LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בריתה בספירת העומר: אנחנו מעוניינים לערוך מסיבת בריתה (בת) אחרי פסח שזה יוצא ספירת העומר האם יש ימים מותרים שאפשר לחגוג בהם?
תשובה: בלי מוזיקה לריקודים מותר בכול הימים. ואפשר גם ביום העצמאות ולאחר לג' בעומר כול מסיבה שהיא. מזל טוב
שאלה: אבידה ששוכבת אצלינו הרבה זמן.: מצב א : לפני כשנה טרמפיסט שכח ברכבינו ספר לימוד חולין ששוויו מוערך בכ 30-100 ש"ח. מצב ב : לפני כשנה טרמפיסטית שכחה ברכבינו סיכת שיער ששויה מוערך בכ 10 ש"ח והשאלה: באילו תנאים מותר לזרוק את האבידות שתופסות מקום בביתינו?
תשובה: אם מצאת אבידה בלא סימן לאחר יאוש זכית בה ואתה יכול לעשות בה כרצונך. אבידה בלא סימן לפני יאוש חייבים להשיב. אם זה חפץ המצוי בשוק אתה יכול לשום את שוויו לרשום בפנקס ולעשות בחפץ כרצונך. ואם ביום מן הימים יבוא המאבד תשלם לו כפי השומה. אבידה עם סימן צריך להכריז עליה זמן שמסתבר שהבעלים עדין מחפשים אחריה ולאחר מכאן לשום כנ"ל. הרב משה מאיר אבינר
שאלה: חמץ שיגיע אלי בפסח: רציתי לדעת בבקשה, עשיתי משלוח של תוספי מזון מארה"ב אליי לישראל כמובן, וכנראה שהמוצרים בגלל המשלוח יגיעו בזמן שיחול חג הפסח, והם נחשבים כנראה לחמץ, מה ניתן לעשות בנידון?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אם המוצרים שייכים לך ובאחריותך - אתה עובר על איסור חמץ גם שהחמץ לא ברשותך. אם המוצרים לא באחריותך עד שאתה לוקח אותם ואם לא תקח אותם הם יחזרו למשלח - אתה לא עובר על איסור חמץ ולכן אל תקח אותם מהדואר עד אחר הפסח. היות וחלק מהקניינים לפי חלק מהפוסקים לא קונים בנכרי משתדלים לעשות במכירת חמץ מספר קניינים. כאשר החמץ לא ברשות המוכר אי אפשר להקנות בקניין חצר אבל אפשר להקנות בקניין כסף, אגב, חליפין ושטר כקניין סיטומתא (  מנהג הסוחרים). הרב חגי בר גיורא
שאלה: כדורגל בתוך הבית בשבת: אני מחמיר לא לטלטל ולא משחק משחקי כדור בחוץ בשבת. ידוע שגם למתירים כל משחקי הכדור מותרים חוץ מכדורגל שזה עובדין דחול ולא מתאים לאווירה. רציתי לשאול עם אני משחק בבית בכדור קטן ממולא ספוג שלא יכול להתפנצ'ר זה מותר? סתם מסירות עם אחי או דברים כאלה. כמובן שלא לא על בסיס קבוע וככה על השבת אלה סתם ככה מידי פעם.
תשובה: לכאורה נראה שמותר, ולא משנה אם זה קבוע או פעם בכמה זמן, בתוך הבית אין בעיה.
שאלה: שטיפת ירק מחרקים: האם שטיפת הירק ואף השרייתו בחומץ מי מלח מי סבון וכל חומר אחר מסירים את כל החרקים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אין שום חומר חדש שמוריד את כל סוגי החרקים כאשר משירים את הירק בתוכו. הדבר נבדק במשך יותר מעשר שנים ע"י גדולי המומחים בנושא. החרקים הבאים לא יורדים בשריה בחומר: זבוב המנהרות, ביצים( אחרי 3 ימים נהפכים לחרקים) אקריות, כנימות עלה וזחלי עש. החרקים הבאים יורדים בשטיפה מעלים רחבים לא מפותלים כגון: חסה עלי סלק(מנגולד): זבובים, עכבישים, טריפסים ופסוקים. אולם מכרוב, כרובית, ברוקולי, בצל ירוק, לוף וכו' הם נכנסים בפיתולים ולכן לא כולם יוצאים אף בשטיפה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: האם ירקות עלים רגילים מותרים כפי שנהגו בעבר? : למה אוסרים ירקות עלים רגילים הרי בדורות הקודמים כולם אכלו אותם והם יותר בריאים שהרי לא מרססים אותם בחומרי הדברה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה ברור שאסור לאכול ירקות ופרות שיש בהם חומרי הדברה שהרי מההלכה סכנה בריאותית יותר חמורה מאיסור הלכתי. הרבנות הראשית עשתה בדיקות למציאת שאריות של חומרי הדברה ומשום כך פסלה בעבר חברות של ירקות עלים למרות שלא נמצאו אצלם חרקים. בעקבות כך חלק מהחברות העלים המפוקחות על ידי חברה חיצונית שעושה להם בדיקות בנושא הדברה מציינות זאת על השקיות. לעומת זאת גם בירקות ופרות רגילים משתמשים בחומרי הדברה ועליהם אין פיקוח יסודי. כבר נכתב לפני 200 שנה בחכמת אדם (לח, טו):" הירקות בכל המדינות מוחזקים בתולעים וכן ירק פטרוזליה.וכן בצלים ירוקים.וצריך לבדוק היטב היטב וכן קטניות ירוקות בעודן בשרביטין מוחזקים מאוד בתולעים ואסור לאוכלן עד שיפתח כל שרביט ושרביט ובדוק כל אחד בפני עצמו, ומה שאומרות הנשים שמהבהבין הירקות באש - אינו מועיל. ומין ירק.אין לך קלח וקלח שאין בו כמה וכמה תולעים.". וכן נכתב לפני 120 שנה בבן איש חי (שנה שניה נשא ח): ".ויש ירקות שנמצא בהם תולעים דקים הרבה וקשה לבדקן.סלק (עלים).נענע-שומר נפשו ירחק מהם.ויראה שמים יסלקו מביתו ולא יבא על שולחנו. ובביתנו לא יכנס הסלק (עלים) למאכל ורק בראש השנה יביאו אותו על השולחן לראותו בלבד בשביל הבקשה שבהם. ועלי הגפנים כבר אסרום רבני ארץ יע"א לגמרי ולא יועיל להם בדיקה.". מכאן אנו רואים שגם בדורות הקודמים אסרו ירקות המוחזקים בחרקים. הרמב"ם (מאכלות אסורות ב, טו) פסק: ".לפיכך כל מיני פירות שדרכן להתליע כשהן מחוברים לא יאכל עד שיבדוק הפרי מתוכו שמא יש בו תולעת.". השולחן ערוך (יורה דעה פד, ח) פוסק כדברי הרמב"ם ומוסיף עליו הרמ"א: "ולא מהני בהם אם בדק הרוב אלא צריך לבדוק כולם דהוי מיעוט דשכיח ". השפתי כהן (שם כח) מבאר: "וכל שמצוי אין סומכים על בדיקת הרוב ודומה לבדיקת הריאה.וכך כתב הרשב"א". ירקות העלים מוחזקים בחרקים. ירקות קפואים רגילים מצויים פחות חרקים מהירקות הטריים בגלל פיקוח על הגידול ושיווק ושטיפת הירקות. לעומת זאת בגידולים המיוחדים בחממות בודקים לפני השיווק לפחות 2 אחוז. היות ולא בודקים את הכל אם נמצאו בהם חרקים שלא יורדים בשטיפה פוסלים את הירקות. ואם נמצאו פחות מחמישה חרקים שיורדים בשטיפה בירקות שהשטיפה מועילה בהם משווקים אותם כי סומכים על הקונים שישטפו אותם לפני השימוש (על השקיות מודפס שיש לשטוף לפני השימוש). לכן בירקות שנמכרים שטופים מוכנים לאכילה על פי נהלי הכשרות אפשר לשווק אותם רק כאשר לא נמצא בהם אף חרק כי ברור שלא ישטפו אותם. הרב חגי בר גיורא
שאלה: אבולוציה והטעם בתפילה : אם ה יודע מה יקרה בעתיד אז מה בעצם הטעם להתפלל אם ממילא אם ה התכוון לעשות מעשה כלשהו הוא יעשה אותו ללא קשר לרצונות ודעות האדם? לפי תשובות שכבר קיבלתי כאן בעבר הבנתי יש הבדל בין נשמת אדם בא י לאדם בחו ל ללא התחשב באופיו או במעשיו מה שאומר שרק יהודים החיים בא י הם באמת יהודים גם אם הם הכי מחוברים לדת בכל נפשם? בנוסף באחת מהתשובות כתוב שהאבולוציה לא מוכחת מה שלדעתי לא נכון ושכל אדם מתנהג שונה מקוף למשל. אז מה ניתן להגיד על אנשים החיים ביערות בדיוק כמו חיות?
תשובה: : א. ענין התפלה דומה לשאר הפעולות שמכוח עשיית האדם המציאות יכולה להתפתח. כשם שאדם שלא אוכל למרות שרצונו של הקב"ה שהוא יאכל ויחייה את עצמו אנו בכל אופן מבינים שהדרך לתת את החיים לאדם נעשה דרך זה שאדם יקפיד לאכול כך גם בעולם הרוחני כדי שאדם יצמח ויתחייה מבחינה רוחנית אדם צריך לעשות פעולות רוחניות. אחת מן הפעולות הרוחניות זו התפלה. התפלה גם נוגעת לחיי השעה. איכות החיים שלנו גם בעניני העולם הזה תלוי בצורות ואיכות התפלה שלנו. כשם שמה סוג האוכל שאנו אוכלים משנה את מידת בריאותנו כך גם הדברים תלויים במידת התפלה שלנו. החיות שהקב"ה נותן לאדם היא בהחלט קשורה לצורה בה האדם חיי. אלו הכללים שהקב"ה חקק במציאות. ב. ישראל בכל מקום שנמצא הוא ישראל גם אם הוא נמצא בחו"ל. ההבדל בין היותו של יהודי בארץ או בחו"ל נוגע למידת החיות האלוקית היחודית שיכולה להתגלות בנפשו ורוחו. ארץ ישראל הוא המקום שמתאים להזרמת החיות האלוקית עם השגחה פרטית. בחוץ לארץ אנו מקבלים את החיות האלוקית דרך העולם הטבעי שהוא עולם עם חוקים כלליים יותר וממילא החיות שמתקבלת שם עוברת דרך יותר מסננים שגורמים לפחות דבקות אלוקית לחול בנו. בודאי שגם בחוץ לארץ יש משמעות גדולה לשאלה האם יהודי מקיים מצוות או שהוא מנותק מכך. אולם היכולת של המצוות להשפיע ולהקרין על המציאות של חיינו כאן בעולם הזה היא בעיקר בארץ. בחו"ל ה בעיקר משפיע על הנשמה על מה שנוגע יותר לעולם הבא לצד הרוחני המפושט שבמציאות. ג. אני חושב שכל אדם בר דעת רואה מכוח מה שהוא מכיר את עצמו שהוא לא נוהג כקוף ושיש בו חיות מיוחדת שהוא מהותית שונה מהנפש הבהמית.
שאלה: מה נחשב פסולת?: ושבוע מבורך ניסיתי למוד על נושא הברירה בשבת כמה פעמים אבל אני לא מצליחה להבין. ברשותך: א. אם יש לי בצלחת אוכל מסויים ואני מחליטה שאני לא רוצה לאכול אותו התחרטתי אני יכולה לשים אותו בצד או שזה גם ברירה? ב. להוציא עצמות או דברים שרופים מהצלחת אפשר? מראש
תשובה: 1. בשבת בוררים את מה שרוצים לאכול בלבד. 2. לוקחים את הבשר ונשארים העצמות.אם השרוף הוא כקליפה מותר להסירה לאלתר. כאשר לוקחים פסולת עם מעט אוכל מותר לברור מהאוכל. ה' יצליח דרכך.
שאלה: פסח מוקדם: לאור הגזירה החדשה של הזזת שעון הקיץ מוקדם ליל הסדר עלול להתחיל מאוחר מאוד, הדבר מקשה במיוחד על הקיום מצוות והגדת לבנך, לילדים. האם ניתן לקבל את פסח מוקדם? אם כן, האם יש דינים מיוחדים הנובעים מכך?
תשובה: אם היו הולכים לפי התורה, ודאי שהיה צריך להזיז את השעון אחרי ליל הסדר, אלא מה שאלה שמזיזים את השעון לא אכפת להם לצערנו הרב. אי אפשר לקבל את פסח מוקדם, פסח זה לא כמו כל חג ושבת, ח למדו מזה שכתוב "ואכלו את הבשר בלילה הזה", מוזכר בהלכה שאיפה שכתוב "לילה" זה מתחיל מצאת הכוכבים, ובקרבן פסח כתוב "לילה", ממילא כל שאר המצוות שחכמים הוסיפו באותו לילה, של ארבע כוסות, שהקידוש של פסח הוא אחד מהארבע כוסות, אפשר לעשות אותו רק אחרי צאת הכוכבים. את התפילה אפשר לעשות מוקדם יותר, אבל את הקידוש אפשר לעשות רק אחרי צאת הכוכבים.
שאלה: התרת נדרים לפני פסח: לכבוד מו"ר שליט"א, שנה שעברה למדתי את הסוגיה של קטניות. אחרי שיחה עם אשתי אמרנו שבכל מקרה נחמיר בבוטנים מפני שעד עכשיו לא אכלנו ושמובא בשם הרב פסח פרנק זצ"ל שנהגו אנשי ירושלים להחמיר בהם. השנה אני מתחרט על כך, בעיקר מפני שאני ממש נגד לאסור דברים שמותר. ניתן לעשות התרת נדרים? אני לא יכול לחשוב על פתח אלא רק חרטה.
תשובה: יש על זה תשובה באגרות משה של הרב משה פינשטיין, וגם הרב ישראלי כותב על זה, שהיות ובוטנים זה סוג שלא היה ידוע לפני כשבע מאות שנה כשהקהילות באירופה קיבלו על עצמם את הגזירה של קיטניות, אז כל קיטנית חדשה שלא היתה באותו זמן, לא להחמיר על זה. וגם אם בהכנה זה לא בא במגע עם מים, אלא אדם לוקח קיטנית כמו שהיא וקולה אותה בתנור, אין בזה שום בעיה. ובטנים עד כמה שידוע לי, לא באים במגע עם מים בהכנתם, בין אם קולים אותם ובין אם לא, ולכן לא נראה לי שצריך להחמיר. זה כמו שהיום הביאו איזה קיטנית מדרום אמריקה קוראים לה קינואה, דבר כזה היות וזה לא היה ידוע, לא צריך להחמיר. מה שאנשי ירושלים החמירו, הם החמירו לעצמם, אבל בשאר המקומות הם לא אוסרים. אם זה בטעות, שלא ידעת שזה מותר וחשבת שאסור - לא צריך לעשות התרת נדרים, אולם אם ידעת שזה חומרא ולא חשבת שזה עיקר הדין ובכל אופן קיבלת על עצמך - לעשות על זה התרת נדרים במקום מגוריך.
שאלה: בעניין בדיקת ירק עלים: לרב הרב ביגל פירסם בשם הרב, שיש לבדוק ירק עלים רק ע"ג העלה ולא ע"י בדיקת המים במסננת, או שולחן אור. האם אכן לפי הרב חרקים שלא נראים ע"ג העלה אלא יורדים במים - ורואים אותם בסינון המים, אין להם דין בריה ומותר לאוכלם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שימוש בירקות עלים רגילים - המשך"
תשובה: הייתה כאן אי הבנה אומנם השתתפתי בדיון בנושא אך לדעתי הוא לא סוכם כל מה שפורסם בשמי הוא לא על דעתי
שאלה: עליה לקבר בניסן: אימי נפטרה ב-ג ניסן. ראיתי בתשובות שלא נהוג לעלות בניסן לקבר אע"פ שאין זה בחול המועד. האם חובה לעלות בערב ראש חודש או שניתן להקדים בכמה ימים (כו אדר ב השנה)?
תשובה: לשואל, בעניין פקידת הקבר בחודש ניסן יש הבדלי מנהגים. בספר 'גשר החיים' (פרק כט, ה) כתב שבתאריך הפטירה פוקדים את הקבר גם בחודש ניסן (פרט לחג עצמו), אלא שאין מספידים בו. מאידך, רבים נמנעים מזה ובאים לבית העלמין בערב ראש חודש (שו"ת מלמד להועיל יו"ד סי' קמה). המנהג להקל מבוסס יותר (הרחיב על כך ב'אדרת תפארת' חלק ה עמ' רמז-רנ), וכך עדיף אלא אם כן ידוע לכם שמנהג משפחתכם אחרת. לפי מנהג זה שלא באים בניסן, מסתבר שאין זה חיוני לבוא דווקא בערב ראש חודש וניתן להקדים ימים ספורים, בפרט אם יש צורך כגון שבערב ראש חודש יש פקקים (כך כמדומני המצב בהר המנוחות בירושלים). יש מנהג אחר שהיה מקובל בירושלים, כנראה בעיקר אצל הספרדים, לפקוד את הקברים בערב ראש חודש ניסן וערב ראש חודש אלול בלי קשר לתאריך הפטירה (גשר החיים פרק כט סעיף ד  שו"ת יביע אומר ח"ד יו"ד סי' לה אות ז). אולי משום כך הבינו אנשים רבים שחובה להקדים את פקידת הקברים דווקא לערב ראש חודש, ולא היא.
שאלה: מידת הדין ומידת הרחמים: שמעתי שמידת הרחמים אינה מבטלת את הדין אלא דוחה אותו. מהו המקור?
תשובה: : ע' ספר מסילת ישרים בפרק ד'.
שאלה: שתיית יין ללויים: דברי הגמרא בתענית - שאסור לכהנים לשתות יין שמא ייבנה בית המקדש ולא יהיו ראויים לעבודה. האם זה דין גם ללווים? ואיך לומדים זאת?
תשובה: לשואל, ראשית, זוהי דעה מסוימת בגמרא בתענית יז ע"א אבל להלכה נפסק שהאיסור על הכהנים הוא רק בזמן שהמקדש קיים ולכהני המשמר שעובד באותו שבוע (עיין הלכות ביאת המקדש פ"א הלכה ו-ז ברמב"ם ובראב"ד). באשר ללויים, מדברי רש"י (ליתר דיוק: המיוחס לרש"י) בתענית טו ע"ב ד"ה אנשי מעמד ניתן להבין שלדעתו איסור השתייה שהוזכר במשנה לגבי אנשי המשמר מוסב גם על משמרת הלויים שבאותו שבוע וגם הישראלים שבאותו מעמד. אולם ב'גבורת ארי' שם סובר אחרת, ודייק מהמשנה שאיסור השתייה נאמר על כהנים בלבד, והטעם, שלא מצאנו שלוי ששתה יין אסור לשיר במקדש. ב'מעשי למלך' (ביאת המקדש פ"א ה"ז) העיר עליו, שאמנם אין איסור מיוחד על עבודת הלויים כשהם שתויים אבל קיים איסור כללי להיכנס לעזרה בשכרות, משום שאין זה "מורא מקדש" (רמב"ם, ביאת המקדש פ"א הי"ז).
שאלה: כדורגל לגדולים בשבת: השש"כ מתיר לשחק משחקי כדור בשבת חוץ מכדרוגל. רשום שהדינים הם לילדים קטנים, אך האם הוא אוסר ממש לגדולים או פשוט "לא ראוי".?
תשובה: עיין בסעיף א באותו פרק, שם השמירת שבת כהלכתה כותב "ואילו אחרי עוברם גיל זה - ודאי רצוי שימנעו עצמם ממשחק בשבת". ימנעו ולא אסור לגמרי. הסיבה לאסור היא כי השבת נועדה ללימוד תורה ולא למשחקים. לכן, ילד או מי שאינו מסוגל ללמוד כל הזמן אין לאסור לו את המשחק. כמובן שזה בתנאי שנשמרת אווירת השבת והקדושה ולא נהפכת לאווירת תחרות וספורט.
שאלה: מה ללמד בשיעור שבועי?: אנו קבוצה של כ10 גברים בארה"ב עושים שיעור שבועי כל פעם בבית אחר זה יפה השאלה היא מה נכון ללמד? רמת הלומדים מגוונת מי שלעולם לא למד תורה וזה לימודם היחיד וחלקם שמלאים ביראת שמיים ומקפידים חלקם לא מבינים עברית. החלטנו ללמד הלכה כי אני לא אוהב רק לדבר על רעיונות יפים שאין להם קשר לחיים. אך כיצד? האם הלכה למעשה מתוך הילקוט יוסף (מתורגם לאנגלית)? שהיתרון הוא להקיף יותר נושאים בזמן מועט. האם הלכה ממקורה שבשיעור נראה את השתלשלות ההלכה מהפסוקים (ואם כן היכן אני יכול למצוא דבר כזה)? אך ההשפעה על החיים המעשיים למעשה יהיה נמוך. אני מעביר את השיעור לא תלמיד חכם. אני יודע שאם השיעור לא יהיה מספיק פרקטי ומעניין לא יהיה לו עתיד. ב
תשובה: עדיף הלכה למעשה אך אפשר להוסיף גם קצת השתלשלות מהמקורות חשוב להדגיש את המקור וכיצד ההגיון ההלכתי פועל
שאלה: יין אדום או רוזה לארבע כוסות : האם יין רוזה (שצבעו אדמדם אך לא ממש אדום) הוא מהודר כמו יין אדום לארבע כוסות - האם הם משובחים באותה מידה או שעדיף יין אדום ממש?
תשובה: לא נראה לי שצריך להקפיד עד כמה היין אדום. הרי למה מעדיפים על יין אדום? כי הפסוק אומר "אל תרא יין כי יתאדם", יין אדום בדרך כלל יותר חשוב מיין לבן, לכן מעדיפים אותו, אבל לא בודקים כמה הוא אדום.
שאלה: בחירת תפילין - הכתב והגודל: הרב אני בן 23 משרת כקצין בצבא ולפני כמה ימים התיק שלי נלקח באוטובוס והיה שם תפילין. אני מעוניין לקנות תפילין ורצית להתייעץ איתך איזה סוג לקנות, נוסח התפילין שלי אשכנזי, יש בית יוסף ויש אר"י מה ההבדל מבחינתי? ויש בעיה אם אני קונה תפילין 20 מ"מ? מראש על העזרה והמשך שבוע טוב.
תשובה: לשואל, וה' ימלא חסרונך. יש הבדל בין שני סוגי הכתב בכמה אותיות (א, ו, ח, ע, צ, ץ, ש). שני סוגי הכתב כשרים ואין להוציא לעז על אחד מהם (שו"ת השיב משה סי' נא והליכות שלמה הל' תפילין עמ' נא הערה 66). ואפילו אם תפילין של יד הם בכתב אחד ותפילין של ראש בכתב שני - הרי זה כשר, אבל לכתחילה עדיף שהכתב יהיה אחיד (הליכות שלמה, שם). לא רק בהבדל בין שני הכתבים המקובלים אצל האשכנזים כך, אלא גם בחילוקי הכתב שבין אשכנזים לספרדים, והרחיב על כך בציץ אליעזר (חי"ד סי' ג). התפרסם פעם פקפוק בשם החזון איש על כשרות האות צ' בכתב האר"י, אבל התברר לחלוטין שהחזון איש הוטעה בעניין זה לחשוב שצורה זו היא חידוש מאוחר והחזון איש חזר בו והכשירה (ראה בהרחבה במאמר 'והצדיקו את הצדיק' מאת הרב דוד יהודה גרינפלד, 'אור ישראל' נב עמ' קפה והלאה). אך בציץ אליעזר הנ"ל סיים: "אולם רק זאת נראה שלכתחילה צריך כל בן עדה להדר ולקנות תפילין ומזוזות וס"ת הכתובים בכתב המקובל לבני עדתו, ויש בזה גם משום 'אל תטוש תורת אמך'". לפיכך אני מציע שתנסה לברר את מנהג משפחתך ותנהג על פיו (בדרך כלל אשכנזים המתפללים בנוסח 'אשכנז' נוהגים בכתב הבית יוסף, פרט לאלו ששייכים יותר לעולם הסוד, והמתפללים בנוסח 'ספרד' בכתב האר"י). לעניין התפילין הקטנות, הן נוחות מאוד ובפרט למי שנוהג להניחן שעות רבות ביום, אבל הכתב שלהן עלול להיות בעייתי וגם אם הוא כשר כעת - הוא עלול להיפסל ביתר קלות בהמשך (עיין משנה ברורה סימן לב ס"ק קפט). לכן מי שרוצה בהן צריך להקפיד לקנות אותן מאדם ירא שמיים שהתמחה בתפילין כאלו ולהתייעץ אתו על תכיפות הבדיקה שנדרשת להן.
שאלה: שבת בארצות סקנדינביה: בארצות סקנדינביה שבת נכנסת מאד מאוחר לעיתים בקיץ לאחר שעה 22:00 ויוצאת לאחר חצות. כיצד יש לכבד את השבת? מתי להדליק נרות? האם מותר להדליק נרות וללכת לישון? האם מותר להקדים כניסת שבת בשעתיים או יותר (לפי חזון איש מותר רק בשעה ורבע)? מתי יש לקיים סעודת שישי (אם בכלל?) מהו הסדר הנכון של הארוחות בשבת עצמה? בפרט סעודה שלישית וכד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כניסת ויציאת השבת בארצות סקנדיביה"
תשובה: צריכים לבדוק מתי פלג המנחה שם, הרי היום נמדד מהזריחה עד השקיעה, אז בארצות האלה בערך שעתיים או שעתיים וחצי לפני השקיעה, זה כבר פלג המנחה, צריך לבדוק בדיוק בלוח, אפשר לקבל שבת בפלג המנחה ולאכול סעודת שבת לפני השקיעה. סעודה שלישית לא אמורה להיות בעיה, אפשר לאכול עד לפני השקיעה. לגבי סעודה שניה, מתי שקמים ומתפללים תאכלו סעודה שניה.  הערת המערכת, ניתן לבדוק את זמני היום במקומות רבים ברחבי העולם בלוח השנה שבאתר
שאלה: הגעה למלון שספק נבדק בו חמץ: אני אגיע בעז"ה לבית מלון ביום שישי ערב שבת חול המועד פסח. ראיתי שאדם המגיע למלון בליל בדיקת חמץ בודק וכן מי שמגיע בחול המועד ויודע שלא בדקו את חדרו יבדוק אני לא יודע מי היו הדיירים הקודמים, דתיים או חילוניים, ואם מישהו בדק. האם עלי לבדוק? או בלי?
תשובה: יש לבדוק בלא ברכה. אחת הבעיות המצויות היא המשקאות בבר (אם יש), חלק מהם חמץ גמור.
שאלה: ביקור קצר בחוף מעורב בחורף עם תלמידות: יצאתי עם תלמידות בכיתה ט לטיול בעיר שיש לה חוף ים. האוטובוס הוריד אותנו על הטיילת והחלטתי לתת לתלמידות עשר דקות הפסקה לאכול והסכמתי שירדו לחוף לחוות את החול ולהתרשם ממראה הים. החוף היה מעורב אך מדובר בעונת החורף. היו אנשים בודדים על החוף בנקודה מסוימת, אך בנקודה אחרת היה ריק לחלוטין (כמצופה בחורף) וכוונתי את הבנות לנקודה הזו. האם נהגתי כהלכה שהתרתי להן לרדת לחוף הים?
תשובה: לא רואה בעיה במה שעשית.
שאלה: שני ילדים ששרים אנעים זמירות ביחד: רציתי לשאול אם בבית הכנסת מקובל שילד שר אנעים זמירות בשבת וב"ה יש מספר ילדים שרוצים לשיר האם יש בעיה ששני ילדים ישירו יחדיו? ישר כח
תשובה: חושבני שאין זה פיתרון טוב, כי הילדים לא תמיד יהיו באותו קצב, והדבר עלול לפגוע בכבוד התפילה ובכבוד הציבור.
שאלה: חזן ששכח צדקתך במנחת שבת: אם החזן שכח לומר במנחה בשבת צדקתך והתחיל קדיש. האם הציבור יכול לאומרו בלחש? והאם החזן יכול לאומרו לאחר הקדיש או אחרי עלינו? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: החזן יסיים את הקדיש, יאמרו כולם צדקתך בצמוד לעלינו לשבח ואח"כ כרגיל קדיש. חג שמח  פסקי תשובות רצב ז בשם קצות השולחן
שאלה: שקיות חתיכות בצל של חסלט: רציתי לשאול על השקיות של חברת חסלט בהם נמצאים אך ורק חתיכות בצל. מדוע אין כאן בעיה של בצל קלוף ששהה לילה שאסור משום סכנה כמבואר בגמרא?
תשובה: וברכת ד' הבצל טבול בחומצת מלח מיוחדת, דבר שמשנה את טעמו, ומכיוון שיש לבצל זה טעם מיוחד לא נגזרה עליו גזרה של בצל מגולה לילה. יסוד זה כבר מופיע במנחת יצחק שיש לשנות מעט את הטעם ואז הגזרה לא חלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון הת ורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שמן קנולה בפסח: לרב לאחרונה פרסם הרב ויטמן של תנובה באתר כושרות, סיבה לאסור קטניות בשל תערובת עם גרגרי חיטה. שוחחתי עם 2 וועדי כשרות - כשאחד אמר לי שהם סומכים על ביטול לפני פסח והשני אמר לי שהם מבצעים בדיקה והפרדה של הגרגרים. האם יש להעדיף שמן של וועד כשרות שהקפיד בהפרדה? או שניתן לסמוך על הביטול למרות שחוזר וניעור?
תשובה: לח אינו חוזר וניעור, אך אין ספק שבררה טובה עדיפה.
שאלה: דבש תוצרת הארץ חייב הכשר לפסח?: ברשותי צנצנת סגורה ממכוורת יד מרדכי, האם תנאי שימוש בפסח אם מופיע הכיתוב - כשר לפסח?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אנו נוהגים לצרוך מוצרים לפסח רק כאשר היה פיקוח על ייצורם לפסח. לפני הייצור לפסח מכשירים את המפעל ומשגיחים על הייצור שלא יאכלו חמץ על יד קוו הייצור. לכתחילה אנו נוהגים כך גם במוצרים שאין בהרכבם חמץ. ברור שיש מפעלים שכל השנה אין בהם חמץ ולא אוכלים על יד קווי הייצור, היות והצרכן לא יכול לדעת מה המצב במפעלים לכן נוהגים להשתמש רק במוצרים שמודפס עליהם "כשר לפסח תשע"ד". לגבי דיעבד הדין שונה ורק מי שמכיר את המצב במפעלים יכול לפסוק בנדון. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מסאג  בשבת: האם מותר לעשות מסאג עם שמן בשבת?
תשובה: אסור לאדם בריא לעשות מסג' כפי שנעשה בכוח. אבל עיסוי קל בנחת מותר. מי שנתפס גופו ועקב כך מרותק למיטה דינו כחולה ומותר לו לעשות עיסוי בחוזק. שמן מותר, משחה אסור.
שאלה: תקיעת שופר בשבת: אני מצטט מתוך מדרש "פסיקתא רבתי" את המובאה הבאה: "רבי אמי שלח לתלמידו לשמוע את רבי לוי והיה עוסק בפרשה זו, אמר: כתוב אחד אומר: (ויקרא כ"ג כ"ד) זכרון תרועה, וכתוב אחד אומר: (במדבר כ"ט א ) יום תרועה יהיה לכם. אלא ראש השנה שחל להיות בחול, תוקעים בכל מקום, ואם חל להיות בשבת, אין תוקעים אלא ביבנה בלבד:" שאלתי היא: מה עניין שמותר לתקוע בשופר ביבנה בשבת? (אם הבנתי נכון את דברי הכתוב).
תשובה: ביבנה היתה הסנהדרין (לאחר חורבן בית במקדש), ולכן דוקא במקום שיש את ראשי העם שיכולים לפקח שלא יהיה חילול שבת כתוצאה מקיום מצות תקיעת שופר שלא כראוי כגון: טלטול השופר ברשות הרבים התירו לתקוע בשבת, אך בשאר המקומות בגלל החשש לחילול שבת אסרו.
שאלה: תפילה קודם אמירת תהילים: באיזה ימים לא אומרים תפילה לפני ואחרי תהילים? האם מותר להגיד אותן בחודש ניסן?
תשובה: א. בשבתות וחגים. ב. מותר מלבד חגים וחול המועד וכמובן שבת.
שאלה: הדלקת נרות שבת על תאורת חשמל: האם אפשר להדליק נרות שבת על נרות חשמל המצויים בימינו שאינו מחוט להט, כגון ניאון וכדו?
תשובה: אין להדליק נרות שבת על תאורת חשמל, והמברך על תאורת חשמל שאינה נוצרת מחוט להט קרוב לוודאי שברכתו לבטלה. אין לברך ברכת להדליק נר, על נר שאינו מבוסס על חוט להט כיוון שלמרות שהוא מפיק אור, אינו בגדר נר. כך יש ללמוד ממה שכתב דודי זקני מרן הרב קוק זצ"ל, באורח משפט תרעג, בשם מרן סבי הרב דב קוק זצ"ל שכיוון שח תקנו לברך "להדליק נר" ומשמעות נר הוא נר ולא מקור אור אחר, אין לברך על נר חשמל. הרב אברהם יצחק כלאב.
שאלה: בדיקת חמץ לפני יד  ניסן: לרב. שאלתי היא האם יהיה מותר לבדוק את החמץ שקיים בבית בכל הארונות וכו לפני יד ניסן כך שבזמן שמנקים לפני יד בודקים עם פנס או אור שמש ללא ברכה אך עם כוונה של בדיקת חמץ, ולהשאיר לשם קיום בדיקת החמץ ביד ניסן מקום מסויים לשם קיום הבדיקה עם ברכה כדי להקל על הבית, זה נראה לי פתרון אפשרי. אשמח להפניה במקורות אם קיימת אפשרות כזו. ב מראש
תשובה: לשואל, בדיקה לאור השמש שנויה במחלוקת, האם היא מותרת לכתחילה, מפני שחכמים תיקנו שהבדיקה תהיה בלילה דווקא, כי זוהי השעה שרוב האנשים בביתם ופנויים לבדיקה. לעומת זאת בדיקה בלילות שלפני י"ד לאור הנר או פנס, כאשר משאירים חדר אחד לבדיקה בליל י"ד, מותרת לכתחילה. יש בכך תועלת רבה למי שמקפיד לבדוק ביסודיות בליל י"ד בניסן, אך יש לוודא שלא ייכנס שום חמץ למקומות שכבר נבדקו, כדי שלא יצטרכו בדיקה חוזרת בליל י"ד. המקור: שולחן ערוך הרב אורח חיים סימן תלג סעיפים ה, ז לכתחלה אפילו אכסדרה ושכנגד ארובה וחלון אין לבדוק כי אם בליל י"ד לאור הנר, ואפילו אם רוצה להקדים ולבודקם ביום י"ג לאור החמה אינו רשאי, שמבטל הוא תקנת חכמים שתקנו לבדוק בלילה בשעה שבני אדם מצויין בבתיהם. אבל אם רוצה לבדוק כל חדריו בליל י"ג או בשאר לילות השנה לאור הנר ולהזהר שלא להכניס לשם עוד חמץ - הרשות בידו, רק שלא יברך על בדיקה זו, כמו שיתבאר בסימן תל"ו. לפיכך נכון הדבר שישייר חדר אחד לבודקו בליל י"ד ולברך על בדיקתו, שלא להפסיד ברכה בידים. ומכל מקום אף אם בדק כל חדריו ולא שייר כלום צריך הוא לחזור ולבדוק פעם אחרת לא פחות חדר אחד בליל י"ד, כיון שבלילה זה חל חיוב הבדיקה על כל ישראל שלא בדקו עדיין - חל החיוב גם על זה שבדק כבר, שלא לחלק בינו ובין כל ישראל. ויש חולקין על זה ואומרים שאין צריך לחזור ולבדוק כלום בליל י"ד כיון שכבר בדק כל חדריו כדינם בלילה לאור הנר, ויש לחוש לדבריהם שלא לברך כשחוזר ובודק חדר אחד בליל י"ד  כלומר, אם כבר בדק אותו, אבל אם השאיר חדר אחד ללא בדיקה יכול לברך עליו כמו שכתב ברישא. ועיין גם משנה ברורה סי' תלג סק"ו ושער הציון סקי"ב.
שאלה: המשך שמן קנולה בפסח: לרב בהמשך לתשובת הרב בנוגע לחיטים המעורבים בשמן הקנולה, 1. האם נכון להחמיר כדעת הרב ויטמן שמאחר ומעורבים חיטים בקנולה נכון שגזרת הקטניות נגזרה על ערבוב כזה וטוב להחמיר? 2. הרב כתב שבלח בלח - אין חוזר וניעור, האם אין בעיה כאשר החיטה נהפכת לשמן היא היתר ואין מים אז היא לא מחמיצה ולא בטלה, אלא רק בפסח כאשר היא מתערבת בתבשילים היא מחמיצה, האם במצב כזה יש להחמיר בקנולה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שמן קנולה בפסח"
תשובה: 1. עניתי שבררה טובה עדיפה מהסתמכות על ביטול ברוב 2. לאחר הביטול ברוב של לח בלח הוא אינו חוזר ונעור גם במגע עם מים
שאלה: כשרות אצל קרובי משפחה: בהמשך לשאלה, מה לגבי עוף מהדרין ובשר חלק? האם ניתן לאכול כשרות רגילה במקרה הנדון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הקפדה על כשרות אצל קרובי משפחה"
תשובה: לגבי בשר מהדרין זה בעיה אחרת ביחוד לספרדים, עיקר הבעיה היא לעניין הריאה, מה שנקרא מישמוש הסירכות, ולכן אני חושב שבבשר מהדרין ספרדים צריכים להחמיר יותר, אבל אשכנזים יכולים לסמוך עליהם. ובעוף אפשר לסמוך עליהם, בין לאשכנזים ובין לספרדים.
שאלה: עניית אמן על קדיש משובש: לעיתים מגיעים לבית הכנסת יהודים אשר הקדיש שאומרים לא שגור בפיהם והם משבשים ממש את המילים. האם יש לענות אמן על הקדיש שלהם? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: אמן הוא הבעת הזדהות עם המברך, אך אם המברך לא מברך לכאורה אין על מה ואין עם מי להזדהות. אך כדי לא לפגוע במברך ובפרט שבאופן כללי הוא מתכוון לקיים מצווה יש מקום לומר אמן.
שאלה: אין תפילתו נשמעת 40 יום: שלו וברכה, פעם ראיתי שלט בשכונה חרדית, שאישה שמתלבשת לא צנוע ( חוטאת ומחטיאה את הרבים) אין תפילתה נשמעת 40 יום. האם זה נכון?
תשובה: זה שהיא חוטאת ומחטיאה את הרבים זה משהו אחר, אבל שאין תפילתה נשמעת ארבעים יום?! לי לא ידוע דבר כזה בח. גם אדם שעושה חטא מסויים בגלל זה התפילה שלו לא נשמעת?! זה נכון שאם הוא חוטא יש סיכוי שהתפילה שלו פחות נשמעת, אבל אי אפשר לומר שודאי התפילה לא נשמעת.
שאלה: TWIX היצרן הוא מארס באנגליה: מודבר על מארס באנגליה שייצרה את הטוויקס הזה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם שוקולד קינדר וטוויקס?"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות מאשרת מרס מהולנד, יבואן רויאלטי בתנאי שמודפס:" כשר חלבי לאוכלי אבקת חלב נוכרי בהשגחת משולש k באישור הרבנות הראשית לישראל ". אפשר למצוא באתר של הרבנות הראשית,מחלקת יבא רשימה של המוצרים המאושרים. חיפוש נעשה אחר לחיצה על מקש Ctrl ואות F. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כשרות סימלאק לפסח: האם סימלאק המהדרין כשר לפסח למרות שלא ראיתי שמצוין עליו?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נוסח התוויות צריך להיות: "כשר לפסח קטניות, פרווה, בהשגחת OU ובאישור הרבנות הראשית לישראל" או "כשר לפסח קטניות, חלבי חלב ישראל בהשגחת OU ובאישור הרבנות הראשית לישראל". הרב חגי בר גיורא
שאלה: רופא המנתח את אימו: ב"ה שליט"א האם רופא מנתח יכול לנתח את הפה של אימו?
תשובה: אסור לבן לחבול באמו גם אם כוונתו לשם ריפוי, רק אם אין מנתח אחר או שלאמו אין אפשרות לממן מנתח אחר מותר.