LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הקשר בין מוסר לתורה: האם המוסר קשור בלימוד תורה? האם על מנת להיות אדם מוסרי צריך ללמוד תורה?
תשובה: התורה איננה ספר אינפורמציה של ידיעות טכניות. התורה היא דבר ה' המתגלה אלינו, גילוי של רצון ה' וכו'. המוסר הינו התחום ששייך לנקיון הפנימי הנפשי של מידות האדם ודרכי התנהגותו, ועל כך אומרת הגמרא "ולדבקה בו" ודורשים ח - לך אחר מידותיו. ז"א ההתנקות, ההטהרות וההתקדשות של האדם נובעת ונוצרת ע"י קרבת אלוהים אל רבש"ע, על כן היכולת להבין באמת מה אומרת התורה, מה מבוקש ממני ע"י ה', תלוי בגישה בה אנו ניגשים אל התורה. היחס הנכון בונה הבנה נכונה. בגישה של ענווה (מוסר.) אדם מתבטל כלפי התורה ואז היא ממלאת ומיישרת אותו. אדם שלוקה בגאווה לוקח מהתורה הוכחות לדבריו ובעצם איננו לומד תורה אלא לומד את עצמו, על כן הקשר בין התורה למוסר הוא הדוק וכל הרוצה שדברי תורה יהיו עבורו בעלי תכנים אלוהיים הנספגים באישיותו ומשליכים על התנהגותו ומחשבותיו חייב לחבר בין המוסר והתורה ואף להקדים את לימודי האמונה כתיקון פנימי, מידותי ומוסרי לשאר הלימודים. הרב משה אליה.
שאלה: שמיעת רדיו דרך האינטרנט בשבת: כתושב קנדה, אני מאזין קבוע לרדיו בישראל (דרך האינטרנט). ברצוני לשאול, מהי ההלכה בנוגע לשמיעת הרדיו כשבישראל זה שבת, אך בקנדה (בגלל הפרשי השעות) זה לא שבת.
תשובה: אין ליהנות ממלאכת ישראל בשבת. אין להאזין אפוא לקול ישראל המשודר בשבת גם אם אצלך עדיין חול. שבת
שאלה: קיפול טלית: ברצוני לשאול האם ישנו איסור בקיפול הטלית בשבת, מבחינת הכנה מקודש לחול?
תשובה: לגבי קיפול טלית מצד עצמו ללא קשר להכנה, ישנם שלוש דעות, יש אוסרים בכלל, יש מתירין, ויש מתירין רק שלא כדרך הקיפול הרגיל. מובאים הדברים בס' שב', ועיין בערוך השולחן הסובר שמותר משום שבזמנינו לא כל כך מקפידים שיהיה הקיפול ישר כמו בזמן התלמוד, שם הקיפול עצמו היה כמו גיהוץ והיה בכך משום מתקן מנא, ואפשר לסמוך על ערוך השולחן. לגבי הכנה, הדבר מותר משום שיש בקיפול הטלית צורך לשבת עצמה שאין זה מכובד שהבית לא יהיה מסודר, המקום בו אוכלים וכיו"ב, ולכן מותר להסדיר ולקפל את הטלית בשבת. עוד שאלו, לחוששים מצד הכנה, האם לצורך שבת הבאה (כגון בטלית המיוחדת לשבת) מותר כי זה סוף סוף צורך שבת או כיון שימי חול מפסיקים אסור ויש בזה דעות בין הפוסקים. אבל כפי שאמרנו מותר לקפל טלית בשבת.
שאלה: נטילת ידיים - למה 3 פעמים?: מדוע בנטילת ידיים שחרית נוטלים שלוש פעמים דווקא ולא יותר או פחות?
תשובה: המספר 3 משמש הרבה בהלכה. דבר שנעשה שלוש פעמים מהווה חזקה. לדוגמא, שור תם נעשה מועד ב3 פעמים. 3 תולעים בתבשיל אוסרים את כל התבשיל. בדיקת 3 תפילין מהווה מדגם מיצג לכל יתר התפילין וכהנה ורבות. גם בתנ"ך, בלעם והאתון. ברכות בלעם. קדוש קדוש קדוש ועוד ועוד. גם בחיים הכלליים משמש המספר 3 במקום מספר אין סופי. שבר עשרוני כגון 10:3 3.333 וכן שלוש נקודות... שים לב כיצד מספר זה משמש אותנו רבות מאוד בחיינו כמייצג מספר גדול יותר. כדי לטהר את הידים מטומאת השינה (שהיא מעין "מיתה") והמעבר ליקיצה היה צורך בנטילות רבות יותר אנו מסתפקים ב3 פעמים כמספר מייצג.
שאלה: שידוכים לחילונים: לבעלי יש חבר בשנות ה-30 רווק, ולי חברה גם כן באותו מצב. למרות היותם יהודים טובים, ישרים וציונים (שניהם עולים חדשים) הם אינם שומרי תורה ומצוות. רצינו לשאול האם מותר להכיר ביניהם או שיש בכך איסור.
תשובה: שמעתי שיש כאלה שאסרו להכיר בין בני זוג שלא ישמרו תורה מחשש איסור נדה וכדומה. אולם לעניות דעתי נראה שהפרצה של חיים ללא מסגרת חיי נישואין היא גרועה בהרבה מה עוד שכמעט ברור שהיצר לא יתן לאנשים שלא להיכשל. ובלאו הכי יכשלו באותם איסורים ויגרמו לריבוי צורת חיים מקולקלת ללא אחריות לבני המשפחה ולילדים. בשאלה הנזכרת יש להקל יותר כיון שהם ידועים כיהודים טובים וישרים ובודאי שיוכלו לקיים מצוות רבות של גמילות חסד וכדומה, ואולי גם מצוות בין אדם למקום כי אהבת ארץ ישראל שורשה באהבת הקב"ה והתורה שמקדושתם נתקדשה הארץ. ועל כן נראה לי שאין שום חשש איסור, ואדרבה מצוה רבה יש בדבר. לתשובת הרב זלמן מלמד.
שאלה: נרות חנוכה או בית?: אישה שבעלה מאחר לשוב הביתה בלילות חנוכה והיא רוצה להדליק נר חנוכה בזמן עם השקיעה, האם חייבת להמתין לבעלה, או שהיא רשאית או חייבת להדליק בזמן?
תשובה: אם בעלה מוכן שהיא תדליק ותוציא אותו ידי חובה זהו הפתרון המועדף. אם בעלה אינו מוכן לכך, ומאידך, הוא ייפגע מהעובדה שאשתו לא המתינה לו והדליקה נרות לפניו, בית עדיף מחובתה להדליק בזמן. אך אם בעלה אינו מתנגד לכך וגם אינו מוותר על המצוה להדליק בעצמו, מן הראוי שהיא תדליק נרות בזמן ובעלה ידליק נרות בעצמו לכשיחזור מעבודתו.
שאלה: ברכת המזון תוך כדי נהיגה: אני נוסע הרבה, ואת רוב הארוחות אני אוכל תוך כדי נהיגה. האם נכון לברך תוך כדי נהיגה, לעצור בצד לברך הוא מלחיץ משום הרצון להגיע כבר הביתה וכו נראה לומר שנהגים מנוסים, ובמיוחד בנסיעה בין עירונית, הנוהג יכול לכווין לא פחות טוב מאילו היה עוצר בצד. ישנה גם אפשרות שיוכל לברך טוב יותר כי "יש לו זמן". מה דעת הרב?
תשובה: גם נהג מנוסה חייב לשים לב לנסיעה וזה בודאי פוגם ביכולת לברך בכוונה שלמה ולכן אין זו הדרך האידיאלית לברך ברכת המזון תוך כדי נהיגה. אין זה נכון לשאול מה עדיף בין שני מצבים של בדיעבד כי עדיף לברך בשלווה ובכוונה גדולה. ובשעת הדחק ולא באופן קבוע כשאין ברירה אחרת ישקול כל אחד לעצמו איך יכוון יותר תוך כדי נהיגה או כשהוא עוצר בצד ומברך בקוצר רוח.
שאלה: מנעול מספרים מכני בשבת: בדלת ביתי יש מנעול שנפתח ע"י לחיצה על כפתורים מסויימים שבו (יש במנעול 12 כפתורים, ורק לחיצה על חלק מסויים מהם מביאה לפתיחה). המנעול מכני לחלוטין, ואין בו חשמל כלל. האם מותר לפותחו בשבת?
תשובה: מותר להשתמש בשבת במנעול מספרים. לתשובת הרב מרדכי אליהו שליט"א בנושא "פתיחת דלת עם קוד סודי".
שאלה: ברכת מזון מקוצרת: כיצד ינהג אדם שהתחייב בברכת מזון בגין אכילת כריך במקום עבודתו,אך אין באפשרותו לברך בנוסח המלא מפאת "הפרעות" הכרוכות בעבודה (טלפונים, מנהל וכדומה). האם יש נוסח מקוצר של ברכת מזון? מה לגבי נשים (ברכת מזון לנשים?).
תשובה: יש נוסח מקוצר לברכת המזון בסידור עבודת ישראל גם נשים חייבות בברכת המזון, משום ספק דאורייתא.
שאלה: שבת חתן לפני החתונה: האם מותר לחתן אשכנזי לערוך שבת חתן לאחר החתונה כמנהג אחינו הספרדים?
תשובה: חתן אשכנזי יכול לערוך שבת חתן לאחר החתונה כמנהג הספרדים, אך מכל מקום יעלה לתורה בשבת לפני החתונה.
שאלה: גריבת גרביים לבנות: האם על פי ההלכה אני מחוייבת לגרוב גרביים?
תשובה: לפי המשנה ברורה אינך חייבת לגרוב גרביים. המחמירות לגרוב גרביים חייבות לגרוב גרביים לא שקופות. גרביים שקופות אינן מועילות כלל.
שאלה: אכזריות בעולמנו: לאחר עיון בספרות העוסקת בשואה, והתוודעות (לצערי) למעט מזוועות העולם (מלחמת בוסניה, לוחמה באפריקה ) ורצח ילדים רכים במיטתם, כאן בארץ ישראל. רציתי לשאול, הייתכן שהאמונה " שהכל לטובה" לא נכנסת לכל התחומים? לרוב, לאדם מין השורה,אין את האפשרות לראות את התמונה הכללית, רק בדיעבד, לעיתים, מבינים את הגדולה של אופן השתלשלות העניינים. האם אכזריות של ציבור נכנסת גם כן למסגרת "התמונה הכללית"?
תשובה: אנו מאמינים באמונה שלימה שכל מה שהעשה בעולם נעשה ע"י רבש"ע וכל מה שעושה רבש"ע הכל לטובה, גם כאשראין לנו כל הסבר איך מעשים רעים ואכזריים יכולילם להיות לטובה. מובן שמבט זה אינו עומד בסתירה להכרה שיש בחירה חופשית לאדם והוא יתן את הדין על כל מעשה שהוא עושה, בין טוב ובין רע, ועל הרעות יענש בכל חומר הדין.
שאלה: חזרה בתשובה של כלל עם ישראל: אני מתנצל על אורכה של השאלה. לאחר אלפיים שנות גלות עם ישראל חוזר לארצו ומקים את מדינת ישראל. המהלך הזה שנחשב לראשית הגאולה התאפשר כמובן בעזרתו וברצונו של בורא עולם שמכוון את הכל משמיים. ידועות האזהרות הרבות שנכתבו בתורה ובעיקר בספר דברים בנוגע לשמירת התורה והמצוות בעם ישראל. בצד האזהרות הרבות, ניתנו בתורה גם נבואות מה יקרה לעם ישראל אם יקיים את התורה ומה יקרה לו אם חלילה לא יקיים. כיום מדינת ישראל היא מדינה חילונית כידוע. רובו של עם ישראל לא שומר תורה ומצוות. יהודים רבים עוברים על איסורי תורה ביודעין או שלא ביודעין והמצב נמשך כך מאז הקמת המדינה ועד היום. הציבור הדתי יודע את האמת - שהכל מאת ה יתברך. הציבור החילוני טועה לחשוב שקשיים שונים לרבות המצב הבטחוני הקשה הם פשוט קשיים מדיניים-פוליטיים שאם רק תבוא הממשלה הנכונה - הכל ייפתר ויסתדר. אבל האמת כתובה בתורה והיום יותר מתמיד האמת הזאת זועקת. בהנחה שכל מה שכתוב בתורה הוא אמת מוחלטת ולאור העובדה שרובו של עם ישראל אדיש למה שכתוב בתורה - קשה להניח שמצפה לעם ישראל עתיד ורוד אם לא ימהר לחזור בתשובה. בעבר הרחוק היו לעם ישראל נביאים שבשעות קשות כאלו התריעו על הסכנות הצפויות לעם ועשו ככל יכולתם להחזיר את העם בתשובה. כיום אין נביאים בעם ישראל אבל את האמת הקשה הזאת יודע כל יהודי שומר מצוות. אני מניח שרבנים וגדולי תורה בעם ישראל בתקופה זו מלאים בצער רב על מצבו של עם ישראל. לאור כל זאת האם ניתן ליצור מהלך שבו רבנים, ראשי ישיבות וגדולי תורה יתאחדו וייצאו בקריאה נרגשת לכלל עם ישראל לחזור בתשובה?
תשובה: כולנו צריכים לשוב בתשובה ולהשתדל להשיב בתשובה את כל ישראל. אולם איני סבור שקריאה נרגשת של רבנים תעשה רושם על רחוקים ממצוות שאין להם הערכה לדברי רבנים. למרות זאת - אני מוכן להצטרף לכל קריאה כזו וזה מה שעושים הרבנים כל הזמן.
שאלה: תחנון בשני וחמישי: בתפילה שבבית הספר בו אני מלמד ישנו מנין מידי יום אך אין בימי שני וחמישי זמן לתחנון "והוא רחום" האם יש לומר רק נפילת אפים כביום רגיל או לדלג הכל. (כרגע אין אפשרות להאריך כלל את הזמן).
תשובה: אני מניח שהמדובר בבי"ס דתי וא"כ איני מבין את המושג "אין זמן". לא תהיה כהנת כפונדקית. ואם יש זמן לאנגלית וספורט לא יתכן שלא יהיה זמן לתפילה. איזה מסר חינוכי יש בצמצום התפילה על חשבון פיזיקה וביולוגיה? עם זאת יש מקום לשאלה אחרת, תלמידים צעירים שלא חונכו לתפילה ארוכה אינם מסוגלים להתפלל את כל התחנון הארוך של שני וחמישי. האם מותר להם לקצר באמירת התחנון? הדבר תלוי במאמץ החינוכי המושקע בהעלאת ערך התפילה בעיני התלמידים. רק אם מושקע מאמץ רציני בהסברת התפילה ובערכה יש מקום כשלב מעבר זמני לצמצם חלק מקטעי התחנון על חשבון אמירתם של החלקים האחרים בכוונה ובמתינות.קיצור לשם קיצור אין בו שום תועלת ונזקו רב מתועלתו.
שאלה: ברית מוקדם או מוהל מנוסה?: לרב מה עדיף, ברית "מיד בבוקר" משום "זריזין מקדימין" או ברית אחה"צ עם "המוהל ובעל ברית היותר טוב וצדיק". ב
תשובה: זריזין מקדימין עדיף אלא א"כ יש הבדל משמעותי בין המוהלים בנסיונם וטיב עבודתם (צדקותם חשובה פחות).
שאלה: שדה זרועה והקף לדירה: בעירנו רוצים לסדר ערוב צוה"פ. הדבר מעשי אך ישנם כמה בריכות מי גשמים הגדולים מבית סאתים. ע"מ להקיפם בפנ"ע דרוש זמן רב ובעיקר משאבים שאינם ברשות הקהילה כרגע. המים אינם זכים אך ניתנים באופן תאורטי לשתיה בשעת הדחק. האם ניתן להקל (בלא להסתמך על הדברי מלכיאל ד ד המיקל בקדם השדה להיקף) ולא להצריך להקיפם? מה לגבי מים שאינם ניתנים לשתיה?
תשובה: על מנת שאותם בריכות מים לא יבטלו את העירוב, משום שהן חולקות רשות לעצמן, ניתן להעמיד ארבעה עמודים בארבע הקרנות של הבריכה ובלבד שיהיה קשר עין בין עמוד ועמוד ולמתוח על גביהם חוט מלמעלה, ובצורה כזאת הן יוצאות מחוץ לעירוב. ונראה שעלות פתרון זה זולה.
שאלה: השבת אבידה-שמצא כסף: אדם שמוצא כמה שקלים זרוקים שנראה נפלו, האם זה נחשב דבר שיש לו סימן? הרי המאבד יכול לומר כמה שקלים אבדו לו. ובנוגע לשטר כסף בו המאבד יכול לומר איזה שטר זה וכו'.
תשובה: אכן המנין וסוגי השטרות מהווים סימן.
שאלה: אשה יכולה להיות ח"כ? : לאחר שהמפד"ל החליטה על שיריון מקום ריאלי לאישה (כשאנו יודעים שדעת רבותינו אינה נוחה מכך) ולאור מקרים קודמים שבהם מרכז המפד"ל "החליט" שלא לקבל את דעת הרבנים שהציב בראשו האם עדיף להצביע למפד"ל שהיא המפלגה היחידה אשר מייצגת את הציבור הדתי לאומי כרגע או שמא עדיף להצביע לאיחוד הלאומי שבו אמנם יש גם אנשים שאינם שומרי תורה ומצוות אבל מפלגה אחת ממנו היא תורנית ומשקפת את עמדות התורה? האם סברת הרבנים שלא להצביע לאיחוד הלאומי עקב השתתפותם עם חילונים יכולה להתפרש כקריאה שלא להצביע בבחירות כי זאת השתתפות עם חילונים?
תשובה: איני עוסק בפוליטיקה לכן לא אתיחס ישירות לשאלתך אלא רק באופן עקרוני. הנחתך שאשה אינה יכולה לשמש כחברת כנסת אינה מבוססת. אין זו שררה. והיו חברות כנסת דתיות שייצגו את הציבור הדתי טוב יותר מגברים. המייצגים מפלגה דתית חייבים להיות דתיים. גם ארץ ישראל היא ערך דתי. רק מי ששורשיו בתורה יכול לייצג ציבור דתי. אין בכך כדי לפסול חלילה אנשים חילוניים ערכיים מלשמש חברי כנסת אולם מפלגתם אינה מפלגה דתית ואינה מייצגת עמדות דתיות. הצבעה לכנסת היא חובה דתית! והנמנע מהצבעה מחזק את ידיהם של הפוליטיקאים המחוקקים חוקים המנוגדים לתורה. כל חוק כזה שיתקבל תלוי בקולרו! פוליטיקה היא הרע במיעוטו ובכל זאת היא הכרחית גם אם אינה עונה על מבוקשו של כל אחד ואחד. לתשובת הרב דוד חי הכהן.
שאלה: הרגש - בלב?: כיצד אנו מתייחסים למה שכתוב בספרי המחשבה (למשל תניא פ"ט) שהרגשות נמצאים בלב? ע"פ המדע הלב הוא רק משאבה בלבד, ואכן נראה שבהשתלות לב אין הרגשות עוברות מגוף לגוף, וע"פ המדע הרגשות באות לידי ביטוי רק במוח. האם בספרי המחשבה התיאורים של הלב הם רק דימויים?
תשובה: הלב הוא אכן משאבה בלבד ואין בו תכונות רוחניות. המושג "לב" בימינו הוא מונח מושאל מהתקופה בה סברו שהלב נושא את ההרגשות או את החכמה ("חכם לב" בתורה) השימוש במונח לב במשמעות זו נפוץ גם בספרות הכללית. כשם שהשקיעה והזריחה עדיין משמשות בלשון ובספרות למרות שמבחינה מדעית השמש אינה שוקעת ואינה זורחת. וכאלו רבות רבות בלשון.
שאלה: השתדלות - היתר עסקה?: אמנם אנו סומכים היום על היתר עסקה לענין השקעת כסף בפק"מים. אך האם זה מסתדר אם כך שאנו מאמינים שכל אחד מקבל את הממון שלו משמים לפי עבודתו ויגיעתו (ע"פ שיעור של הרב במסילת ישרים, סיפור על הבעש"ט הסוס ושטר החוב שלא נפרע), האם תקנת חכמים גורמת לאותו ממון שאני מרויח בריבית, שאכן יגיע לי בדין?
תשובה: אין לערב עניני אמונה בעניני הלכה. אם לפי ההלכה הדבר מותר הוא כשר. באשר להשתדלות בפרנסה כל אחד משתדל לפי דרגתו הרוחנית. יש הממעטים בהשתדלות ומתסרים יותר ללימוד תורה ועשיית מצוות. ויש המרבים בהשתדלות וממעטים בלימוד תורה ובעשיית מצוות. הפקדה בבנק נראית לי השתדלות סבירה גם לממעטים בהשתדלות. אין בה טורח רב ואדרבה הכנסותיהם מההפקדה יחסכו להם טורח בהשגת פרנסה ממקום אחר ויוכלו ללמוד תורה יותר.
שאלה: הורים שלא מסכימים לשידוך: אם האבא של הבחורה לא רוצה אותי והבחורה מאד רוצה וגם אני האם צריך להתחתן נגד רצון האב? הוא לא רוצה בגלל הכיפה מעור שלי שאינה שחורה
תשובה: לפי ההלכה אין חובה לשמוע בקול ההורים בנושא של בחירת בן זוג. עם זאת מן התבונה לשמוע את עצתם. הם מנוסים יותר ואוביקטיביים יותר. צבע הכיפה אינו סיבה מספקת לבטל שידוך, אלא א"כ הצבע מעיד על חוסר התאמה בין בני הזוג. ואזי יש לשקול בכובד ראש נימוק זה. אם בכל זאת הזוג סבור שיש התאמה ביניהם הם רשאים להתחתן גם ללא הסכמת ההורים. במקרה כזה עליהם לוותר על השתתפות ההורים בהוצאות.
שאלה: חתונה בספירת העומר: אני ממוצא ספרדי ומתעתד, אי"ה, לשאת בת זוג ממוצא אשכנזי. ברצוני לדעת מהם התאריכים המותרים לנישואין בחודש ניסן התשס"ג.
תשובה: עד ערב פסח אין שום הבדל בין אשכנזים לספרדים. לכולם מותר. אחרי פסח יש אשכנזים הנוהגים להתחתן עד ר"ח אייר אולם מנהג זה אינו נפוץ ובדרך כלל האשכנזים נמנעים להתחתן בתקופה זו. מכל מקום מכיון שמהחתונה ואילך הכלה מקבלת את מנהגי בעלה מנהגך הוא הקובע.
שאלה: נשים יכולות ללבוש ציצית?: למה לבישת ציצית אצל נשים בימינו נחשב לדבר לא צנוע? האם אין אפשרות שאשה תלבש ציצית על בגד ארבע כנפות נשי?
תשובה: איש לא טען שציצית אינה צנועה לנשים. האוסרים סבורים שיש כאן יוהרה, ומשום שהציצית אינה חובת גברא על האשה לברך על הציצית. בטלית קטן שאינה נראית כנראה שאין יוהרה.אך בטלית גדול יש לחשוש שהמטרה אינה קיום מצוה אלא להדגיש את אופנת השוויון.אומנם בהרבה דברים אישה שווה לגבר בפרט בימינו. אך יש דברים שבהם האישה שוה יותר כגון בהבאת חיים לעולם ואימהות. לכן בדרך כלל אין הנשים מרגישות את עצמן "מקופחות" בכך שאינן מתעטפות בטלית.
שאלה: היחס למאמינים שהרבי הוא המשיח: האם יש להתייחס למאמינים שהרבי מליובביץ הוא המשיח? האם אין הדבר דומה לאמונה הנוצרית? כיצד יש להתייחס ליהודים המאמינים באמונה זו? ומה יש לעשות עם כתביהם?
תשובה: הרבי מליובביץ' זצוק"ל היה אדם גדול בתורה, בחסידות ובהנהגה. ההערצה אותו מובנת. ייתכן שאם היה מגיע לא"י ומנהיג את המדינה כולה הן הנהגה מדינית והן הנהגה רוחנית, היה יכול להיות אולי המשיח. אולם הוא נפטר ולא זכה ולא זכינו לכך. המאמינים בו שלא מת הופכים אותו למעין א-ל כביכול ויש בכך שמץ וחשש לעבודה זרה חלילה. יש להעמיד מאמינים אלו על טעותם, שהרי לא ייתכן שהרבי זצוק"ל גדול יותר ממשה רבינו וכל גדולי האומה שמתו. אפילו יעקב שנאמר עליו שלא מת אין הדבר כפשוטו וכי בכדי חנטו חנטיא וספדו ספדניא? (תענית ה). מומלץ לא לעיין בכתביהם. האם המשיח יהיה בן אדם או תופעה? מה לעשות עם מישהו שטוען שהוא המשיח? האם הרבי הוא המשיח?
שאלה: האם להצביע מפד"ל?: לאחר שהמפד"ל החליטה על שיריון מקום ריאלי לאישה (כשאנו יודעים שדעת רבותינו אינה נוחה מכך) ולאור מקרים קודמים שבהם מרכז המפד"ל "החליט" שלא לקבל את דעת הרבנים שהציב בראשו האם עדיף להצביע למפד"ל שהיא המפלגה היחידה אשר מייצגת את הציבור הדתי לאומי כרגע או שמא עדיף להצביע לאיחוד הלאומי שבו אמנם יש גם אנשים שאינם שומרי תורה ומצוות אבל מפלגה אחת ממנו היא תורנית ומשקפת את עמדות התורה? האם סברת הרבנים שלא להצביע לאיחוד הלאומי עקב השתתפותם עם חילונים יכולה להתפרש כקריאה שלא להצביע בבחירות כי זאת השתתפות עם חילונים?
תשובה: גם לי נראה ששריון המקום לאישה במפלגה דתית ומקרים דומים שבהם הודיעו חברים מסיעת המפד"ל על התנגדות לקבל את דעת הרבנים, יש בה משום חסרון מכאיב ביראת שמים המעמיד בספק את זכות המפלגה לייצג שומרי תורה ומצוות. אמנם לצערנו יש חסרונות קשים גם במפלגות אחרות והברירה היא לבחור בין מפלגות דומות שכל אחת בעלת יתרונות וחסרונות (גם למפד"ל וגם לחלשים שבהם יש זכויות רבות הן בחינוך והן בשמירת הצד הדתי בממלכיותה של המדינה). מתוך כך אני בעצמי נבוך בהכרעה ומחכה להכרעתם של גדולים וטובים ממני. על כל פנים ברור לי שהימנעות מהצבעה גורמת קלקול גדול יותר בהיות הקולות האבודים "מתחשבים" כמצטרפים למפלגות החילוניות בהם פגמים מרובים הרבה יותר לצערנו. ומי יתן שנזכה להצמחת קרן ישועה ולרועים אמיתיים שינהגו את עמנו לטובתם של ישראל בדעה ובהשכל על פי התורה. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: ברית מילה דחויה: תינוק שהרופאים מתירים למול (דחוי) לא לפני יום ראשון עשרה בטבת. האם יעשו הברית בו ביום ללא סעודה או לפנות ערב וסעודה אחר צה"כ או שניתן לדחות למחרת? האם ברית שנדחית ניתן לדחות עוד כמה ימים עד שהמשפחה המורחבת תגיע מחו"ל ותוכל להשתתף בברית?
תשובה: ילד חולה שהברית שלו נדחתה יש למנות 7 ימים מיום הבראתו ולמול אותו באותו יום בו הבריא בשבוע הבא. אין לדחות ברית בגלל הגעת קרובים מחו"ל. ברית המתקיימת ביום תענית כגון עשרה בטבת עורכים את הסעודה בלילה אחרי הברית. את היין עליו מברכים בשעת הברית שותה היולדת.
שאלה: הגדרת בתי דין: מה נחשב כיום כ"טועה בדבר משנה" בו הדיין צריך לחזור בו? האם בית הדין לעבודה נחשב כערכאות גויים או שמותר ללכת אליו מדין דינא דמלכותא דינא?
תשובה: א. על פי דברי הגמרא טועה בדבר משנה הוא כל הטועה בדבר ידוע ומפורסם, ועל כן דין זה כולל גם את דברי האמוראים המפורסמים. בדברי הראשונים הזכרו שגם הטועה בדבריהם ובפרט בפוסקים המפורסמים, כרמב"ן הרי"ף והרא"ש, נחשב כטועה בדבר משנה. ובימינו גם דברי השו"ע נחשבים בגדר זה. (כמובן שגם דברי הרמ"א לאשכנזים שייכים לאותו כלל). ב. כיון שמטרת הקמת בתי הדין לעבודה נועדה לקצר תהליכים ולמנוע עוולות חמורות מותר ללכת לבית דין זה כמו שמותר לערכאות לגוים בזמן שברור שהנתבע לא יציית בדרך אחרת. ולכן, יש להקדים ולתבוע אצל תלמיד חכם, ורק במידה שנתקלים בסירוב מותר לפנות לבית דין לעיניני עבודה על מנת להציל (יש לדעת כי במידה ובית הדין פסק קנס או רבית שהם מעבר לצדק הפשוט אין לקבל אותם מהנתבע ולשם כך יש להתייעץ עם רב או דיין).
שאלה: מה פירוש "נר איש וביתו"?: מה הכוונה ומה מיוחד בחנוכה ש"נר איש וביתו"?
תשובה: מצות חנוכה שונה ממצוות אחרות בכך שמעיקר הדין אין היא מצוה אישית המוטלת על כל אחד ואחד אלא על הבית. כל המשפחה יוצאת בנר אחד, גם מי שלא היה נוכח בבית בזמן ההדלקה. הספרדים נוהגים כן גם למהדרין מן המהדרין, חנוכיה אחת לכל המשפחה. האשכנזים נוהגים שהמהדרין מן המהדרין מדליקים שכל אחד מבני הבית חנוכיה נפרדת. להרחבה בנושא לחץ כאן
שאלה: קעקוע ועגילים - עבודה זרה?: האם אנשים ששמים עגילים על גופם ומקעקעים את גופם הם נחשבים כעובדי עבודה זרה ולמה?
תשובה: אין איסור מן התורה לשים עגילים על הגוף כחלק מאיסור עבודה זרה. אבל אם מטרת העגילים הנה התקשטות יש זה איסור לגבר משום שזוהי דרך נשים, ואם זה נעשה כחיקוי לדרכי הגויים יש בזה איסור משום חוקות הגויים, ואין זה גדר עבודה זרה. גם כתובת קעקע אם יש בה שמות או תמונות של עבודה זרה יש בזה צד אסור של עבודה זרה ואם לא היא אסורה כאחת הלוואים מן התורה אך לא כאיסור עבודה זרה. דרכים אלו גם אם אין בהם איסור עבודה זרה דרכי שגעון הם ואינם מתאימים לישראל הנחשבים לעם חכם ונבון.
שאלה: עד מתי להיפגש?: בהנחה שהתנהגות הנפגשים יתכן והינה מעושה למדי בפגישות הראשונות, האם אין מקום להמליץ על קשר ארוך שבעקבותיו יכירו בני הזוג זה את זו כאשר הם מתנהגים בטבעיות, יראו את משפחתם, חבריהם וחברותיהם, את התנהגותם כאשר הם איתם, את תגובותיהם ברגעי כעס ודאגה, עצב ושמחה. יכירו את דעותיהם לעומק ולאורך זמן ולא ע"פ התלהבות דתית או ירידה רוחנית חולפת וכדו? ישנו בנוסף גם מנהג שלא לבטל אירוסין, ואם כן, כדי למנוע ביטולי אירוסין (שמתרבים לאחרונה לפי הנראה בעיני) או גירושין ח"ו, עדיף להאריך בפגישות ולהיות בטוחים בהחלטה מאשר להיחפז ולשגות ח"ו בהחלטה. נראה שהאוירה כיום אצל בני הישיבות (אף אלו שאינם נוהגים כשיטת הרב אבינר - 4 פגישות.) היא שאין "למשוך" את הפגישות עד כדי כך. נשמח לשמוע את דעת רבותינו בענין. כמו כן, עד כמה להאריך את זמן ההמתנה בין האירוסין לנישואין? האם אין ערך לבנין יחד בזמן זה לקראת החתונה או שצריך לקצר זמן זה ככל האפשר? לרבנים המשיבים!
תשובה: הצדק עמך. יש להכיר את המועמד ת לעומק ולרוחב ולא הכרות שטחית וחפוזה. מצד שני אין למשוך את ההכרות זמן רב מדי. לא שבועות ספורים מכאן ולא שנים מכאן. אם זוג מחליט שאינו מתאים עדיף להיפרד לפני הנישואין מאשר אחריהם. אין שום איסור לבטל שידוכין ("אירוסין") גם אם נערכו תנאים. הדבר עדיף מוקדם מאשר מאוחר. ברגע שזוג החליט להתחתן אין למשוך זמן רב מדי עד החתונה.כל מועד בשנה כשר לחתונה חוץ מתקופות האבל בספירה ובין המצרים.
שאלה: יחס לבן חוזר בשאלה: כיצד יש להתיחס לבן שעזב את הדרך (חזר בשאלה)? אם נשמור איתו על קשר, כאילו לא קרה כלום, הוא יחשוב שגם הדרך שלו נכונה, שלכל אחד יש זכות לחיות את חיו כפי שהוא רואה אותם. אולי גם הילדים האחרים במשפחה יבינו שזו דרך חיים לגיטימית. אם ננתק איתו מגע לחלוטין יתכן ואנו מרחיקים אותו עוד יותר וסוגרים בפניו את הדרך לחזור חזרה. הוא בן 25, מחלל שבת בפרסיה ולא שומר כשרות.למעשה אני לא חייבת לו כלום. אם הוא בחר בדרך שלו - שילך בה לבד. אלא שהוא רוצה קשר עם ההורים. עלי לציין שהוא עושה הרבה מעשים טובים, לבושו מסודר - טיפוס אינטלקטואלי וראציונאלי, מאמין במציאות הקב"ה אבל אינו מאמין באמיתות התורה. א. כיצד להתיחס אליו? ב. האם יש דרך שבה אנו יכולים לעזור לו למצא את דרכו חזרה. ב מראש.
תשובה: המונח חוזר בשאלה אינו נכון. הוא לא חוזר ולא בשאלה. לאנשים אלו יש בדרך כלל תשובות או תירוצים ולא שאלות. מי ששואל בכנות ומעניין בתשובות לשאלותיו ימצא אותן בתורה. ולגופה של שאלתך שמאל דוחה וימין מקרבת. לקרב אותו. יש סיכוי שיחזור. ואם לא הוא אזי צאצאיו. מאידך, אין לתת לגיטימציה למעשיו.לא לאפשר לו לעבור עברות בביתכם. בביתכם נשמרות השבת והכשרות וכל המצוות. מה שהוא עושה מחוץ לביתכם אינו באחריותכם. תפרגנו למעשיו הטובים. שירבה בהם. הם עשויים להחזירו ליתר המצוות, אם הוא ידע שהתורה מעודדת את מעשיו הטובים וזאת ע"י התיחסותכם החיובית למעשיו אלו.
שאלה: קציצת עצים לשם עשיית סכך: האם מותר לקצץ עצים על מנת לעשות סכך בסוכות או שאסור משום "בל תשחית" ועל כן יש לקנות "סכך לנצח"?
תשובה: שאלתך לענין האם כשיש סכך לנצח עדיף להשתמש בו יותר מאשר לקצוץ כל שנה סכך חדש. באופן עקרוני אין איסור בל תשחית לצורך מצוה, ויסוד הדבר שאיסור בל תשחית הוא בדרך השחתה (רמב"ם מלכים פ"ו ה"ח) וכאשר הדבר נעשה לצורך מצוה אין כאן דרך השחתה. וכמו כן צורך מצוה נחשב להיות "מעולה בדמים" ולכן הדבר הותר (עיין דרכ"ת סי' קטז ס"ק נא). אמנם בנידון שאלתך היא שיש אפשרות אחרת האם מותר להשחית עצים, ונראה שאפילו לצורך הידור מצוה מותר להשחית עצים, כפי שהתירו להביא למזבח תאנה ורמון למרות שאפשר היה בעצים אחרים, אבל בגלל הידור מצוה התירו אפילו עץ פרי. ועפי"ז התיר במשנת יוסף שביעית פ"ד סוף מ"י לקצוץ עצי פרי לסוכה למרות שיכול לצקוץ עצי סרק, אולם אם נאה בעיניו עצי פרי לסכך אין בכל איסור בל תשחית (עיין משנה למלך פ"ז מהל' אסורי מזבח ה"ג). העולה שאם ענפי העץ יפים ונאים יותר מענפי סכך לנצח, אפשר לקצוץ כל שנה ענפים אלו ואין צורך להשתמש בסכך לנצח. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: יוגה ביהדות: האם מותר לתרגל יוגה כחלק מתרגול גופני ונפשי בלא להתיחס לערך המוסף ה"רוחני" של ה"יוגה"?
תשובה: ידוע שתרגילי היוגה במקורם קשורים לעבודה זרה ואמונות תפלות. ועל כן מן הראוי שלא להיעזר בהם. אמנם אין איסור ממשי לעשות תרגילים גופניים כאשר המתעמל איננו מודע לאותם הכוונות "הרוחניות" הקשורות במעשה זה. ומה שנוגע לקבלת עזרה נפשית בתרגילים אלה זכיתי לשמוע ממורנו הרב צבי יהודה קוק זצ"ל שאין צורך לאדם מישראל שקיבלו את התורה להיעזר באופן נפשי על ידי תרבות נוכרית.
שאלה: ארוחה במסעדה בשנת אבל: אני בשנת אבל על אבי, במקום עבודתי מארגנים לכל העובדים ובני זוגם ארוחת ערב במסעדה, האם מותר לי להשתתף?
תשובה: אבל אינו אוכל סעודת מרעים אלא א"כ יש לה תוכן רוחני כגון סעודת סיום וכדו'
שאלה: הרב ניר בן ארצי: מה דעת הרבנים בנוגע לרב ניר בן ארצי? אם היחס אליו חיובי, האם מותר לקרוא את הספר של הרב אבינר בנוגע אליו?
תשובה: ר' ניר בן ארצי פועל פעולות חיוביות ומקרב רחוקים. הוא זכה להחזיר בתשובה אנשים רחוקים והוא פועל להרבות לימוד תורה בישראל. כל אלו דברים חיוביים והביקורת עליו אינה צודקת. האם ללכת למדרשה של הרב ניר בן ארצי? היחס לר' ניר בן ארצי כיום.
שאלה: להדליק נרות חנוכה בצהריים: קבעתי תור לרופא באחד מימי החנוכה לשעה 5:20 משמעות הדבר היא שאצטרך לצאת מהבית לפני זמן הדלקת הנרות. האם כדאי לדחות את התור כדי להדליק נרות חנוכה בזמן או שניתן לכתחילה להדליקם לפני השקיעה (ולשים מספיק שמן שיספיק עד חצי שעה אחר צאת הכוכבים)?
תשובה: עדיף להדליק לפני השקיעה בתנאי שהנר ימשיך לדלוק חצי שעה לפחות אחרי השקיעה. הזמן המוקדם ביותר הוא פלג המנחה (בערך ב-15:30). נרך יאיר באור החנוכה.
שאלה: איך לעשות חנוכת הבית?: האם חייבים לערוך חנוכת הבית כשעוברים דירה ותוך כמה זמן מהמעבר לדירה? מה נוהגים לעשות בחנוכת הבית? אני מתעניין במנהג לבני אשכנז.
תשובה: מנהג יפה לעשות חנוכת הבית בארץ ישראל ע"י לימוד תורה. יש הצעה ללימוד כזה בסידורים מיוחדים. יש בו גם קטעי זוהר ואם לא מבינים אותם אפשר לדלג עליהם. מנהג זה נפוץ יותר בין הספרדים אך הוא מוזכר גם בפוסקים האשכנזים והוא מומלץ לכל העדות. אם לא תמצא סידור כזה או שברצונך לקצר את הנוסח הארוך תלמד שלושה פרקי משנה המתחילים באותיות: ב י ת. נוהגים להזמין מנין אנשים ורב שידרוש בדברי תורה ומכבדים בכיבוד שבו מברכים ברכות שונות. יש נוהגים לערוך סעודה בגמר הלימוד. אולם יש להקפיד שתהיה צנועה ושהלימוד יהיה העיקר והאוכל טפל.