LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ברכה להצלחה או לרפאוה: אם אני מברך ברכה על פרי, אני יכול להגיד להצלחתו של מישהו או לרפואתו לפני הברכה בכדי לחזק את כוחי לבוראי?
תשובה: עיקרה של הברכה היא הגברת האמונה והחיבור לקב"ה. ההכרה שהפרי הוא בא מידו של הקב"ה גורם לכך שיש שפע אלוקי גדול יותר באכילת הפרי. מה שאתה רוצה שהברכה תהיה לרפואת פלוני לא נוגע דווקא לברכת הנהנין. כל מעשה והנהגה טובה שעושה האדם יכול לעשותה גם לזכות ורפואת פלוני. אולם זה לא הדבר העיקרי שבקיום המצוות. העיקר הוא לעשות את הדברים כפי מה שצריך.
שאלה: תבלינים שפג תוקפם: יש לנו בבית תבלינים שעבר כבר התוקף שלהם. יום אחד רציתי להכין אוכל והייתי צריכה להשתמש באותם תבלינים. היו לנו בבית 6 אורחים וגם הם רצו לאוכל מהאוכל אז אני הכנתי את האוכל והשתמשתי בתבלינים האלו, חלקם היו טובים חלקם לא. סיימתי להכין (אני בטוחה ש5 אכלו אני לא בטוחה לגבי 1 מהם אני אשאל אותו). כעבור יום אחי הישתמש בתבלין אחד וראה שיש ג וקים בתוך התבלין אחי הבין שחלק מהתבלינים גם היו ג וקים וזרק חלק מהבתבלינים אחי בא אלי ושאל אותי עם הישתמשתי בתבלנים שהכנתי את האוכל אמרתי שכן בחלקם ואז הוא אמר לי שהיה בפנים ג וקים (אני לא ידעתי שעבר התאריך או שהיה בפנים ג וקים) עכשיו אני לא יודעת מה לעשות גם אני אכלתי וגם נתתי לאחרים לאכול. מה אני אמורה לעשות במצב כזה על פי ההלכה אשמח לתשובה מהירה. ומפורטת (והאם אני אשמה ויש לי חטא) מה אני אמורה להגיד לאותם אלא שאכלו לעשות משו או להגיד אני יכולה) ב מראש
תשובה: אם בישלת עם התבלינים אני מניח שהם נמעכו והתבטלו ברוב כך שלא היה איסור באכילה. אם שמת אותם בתבשילים חיים קשה לומר שוודאי היה איסור, אולי יש כאן צד של ספק איסור. אדם שאולי אכל ספק איסור יש מחלוקת האם עבר על איסור מהתורה או מדברי חכמים. אם האיסור מדברי חכמים ונעשה בשוגג לא נחשב הדבר כאיסור. אם הדבר אסור מהתורה יש צד של איסור. אין ענין שתאמרי זאת לאחרים אולם בנוגע לעצמך תקבלי על עצמך להקפיד יותר במאכלות אסורות. את יכולה לחפש איזה הלכה שנוגעת לעניני אכילה ולקבל עלייך במידת חסידות.
שאלה: לימוד תורה מול אחראיות משפחתית: אני בשיעור ה ובעז"ה אקים בית, לכן עומדת בפני השאלה איך אדאג למשפחה מבחינה כלכלית. הרצון שלי הוא להמשיך לעסוק בתורה.גם במחיר של לא להתחתן, האם זה "אחראי" בעיניך לגדל ככה משפחה???. אם אלמד תורה ארצה לעשות זאת הכי טוב שאפשר! אני לא יודע אם אוכל לפרנס ככה משפחה. השאלה הזאת מטרידה אותי מאוד כי קשה לי לראות את עצמי נזקק לצדקה וכדומה. מצד שני הקמת משפחה היא מצווה חשובה וגם תיקון גדול לעולם לאדם וכו. השאלה הזאת מטרידה אותי גם כי אני רוצה לגדל משפחה בריאה.(שיהיה לאשה זמן לנשום.)
תשובה: אם אתה מרגיש שאתה יכול ללמוד עוד שנה שנתיים בלא שתיהיה טרוד אתה יכול להמשיך ללמוד. וכאשר תרצה להקים משפחה עליך לקבל אחריות ולתכנן איך תתקיים המשפחה מבחינה כלכלית. מי ישא בעול בשנים הראשונות ומי אחר כך. ואם המיועדת תיהיה מוכנה לצאת לעבודה על מנת שאתה תלמד עוד אין סיבה לא לקבל זאת. אך חשוב שיהיה לך בטחון עצמי ותוכל להתמודד ולמצוא פתרונות אם לאשה לא תיהיה אפשרות לעבוד מאיזה סיבה. מכל מקום כדאי לך להוועץ עם רב שמכיר אותך שייעץ לך באיזה דרך לבחור בעתיד.
שאלה: תערוכת הגופות: רציתי לשמוע את דעת הרב לגבי תערוכת הגופות, וכן אם התשובה היא חד משמעית או שיש צדדים להקל?
תשובה: כבוד האדם מחייב שמת, גם נוכרי, ייקבר בכבוד ולא יהפכו את גופו למוצג מוזיאוני.
שאלה: עבודה במקום שלא משלם את כל זכויות העובדים: במקום עבודתי אני ממלא תפקיד של חשב שכר. אני עורך את החישובים אך האישור הסופי לת הינו ע"י ההנהלה. לא אחת אני נתקל בסירוב מצד ההנהלה לשלם לעובדים זכויות המגיעות להם עפ"י חוק ולהערותיי כי הדבר מנוגד לחוק עונים לי "שאם העובד ידרוש אז נשלם לו" (מה שנקרא "שיטת מצליח"). לפעמים אני מצליח להשפיע על ההנהלה ולשלם את המגיע. האם מבחינה הלכתית אני יכול להמשיך לעבוד במקום העבודה או שמא בגלל שמדיניות ההנהלה לא תשתנה עקב עזיבתי אינני מחוייב להתפטר? האם הישארותי בתפקיד גורמת לי להיות שותף לדבר עבירה?
תשובה: הרי אתה מתריע, והם לא אכפת להם לפגוע בזכויות של העובדים. מה אתה יכול לעשות? אתה אנוס. על ידי זה שתלך לא תיפתר הבעיה, להפך, אולי בכל זאת אתה מצליח קצת פה ושם לעזור להם.
שאלה: נישואים  לגויה: ברור לי שאין לעודד קשר עם גוי ה, אבל אחרי נישואין במיוחד אחרי שיש להם ילדה משותפת, איך מתייחסים לזה. זה בכלל, בפרט, חבר שלי נשוי לגויה וכרגע יש קשיים בקשר. האם יש לעודד בית? החבר שלי לא דתי, ואין ממש סיכוי שהאישה יתגייר.
תשובה: היות והקשר הזה אסור על פי התורה עדיף שיפרדו. מה שאסור על פי התורה בדרך כלל גם לא טוב ולא מצליח לכן. גם מי שאינו מקיים עדיין את כל המצות צריך להשתדל שיקיים כמה שאפשר ועיקר הכל שימשיך להיות יהודי ולא יתבולל.
שאלה: לתת חמץ שעבר עליו הפסח לגוי: חמץ שעבר עליו הפסח אסור בהנאה, האם ניתן לתת במתנה לגוי?
תשובה: לא.
שאלה: הונאה בשכירות דירה: לפני כשלושה חודשים שכרנו דירה אצל יהודי שמור מצוות, זה עתה סיים לבנות את ביתו, והשכיר לנו אחת משתי יחידות דיור שבנה לצורך כך בקומה השנייה של ביתו. לפני שחתמנו על החוזה (כחודש לפני שנכנסנו), כשבאתי לראות את הדירה, אמר לנו בעל הבית שיש לו עוד דירה מוכנה בקומה השלישית, והוא מתכנן לעשות אליה רק מדרגות, ושזה עניין של כמה ימים (כוונתו שזה לא יפריע לנו הרבה, ואולי אפילו יהיה לפני שנכנס). ואמנם הוא בנה מדרגות, אלא שמשהוא סיים אותם, התברר שהדירה כלל לא מוכנה אלא היא כעליית גג ריקה, וכחודשיים לאחר תחילת השכירות, התחלנו לשמוע רעשים איומים של כלי עבודה מעל לראשנו (כלי הנקרא "קונגו", שמיועד לשבור קירות ובטון, מקדחות, דיסקים שחותכים רצפות ופטישים שמיישרים אותם) כך שאי אפשר לשמוע מילה בבית. הרעשים נמשכים בדר"כ משמונה בבוקר עד תשע בערב, אך לעתים חורגים מכך, וקרה שהתחילו לפני שבע. כל זאת, אחר שבעל הבית אמר בפירוש שהדירה בנויה, ושרק את המדרגות הוא יבנה. כל הניסיונות לדבר על לבו של בעל הבית שיתאם אתנו את העבודות לימים בהם אנחנו לא נמצאים לא הועילו. גם לשכננו השוכרים אצלו הוא אמר דבר דומה, שאין להם מה לדאוג, ושהוא יתחיל לבנות עוד הרבה זמן, רק אחרי שכל הבניה ברחוב תסתיים (זהו רחוב בתחילת פיתוחו, והבניה עוד רחוקה מלהסתיים). להם הוא גם הבטיח את תיאום העבודות, ולא קיים. לאחרונה הוא הציע לנו ולשכנינו להפחית, בחודש הבא בלבד, את שכר הדירה לחציו (אלף במקום אלפיים), בשל העבודות, שלדבריו לא יסתיימו בקרוב. האם לפי דין תורה אנו (והשכנים שלנו) יכולים לדרוש פיצוי גדול יותר על עגמת הנפש וההונאה, כגון שיעריכו את שווי הדירה עם הרעשים למשך כל חודשי הבניה (כחודשיים) וכדומה? כמו"כ, בחוזה כתוב שאנו אחראים על נזקים שנגרמו בגלל שימוש לא ראוי בדירה, ואילו בעל הבית אחראי לנזקים של בלאי טבעי. קרה ותוך חודשיים, הצינור שבמקלחת נקרע, ואנו השתמשנו בו שימוש רגיל לחלוטין. בעל הבית טוען שלא מקובל לשלם על דברים כאלה, שהרי זה צינור חדש, ואילו אני טענתי שהשימוש שלי היה סביר, ואם זה הבלאי שלו, כנראה שהוא היה פגום או באיכות ירודה. האם בי"ד יקבל טענתנו בדבר השימוש הסביר, או שמא המוציא מחברו עליו הראיה?.
תשובה: מבחינת חוקי המדינה, קיים חוק כנגד "מטרד רעש", הוא מתיחס למטרד רעש בכלל ובשעות מסוימות בפרט. עיין בתקנות למניעת מפגעים- מניעת רעש. מדין תורה - נראה שאי אפשר לדרוש פיצוי ממוני מהמשכיר. אם אכן המצב הוא שאי אפשר לדור בדירה כדרך כל הארץ ניתן לטעון שעל דעת כך לא נשכרה הדירה, ויהיה אפשר "לשבור" את החוזה ולעזוב, אך אין כאן טענה ממונית אחרת. כדי לדעת ולקבל דין אמת, מומלץ לפנות במקרה כזה לבית הדין הרבני כיוון שזהו מקרה מורכב. באשר לצינור המקלחת, טענת השימוש הסביר היא כמובן קבילה אלא שעליך חובת ההוכחה שאכן השימוש היה כזה. הרב ינון זמיר
שאלה: החינוך היהודי ופשיזים: מה ההבדל בין החינוך היהודי לעליונותנו על שאר העמים לבין הפשיזים? נ.ב אינני שואל לקנטר שאלה זו מנקרת במוחי זמן רב
תשובה: עליונותנו לא נועדה לשם האינטרסים שלנו אלא לצורך תיקון העולם כולו. ממלכת כהנים משמעותה מתן שרות לאחרים ככהן הנמשרת במקדש למען העם כולו. "אתה בחרתנו. וקדשתנו במצוותיך וקרבתנו מלכנו לעבודתך", איןן כאן זכויות אלא חובות. וכל מי שמצטרף אלינו לקיים אתנו את חובותינו מבורך, ללא הבדלי גזע. תהום פעורה בין תפיסה זו לבין הפשיזם.
שאלה: ספירת העומר ויום העצמאות: יש לי שאלה ביום העצמאות אמורים לשמוח נכון? אך זה נופל בימי ספירת העומר אז מה עושים? כי יוםהעצמאות זה מסיבות וחגיגות.
תשובה: מנהגי ספירת העומר נדחים ביום העצמאות ומותר להתגלח ולשמוע מוזיקה שמחה ביום זה. כמו כן, מותר להשתתף במסיבות של יום העצמאות.
שאלה: תפילין בתפילת ראש חודש: מתי מורידים את התפילין בתפילת שחרית של ראש חודש?
תשובה: מורידים לאחר הכנסת ספר התורה ואמירת "ובא לציון" לפי המנהגים השונים.
שאלה: גירוש יונה: בבית בו אנו מתגוררים יש מרפסת שירות ובה יונים ליכלכו מאד וכן מגדלים אפרוח. מכיוון שהיונים כבר עוזבים את הגוזל ושהמרפסת היא חלק מהדירה הבנתי שהפקר המקום לטובת שילוח הקן כבר לא רלוונטי כי כבר ניקנו לי מחמת המקום ונטישת האם. בכל אופן ניקיתי את המקום וגרשתי את הגוזל אשר מסוגל ללכת, דרך סורגים של המרפסת לכיוון איזור פתוח בבניין מעין מדף וחסמתי את פתח המעבר חזרה. מסתבר כי היונים אכזריות והם פוגעות ופוצעות את הגוזל כנראה בגלל תחרות על המקום. מצד אחד רחמי נכמרים עליו אך מצד שני איני מעוניין בליכלוך, הסרחון והמחלות הבאות עם היונים. האם הפגיעה בגוזל ע"י היונים האחרות באחריותי? האם אני עובר על צער בע"ח בזה שגרשתיו? האם אני צריך לפתוח לו את המרפסת כדי להצילו? האם אני אכזר?
תשובה: מכיוון שזכותך שלא תתלכלך המרפסת שלך   מותר לך להוציא משם את היונים ולחסום אותה. לא שייך זכייה בדבר שאינו רוצה לזכות בו. לכן אין פה שום צער בעלי חיים או בעייה דומה.
שאלה: הופעת בנות בטקסים בבית הספר: בבי"ס ממ"ד שאני מלמד בו נהוג שבנות רוקדות ושרות בהופעות ובטקסים. האם יש היתר או מקום להקל בעניין? (יש להדגיש שהנושא רגיש מאוד וכך היה נהוג שם מקדמא דנא) האם יש הבדל הקשור לגלאי הבנות? מה הדין לגבי שירת הבנות מול קהל?
תשובה: פנה לרב המקומי המכיר את חברת ההורים ואוירת ביה"ס.
שאלה: היזק ראיה במצלמות: האם מותר לאדם להתקין מצלמות בחצרו שמצלמות את חצר חברו? האם הדין משתנה כאשר הוא חושש שחברו מזיק לו?
תשובה: אין היתר להתקין מצלמות שיצלמו את חצר חבירו מאחר ומזיק ועובר על היזק ראיה. כן פסק הרמ"א בחושן משפט סימן קנד סעיף ז. לגבי חשש שחבירו מזיקו ולכן רוצה להתקין את המצלמות לא ברור ממה חושש ומדוע לא יועיל לצלם רק את חצירו שלו ועי"כ ימנע את החשש שחבירו מזיקו. הרב חגי וייסמן
שאלה: העברת חומר לימוד של האוניברסיטה: אח שלי עושה קורס באוניברסיטה, הוא שילם על הקורס משהו כמו 800 שקל. האם מותר לי ללמוד בעזרת המצגות והחומר הלימודי של הקורס שלו?
תשובה: לא ציינת בשאלתך האם האוניברסיטה מגבילה בתנאים כל שהם את העברת החומר לאדם אחר. באופן פשוט מותר לך ללמוד בספרים ובמצגות של אחיך מאחר והת לאוניברסיטה הוא בעד המבחן וקבלת התואר ואינך מחסיר אותם בכך שאתה לומד בחומר שאחיך קיבל. ועוד שבד"כ ההגבלה היא דוקא על העתקת החומר וכדו' אך לא על לימוד של אדם פרטי. אם מפורש בתנאי האוניברסיטה הגבלות אחרות יש לדון בכך הלכה למעשה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: גילוח מחמת צער בספירת העומר: אני נוהג כל יום להתגלח. אם הגילוח מפריע לי, לאשתי ולילדי. האם אני יכול להתגלח גם בספירת העומר?
תשובה: לא שייך, הרי אלה דיני אבלות.
שאלה: עזרה בבחירת ישיבת הסדר: לפני מספר שנים חזרתי בתשובה בעזרת אמי שכבר כעשור בעלת תשובה אך שאר משפחתי לא בעלי תשובה. כרגע אני לומד בכיתה יב בישיבה תיכונית. במהלך השנה בדקתי שתי ישיבות הסדר לשנה הבאה אך אני מתלבט מאוד ואין כל כך מי שיעזור לי. ההתלבטות היא, האם להמשיך לחפש מקום שיש בו אווירה טובה או לבחור בישיבה בה הלימוד מצויין ומאוד נהניתי בה אך האווירה פחות נעימה. אשמח לדעת מה עמדת הרב: האם חשוב יותר אווירה בישיבה או שזה פחות חשוב ויותר חשוב שהלימוד יהיה רציני?
תשובה: מדוע לא תתיעץ עם הר"מ שלך בישיבה התכונית או ראש הישיבה שמכיר אותך אישית ויוכל לתת לך עצה נכונה. יש להניח שיש ישיבה שבה גם הלימוד טוב וגם האוירה נעימה. ברכתי שתמצא מקום שלבך חפץ. עלה והצלח.
שאלה: דיני מצורע בימינו: כידוע התורה הקדושה היא דבר נצחי אז איך בימינו אפשר להגדיר צרעת הבית והבגדים?
תשובה: צרעת זו מחלה רוחנית השייכת לדיני טומאה וטהרה שכיום אי אפשר להקפיד עליהם לכן אין היום דיני צרעת. אבל לעתיד לבוא, כשנחזור לטהרה המלאה, יחזרו גם דיני צרעת
שאלה: הליכה וטילטול בשבת: 1) בדרך שאני הולך לבית כנסת יש נמלים שמדי פעם עוברות במדרכה והם קטנות וקשה לשים לב אליהם, האם יש איסור לדרוך עליהם דרך הילוך? (אני רוצה לציין שאין לי ממש דרך אחרת להלך בה) 2) האם יש בעירבוב גבינה קוטג חמאת בוטנים עם שקולד ריבה על הפת איסור לישה? ובכלל מה זה בדיוק איסור לישה? 3) האם עיתונים נחשבים מוקצה, ואם לא, האם מותר לטלטל אותם בכדי לשבת איפה שהם נמצאים? 4) אם אחי שם פלאפון על הספה, האם יש לחוש שבזה שאשב על הספה אני יוזיז את הטלפון? 5) בדרך שאני הולך לבית כנסת יש גם אבנים, האם מותר לטלטל אותם אם זה דרך הילוך? 6) שערות שנשרו בשבת מותרות בטלטול? 7) מקרר עם טרמוסטט שעובד באופן עצמאי, מותר לפתיחה בשבת? סליחה על השאלות הרבות ו על העזרה!
תשובה: 1. אסור ללכת בשבת על-גבי נמלים כאשר ידוע שהולכים על נמלים בכוונה. אבל אם אתה הולך לתומך ברחוב ותוך כדי הליכתך אתה תדרוך על נמלים, אין בזה בעיה. ומעודי לא שמעתי על מישהו מגדולי התורה שלא יצא מביתו בשבת בגלל חשש כזה או שהלך ברחוב בשבת כאשר עיניו על המדרכה לוודא שהוא לא דורך על נמלה. 2. איסור לישה פירושו עירבוב של שני גופים והפיכתם לדבר אחד. אולם האיסור הוא רק כאשר תווצר בסוף בלילה אחת, והדבר יחשב כגוף אחד ממש. לדוגמה: אסור לערב ריבה עם גבינה, מפני שהם נעשים לגוף אחד שנדבק בטבעו אחד לשני. ואף אם לא מערבבים אותם אלא שנותנים אותם אחד על השני-אסור, שהם נדבקים גם ללא עירבוב. אבל מותר להוסיף מיונז על חתיכות תפוחי-אדמה גדולות במקצת, משום שאין הוא מחבר בין החתיכות. וגם אם בפועל התחברו כמה חתיכות אחת לשניה, אין זה עיקר צורת האכילה. אבל מנה חמה של פירה וכ', שמורכבת מחתיכות קטנות הנדבקות אחת לשניה בהוספת המים, אסור להכין בשבת משום איסור לישה. 3. מעיקר הדין מותר לקרוא בעיתון בשבת בענייני חדשות וכד' ולכן אין הם מוקצה, אבל אסור לקרוא את המודעות העוסקות בקניה, מכירה ומבצעים. אולם פוסקים רבים אמרו שאין לקרוא כלל עיתונים בשבת ואפילו עיתונים שאין בהם בעיות של צניעות וכד', מפני שלפעמים הוא יקרא על משהו שיגרום לו צער, ובשבת אסור להצטער ולהתעצב. 4. פלאפון הוא כלי שמלאכתו לאיסור, וסוג כזה של מוקצה מותר להזיז ממקום בו אתה רוצה לשבת. בנוסף, כל מוקצה מותר לך להזיז בצורה כזאת, שאתה יושב והוא זז ממילא בדרך ישיבתך. 5. מותר לך להזיז אבנים קטנות בדרך הילוכך. 6. לכאורה נראה ששיער שנשר הוא מוקצה, שאין מה לעשות עם זה בשבת והווי דומיא דכלי שנשבר בשבת, ששבריו שאינם ראוים לכלום הם מוקצה. 7. בדבר זה נחלקו גדולי הפוסקים, האם מותר לפתוח את המקרר בשעה שהמנוע לא עובד, או שיש בזה השפעה על הפעלת המנוע. ואף שזה בגרמא, לא מתירים גרמא לכתחילה שלא במקום חולי או צורך גדול. ולמעשה, מי שרוצה להחמיר יפתח את המקרר רק בזמןשהמנוע פועל. והמיקל לפתחו תמיד, יש לו על מי לסמוך. הרב אלחנן לוין
שאלה: תלמידיו של רבי עקיבא: אנו מתאבלים על 24 אלף תלמידיו של רבי עקיבא בזמן ספירת העומר, ורציתי לשאול, למה אנו מתאבלים על תלמידיו של רבי עקיבא כל כך הרבה זמן אבל על 6 מיליון שנרצחו בשואה אנו מתאבלים רק יום אחד?
תשובה: שאלתך מובנת מאד. אולם את צריכה לדעת שקביעת ימי אבלות צריכים להעשות בפרספקטיבה של דורות. גם האבלות על תלמידי רבי עקיבא לא נקבעה מיד לאחר סילוקם. הביטויים המיידים הינם בדרך כלל ביטויים שנובעים מרגש חזק אולם קביעת אבלות לדורות אינה יכולה להעשות מכוח הרגש. הדבר צריך להעשות מתוך מבט היסטורי רחב. האבלות על תלמיד רבי עקיבא היא אבלות על פתיחת תקופה בא אנו לא מצליחים להביא לידי ביטוי את עוצמות הרוח שיש לנו כעם ישראל. זו אבלות שקשורה ליציאה לגלות. אנו יודעים שמנהגי האבלות בספירה הלכו ונתעצמו במהלך הדורות משום צרות נוספות שארעו בימים אלו. זה גילה לנו שימים אלו בזמן שישראל לא על אדמתם הינם ימים שמתוחה עלינו מידת הדין. אלו ימים שבהם אנו לא מצליחים להגיע למקום שבו היינו ראויים להיות. עם תלמידי רבי עקיבא לא היו מתים יתכן שכל רמת היהדות היתה אחרת. התורה היתה ברמה אחרת. השואה היא נוראית אולם עדיין אין לנו מבט היסטורי ארוך טווח לראות כיצד זה ישפיע. אולי זה יהיה בסופו של דבר מהפך של תחילת ישועה. וודאי שעתה אנו מרגישים יתומים פצועים וחבולים. משפחות וקהילות שלמות נכרתו. גם עתה יש לנו הרגשה שאם היינו זוכים שכל הקהילות היו איתנו היום הכל היה נראה אחרת אולם עדיין אין לנו מבט עם אופק רחב. לכן אנו בנתיים מבטאים את הרגשותינו בכל השנה ובמיוחד ביום אחד ומיוחד. זכרון השואה מלווה אותנו בכל השיח הלאומי שלנו. אולם לקבוע לדורות מספר ימים של אבלות עדיין לא הגיע העת. נראה כיצד העתיד יתפתח ואז נראה כיצד ננהג. על השאלה.
שאלה: קריאת תהילים בעיניים: אנו קבוצת נשים הקוראת את כל ספר התהילים כל שבת (בלחש) אחת הנשים קוראת בעיניים בלבד, האם אפשר להכליל את מה שהיא קוראת?
תשובה: לכתחילה הקריאה צריכה להיות כך שהיא לפחות תחתוך את המילים, כי אנחנו סוברים שהרהור לא נחשב כדיבור. אם היא לא אומרת את המילים   לפחות תחתוך אותם בשפתיים, אפילו אם היא לא משמיעה לאוזנה, כדי שזה יחשב בתור דיבור, אחרת זה לא נקרא קריאה. אם קיבלתם על עצמכם לומר תהילים, מן הסתם קיבלתם אמירה, אמירה זה לפחות לחתוך את המילים בשפתיים, אפילו אם לא משמיעים לאוזן.
שאלה: ליווי בת בלילה: האם מותר ללוות בת בלילה כשהיא מפחדת ללכת ואין מי שילוה אותה?
תשובה: השאלה היא אם יש יחוד באותו מקום או לא. בדרך כלל בעיר אין חשש של יחוד, אלא אם מדובר במקום שאף אחד לא הולך.
שאלה: תחבורה ציבורית מהדרין: 1. מה דעת מרן רה"י על תחבורה ציבורית מהדרין? 2. מדוע לא השתתפו תלימידים מישיבות דתיות - לאומיות בעצרת ההתעוררות הגדולה בערב ר"ח אייר? 3. מדוע בישובים ביו"ש אין תחבורה ציבורית מהדרין?
תשובה: זה ברור שנסיעה באוטו שבו מצטופפים נשים וגברים ביחד זה לא נעים ולא צנוע ועל כן בקווים שנוצר מצב כזה מובנת הדרישה לאפשרות של תחבורה נפרדת. מצב זה לא קיים בדרך כלל בתחבורה ביהודה ושומרון.
שאלה: דברי תורה בשבת לפני ס"ת: אחי חזן בבה"כ וכל שבת לפני ס"ת אומרים עשר דקות דברי תורה ואם אין מי שיגיד אז אומרים תהילים. השבת של תזריע מצורע היה גם הלל ואנחנו נוהגים אחרי מוסף, כרוב קהילות ישראל, פרקי אבות אז אחי אמר שלא להגיד דברי תורה שלא יהיה טורח ציבור גדול האם נהגנו כראוי? אותה שבת יצאנו 10:45 אם אפשר לקבל תשובה לגבי משך כל השנה, כי זה נראה טורח ציבור גם בשבתות רגילות מכיון שאנחנו טיפה אוהבים וזה מקובל על כל המתפללים להעריך בפיוטים ומנגינות של התפילה בלבד ואנחנו יוצאים בשעה סבירה 10:30 גם בשבתות רגילות.
תשובה: נכון נהגתם באותה שבת שהתפילה בה ארוכה, אך בכל ימות השנה טוב להמשיך ולומר ד"ת, כיון שישנם אנשים בבית הכנסת שאלו הדברי תורה היחידים שהם שומעים במשך כל השבוע.
שאלה: שמירה בין מרק עוף לחלב: האם שתיית מרק עוף (לא נאכל העוף) היא כדין אכילת בשר, האם יש מקום להקל?
תשובה: מרק עוף בשרי דינו כבשר ממש לדין המתנה בין בשר לחלב. (מקורות: שו"ע יו"ד סי' פט, ג) הרב אלחנן לוין
שאלה: תפילת ערבית לנשים: האם לנשים, תפילת ערבית תחשב לתפילת אותו היום ויצאו ידי חובת תפילה או שתחשב לתפילת היום למחרת משום הפסוק: "ויהי ערב ויהי בוקר."?
תשובה: הסברה נותנת שעניין תפילה הלילה הולך אחר היום, כלומר, היום מתחיל בבוקר ומסתיים בלילה. רמז לדבר קרבנות, והרי תפילות כנגד תמידים תקנום.
שאלה: מצוות לשם שמיים: איך אני יכול לדעת כשאני מקיים מצוות האם אני מקיים אותם מאחר והורגלתי אליהם ואני עושה אותם כי הם בשבילי הרגל העצמי או שאני עושה אותם נטו לשם שמיים?
תשובה: אין כללים מבחוץ, האדם עצמו צריך לדעת. אנחנו סוברים שמצוות צריכות כוונה, כלומר כשאדם עושה מצווה, מספיק שיחשוב שהוא עושה אותה לא משום שהוא הורגל, אלא משום שהשם ציווה. לא מדובר פה על כוונות עמוקות על פי החוכמה הפנימית, אלא לגופו של עניין. זה תלוי באדם, שלא יעשה את הדברים בצורה אוטומטית אלא יחשוב שהוא עושה בגלל הציווי האלוקי. בהרבה מצוות מקובל שאומרים לפניהם "לשם יחוד" לדוגמה: ספירת העומר וארבע כוסות בליל הסדר. זאת כדי שהפעולה שהאדם עושה, או אמירה שהוא אומר, יהיה לה גדר של מצווה ולא סתם מלומדה.
שאלה: מניין מצומצם: האם זה נכון שיש בדיוק 10 מתפללים עדיף לא לעשות תפילת 18 עם חזרת הש"צ?
תשובה: גם כשיש מנין מצומצם, עדיף תמיד לעשוות חזרת הש"ץ ולא להסתפק בתפלה אחת בלבד, אולם אם ישנם בתוך העשרה מתפללים אנשים אשר אינם מקפידים על התפילה ומשוחחים ביניהם, וישנה אפשרות שלא יענו אמן, אז טוב לעשות תפלה אחת בלבד. ואם תרצה להרחיב בזה תעיין בילקוט יוסף ח"א (עמ' רצ"ב).
שאלה: בקשת גשמים בתקופה זו: בימים אלה, כאשר הכינרת מתייבשת ועם ישראל משווע למים, האם אין מקום לתקן - בהוראת שעה - המשך שאילת גשמים? נראה לי שהתועלת לרוב עם ישראל, תהיה רבה יותר מן הנזק שעלול להיגרם לאותם תוצרים חקלאיים שעלולים להינזק מעודף מים.
תשובה: בקיץ לא שייך להתפלל, זה נגד הטבע, וזה נחשב כתפילת שווא. אי אפשר להתפלל על דבר שהוא שינוי החוקיות של הטבע. בזמן עונת הגשמים, כשלא יורדים מספיק, אפשר להתפלל שירדו בכמויות יותר גדולות, אבל תפילה בקיץ היא כמו שח אומרים על אדם שמתפלל שיהיה לו בן זכר כשאשתו כבר מעוברת ארבעים יום. לא שייך לשנות את הטבע, ומה שמצאנו אצל דינה שהתחלפה מבן לבת   זה חריג. באופן טבעי לפי החוקיות שהטביע הבורא בעולם, אין דבר כזה.
שאלה: כוונה במקווה לגברים: האם לגבר דרוש כוונה במקווה? מה מומלץ לכוון, וכמה טבילות ראוי לטבול?
תשובה: גבר אינו חייב בטבילה כך שוודאי שאינו חייב בכוונות במידה וכן טובל. אולם במידה וטובל ודאי שכמה שיכוון יותר מוטב, כפי שהדבר כן הוא בכל מצוה אחרת. הכוונות מתחילות מהכוונות הפשוטות ביותר שזה להיטהר לעבודת ה' יתברך, ועד לכוונות רבות ומורכבות על פי הסוד. ושמעתי עצה טובה מממרן הראשל"צ הרב מרדכי אליהו שליט"א  ה' ישלח לו רפו"ש בקרוב  שיכוון שכל כוונותיו יעלו כפי הכוונות המוזכרות בספרים.
שאלה: צער בעלי חיים - נמלים: ישנו שביל צר שהמון נמלים חוצות אותו, הרבה אנשים עוברים בשביל זה וללא זהירות מיוחדת הם דורכים על הנמלים. אם לא אזהיר אנשים ברור שהם לא ישימו לב, ומצד שני אם אני ממשיך בדרכי זה גורם לצער בעלי חיים - כיצד עלי לנהוג? (לתלות שלט שמזהיר מפני דריכה על הנמלים וכדו או שאין זו חובתי) אני מרגיש שזו שאלה קטנונית ומוזרה במידה מסויימת - אולם נראה לי שגם בנמלים יש צער בעלי חיים ואם כן עד היכן חובתי?
תשובה: לא שייך צער בעלי חיים, אדם לא חייב לבדוק את זה. האדם לא הולך במתכוון להרוג את הנמלים, הוא הולך שם כי זו הדרך. זה נקרא שהוא הולך לתומו ומותר לו ללכת שם.
שאלה: ודאות קיום הנפש נשמה: נפגשתי עם בחור חילוני שטען בפני כי מבחינתו אין נפש. הוא טען כי לא מוכרח שתהיה נפש מכיוון שמה מכריח אותנו להגיד כך, הרי ייתכן ואנחנו רק חומר. הרי כל הרגשות זכרונות מחשבות וכולי הכל זה פעילות תאית במוח, אין בנו שם דבר שהוא לא על בסיס תאי. המוות לטענתו זה שפשוט התאים מפסיקים לעבוד. הוא עורר בי הרבה מחשבות ולא היה לי ממש לענות, אנו מתכתבים במייל והוא מחכה לתשובה ממני, בנוסף אותו בחור שאל אותי גם על הגמרא בשבת לט א שמופיע שם בתוך דיון הלכתי שחמי טבריא חלפי אפתחא דגיהנום. הוא שאל האם גיהנום זה בעולם הזה לפי הגמרא שם, עניתי לו שזה בעולם הבא, וכשמופיעים תיאורים בגמרא של הגהנום זה משלים (לא הכרתי את הגמרא שם) טענתי בפניו שהגיהנום הוא לאחר המוות והרי אין גוף אז ודאי שאש הגיהנום היא משל לתהליכים שעוברת הנפש לאחר המיתה ומשם הוא שאל אותי איך אי מניח בודאות שיש נפש. אשמח לתשובה בהקדם, גם לגבי עניין הגמרא שם, שהרי זה דיון הלכתי ומסיקים הלכה מזה שבאמת חמי טבריא מתחממים מאש הגיהנום וגם לגבי השאלה על ודאות קיום הנפש.
תשובה: המהר"ל, בתחילת ספרו תפארת ישראל, מסביר שניכר לכולם שהאדם הינו בריאה משוכללת יותר משאר הבריות. ודאי שכוח היצירה והבחירה של האדם מפותח יותר מאשר של שאר הנבראים. אדם שואל את עצמו לשם מה האישיות הכל כך משוכללת. אי אפשר לומר שהשכלול נועד בכדי לחיות בעולם הגשמי. מבחינת העולם הגשמי בעלי חיים חיים חיים גשמיים לא פחות טוב. בעלי חיים דואגים לצורכיהם גם לללא כל השכלול שיש באדם. המודעות שיש באדם מחייבת לחפש משהו מעבר. קשה להעלות על הדעת שכל השכלול שיש בבריאה הזו היא רק בשביל החיים הגשמיים. מעבר לכך אם זו הבריאה אזי היא מאד לא מוצלחת. רוב החיים של האדם הם בהרגשה שחסר ולא שלם לו. יש בכך דברים סוביקטביים. אולם יש בכך גם דברים אוביקטיביים. קשה לקבל את בריאת האדם כבריאה שכל תכליתה היא החיים הגשמיים. כך יוצא שהבריאה היא כל כך לא מוצלחת. בנוגע לגהנם, הרמב"ם, בהקדמה לפרק חלק, מסביר שהגיהנם לא מבורר מהו. ויתכן שזה גם מקום בעולם הזה שאולי אנו לא יודעים את מקומם. וכךל לשון הרמב"ם: "אמנם גיהנם (עי' נדרים ח. ובע"ז ג ע"ב) הוא שם לצער ולעונש שישיג לרשעים, ולא פי' בתלמוד תואר זה העונש, אלא יש אומרים כי השמש תקרב להם וישרפם, וראייתם ע"ז מה שנאמר (מלאכי ג) הנה יום בא בוער כתנור, וקצתם אומרים כי הוא חמימות זרה תתחדש בגופותיהם ותשרפם, וראיתם על זה מה שנאמר רוחכם אש תאכלכם. ותחיית המתים הוא יסוד מיסודי משה רבינו ע"ה, ואין דת ולא דבקות בדת יהודית למי שלא יאמין זה אבל הוא לצדיקים, וכן הוא לשון בראשית רבה גבורת גשמים לצדיקים ולרשעים".
שאלה: סדר לבישת סנדלים וקרוקס: האם יש סדר מיוחד בלבישת סנדלים, מה לגבי כפכפים, קרוקס?
תשובה: תמיד יש ללבוש תחילה את של ימין. אם נועלים נעליים שיש בהם חוטים, יש להקדים את קשירת נעל שמאל לנעל ימין. אבל אם אין קושרים אלא נועלים סנדלים עם סקוטש', אפשר גם לסגור את סנדל ימין תחילה.
שאלה: "בוסה" בין בני משפחה: אצל האתיופים מקובל לעשות "בוסה" (2 נשיקות על הלחי) בין בני המשפחה: סבא סבתא בני דוד ובנות דודות. גם אצל הדתיים שבניהם. האם זה ר מבחינת שמירה נגיעה?
תשובה: צריך להשתדל מאוד לנשק רק את אחיותיו הקטנות ואת אימו בלבד.
שאלה: אימייל שנשלח בשבת: ביום ראשון ראיתי בתיבת בדואר האלקטרוני שלי בעבודה אימייל, הדורש ממני מענה בעינייני עבודה. ברצוני לציין כי האימייל הנ"ל נשלח ע"י יהודי מהארץ במהלך השבת. האם קיימת בעיה הלכתית כלשהיא לפתוח לענות לאימייל הנ"ל?
תשובה: אסור להנות ממלאכה שנעשתה בשבת.
שאלה: מצלמות אבטחה בשבת: ליד איזור שבו הרבה בתי כנסת יש בית פרטי עם הרבה מצלמות אבטחה. הבעייה במצלמות היא: א. הן שומרות מידע. ב. יש סבירות גבוהה שהן פועלות בעזרת חיישנים. מה דעת הגר"ע יוסף?
תשובה: אינני חושב שיש בזה בעיה הלכתית. ראשית, אינך מתכוון להפעיל את המצלמות בשבת, ושנית, אין בעל אותו בית יכול לאסור על כולם ללכת באותו רחוב.
שאלה: שהחיינו על בגדים: על איזה בגדים צריך לברך שהחיינו?
תשובה: על כל בגד שאדם שמח בו, חוץ מלבנים וגרביים.
שאלה: ספירת העומר: האם אני יכול לספור ספירת העומר לפני שאני מתפלל ערבית אחרי מנחה או לפני מנחה מותר?
תשובה: זמן ספירת העומר הוא לאחר צאת הכוכבים.
שאלה: שירת נשים באולפנה: לכבוד הרב, שאלה זו מופנית בבקשת מנהלת האולפנה כדי לקבוע כללי התנהגות באולפנה בעתיד. השאלה: בסעודות שבת המתקיימות באולפנה, נמצאים בחדר האוכל משפחות הצוות. מה נכון לעשות לגבי השירה: 1. שהבנות וגם הגברים ישירו ביחד. 2. שנחלק את הסעודה כך שבשעת השירה הגברים יצאו. 3. שרק הגברים ישירו. כמו כן מה דעת הרב לגבי נאום של אשה בפני גברים? האם ראוי לנהוג כמו לגבי שירה?
תשובה: היות וזה חלק מעבודתם של המחנכים שם, שיתכוונו שלא לשמוע את השירה ויעשו את העבודה שהם צריכים.
שאלה: ביעור ליקר דובדבני שביעית: לפני כשנה קיבלנו ליקר דובדבנים שהינו בקדושת שביעית, מתוצרת שנה שעברה (שנת שמיטה). לא עשינו את תהליך הביעור. שאלתי מה דין הליקר? האם יש אפשרות לבערו כעת, ואם לא, האם אפשר לשתותו, לזרוק או לזרוק בקדושה?
תשובה: מכיוון שאתם שוגגים באי ידיעתכם על הצורך בהפקרת הדובדבן, על כן נראה שאפשר לסמוך על השיטות המקילות להפקיר כעת לפני השתיה הבאה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון