח ושבוע טוב ומבורך
תשובה: וברכת ד' א. אפשר לקחת הדס לכתחילה שיש בו יותר מג' עלים, ברור שאם יוצא גם דעת רש"י יש בכך יתרון. ב. אין בכך שינוי מאחרים מכיוון שכולם יכולים לעשות כן. ג. אין צורך להוציא הוצאות כספיות כדי להגיע לדעת רש"י. זה לא נחשב להיות הידור שמוסיפים עליו שליש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות לצמח המורינגה: שבוע טוב ומבורך, רציתי לשאול לגבי צמח הגדל אצלי במרפסת שבד"כ אוכלים את עליו. לעיתים גם אוכלים את פריו. הפרי הוא מעין תרמיל שכשהוא מתיבש ניתן לפותחו ולאכלו את זרעיו שלהם טעם מר מתוק (ולא בהכרח טעים). את התרמיל ניתן להרתיח ואת המים לשתות. שאלתי האם יש להפריש מהעץ תרומות ומעשרות והאם גם מהתרמילים וגם ומהעלים? האם גם מזרעי התרמיל? הצמח מניב עלים ופרחים רק כחצי שנה - אי אפשר לדעת כמויות מראש כיצד אוכל להפריש תרומות ומעשרות? ישר כח
תשובה: וברכת ד' האם העץ המדובר הוא המורינגה? א. עיין רמב"ם (הל' תרומות פ"ב ה"ד) שפטר את העלים מתרו"מ, אבל עיין בראשונים שהכריעו שכאשר אוכל את העלים יש להפריש (וכן פסק השו"ע סי' רצד סעי' ג), ועל כן נראה שיש להפריש מהעלים. עוד יש להוסיף שעל פי הנכתב בשאלה אוכלים בעיקר את העלים וא"כ הרי זה כפי שכתב הרמב"ם שאם מגדלים דבר לשם אכילת הירק א"כ הוא חייב בתרו"מ, והפטור בעלים לדעת הרמב"ם הוא כאשר איננו עיקר האכילה. על כן נראה שיש חיוב הפרשה בעלים. (יש להעיר שלדעת השו"ע, סי' רצד סעי' ג, חייבים בעץ זה גם בערלה ורבעי). לגבי הפרי שהוא תרמיל אם איננו מאכל רגילים אלא על ידי בישול, ואני מבין שמעט אנשים אוכלים אותו, ועל כן יתכן שלדעת הרמב"ם פטור, אבל לרוב הראשונים נראה שכיוון ואפשר לאוכלו (ע"י בישול) חייב בתרו"מ. על כן נראה שיש להפריש מעלי ומזרעי אותו העץ אלא שבגלל ספק בדעת הרמב"ם אין לברך על ההפרשה, אבל חייבים להפריש. ב. ח רצו שיפרישו כל פעם שלוקטים, ולא פעם אחת מראש, אלא א"כ יש סיבות מיוחדת שיכולות להתיר הפרשה מראש, ועל כן לכתחילה יש להפריש כל פעם מהעלים ומהזרעים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: טיפול והפרשת תרומות ומעשרות לעץ אתרוג: שבוע טוב ומבורך, אני מגדל במרפסת עץ אתרוג. האתרוג כמובן לא מורכב ונקנה אצל משתלה של יהודי ירא שמים. האתרוג בשנתו הרביעית לפני טו בשבט. רציתי לדעת האם בטו בשבט הוא למעשה כבר עבר את הנטע רבעי? והאם על לסמן את הפרחים הנמצאים על העץ כיוון שחנטו טרם טו בשבט ומה דינם? וכן לגבי תו"מ. עץ האתרוג עובר טיפול כימי על מנת למנוע ממנו מזיקים ואין כמעט סיכוי שיאכלו ממנו. אני מגדל אותו רק לצורך ברכה בסוכות. את האתרוגים שיגדלו לפני אזרוק. האם עדיין יש להפריש תו"מ מהם וכיצד? האם יש דין ביכורים בעץ? ומה הדרך הנכונה להפריש תו"מ כיוון שאיני יודע מראש מה כמות האתרוגים שיצאו? כמוכן, לקראת סוכות בלנ"ד אני רוצה לתרום חלק מהאתרוגים לגמ"ח כך שיוכלו יהודים לברך עליהם האם עדיין אני צריך להפריש תו"מ או שמא שזה במקום מעשר (אולי לפחות בשנות מעשר עני). וישר כח
תשובה: וברכת ד' לא נכתב מתי העץ נשתל (תאירך ושנה). רק כשנדע את הפרטים הללו נוכל לדעת לעניין מניין השנים. ועל פי מידע זה נדע את שאר השאלות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נישואין עם אלמנת גוי: שבוע טוב האם מותר לכהן אלמן להינשא לאלמנה יהודיה שהייתה נשואה לגוי? מחכה לתשובה מהירה ב
תשובה: אישה שנבעלה לגוי אסורה להינשא לכהן.
שאלה: הבדלה ששודרה בטלוויזיה: ב"ה מיד אחרי ערבית נסעתי לאירוע ושידרו בו הבדלה בשידור חי ב"טלויזיה" (ערוץ 66). האם זה מוציא אותי ידי חובה, או שצריך לעשות גם לבד?
תשובה: אין אפשרות לצאת ידי חובה בברכות דרך הטלויזיה. הדמות שאתה רואה היא רק שיחזור אלקטרוני של המברך ולא הוא הוא עצמו.
שאלה: חלאקה בלילה: לרב, האם נכון לעשות חלאקה בלילה (באופן זה המשפחה תוכל להשתתף) או שיש עניין שלא להסתפר בלילה?
תשובה: מדברי הבן איש חי נראה שלא טוב להסתפר בלילה. אבל יש לדעת כי בגיל שלוש נהוג גם ללמד את הילד לומר שמע ישראל ותורה ציוה לנו משה ולהתחיל ללמד אותיות ה- א' ב', ואפשר לייחד לכך את מסיבת החלאקה ללילה.
שאלה: כיצד רושמים בכתובה לפי הספרדים: לרב דוד חי הכהן מה מנהג הספרדים- 1- האם בחופה שנערכת החודש אב רושמים בכתובה מנחם אב או אב? 2- האם רושמים בכתובה "למנין שאנחנו מונין" ולא "למנין שאנו מונין"? כי אנו זה לשון אנינות ולכן בברהמ"ז אומרים: "ועל הכל אנחנו מודים לך".
תשובה: חכמי הספרדים נהגו סלסול יתר בלשונם ועל כן נזהרו (בפרט הבבלים) לסימן טוב לומר מנחם אב ואנחנו.
שאלה: ברירת קטניות על ידי ילדה: האם ילדה פחות מגיל מצוות נאמנת על ברירת קטניות אורז וכו כל השנה ובפסח בפרט? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברירת קטניות"
תשובה: בדיני תורה קטן וודאי לא נאמן. מכיוון שפה מדובר על דרבנן, אם הוריה יודעים שהיא מיומנת ובוררת כמו שצריך זה יהיה מותר. בהלכה מוזכר עניין סמיכה על קטן לעניין הטבלת כלים: אם נאמר שזה דין תורה, קטן לא נאמן. אך אם נאמר שזה דרבנן, קטן יהיה נאמן.
שאלה: שנים מקרא ואחד תרגום בקול או בלב: אם אני לומד פעמיים פסוק ואז רש י, האם ניתן ללמוד כמה פסוקים ר הנ ל ושוב כשיש פנאי עוד כמה פסוקים וכך להתקדם או שצריך דוקא לסיים עליה שלמה דהיינו כל ראשון ואז כל שני וכולי? כמו כן, האם ניתן ללמוד הרש י בלב או דוקא בקול רם? ומה לגבי הפסוק האם דוקא בקול רם?
תשובה: עדיף ללמוד שניים מקרא בכל קטע אפשרי, העיקר להבין את הנאמר. ראוי לבטא בשפתיים את הלימוד. הקורא בעיניו יצא ידי חובה.
שאלה: עונש על גזל בירושה: על תשובתך ובהמשך לשאלה: האם האח שמבקש למנוע את הירושה משאר האחים ויגרום להם צער נורא בעתיד, ייענש על הצער הרב שגרם לאחיו? וכן האם ייענש על הכעס שיישאר מצד אחיו על ההורים (שעשו איפה ואיפה) לאחר פטירתם? לך על מענה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לגזול ירושה משאר האחים"
תשובה: עלול להיות שהוא יענש על כך ולכן כדאי להתפלל עליו שד' יפקח את עיניו ולא יכשל בזה וכך לא יענש. בוודאי שאם יגרום לכעס על ההורים הוא יעבור על איסור של לפני עיוור לא תתן מכשול, וראוי להתפלל שלא יגרום למכשול וישוב בתשובה ממחשבתו הרעה.
שאלה: ברכת מים - איך ומתי?: לרב גרינבלט אני רוצה לברך על מים כמו שצריך וקראתי את תשובותיכם ואני בכל זאת מתקשה כי לא מבינה מושגים כמו: הסחת דעת. ושאלתי: 1. אם אני בבית ושותה מתמי 4 מזמן לזמן במשך כל היום. איך לברך ברכה ראשונה ואחרונה? 2. אם אני שותה גם מים וגם קפה או קולה מזמן לזמן במשך היום לא בהכרח ביחד, כיצד לברך ברכה ראשונה ואחרונה? 3. אם אני שותה מים ומיד אח"כ קפה ולהיפך. כיצד לברך ברכה ראשונה ואחרונה? על עזרתך. הרבה אנשים מסתבכים עם ברכת מים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכה על מים"
תשובה: ב"ה לך. סליחה שלא הבהרתי את הדברים כפי הצורך, לפעמים מתוך הרגל עלול לקרות לי שאני כותב מתוך מושגים לימודיים יותר, והדברים פחות מובנים, וטוב שאת חוזרת ושואלת, בלי להתבייש, תרגישי חופשיה לשאול כל מה שאת רוצה, ומה שלא מובן על תרפי, שאלי שוב עד שתגיעי לתשובות שאת צריכה. וברשותך אעבור ישירות אל השאלות שלך אחת לאחת בעזרת ה'. 1. אם ההפסקה בין שתיה לשתיה היא לזמן משמעותי, שכל שתיה היא לגמרי משהו אחר, ואין לה קשר לשתיה הקודמת, תברכי קודם ברכה אחרונה, כשאת גומרת לשתות את הכוס הראשונה, ולאחר מיכן תברכי שוב על הפעם השניה שאת שותה. 2. אין הבדל בהלכה בין שתית קולה, קפה או מים, כל פעם שמדובר בשתיה חדשה, שאין לה קשר לשתיה הקודמת, כגון שאת שוב צמאה, את צריכה לברך שוב. 3. אם ברכת על מים, את יכולה לשתות קפה, ואם ברכת על קפה את יכולה לשתות מים, כל עוד מדובר בזמן קרוב, וכשאין הפסק משמעותי. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.