LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חוב מלפני שנים: אני חייבת סכום של 100 ש"ח לאישה שעשתה עבורי עבודה קטנה לפני כ8 שנים. באותה תקופה שלחתי לה צק על סך 100 ש"ח בדואר ולא שמעתי ממנה יותר. כעבור מספר שבועות, נודע לי דרך מכרה משותפת שאותה אישה לא יכלה לפרוע את הצ ק מכיוון שהשם שכתבתי על הצ ק לא היה מדוייק. אותה אישה לא יצרה איתי קשר בעניין ובעוונותי גם אני לא יצרתי איתה קשר. עברו מאז שמונה שנים והעניין מציק לי ואני פוחדת שאולי היא מקפידה עליי. ניסיתי לאתר אותה ללא הצלחה. מה עלי לעשות?
תשובה: : הואיל ואת לא יודעת כיצד להשיב, עליך לרשום לעצמך חיוב זה, עד שיבא אליהו ויזהה את בעלת הכסף. מצינו בגזלן שאינו יודע למי להשיב כגון גזל רבים, שיעשה בממון צרכי רבים. יש מקום לדון האם גם בשאר חובות הדין כך? הרב קוק זצ"ל כותב בספר אורח משפט הלכות נחלות יח ".ולכאורה נראה שצריך שיהיו צרכי רבים הללו במקום שהנגזל או יורשיו עלולים להיות נהנים מזה, אמנם כ"ז הוא בגזל ממש דבאיסורא אתא לידי', אבל בהלואה כ"ז שאינו יודע למי להחזיר, לא חלה עליו חובת פרעון, וראוי הי' להוציא מתחת ידו ולהניח במקום בטוח, אם ירצה לצאת ידי שמים, בתנאי שאם בזמן מן הזמנים ימצאו תובעין שיבררו את זכיותיהם בסכום זה ע"פ ב"ד כדין תורה ינתנו להם." ע"פ דברים אלו נראה שבמקרה שלך שאין את יודעת היכן נמצאת זו שאת חייבת לה וסיכוי גדול שלא תהנה מהכסף אין צורך לעשות בכסף צרכי רבים. ונראה שמקרה זה דומה ללווה כיוון שאין בידך ממון איסור ולכן אין דין זה של "יעשה בהם צרכי רבים". לגבי מה שכתבנו לרשום מצאנו דין זה בהלכות השבת אבידה ונראה שגם במקרה זה יש לנהוג כך. לסיום בספר "אורות התשובה" פרק יג אות ט' כותב הרב קוק זצ"ל -"אל יבהל אדם מפני המניעות שיש לו על התשובה. ואפילו אם התשובה קשה לו, מפני דברים שבין אדם לחברו, ואפילו הוא יודע בדעתו שאינו יוצא ידי חובתו, ומתוך איזו רפיונות איננו יכול לתקן את העניינים שבינו ובין חבריו, אל יניח בלבבו שום חלישות דעת הגורמת להקטין יקרת ערכה של התשובה. ואין ספק, שמתוך השלמה בכל מה שאין לו מניעות, יזכהו ה' יתברך לתקן בכי טוב גם את כל הדברים שיש לו עליהם מניעות גדולות שאי אפשר לו לנצחן". הרב משה מאיר אבינר.
שאלה: בר מצווה: לכבוד הרב, בני יגיע ב"ה לגיל מצוות בתאריך ד סיוון. שיוצא ביום שישי. במוצאי השבת של אותו השבוע יחול ערב חג שבועות. ברצוני לחגוג לו הנחת תפילין ועליה לתורה ביום שמוציאים ספר תורה (שני או חמישי) וכן עליה לתורה בשבת חתן. האם מותר לחגוג את הנחת התפילין והקריאה בתורה ביום חמישי בשבוע שאחרי (י סיוון) ואת שבת החתן בשבת העוקבת (יב סיוון)? וזאת כדי לאפשר שהקריאה בחמישי ובשבת יהיו של אותה פרשה (באותו שבוע) וגם כדי למנוע חילול של חג השבועות ע"י אורחי שבת החתן שכן החג נכנס במקביל לצאת השבת. כמובן שאקפיד שבני יתחיל את הנחת התפילין עצמה בהגיעו לשלוש עשרה ויום ביום שישי ד סיוון, בלי קשר לאירועים עצמם.
תשובה: אפשר וכדאי לעשות חגיגה קטנה בחיק המשפחתי המצומצם גם ביום בר המצווה עצמו לאחר שיניח את התפילין, כי זהו יום השמחה העיקרי. (הערה: שלוש עשרה ויום הכוונה ליום ההולדת שלו ולא ליום אחריו). אני רוצה להציע אפשרות נוספת שהיא עדיפה יותר. אפשר לחגוג את הנחת התפילין גם עם האורחים ביום בר המצווה, ובלי קשר הבן יקרא בתורה גם ביום שני וגם ביום חמישי שלאחר מכן ויעלה לתורה בשבת שבי"ב סיוון (כפי שכתבת, על מנת שלא ייגרם חילול שבת על ידי האורחים). תזכו לגדל בנים ובני בנים חכמים ונבונים אוהבי ה' ויראי אלוקים בעלי מידות טובות העוסקים בתורה ומקיימים מצוותיה באהבה! מזל טוב,
שאלה: כללי הרבנות לעניין ג לטין: רציתי לדעת מה הם כללי הרבנות הראשית (רגיל ומהדרין) לגבי ג לטין מבהמות טמאות, ומה לגבי ג לטין מבהמות כשרות בחלבי?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות הראשית מחייבת שימוש בג'לטין משחיטה כשרה או דגים. אין בעיה להשתמש בג'לטין משחיטה כשרה בחלבי כי לא נשאר טעם בשרי בג'לטין. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שלא ישא כהן גדול אלמנה: ב"ה במצווה רעג כותב הספר חינוך שאם קדש אותה ולא בעל לא מקבל מלקות והרי זה לאו שיש בו מעשה מדוע לא לוקה? משה
תשובה: לשואל כהן גדול שקידש אלמנה ולא בעלה, נחלקו האמוראים במסכת קידושין (עח ע"א) בדינו: אביי אומר, שלוקה משום "לא יקח". ורבא אומר, שאינו לוקה, לפי שלא אסר הכתוב ב"לא יקח" אלא משום שלא יחלל, היינו שלא יחללה בביאתו, וכל שלא בעל אינו עובר בלאו. נאמנה
שאלה: חגיגות פורים בתענית אסתר בגן ילדים: בגן של בני חוגגים בתענית אסתר הפעלה של ליצנית בפורים, האם הדבר ר? או שמא עליי להמליץ לבטל הפעלה ביום תענית?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה ילדי גן לא צמים. יכולים לעשות מסיבת פורים בתענית. אסתר. טוב שיזכירו להם את התענית במסיבה היות וכל התעניות נקבעו גם לתשובה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תנאי הכתובה: מדוע תנאי הכתובה שמופיעים בפרק רביעי של מסכת כתובות ושנפסקו להלכה בשו"ע (אה"ע סימן סט), שהבעל חייב כלפי אשתו ברפואתה, לפדותה אם נשבית, להיות ניזונת מנכסיו ויושבת בביתו אחר מותו כל זמן אלמנותה, וכו אינם מופיעים בנוסחי הכתובה שנמצאים בשימוש בימינו?
תשובה: לצורך הקיצור מזכירים בפירוש רק החיובים הנוהגים באופן תמידי. כל החיובים שחייבו חכמים ואינם מצויינים בפירוש כלולים בהתחייבות לזון ולפרנס, וכן הם מחייבים כאילו נכתבו מכח תנאי בית דין, כמבואר בשו"ע אה"ע סי' סט סע א.
שאלה: האם הדבר נחשב לגזל.: כבוד הרבנים, ברצוני לשאול שאלה בדבר גזל ובכן, הנני רוכש רבות מוצרים מהאינטרנט מאתרים בסין. בכמה מהרכישות שביצעתי מסין עבור מוצרים שהוצהר עליהם כמקוריים - התגלו כזיוף בעת שהגיעו ארצה. עם תלונתי לאתר ממנו ביצעתי את הרכישה, קיבלתי זיכוי כספי מלא של מאות דולרים, כמו כן, המוצר נשאר אצלי (לפי נוהל האתר) ולא נדרשתי להחזירו (בנוסף קיבלתי פיצוי כספי של 172 אותו נדרש המוכר לשלם לי כקנס על ביצוע מכירה של מוצר מזויף) האם הדבר נחשב לגזל? האם עליי בכל זאת לשלם על המוצר שקיבלתי למרות שנתגלה כזיוף? ב וחודש אדר מואר ושמח.
תשובה: בכל עניני מקח וממכר אנו הולכים אחר הסכמות שיש בין הקונה ובין המוכר. ממילא כל הגדרה ותנאים שמתנה המוכר הרי הם תקפים גם על פי דין התורה. יתירה מזאת, אף מנהג שנוהגים בו אנשי אותו מקום (מנהג המדינה) הרי הוא מחייב את מבצעי פעולות המכר והקניה אפילו ללא התניה מפורשת. נציין דוגמא אחת: כתב השולחן ערוך:" כל שהסכימו עליו בני המדינה שהוא מום שמחזירים בו המקח - מחזירין" (חושן משפט סימן רל"ב סעיף ו') זאת אומרת הסכמת בני המדינה בהגדרת פגם במוצר הנקנה מחייבת את בני המדינה להתייחס אל מוצר זה כפגום. כל שכן כאשר ישנה התניה מפורשת בתנאי המכירה כגון זו שבשאלתך שמוצר שאינו "מקורי" הרי הוא מוגדר כמקח טעות. אף לענין החזרת הכסף והשארת המוצר ושאר הענינים הרי הם תקפים על פי התנאי במכירה כפי שנכתב בנוהל האתר.
שאלה: עיון בדין זוטו של ים: למדנו בישבה את דין זוטו של ים אליבא דהלכתא. ראינו את שיטת הרב בנוגע להורדה באינטרנט שדינה כזוטו. מאידך עיינו בתשובת הרב שמואל אריאל שחולק. אשמח אם הרב יתייחס לשני עניינים: א. הטענה של הרב שמואל אריאל היא, שכאשר מעלים את הקובץ לאינטרנט עדיין אין שום הפסד, בניגוד למקרה זוטו הקלאסי, שבו כבר ברגע הזריקה הבעלים הפסיד חפץ. מה כבוד הרב חושב? לכאורה זוהי הבחנה מדוקדקת. ב. לפי שיטת הרב מותר להוריד גם מצד דינא דמלכותא, כי אין אכיפה. ראיתי שהרב מחלק בין חברה לשימוש פרטי. כנראה בגלל הסברא של אכיפה? א"כ מה הדין אם אדם איננו פועל בצורה סיטונאית, אלא סתם ביקשו ממנו משהו פרטי חד פעמי, האם מותר לו להשתמש בתוכנה שהורדה מהאינטרנט? מראש.
תשובה: א. בהורדה מהאינטרנט היוצרים יודעים שאנשים מעלים את זה שזה עלה כל צרוע וכל זב יכול להוריד את זה. המדינה באופן תיאורטי יכולה לאכוף את זה והיא לא עושה את זה ולכן הבעלים מתייאש. זה כמו שאדם רחץ בים ובא גל ולקח את הבגדים שלו והוא צועק ואומר שהוא לא התייאש, הרגע הראשון לא משנה. ב. בדברים שיש בהם אכיפה, כמו חברות, אסור להוריד. בדברים שאין אכיפה מעיקר הדין מותר, ומידת חסידות לא להשתמש. כל זה לשימוש פרטי אבל להוציא רווחים מזה יהיה אסור בכל מקרה.
שאלה: פורים - חצי בתל אביב וחצי בירושלים?: האם משפחה ירושלמית יכולה לקרוא מגילה ולקיים סעודה בפורים דפרזים (י"ד באדר), אבל את מצוות משלוח המנות לקיים דווקא בפורים דמוקפין בירושלים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא מחלקים את מצוות פורים שאם נמצאים בפרזים בזמן החיוב צריך לעשות שם את כל המצוות כולל משלוח מנות. פורים שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: מה לעשות עם המחמצת בפסח?: לפני מספר חודשים הכנתי מחמצת (שאור) לצורך אפית לחם. (בעיקר חלות לשבת). וכידוע, המחמצת היא חומר חי העובר בכל פעם שמכינים ללחם הבא. אני מבין שבודאי המחמצת היא חמץ גמור. השאלה היא האם ניתן למוכרה בפסח ולשומרה במקפיא או במקרר במקום מוגדר מכוסה וסגור או אני חיב לשורפה לפני הפסח? יש לצין שמחמצת משתבחת ככל שמשך החיים שלה ארוך יותר וכן אני מבין שאסור להזין את המחמצת בפסח בחומרים והאם יש אפשרות לבצע דבר על מנת שלא תיהרס המחמצת אם מותר להשאירה בפסח? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה במפעלים, רשתות שיווק, מלונות ומקומות ציבוריים נוהגים למכור את החמץ לנוכרי. יש נוהגים שאנשים פרטיים לא מוכרים חמץ גמור אלא אוכלים או שורפים לפני הפסח. אם לא נהגת כך יש לך על מי לסמוך ולמכור את המחמצת. הרב חגי בר גיורא
שאלה: פתיחת מכסה ביוב ביתי בשבת: הרב, כשנוצר צורך לשטוף את רצפת חדר השרותים אמבטיה בשבת, ואין אפשרות להוציא את המים אלא אם יפתחו את מכסה הפלסטיק שברצפה. מדובר באורח ובמקרה שיש בו צד של כבוד הבריות. האם יש בהוצאת והחזרת המכסה משום בונה סותר? דאו דרבנן? האם יש בעיה של מוקצה? יש לציין שלמכסה יש כלי קיבול מצדו הפנימי. וכן שבבית המדובר בד"כ לא מוציאים את המכסה הזה.
תשובה: בשו"ע ש"ח,י כתוב שאם יש לכיסוי בית אחיזה או צורה מיוחדת כדי לאחוז בו, מותר (שש"כ כג,ז). דהיינו אם יש שקע או בליטה מותר.
שאלה: דוד המלך ובית המקדש: ידוע שדוד המלך ע"ה,לא זכה לבנות את בית המקדש, כיוון ששפך דמים. האם זה לא מהווה סתירה, לכאורה, לדרכה של הציונות הדתית, הדוגלת בשילוב של תורה וצבא לכתחילה?
תשובה: דוד המלך היה גדול הצדיקים ובתפילותיו מספר תהילים נושעים כל ישראל. וכן גם יהושע שקיבל את התורה ממשה רבינו, שניהם לחמו בשונאי ישראל וקיימו בזה את מצות התורה כפי שנזכר בגמרא ונפסק ברמב"ם. ומה שלא בנה את בית המקדש כדי שלא יהיה פתחון פה לגויים שידברו לא טוב על המקדש.
שאלה: תפילין בצהריים: אני קם 13:00 בצהריים ורוצה להניח תפילין (אני יודע שמותר עד השקיעה), איזה ברכות להגיד?
תשובה: אותן הברכות שאומרים כשמניחים בבוקר. לספרדים רק 'ברוך אתה. להניח תפלין' ולאשכנזים על של יד 'להניח' ועל של ראש 'ברוך אתה ה'. על מצוות תפלין'. אולם לגבי קריאת שמע ותפילה אפשר רק בבוקר עד הזמן המופיע בלוחות. ניתן לראות את הזמנים באתר 'ישיבה'. בברכת ליהודים היתה אורה ושמחה וששון ויקר - 'יקר אלו תפלין'.
שאלה: אחריות על נזק במוצר שעדיין לא נקנה: ברצוני לברר האם אני אחראי על המוצר שנמצא בעגלת הקניות שלי או בדרך מהמדף אל העגלה? לדוג : תבנית ביצים שנפלה בעודי מרים אותה מהמדף או כשהיא כבר בתוך העגלה שלי הביצים נשברו איכשהו. חובתי לשלם? האם המוצר נכנס לאחריותי כשהרמתי אותו או כשהנחתי אותי בעגלת הקניות או רק כשאני משלם עליו? מצד אחד עדיין לא קניתי אך מצד שני המוצרים שבעגלה שלי מיוחסים אלי. האם מנהל הסניף יכול למחול לי או שזה לא באחריותו? מה עיקר הדין ומה מידת חסידות? יישר כח!
תשובה: נשיב תשובה כללית למקרים אלו, ויש ללמוד לכל מקרה נזק שאירע למוצרים בחנות מתוך כללים אלו. אם אדם הזיק מוצר בחנות, לפני שהרים אותו, דינו ככל מזיק רגיל שחייב לשלם בעבור הנזק, אא"כ אירע הנזק באונס גדול. בכל מקרה של אונס יש לברר אם הוא מוגדר בהלכה כ'אונס' או כ'אונס גדול'. אם הרים את המוצר כדי לקנותו, האחריות על החפץ מוטלת על הלקוח, ואם המוצר ניזוק   חייב גם באונס גדול. אם המוצר במבצע, או במקרה אחר שבו לקוחות מאוד מעוניינים לקנות את המוצר, אזי אם מחירו של המוצר רשום בצידו, האחריות על המוצר מוטלת על הלקוח, גם אם הרים את המוצר רק בשביל לבחון אם מעוניין ברכישה. במקרה רגיל, אם הרים את המוצר רק לבחנו, גם אם לאחר מכן החליט לקנותו, דינו כשומר שכר, שלא אחראי על נזקים שאירעו באונס. כמובן שמנהל הסניף רשאי למחול, ונראה שאף הקופאית רשאית למחול על מקרי נזק בסכומים לא גבוהים. מקורות: 'אדם מועד לעולם. בין באונס בין ברצון'  ב"ק כו, ונפסק ברמב"ם פ"ו מחובל ובשו"ע סימן שעח. הרמ"א פוסק כשיטת התוס' (ב"ק כז:,ב"מ פב) שבאונס גדול פטור, וכך טוען הגר"א בשיטת השו"ע (שעח,ג) והרמב"ם, עפ"י הכס"מ. בגמרא ב"ב פח מובא 'הנוטל כלי מן האומן ע"מ לבקרו ונאנס בידו חייב' ובנדרים לא הגמרא מסייגת את הדין דווקא למקרה של 'תרעא חריפא' (שהלקוחות רצים לקנותו), וכן נפסק ברמב"ם מכירה ד,יד, ובשו"ע סימן ר,יא. טעם הדין הוא שנחשב כ'לוקח על תנאי', ולכן אם אינו מעוניין במוצר רשאי להחזירו. שם גם מובא שבמקרה שלא 'תרעא חריפא' דינו כש"ש. וגם אם לאחר מכן החליט לקנותו לא היה מעשה קניין, עיין בריטב"א ע"ז עא: ד"ה הא ובגר"א חו"מ ר, ס"ק לד. אם הגביה ע"מ לקנות חייב באחריות המוצר בכל מקרה, כמבואר בתוס' ב"ב פז: ד"ה הלוקח  'ואין נראה לרשב"א.',אך עדיין אם אינו מעוניין במוצר יכול להחזירו כמו בדין הנוטל ע"מ לבקרו ב'תרעא חריפה'. הרב צבי ברוך טסלר.
שאלה: שמיעת קריאת מגילה באמצעות מערכת הגברה : האם מותר להגביר את קולו של בעל הקורא באמצעות מערכת הגברה, כדי שהציבור ישמע בצורה ברורה את קריאת המגילה?
תשובה: בתשובה לשאלה זו יש להבחין בין שני מצבים. במצב שבו גם אם לא תפעל מערכת ההגברה ניתן יהיה לשמוע את בעל הקורא באופן חלש, אפשר להשתמש במערכת הגברה. במצב השני, מדובר במציאות שלא היו שומעים את בעל הקורא אם לא באמצעות מערכת הגברה. כאן נחלקו פוסקי הדורות האחרונים, האם הקול הנשמע ממערכת ההגברה נחשב כקולו של הקורא ויוצאים בכך ידי חובה, או שמא הקול נהפך לגלי רדיו ויש בכך שינוי, וכביכול שומעים את הקריאה ממישהו שאינו בר חיוב, דהיינו ממערכת ההגברה. הרב צבי פסח פרנק זצ"ל בספרו 'מקראי קודש' על הלכות פורים פסק להקל, וכן בשו"ת מנחת אלעזר, והדיין יוסף כהן זצ"ל, וכן הרב פינשטיין זצ"ל בשו"ת אגרות משה פסק להקל מעיקר הדין. לכן בשעת הדחק אפשר לסמוך על דעתם, וטעמם עמם. גם לדעת המחמירים במגילה, אפשר להקל ולהשתמש במערכת הגברה בחופה, בזימון ובהבדלה, אף אם לא יהיו בין הנוכחים עשרה שיוכלו לשמוע גם בלי מערכת ההגברה
שאלה: הגית המילה 'מרדכי' במגילה: אני מתעתד בעז"ה לקרוא את המגילה ורציתי לשאול לגבי קריאה של "מרדכי", ראיתי שמנקדים את ה-ד בקמץ קטן וראיתי שמנקדים בשווא. מה ההגיה הנכונה של מרדכי? (האם כמו צירה ב-ד או כמו חולם ב-ד ) ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל לגבי ניקוד האות דל"ת של 'מרדכי' במגילת אסתר כתב ה"מנחת שי": "ברוב ספרי הדפוס כולם בשווא הדל"ת, ובכמה ספרים כתבי יד, כולם בחטף קמץ, ובמקרא כתב יד מצאתי כתוב בגליון זה הלשון: בספרי צרפת ואשכנז כשיש 'היהודי' אחר 'מרדכי'   נקוד בשווא, ובספרי ספרד אין בהם הפרש, כי כולם בחטף קמץ". למעשה רוב העולם נוהג לקרוא בשווא. נאמנה
שאלה: הכנסת אוכל לשירותים: האם מותר להכניס אוכל לשירותים? האם בטעות הוכנס אוכל על-ידי ילדים, מה צריך לעשות? האם מותר להכניס כלים לצורך שפיכת מים חמים או זריקת אוכל מקולקל? בפסח אנחנו תמיד מנקים את המקרר ואת החלקים שלו מנקים בשרותים גם. מה עלינו לעשות?
תשובה: מותר להכניס אוכל לשרותים. אמנם יש מעטים המחמירים לכתחילה לא להכניס אוכל לשרותים אא"כ הוא עטוף, אולם בוודאי אם כבר הוכנס אפשר לאוכלו ללא חשש. בוודאי ובוודאי שאפשר להכניס ולנקות כלים בשרותים. וכך נוהגים כולם לפני פסח. חיים טובים
שאלה: תפילין: מה זאת אמורת "רק להניח" בלי ברכה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילין בצהריים"
תשובה: אבקש מחילה שקיצרתי ולא פירטתי וביארתי דברי כראוי. כוונתי הייתה לברכת 'להניח תפילין', כלומר "ברוך אתה ה' א-לוהינו מלך העולם אשר קדשנו במצוותיו וציוונו להניח תפילין". ב'על מצות תפלין' כוונתי הייתה: "ברוך אתה ה' א-לוהינו מלך העולם אשר קדשנו במצוותיו וציוונו על מצוות תפילין". זכות התפילין תאיר לך ותרומם אותך מעלה מעלה, ובפרט בימים אלו בהם נאמר "ליהודים היתה אורה ושמחה וששון ויקר" ודרשו ח "ויקר - אלו תפלין". וראיתי דבר נפלא בדדברי השפת אמת (בדבריו בפורים שנת תרמ"ח) וניכרים דברי אמת. השפת אמת הקשה לאור דברי ח מדוע לא נכתב במגילה "ליהודים היתה תורה, יום טוב, מילה ותפלין". ותירץ שהבשורה הגדולה המסופרת במגילה היא שבימים אלו זכו היהודים לראות עד כמה התורה היא אורה ועד כמה התפילין הם יקר. נזכה לשמחת פורים אמיתית ועליונה!
שאלה: גזל בקנייה מאייבי: לכבוד הרב,הזמנתי מוצר מאייבי (אתר קניות וירטואלי מכל העולם) אומנם לאחר שהמוצר לא הגיע בזמן המשלוח המשוער שנקבע מראש פתחתי תיק באייבי נגד המוכר (כך אייבי יוצרים קשר עם המוכר ומגיעים להסדר.) המוכר שלח הודעה שהמוצר מתעכב לאחר שהמוצר לא הגיע אייבי החזירו לי את הכסף. אומנם לאחר כמה זמן המוצר הגיע, השאלה היא האם צריך להחזיר את הכסף הזה למוכר (ככל הנראה אייבי לקחו ממנו את הכסף) או שזה לא בעיה שלי שהרי על פי החוקים של האתר אם המוצר לא הגיע עד התאריך הקבוע הכסף מוחזר לקונה? מה גם שאי אפשר להחזיר למוכר את הכסף דרך האתר אלא דרך העברה בנקאית חוץ (שלא דרך האתר.)
תשובה: באופן עקרוני, אדם שיש בידיו חפץ שאינו שייך לו חייב להודיע לבעל החפץ אולם מעבר לטירחת ההודעה והטיפול בחפץ עד ללקיחתו לא מוטל עליו לטרוח או להוציא הוצאות כדי להשיבו לבעליו, אלא טירחה זו מוטלת על בעל החפץ. ולכן לכאורה די בכך שתודיע לחברה כי המוצר ברשותך ואתה מסכים להשיב לה באם ידאגו להוצאות. אולם כאן נעשתה עיסקה דרך אתר אייבי שיש בו הוראות מפורטות לכללי העיסקה ולפיכך העיסקה נעשית על דעת כל ההוראות הרשומות שם. כמדומני שיש שם הוראה שבמקרה שעל הלוקח להשיב את החפץ הוצאות ההשבה הן על הלוקח, אולם איני יודע אם הוראה זו חלה גם על מקרה כשלך. לכן צריך להסתכל בהוראות המפורטות שם וללכת על פיהן.
שאלה: האם זה גזל? - המשך: שוב לכבוד הרב על התשובה, יש לי עוד שאלה לגבי ההחזרה של הגזל: האם תרומה לארגון שמשפץ ובונה מקוואות בארץ ישראל נחשבת להחזרה? הרי מדובר בצורכי ציבור. רבה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם זה גזל?"
תשובה: ערב טוב ניתן לשלם עבור שיפוץ ובניית מקוואות  אג''מ חו''מ ח''א פח 'ומה ששאלת באות ב'   מבואר בחשוקי חמד  יומא עמוד תקפז  שמקוואות ועירוב הם אמנם צרכי מצווה אך יש בהם גם צרכי הגוף. הוספות והרחבות אג''מ חו''מ ח''א פח 'ומה ששאלת באות ב' מורה לתת לצרכי רבים ולא לצדקה. בנין ותיקון מקוואות נכלל בצורכי רבים ולכן טוב לתת למקוואות. וזה לשונו :'.ולבנין ותקון מקואות הוא כלצרכי רבים ולכן טוב שיתן למקואות.'. שמעתי פעם מהרב זילברשטיין שהמליץ לקנות ציוד רפואי לבתי חולים. לדעתו זו עצה טובה יותר מקניית ספרי קודש לישיבה שכן הרבה לא ייהנו מכך. כמו''כ המליץ לסייע בבניית שירותים ציבוריים בתחנות הדלק. כך אכן כתב בחשוקי חמד יומא תקפז. שם גם ציין את עניין בניית המקוואות כצרכי ציבור וכן השתתפות בעירוב. ביאר שמקוואות ועירוב הם אמנם צרכי מצווה אך יש בהם גם צרכי הגוף. דרכי משפט שכנים והשגת גבול פרק שלוש עשרה עמ' רכז הערה כז בשם הגר''נ קרליץ כתב שאין לשלם זאת ע''י השתתפות בהוצאות ישיבה שכן צריך דבר המתקיים באופן שיש סיכוי שהנגזל ייהנה מזה. הוסיף גם שלא מועיל לשלם עבור צדקה. אך כן ניתן לשלם עבור בניין בית מדרש,מקוואות ושיפוצם ע''פ האג''מ הנ''ל. כמו''כ אפשר לנדב ספרים לבית המדרש ע''פ פתחי חושן הלכות גנבה פ''ד הערה נ בשם אהבת חסד בשם השל''ה. הפלא יועץ ערך תשובה ציין דוגמאות לצרכי רבים כגון להניח עץ או אבן על טיט במקום שעוברי אורח עוברים. ערוך השולחן חושן משפט הלכות גזילה סימן שסו סעיף ג :'.שיעשו בהגזילות צרכי רבים כגון בורות שיחין ומערות ותקוני דרכים ומרחצאות וכיוצא באלו דגם הנגזלים יהנו מזה.'. אורחות צדיקים שער התשובה  לפני הששה דברים שיעוררו את לב האדם לשוב  :'.צרכי רבים כגון לבנות גשר או לתקן בארות או לבנות בתי כנסיות.'. משפטי עוזיאל ח''ט סימן ג עמ' רכז פסק שלא מועיל לקנות שמן למאור לבית הכנסת או להדלקת נרות חנוכה שכן זה משמש ציבור מסוים לזמן מסוים. יש להורות לקנות ספרי לימוד או סידורים וימסרם לציבור. חיים טובים
שאלה: קריאת אנגלית בשבת.: הרב. אני תלמיד כיתה ט, ואני אוהב לקרוא אנגלית, ולכן רצוני לקרוא אנגלית גם בשבת. אבי אמר לי שזהו דבר אסור בשבת, אחרי הסתכלות בדברי רבנים אחרים שפסקו כך, ופסקם הוא שמותר לקרוא דברי תורה באנגלית או דבר חכמה, ואילו דברי חול וסיפורים - אסור. מיד עלתה בי המחשבה - האם הגיוני דבר כזה? הרי יהודים החיים במקומות אחרים בעולם, לדוגמא באנגליה, שרוצים לקרוא, האם אינם יכולים לקרוא בשפתם? ובייחוד - אם יש יהודים שאינם יודעים עברית טוב, האם יש להם איסור לקרוא באנגלית בשבת? לא רק זה, אלא שלא רק יהודי חו"ל קוראים כנראה באנגלית, אלא שגם יהודים שומרי מצוות בארץ, אם הם רוצים הם קוראים, ולא בדיוק שומרים על הלכה זאת - האם זהו מכונה " מנהג שנפרץ"? הרי דבר זה לא נפסק בסנהדרין והוא כדין מנהג, אז אם נפרץ מנהג זה, האם התבטל המנהג, וכעת מותר יהיה לקרוא סיפורים באנגלית גם בשבת?
תשובה: הידור זה לא, אבל מותר. אנחנו פוסקים כמו הרשב"א שמותר ללמוד בשבת גם שאר חכמות. הערוך השולחן אומר בדעת הרמב"ם, שמה שהרמב'ם אסר ללמוד שאר חכמות זה רק מדת חסידות, מי שרוצה להיות חסיד ילמד רק דברי תורה בשבת. ללמוד דברי קודש באנגלית אין בעיה.
שאלה: תחילת תפילת שמונה עשרה במניין: תפילה במניין. מתי לכתחילה מתחילים שמונה עשרה בציבור - רק בעשרה, או אפשר גם בשישה? מדובר במניין אשכנזי נוסח ספרד. מה המקורות לכך? יום טוב
תשובה: לכתחילה ודאי שיש להקפיד על עשרה אנשים שיתחילו שמונה עשרה ביחד, שיש דעות שרק באופן הזה נחשב שהתפללו במנין. אולם אם המנין הוא מצומצם, ולא ניתן להמתין לכולם, ניתן גם להתפלל בששה אם יש שם עשרה אנשים בבית הכנסת. מקורות: המשנה ברורה (סי' צ' ס"ק כ"ח) כתב ע"פ החיי אדם שצריך שיהיו עשרה ביחד בשעת התחלת השמונה עשרה ואז נחשב לתפילה בציבור. מנגד כתב המשנה ברורה (סי' ס"ט סק"ח) שרוב מנין (שישה אנשים) הם כמו ציבור גמור. נחלקו האחרונים בהסבר דברי החיי אדם: האגרות משה (אור"ח סי' כ"ח) סובר שהחיי אדם התכוון דוקא לעשרה. לדעתו כדי להגיע למעלת תפילה בציבור, צריך שציבור שלם יתפלל, ולא די בכך שחלק או רוב הציבור יתפללו. החלקת יעקב (חלק ב' ס' קל"ח), וכן הבית ברוך על החיי אדם סוברים, שגם לגבי תפילה בציבור מספיק רוב ציבור ורובו ככולו לעניין זה. מקור לדבריהם בדברי הרמב"ם (תפילה פרק ח' הל' ד'):" כיצד היא תפילת הציבור. והוא שיהיו רוב העשרה שלא התפללו". לשון הרמב"ם די מפורשת בנושא זה. (האג"מ יתייחס גם לרמב"ם זה). ולכן לכתחילה יש להחמיר שיהיו עשרה ביחד בשעת התחלת התפילה, וכשהמנין מצומצם ניתן להסתפק בששה. יום טוב
שאלה: הבנים שייכים לאבא או לאמא?: ב"ה כבוד הרב כותב הרמב"ן רמב"ן שמות כא כד.והלכה במוכר עצמו שנמכר לשש ויותר על שש. ואם כן אין אשה יוצאה בשש אלא כשמכרה אביה. אבל מה שאמרו הא (הרי) בכנענית הכתוב מדבר, מפני שאמר האשה וילדיה תהיה לאדניה, שהילדים בכנענית לאדון, שולד שפחה כנענית כמוה (שם סו ב), אבל בישראלית אפילו היתה גדולה, ואפילו נאמר שתהא האשה רשאה למכור עצמה, בניה של אב הן (בכל מקרה בגלל שהכתוב נותן בעלות על הילדים לאדון מכך אנו למדים שזו גויה ולא ישראלית): מהיכן לומד הרמב"ן שהילדים של האבא? משה
תשובה: לשואל הרמב"ן שם (שמות כא, ד) מבאר שהראיה של המכילתא שהפסוק מדבר בכנענית היא ממה שילדיה הם של אדוניה ככתוב: "אם אדניו יתן לו אשה וילדה לו בנים או בנות האשה וילדיה תהיה לאדניה", ודין הוא שילדי שפחה כנענית הם של האדון, מפני שולד שפחה כמוה (ראה קידושין סו ע"ב). וזאת שלא כדין אמה עבריה, שאפילו אם היתה גדולה כשמכרה את עצמה, בניה של האב. בפשטות, ההנחה שבניה של אמה עבריה הם לאב יכולה להילמד מכך שבשפחה כנענית הכתוב מדגיש באופן מיוחד שילדיה לאדוניה. על כל פנים חשוב להדגיש, שכל הלימוד של הרמב"ן הוא רק כדי להסביר את ההווה אמינא של המכילתא, אבל למסקנה בכל מקרה אמה עבריה לא יכולה למכור את עצמה לא בקטנות ולא בגדלות והיא יוצאת לחירות ברגע שמתגלים אצלה סימני בגרות, כך שאין מציאות של אמה עבריה עם ילדים (ראה הערה 61 בחומש תורת חיים). נאמנה
שאלה: האם מותר להתחפש בשנת אבל?: היי, אבא שלי ניפטר לפני חצי שנה. האם אני יכולה להתחפש בפורים ולהיות בחברת אנשים מחופשים (סוג של תחרות תחפושות)? מראש
תשובה: מהשמיים תנוחמו. אסור להיות במסיבות, ובאירועים עם מוזיקה.
שאלה: נישואין בזמן אבל: האם אבל על מות הורה רשאי להינשא בתוך שנת האבלות? האם יש הבדל בין נישואין ראשונים לנישואין בפעם השניה (כלומר - האם מי שרוצה להינשא בשנית והוא אבל על הורה, יכול להתחתן בתוך שנת האבל)?
תשובה: אבל על אביו ואימו רשאי להינשא  גם נישואים שניים  בשנת האבל ללא שום פקפוק. ומקיים בכך מצווה ובוודאי גורם נחת רוח לנפטר. בשורות טובות, רק שמחות בעזרת ה'.
שאלה: תפילת מנחה אחרי הדלקת נרות שבת?: לכבוד הרב ופורים שמח! האם מותר להתפלל מנחה לאחר הדלקת נרות שבת אם מתכוונים לקבל שבת רק בביה"כ באמירת "בואי כלה"? האם מותר לברך על הדלקת הנרות אם כך, והאם לעשות כן לפני ההדלקה? ב
תשובה: 1. לכתחילה ראוי שאשה המדליקה נרות שבת תקבל שבת בזמן ההדלקה משום שיש אומרים שלא מועיל להתנות, אולם בשעת הצורך ניתן להתנות לא לקבל שבת בזמן ההדלקה (מספיק להתנות בלב). 2. לכן, לכתחילה יש להתפלל מנחה לפני ההדלקה וכך תוכלי לקבל שבת בזמן ההדלקה. אם שכחת או לא הספקת להתפלל מנחה אכן תתני לא לקבל את השבת בהדלקה ותדליקי ותוכלי להתפלל מנחה לאחריה. 3. אם הדלקת ולא התנית שלא לקבל את השבת, לא ניתן יותר להתפלל תפילת מנחה אלא תתפללי תפילת עמידה של ערבית פעמיים והפעם השנייה תיחשב לתשלומין עבור התפילה שהפסדת. מקורות: שולחן ערוך סימן רסג סעיף י, ומשנה ברורה שם.
שאלה: המשך הסוגיה בהקשר לשם: רצוני לדעת כבוד הרב אם אוכל להוסיף את השם מאור,זה נראה לי שם עם אור ובעל משמעות כך גם די מתחבר אליו. לכבוד הרב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: השם מאור הוא שם טוב ותוכל להוסיף אבל זה יועיל רק אם תוסיף זהירות במצוות כמו שכתבתי, ובע"ה תצליח.
שאלה: תיקון בדבר השאלה: אני מבקש להיות יותר ברור מעט סבא שלי משה הבנתי שגם התחתן בגיל מאוחר בן דודי שגם קרוי על שם הסבא משה עדיין רווק והוא בן גילי מפה נובע החשיבה בנוגע לשינוי שמי. חשוב לי להדגיש שמי משה שמעון בן שולמית.בשם שמעון איני משתמש בו ולא ממש מתחבר אליו, תאריך לידה מוצג לפני הרב בהודעה הקודמת. לכבוד הרב וסליחה על השאלה והבקשה המתמשכת מיותר לציין שנושא זה מאוד חשוב לי! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: הסיבות שכתבת יש בהן מן הצדק ותוכל להוסיף שם על פי מה שכתבתי מקודם. שם בעברית, משמעות טובה והתחזקות בשמירת מצוות.
שאלה: תוכנה עם רשיון לא ברור: טכנאי מחשבים תיקן את המחשב שלנו, ותוך כדי כך התקין תוכנת אנטיוירוס חדשה. הוא גבה על כך רק את המחיר של זמן העבודה שלו, ללא עלות של התוכנה. הטכנאי הסביר לי כי בעבר עבד בחנות שהחזיקה ברשיון ארגוני על התוכנה - המאפשר לה להתקין אותה במחשבים רבים. הם מסרו לו את הרשיון ובאמצעותו הוא מתקין את התוכנה ללקוחותיו "עד שהחברה תאמר די" על מספר השימושים שנעשו ברשיון. אנו מקפידים שלא להשתמש בתוכנות שלא כדין, אך במקרה זה לא ברור לי כיצד להתייחס לענין - כיוון שבעצם התוכנה הותקנה בדרך הרגילה עם מספר רשיון חוקי, אלא שלא ברור אם זה מקובל על החברה שייעשה שימוש באופן זה ברשיון ארגוני. אשמח לתשובה
תשובה: סביר להניח שאם הוא כבר לא עובד בחברה, שהחברה לא תסכים לכך, שהרי זה מנוגד לאינטרס שלה. אולם כדאי לשאול ישירות את הטכנאי או את החברה (בלי להזכיר את שמו של הטכנאי). יישר כוחכם על ההקפדה במקום שרבים נכשלים בו!
שאלה: האם מותר לגר להיות מפקד בצבא: הרמב"ם כותב בהלכות מלכים שלגר אסור לתת שררה האם הוא יכול להיות מפקד טנק או קצין?
תשובה: פיקוד צבאי אינה שררה אלא מיומנות, ולכן אין בכך הקשר לדברי הרמב"ם המוזכרים. (כך שמעתי מהגרז"נ שליט"א)
שאלה: איסור לא תחנם: כבוד הרב האם יש בעיה לומר לחבר, על להקה של גוים שהם שרים טוב, או לומר על גוי שהוא נראה טוב, מצד לא תחנם? (השאלה היא גם בגוי שהוא עובד עבודה זרה) ב מראש
תשובה: אסור.