LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ללמוד על דתות אחרות?: רציתי לשאול האם מותר ללמוד על דתות אחרות ואתאיזם על מנת לראות אם אני מצליח לסתור את מה שהם אומרים וע"י זה לחזק את האמונה שלי בה וחיזוק הטיעונים בוויכוחים נגד אתאיסטים ויהודים שנשבו בדתות אחרות? האם דבר זה מותר מאחר ואין חשש שאני אעזוב את הדת, כי יש לי הוכחה חד-משמעית ובלתי ניתנת להפרכה מדוע היהדות היא הנכונה (בעיקרון - סיפורי צדיקים)?
תשובה: שאלת שאלה חשובה. אולם כדי לקבל עליה תשובה אתה צריך לשאול באופן אישי ובעל פה תלמיד חכם שמכיר אותך. ברמה העקרונית, חשוב ונכון לבסס את האמונה מצדדים נוספים חוץ מסיפורי צדיקים, שאינם מספיקים בדרך כלל כדי להתמודד עם דעות אחרות. האמונה היא עולם ומלואו, וחשוב להגדיל ולהעמיק אותה במקביל לתהליך הגדילה של האישיות. רק בגיל בו האדם כבר עיצב השקפת עולם שלמה ומבוססת, יש מקום להכיר דעות אחרות כדי להתמודד עמן. וגיל זה הוא בדרך כלל במהלך שנות ה20, ולאחר שהאדם כבר הקים משפחה וייצב את מקומו בחיים. למעשה, העמקת האמונה הינה דבר חשוב גם מצד עצמו - כשם שאדם לא ילך להכיר משפחות אחרות לפני שהוא מכיר את משפחתו שלו. לכן הצעתי היא שתתמלא בתורה במשך כמה שנים טובות, ולאחר מכן תשקול האם ליבך חפץ ללמוד על דתות אחרות. בהצלחה רבה וישר כוחך.
שאלה: שמיעת שירים בימי החורבן: בס ד לכבוד הרב ו מראש על תשובתו. יש לי חברה רווקה מבוגרת שיש לה הרבה צרות בחיים והיא מאוד עצובה, הייתי רוצה לקנות לה כרטיסים להופעה של זמר דתי, בהופעה יש המון כלי שיר. האם יש בעיה בזמן חורבן ביהמ ק ללכת להופעה כזו שלא לשם מצווה? ואם כן- האם אפשר במקרה של החברה שלי בכל זאת לקנות לה את הכרטיסים כדי לשמח אותה?
תשובה: אם היא צריכה את זה אפשר, גם ככה שומעים היום. זה לא הידור מצווה ללכת לדברים כאלה, ובאופן כללי ראוי שלא להשתתף באירועים כאלו.
שאלה: גיזום סכך בשביעית: בספר קטיף שביעית כתוב שמותר לגזום בשביעית סכך לסוכות ובלבד שיהא ניכר שאינו גוזם לצורך הצמחת האילן. מה הכוונה שיהא ניכר? מה הוא צריך לעשות?
תשובה: וברכת ד' שהגיזום לא יהיה במקום הרגיל שקוצצים, קצת למעלה קצת למטה שיהיה ניכר שאין זה כדרך הקוצצים. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: המשך שאלה קודמת: עץ השסק היה בלי גוש אדמה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "השתלת עצי פרי בחודש אלול לפני שמיטה במרפסת."
תשובה: וברכת ד' אם שתלו כבר אפשר להשאיר במרפסת. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: בירור דעת הרמב"ם בקדושת פירות שביעית: עליכם כבוד הרב! השנה למדנו בעיון את נושא השמיטה, ורציתי לשאול את הרב בנוגע לדעת הרמב"ם בעניין שימוש המותר בשימוש שממילא משפיע על השאלה האם חלה קדושה בפרי. רמב"ם בהל שמו"י בפ ה כלל לא מזכיר את עניין ההנאה והביעור הבאין כאחד, אדרבא מזכיר הוא את הסברה של ר יוסי סוכה מ. עיינתי בפאת השלחן כמדומני בסי כא אות מד שמת מדוע כתב הרמב"ם הל ה לכם- לכל צרכיכם. אולם הוא לא עונה על הקושיה הפשוטה- מדוע הרמב"ם כלל לא הזכיר את התנאי של הנאה וביעור שבאין כאחד. חיפשתי אחרונים שמתייחסים לשאלה זו אולם אין כל התייחסות לכך, אולם הקושיה עדיין בעינה. רה"י שלי ר"ל כי אכן הרמב"ם פסק כחכמים, אלא כדעת חכמים לפי הבנת בירו שביעית פ"ח ה"ה דהיינו חיי נפש חשיבות השימוש. ותי כי על עצים אין קדושה מדין הפסד. מ"מ מה שלא נא כפי שאמרתי, הרמב"ם לא מזכיר דין זה ואעפ"כ כל הפוסקים מסבירים הנאה וביעור ברמב"ם. אשמח אם תוציא אותי ממבוכה זו,
תשובה: וברכת ד' הרמב"ם (הל' לולב פ"ח ה"יא) פסק שבלולב אין קדו"ש, ובפרוש המשנה כתב שהלולב כעצים ואין בו קדושת שביעית, וא"כ נראה שהוא סובר שבכל העצים אין קודשת שביעית, כיוון שאין הנאתו וביעורו באים כאחד. אמנם מהי הנאתו וביעורו באים כאחד יש מקום להסתפק בדעת הרמב"ם, אבל נראה שקיבל את תרוצו של רבא שצריך שיהיה הנאתו וביעורו באים כאחד. וגם אני נ"ל שהרמב"ם למד כדעת רש"י "ועצים דהסקה" והלכה כדעת חכמים שכל הנאכל יש בו קדושת שביעית, ודבר שאינו נאכל (הנאתו אחר ביעורו) אין בו קדושת שביעית. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: לימוד משנה או גמרא?: אני עובד למחייתי ונהנה ונמשך ללימוד משנה יותר מגמרא. האם זהו לימוד פחות ערך לעומת הגמרא?
תשובה: לימוד הגמרא נחשב יותר כיון שממנו אפשר לפסוק הלכה, אך גם לימוד המשנה חשוב מאוד כמובן בתנאי שלומדים עם מפרשים. וטוב שתמשיך ללמוד משנה אך גם תקבע זמן מסוים ללימוד גמרא.
שאלה: "וקבץ גלויותינו לחצרות קודשך": "וקבץ גלויותינו לחצרות קודשך" האם הכוונה על קיבוץ גלויות ותו לא, או שאפשר למר גם שהשם ימיר את עוון הגלות בהליכה לחצרות קודשו? בברכת שנה טובה
תשובה: לשואל נוסח זה, "וקבץ גליותינו לחצרות קדשך", שציטטת מתפילת מודים דרבנן, אכן דורש תלמוד, שכן רגילים אנו להתפלל על קיבוץ גלויות לארץ ישראל ולא לחצר המקדש. סמוך לתפילה זו, בתפילת "על הניסים" של חנוכה מופיע נוסח דומה "ואחרי כן באו בניך לדביר ביתך והדליקו נרות בחצרות קדשך". גם כאן ישנו קושי: הלוא הדליקו בהיכל ולא בחצר? על שאלה זו השיב הרב משה צוריאל שליט"א, שכל ארץ ישראל נקראת 'חצרות קדשך' (ראה רש"י חולין צב סוף ע"א), וכך ניתן להבין גם את נוסחה של ברכת מודים דרבנן, בה אנו מתפללים לפני ה' שיקבץ גלויותינו ויביאנו לארץ נחלתנו הנקראת 'חצרות ה''. וב"סידור רש"י" הגירסה היא "ותקבצנו מארבע רוחות הארץ להודות לך בחצרות קדשך". נאמנה
שאלה: שם השם שנמרח : ב"ה יהודה הלוי שליט"א לאחר פסיקת הרב מחקתי את האות הא האחרונה שניקרת להדיא כחית אבל במחיקה לא לקחתי בחשבון שתוך כדי מחיקה חקקתי אולי ריש אולי ואו שהרב יאיר אותי מה עליי לעשות אם שגיתי או לא, במחילה מכבודו על הטירחה שתכתב ותחתם לאלתר השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שם השם שנמרח"
תשובה: וברכת ד' אם לא היה צורת ה' אלא ח' המחיקה מותרת, אבל יש למחוק עד שלא תשאר כל אות או צורתה. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: עליה לציון בשנה הראשונה חודש בניסן: אמא שלי ע"ה נפטרה בכ"ב ניסן השנה האם עולים לקבר בחודש ניסן?
תשובה: שנה ראשונה לכול המנהגים עולים בחודש ניסן. בשנים הבאות : אשכנזים עולים ביום היאר צייט החל בניסן (גשר החיים כט,ה) לספרדים לא נוהגים לעלות בחודש ניסן בשנים הבאות ועולים ערב ראש חודש ניסן (לא בשנה הראשונה) (צרור החיים לגר"מ אליהו זצ"ל טו,רנד) לא תוסיפו לדאבה עוד
שאלה: חוק הגיור: לא הבנתי ולדעתי רבים לא מבינים מה הבעיה בחוק הגיור הרי מדברים שבסוף זה יהיה חייב להיות בהסכמת הרבנים הראשים? זה לא בהתרסה חלילה.אני פשוט רוצה להבין ואני יודע שמה שהרב אומר זה קודש. ניתן לפרסם את התשובה?
תשובה: הלוואי וזה יהיה כך, המגמה של החוק זה לפגוע במעמדם של הרבנים הראשיים, והחשש הוא שיכניסו לנו גרות שהיא לא עונה על דרישות ההלכה - וזה לא יהיה בפיקוח רבנים ראשיים. וכל מה שאומרים אחרת זה רק מריחה.
שאלה: יחסי אישות מול ספרי חול המכילים פסוקים   ספרי הגות ציוניים: 1. האם מותר לקיים יחסי אישות בחדר בו יש ספרי חול שמכילים פסוקים וחלקי פסוקים (לדוגמא לטייל עם המקורות - ספר לטיולים בארץ בעקבות סיפורים מהתנך או האנציקלופדיה העברית שמכילה חלקי פסוק או פסוק כשהם עוסקים בנושא כזה)? האם הם זקוקים שתי מחיצות או שמכיוון שלא מדובר בספר קודש לא צריך כלום או אפשר להסתק בכריכה? 2. אם צריך שתי מחיצות האם ניתן בספרים כאלה להקל וכריכה כפולה מספיקה? (כריכת הספר ועוד דף כריכה נפרד שמונח על הספר עם תמונה ושם הספר) 3. מה דין ספרי הגות של הוגים חילוניים ציונים? (לדוגמא בן גוריון, ז בוטינסקי, ברנר, שבייד) אין שם ממש אזכורי קודש אבל יש דברים שנוגעים בדבר או אסוציאציות לענייני קודש או אפילו חלקי פסוקים. 4. מה דין ספרי סיפורים שהם כאילו על תקופת האבות, התנ"ך. אבל אינם הסיפור האמיתי? (ואינם ספרי מדרשים בצורה המסורתית אלא ספרים חדשים שנתחברו בשנים האחרונות).
תשובה: יש לשים את ספר קודש בארון ספרים ולכסות את הארון בדלת או כיסוי אחר. אין בעיה בספר חול, ספר שיש בו פסוקים יש לכסות.
שאלה: חשיבות תפילת הרשעים: ראיתי שהרב כתב שאין ערך לתפילה של מי שלא מאמין בל"ג עקרים האם זה לא סותר למה שכתוב במשנה במגילה שהאומר יברכון טובים (לפירשי יש רק ענין שצדיקים ישבחו את השם) הרי זו מינו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תחית המתים ועולם הבא"
תשובה: יש מקום לחלק בין רשעים הנכשלים בגלל תאוותם לבין כופרים שאינם מאמינים. ובכל מקרה ראה במאירי שם (מגילה כה ע''א) שביאר את המפרשים בדרכו של רש''י שמדובר על רשעים הרוצים כעת לחזור בתשובה, ולפיכך האומר יברכוך טובים זו דרך מינות, שאינו מאמין שהקב''ה חפץ בתשובתם של רשעים (ועיין עוד בתפארת ישראל על משנה זו). נזכה לשנת תשובה והתרוממות לכל עם ישראל!
שאלה: דרך לימוד בבקיאות : לכבוד הרב איך צריך ללמוד סדר בקיאות בישיבות (שיעור ג), כמה הספק, התעכבות על קשיים וכו? וכן איך צריך ללמוד ר עיון, כמה הספק, איזה ראשונים ואחרונים להתעכב?
תשובה: טוב ללמוד בין שני דפים לשלושה בשבוע עם רש"י, ובמידת האפשר עם הרא"ש. ויש לחזור על זה כמה פעמים. לימוד בעיון יש ללמוד גמרא רש"י תוס' וכן רי"ף ומפרשיו. לעיין בספרי האחרונים על המסכת ולראות את דבריהם על הנושאים המרכזיים בסוגיא, ולנסות לבדוק סוגיא זו עם מקורות נוספים שעסקו בנושא זה. יש לסכם את תמצית הדיון בסוגיא.
שאלה: כבד את. הילדים?: נשאלתי למה כתוב בתורה כבד את אביך ואימך אבל לא כתוב בתורה שעל ההורים לכבד את ילדיהם?
תשובה: לשואל מובן שעל הורים לנהוג כבוד בילדיהם, זהו טבע שטבע הקב"ה בבריאה, שהורים אוהבים ומכבדים את בניהם, ואם חלילה אינם נוהגים כך, ודאי עוברים הם על כמה לאוים שבין אדם לחברו, אבל החובה המוטלת על הבנים גדולה מזה, שכן חבים הם להוריהם הכרת טובה על שהביאום לעולם ויגעו בגידולם יגיעות רבות. רק כשאדם מגדל את ילדיו הוא מבין יותר ויותר כמה יגיעות יגעו הוריו בגידולו, וכמה הוא חב להם על כל הזמן, המחשבה, הממון, ועוד, שהשקיעו בו ללא הרף וללא גבול, וכך כתב בעל "ספר החינוך" (מצוה לג): "משרשי מצוה זו, שראוי לו לאדם שיכיר ויגמול חסד למי שעשה עמו טובה, ולא יהיה נבל ומתנכר וכפוי טובה, שזו מידה רעה ומאוסה בתכלית לפני אלקים ואנשים. ושיתן אל לבו כי האב והאם הם סיבת היותו בעולם, ועל כן באמת ראוי לו לעשות להם כל כבוד וכל תועלת שיוכל, כי הם הביאוהו לעולם, גם יגעו בו כמה יגיעות בקטנותו". מתוך כיבוד הוריו עתיד האדם לתת כבוד לה' יתברך, כפי שכותב בעל "ספר החינוך" בהמשך דבריו שם: "וכשיקבע זאת המדה בנפשו יעלה ממנה להכיר טובת האל ברוך הוא, שהוא סיבתו וסיבת כל אבותיו עד אדם הראשון, ושהוציאו לאויר העולם וסיפק צרכו כל ימיו, והעמידו על מתכונתו ושלימות אבריו, ונתן בו נפש יודעת ומשכלת, שאלולי הנפש שחננו האל יהיה כסוס כפרד אין הבין, ויערוך במחשבתו כמה וכמה ראוי לו להזהר בעבודתו ברוך הוא". נאמנה
שאלה: אזכרה לסבא: האם נכד אמור לנהוג בצורה מסוימת ביום האזכרה כולו (מערב עד ערב) כמו לא לראות טלוויזיה או סרט או לשחק.וכו? האם נכד יכול לקרא קדיש באזכרה אם לילדים של סבא אין התנגדות? מראש
תשובה: נכדים לא נוהגים מנהגי אבלות. וכן לא אומרים קדיש כאשר יש ילדים שאומרים.
שאלה: לכוון שעון שבת בראש השנה כדי שידלק בשבת: האם בראש השנה מותר לכוון שעון שבת שכבר מחובר לחשמל כדי שידלק בשבת או קצת לפני כניסת השבת?
תשובה: אענה בקצרה לרגל השעה. א. יש לעשות עירובי תבשילין. ב. אפשר לכוון את השעון אם חלק מההדלקה היא גם ביום השני של ראש השנה. כגון שהשעון ידלק בחמש אחה"צ וכד'. באותה פעולה של כיוון השעון הכוללת גם את הדלקתו ביום השני של ראש השנה אפשר להוסיף שידלק גם בשבת עצמה בזמן אחר. לדוגמה: לכוון שהשעון ידלק בחמש אחה"צ ביום שישי עד תשע בלילה בליל שבת, ובאותה פעולה לכוון שידלק שוב בשבת בבוקר וכד'. כך נראה לענ"ד. שנה טובה
שאלה: כף עץ חלבית: ערבבתי מאכל חם תוך כדי בישול הסיר פרווה הכף היא כף עץ חלבית לא בת יומה. מה דין המאכל ומה דין הסיר?
תשובה: אני מבין שמדובר על מאכל פרווה. המאכל והסיר נשארו פרווה. בברכת שנה טובה הרב עודד מילר
שאלה: מתי עושים ברית?: כבוד הרב, אשתי ילדה את בננו ביום שלישי האחרון בבאר שבע בשעה 18:58 בערב בלידה רגילה ברוך השם. (שקיעה ב18:48) שאלתי האם הברית יוצאת ביום שלישי או רביעי ערב ראש השנה. ב מראש ושנה טובה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מזל טוב שתזכו להכניס את הבן לבריתו של אברהם אבינו בזמנו ביום רביעי ושתזכו לגדלו בעזרת ה' לתורה חופה ומעשים טובים. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: משמעות שמות: רציתי לדעת האם השם שלי קובע את משמעות חיי? וכמו כן האם אנשים בעלי שמות משותפים יש בניהם קשר מיוחד? ובנוסף אם אני קרוי אחרי שם של דמות תנ"כית, האם אני מושפע מתכונתיה.? ושבת
תשובה: א. יש קשר בין שמו של האדם למהלך חייו וליעדו בהם. ייתכן שיש קשר בין אנשים בעלי שמות משותפים אבל אין זה הכרח. ב. יש להניח שכן.
שאלה: אזכרה לסבא: והילדים אמורים לנהוג במנהגי אבלות למעט עליה לקבר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אזכרה לסבא"
תשובה: לא
שאלה: אני ממש בלחץ מיום הדין שקרב ובא.: כבוד הרב תעזור לי! אני ממש בלחץ.עוד פחות משבוע יגיע יום הדין ואני מרגישה חוסר ביטחון מוחלט.מרגישה שלא עשיתי מספיק.אני כל כך משתדלת לעלות להשתפר אבל אני רוצה יותר!!אני צריכה לעשות תשובה על עוד כל כך הרבה דברים ואין לי זמן.אני רק משתדלת בעניינים הללו אבל אני רוצה להיות שלימה בעניינים הללו אבל אני לא מצליחה זה ממש קשה! איך אני אבוא אל יום הדין? אני כותבת את הדברים עם דמעות של פחד בעיניים.בשום דבר אני לא שלימה בכל דבר יש לי נפילות.אני בזמן האחרון ממש משתדלת בכל הדברים.אבל אני לא מרגישה טוב עם זה!יש הצלחות אבל יש גם כישלונות אני לא שלימה בשום דבר!אני מרגישה שאין לי כלום לבוא איתו ליום הדין ואני ממש מפחדת.אולי הייתי יכולה יותר ולא עשיתי? תוכל לכוון אותי הרב?אני לא יודעת מה לעשות אני בלחץ גדול.
תשובה: ב"ה סליחה שהתעכבתי בלכתוב תשובה. העומס הגדול שהייתי בו הכריע את הרצון לענות, והנה ראש השנה עבר. זכינו לראש השנה מרומם ומיוחד. וברוך ה' אנו ממשיכים הלאה, להתעלות לקראת היום הגדול והקדוש, יום הכפורים. פעמים רבות אנשים מגיעים למצב של לחץ בעבודת ה'. פעמים שהלחץ הזה ממש מכביד והורס את כל התחושה. צריך להתרגל, שעבודת ה' היא אחד מהדברים הנפלאים ביותר, המשמחים ביותר שיכולים להיות לאדם. כשאדם יודע באמת להתחבר לימים האלו, להתקדם על ידי הימים האלו, הוא זוכה להתעלות נפלאה, להתרגשות נפלאה ולהמון אוצרות נפלאים. אלא שצריך ללמוד להסתכל על הדברים נכון, לחיות אותם נכון. אצלנו ראש השנה לא היה דבר מלחיץ אלא דבר מרומם ומרגש. וכך חשוב להתחנך, כך חשוב להיבנות, לראות את הטוב שבקשר עם אבינו שבשמים, לחיות אותו עד הסוף. כן ה' יתברך הוא אבא שלנו והוא אוהב אותנו אהבה עצומה ומוביל אותנו להתעלות ולהתקדם מתוך שמחה ומתוך התקדמות מתמדת. חשוב מאוד לדעת שכל התקדמות יש בה שמחה גדולה, כל צעד קדימה יש בו אוצרות נפלאים. אלא שהיצר הרע מנסה להרוס הכל, הוא מציג לנו את מה שעשינו, את מה שהתקדמנו כאילו זה כלום, ואת כל מה שנשאר לנו כאילו זה הכל, ואז אנו מתייאשים, מתמלאים בפחדים וממש פוגעים בכל הכוחות שלנו להמשיך הלאה. לכן, מאוד מאוד חשוב לדון את עצמנו לכף זכות, לראות ולהדגיש את הדברים הטובים, לפתח עין טובה על עצמנו, להוריד את הביקורתיות האין סופית שחודרת אלינו מכל מיני מקומות, וממש ללמוד לשמוח. כן, לשמוח בכל הטוב שה' נתן לנו, לשמוח בכל הטוב שזכינו אליו, לשמוח בכל מה שהשגנו השנה. את יודעת שהמקור לוידוי שאנו אומרים הוא מוידוי בתורה שבו אנו מתוודים בפני ה' על כל הטובה שה' נתן לנו. כן וידוי הוא גם מלשון הודאה. להודות לה' על הטוב. ראית, שראש השנה עבר, שהדברים התקדמו ולא הייתה סיבה לדאגה וללחץ, לכן גייסי את כל הכוחות להסתכלות חיובית, גייסי את כל כוחות השמחה שלך והתחזקי באמונה שמהקושי צומח טוב, שהטוב הוא העיקר ושבעזרת ה' נזכה לשנה נפלאה מאוד. שתהיה לך שנה טובה והמון ברכה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: עליה לקבר בימים נוראים: אני בשנת אבל ושמעתי שאפשר לפני ראש השנה או כיפור ללכת להר המנוחות ולא בתאריך הפטירה. האם זה נכון? ומה המגבלות? האם אני אומר קדיש בהר המנוחות? אשמח לקבל תשובה וחג שמח!!
תשובה: איני בטוח שהבנתי נכון את השאלה. נוהגים לעלות לקבר ביום הפטירה. אם א"א לעלות ביום הפטירה כגון שחל בשבת או בחג וכד' אפשר לעלות ביום אחר. מלבד זאת יש נוהגים להשתטח על קברי צדיקים לפני ראש השה או בעשרת ימי תשובה ולהתפלל להקב"ה שבזכות אבותינו הצדיקים יקבל תפילתנו. אבל יכול לומר קדיש בבית הקברות אף לא ביום הפטירה. שנה טובה ובשורות טובות
שאלה: למה ראש השנה יומיים?: מה עניין יומיים ראש השנה ומה שונה ראש השנה מיום טוב שני של גלויות?
תשובה: הגמרא במסכת ביצה דנה על שני ימים טובים של גלוית, שטעם הדבר הוא כי לא ידעו באיזה יום קידש בית הדין את החודש ולכן עשו יום אחד נוסף מספק. ברור שאחד הימים הוא קודש והשני הוא חול, אך מכיוון שלא יודעים איזה מהם קודש עושים את שניהם יו"ט. ולכן ביצה שנולדה ביום הראשון מותרת בשני. אולם בראש השנה שני הימים הם קודש. בארץ ישראל ביום של ראש השנה לא ידעו מתי קידשו את החודש, ולכן איפה שהיה בי"ד עשו יום אחד ואיפה שלא ידעו עשו שני ימים. פעם אחת לא הגיעו העדים ולא קידשו כמו שצריך, ובעקבות כך גזרו שבכל המקומות יעשו יומיים ראש השנה. לכן בראש השנה שני הימים הם קודש, אלא שהראשון מדאורייתא והשני מדרבנן, לכן בשונה משאר המועדים, ביצה שנולדה ביום טוב הראשון אסורה ביום טוב השני, ולכן גם אין לעשות הכנות כלל מיו"ט ראשון לשני. רוב הראשונים (רי"ף, רא"ש ורמב"ם) פוסקים שבארץ ישראל עושים יומיים והם כיומא אריכתא. לבעל המאור יש שיטה יחידה שבארץ ישראל עושים ראש השנה רק יום אחד כמו בשאר הימים הטובים, אך אין הלכה כמותו. לעניין ברכת שהחיינו- נחלקו הראשונים האם יש לברך שהחיינו בלילה השני של ראש השנה. הרמב"ם סובר שאין לברך והמחבר מכריע לברך. כדי לחוש לשיטת הרמב"ם ראוי שיהיה פרי חדש בלילה השני של ראש השנה וכך יהיה אפשר לברך שהחיינו לכולי עלמא. יומיים יו"ט זה רק לחומרא אבל לא לקולא, לכן אסור לבשל ביו"ט ראשון לשני, כי הראשון מהתורה והשני מדרבנן. עירובי תבשילין- השנה יו"ט שני חל ביום שישי, וכדי לאפשר לבשל מיום שישי לשבת צריכים לשים ערובי תבשילין. שמים לחמניה או ביצה ואומרים שעל ידי זה יהיה מותר לנו להכין אוכל לשבת. מבחינה רעיונית- השפת אמת מסביר למה עושים בחו"ל כל חג יומיים, מפני שבחו"ל לוקח לאדם יומיים להבין את עצם החג. כך נראה גם לעניין ראש השנה, אנחנו בארץ והמשפט בשמים ולכן אפילו בארץ ישראל אנחנו צריכים יומיים כדי להבין את ההתעלות שבחג הזה.
שאלה: הדרכת קבוצות לבת: לכבוד הרב! האם זה ר שבחורה תדריך סיורים של משפחות (שיש שם גם גברים), וכן קבוצות של חיילים וכו סיורים שהם סיורי סליחות, מורשת יהודית וכד או שזה אסור מטעמי צניעות? האם במקרים הללו יש הבדל אם היא כבר נשואה או לא?
תשובה: הדבר לא אסור, אך יש בנות שבגלל צניעותן רגישות יותר ואינן מסוגלות לעשות זאת.
שאלה: התבלבלתי בכל ההלכות של חוק לישראל: לכבוד הרב, עקב הפרשה המחוברת השבת (ניצבים - וילך) בדקתי על ההלכות של חוק לישראל והתבלבלתי לגמרי! כל יום אני קורא את החוק לישראל של אותו היום (תורה - שניים מקרא ואחד תרגום, נביאים - אחד מקרא ואחד תרגום, כתובים - אחד מקרא ואחד תרגום, לאחר מכן משנה, גמרא, זוהר, הלכה ומוסר) עד כאן הכול מצוין! הבעיה מתחילה ביום חמישי בערב ושישי, יש קריאה לליל שישי (כ"ו פסוקים) - הבנתי שצריך לקרוא אותם אחד מקרא בלבד, ועדיף אחרי חצות הלילה (רק אם אנוס אפשר לפני) ולאחר הכ"ו פסוקים יש את יתר הפרשה שזה כבר ביום שישי עצמו. מישהו אמר לי שביום שישי צריך לחזור על כל הפרשה מההתחלה ועד הסוף? אז מה עושים? קוראים פעמיים את השניים מקרא ואחד תרגום של כל הפרשה? הכוונה היא כל יום את הכמה פסוקים האלה ולאחר מכן את ה כ"ו פסוקים ולאחר מכן את יתר הפרשה, כל הפרשה שניים מקרא ואחד תרגום? או מספיק רק פעם אחת שמחולק לפי ימים? כבוד הרב!
תשובה: חוק לישראל אינו חובה, אלא מנהג טוב שאומרים הנוהגים בלי נדר, ואם לא אמרת תכוון להתירו בהתרת נדרים. בסך הכול במשך השבוע תאמר - שניים מקרא ואחד תרגום. ולכן מה שקראת בימי השבוע אין צורך לחזור.
שאלה: ילדה קטנה בבריכה: שחינו כמה חברים יחד בבריכה קטנה ואחותו הקטנה של אחד מהחברים אשר קטנה משש ואין בה שום מקום להרהור נכנסה עם בגד ים אחוד (לא מחולק) האם זה ר?
תשובה: לכתחילה שלא תכנס, אבל בגלל זה לא צריכים לצאת.
שאלה: דואר מחו"ל בשבת: לכל הרבנים. לגבי הנחיתה של המשלוח, לצערי ראיתי שגם אל על וכמובן שגם חברות אחרות עובדות בשבת ומטוסים נוחתים בנתב"ג בשבת, ופה מדובר ביהודים. שאלתי היא: האם מותר לי לקנות ולהזמין דברים בשעה שיכול להיות שהמשלח יגיע לכאן בשבת, ואז, אמנם לא מפרקים כאן בשבת ולא שולחים וכו, אבל אולי זה נקרא שאני גורם ליהודי כאן לחלל שבת? למרות שהמטוס בכל מקרה עם המון דברים אחרים ינחת כאן ויביא הרבה דברים שלא שלי ולא קשורים אלי כלל, אבל האם זה נחשב שאני מוסיף, וא"כ איך כ"כ אנשים שולחים דברים בדואר לחו"ל מהכא להתם ולהפך? אני מקווה מאוד שהברתי היטב את שאלתי, ואשמח מאוד אם אוכל לקבל תשובה מהירה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם בכל מקום זה כך?"
תשובה: גם בארה"ב הרוב נוכרים
שאלה: איך מבדילים בין פירות שמיטה ולא שמיטה?: יש לי עץ לימון הפורח כל השנה ומניב פירות חדשים כל הזמן, כיצד אני מבדיל בין פירות תשע"ד ופירות תשע"ה?
תשובה: וברכת ד' אני מבין שאתה רוצה לדעת לעניין קדושת שביעית (למחמירים שלימון כאתרוג ולכל הנלקט יש קדושת שביעית) אפשר להוריד את הפרחים וחנטים קטנים שבעץ בערב ראש השנה או מיד לאחר ראש השנה, ואז יווצר מצב שתדע מה משנת תשע"ד ומה מתשע"ה. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום
שאלה: מושגים בסיסיים בשמיטה: בס ד לכבוד הרב, 1)מה זה אוצר בית דין? כיצד הוא נעשה פעם,ואיך הוא התייעל היום? מה הייתה דעת מרן הרב קוק זצ ל בעניין אוצר בית דין? 2)מה זה אוצר הארץ? 3)האם קניית יבול נוכרים זה שמיטה למהדרין? 4)מה לעשות בעניין מעשרות עם פירות של היתר מכירה? 5)מה כדאי לקנות היום? אוצר בית דין,היתר מכירה או יבול נוכרים?
תשובה: וברכת ד' 1. אוצר בית דין זו תקנה קדומה כיצד להעביר לתושבי המקום את פירות המקום. גם הרב קוק זצ"ל התייחס לזה כאל "דבר קדוש" ובתנאי שיעשה על פי ת"ח. והיום בכל בתי הדינים יושבים ת"ח. כך שכל הלוקח מבתי הדין מבורך ורצוי. 2. אוצר הארץ הוא גוף שמשווק תוצרת יהודית ומחזק חקלאים יהודים, בתוך אוצר הארץ יש גם ירקות ופירות של אוצר בית הדין. 3. לא. 4. יש להפריש תרו"מ בלא ברכה וכן אין חובת נתינה. מפרישים מעשר ראשון ושני וגם מתנים על מעשר עני. 5. אוצר הארץ. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום
שאלה: בדיקת תותי עץ: כבוד הרב, לפני כחודשיים או יותר הלכנו לקטיף משפחתי בשדה יעקב שם קטפני תותי עץ מאחר ולא ידענו כיצד בודקים, שטפתי אחד אחד ואת הפירות היפים הכנסנו לקופסא והקפאנו. מאז הפירות במקפיא האם יש איך להתיר את השימוש בהם? שלימים או מרוסקים? יש איך לבדוק? מראש!
תשובה: וברכת ד' מאד קשה לבדוק. יש להפשיר ולפורר גרגיר גרגיר, ולאחר מכן לנקות. אם רוצים ללעשות זאת כמיץ לגלידה אפשר. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום
שאלה: מה עם כתיבת "וקנינא" לפני הקנין?: אם הכתובה נחתמה ביום והקנין היה בלילה - הרי שמסתמא כתבו גם את תיבת "וקנינא" ביום, דהיינו לפני הקנין. האם זה עצמו לא פוסל את השטר לחלוטין משום שהוא מזויף? לכאורה ניתן לומר שכל הנידון של שטר מוקדם הוא כאשר התאריך היה ביום, אבל כתיבת המילה "וקנינא" וחתימת העדים היתה אחרי הקנין! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כתובה שחתמו לפני שקיעה"
תשובה: שטר שנכתב ביום ונמסר בלילה מורה על כך שההלוואה הייתה ביום ושניתן לגבות ממשועבדים כבר מהמועד הנקוב בשטר וזו הבעיה שבו, ולדעת הרמב"ם והשו"ע בדיעבד כשר לגבי בני חורין. אולם עצם תיבת "וקנינא" אינה מוסיפה על הבעייתיות הנ"ל שבשטר, שהרי לא מכוחה גובים אלא מעצם השטר. ומאחר ולהלכה אין הדבר מעכב לבני חורין ואינו גורם לשטר להיות "מזויף מתוכו" לית לן בה. הרב נריה אברהמי.
שאלה: בחירת שם לבן: בעז "ה נכניס את בנינו בבריתו של אברהם אבינו ביום שלישי ואנו מתלבטים בין 3שמות שכולם מתאימים לתקופה- נעם, אמיתי ורועי. נשמח לקבל הנחיה מהרב כיצד ניתן לקבל החלטה על שם
תשובה: שני השמות הראשונים טובים מאוד, ויש לבחור על פי משמעות טובה שיש בה גם קשר לאמונה כמו שעשו האבות והאמהות כשבחרו שמות.
שאלה: לגבי כ"ו הפסוקים?: על תשובתך! רק שאלה אחרונה, הכ"ו פסוקים שאומרים בליל שישי (אחד מקרא בלבד) האם צריך לחזור עליהם ביום שישי בבוקר שניים מקרא ואחד תרגום? כי קראתי אותם בליל שישי רק אחד מקרא בלי תרגום. אז צריך לחזור עליהם בבוקר יום שישי? לך ושבוע טוב! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "התבלבלתי בכל ההלכות של חוק לישראל"
תשובה: להוסיף עוד מקרא אחד ותרגום.
שאלה: המשך בדיקת תותי עץ: כבוד הרב, רק לוודא האם אני יכולה לטחון את הגרגירים כעת מבלי בדיקה? או שרק לאחר שאפורר אחד אחד ואבדוק אוכל ליצור מהם מיץ לגלידה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בדיקת תותי עץ"
תשובה: וברכת ד' טחינה דקה דקה. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: האם הייתי אנוס?: ב"ה ברכתי לרב שליט"א שתכתב לאלתר בכל מילי דמיטב. בבקר ביום שבת לא יכולתי לקום מהמיטה כל גופי כרצוץ, לא העברתי שיעורי תורה כמו כל שבת וגם לא יכולתי לכוון בתפילה, השתדלתי לפחות לקרוא ק"ש ועמידה במצב הכי קל, מנחה ומעריב התפללתי ביחיד, לאחר הפירוט בתקווה שמובן לכבוד הרב, למרות ידיעתי בהלכה, אני בחרדה האם נהגתי כשורה. מבקש את כבוד הרב להאיר להעיר, כדי שאהיה נקי כלפי מטה וכלפי שמייא
תשובה: כמובן שנהגת כשורה וזהו אונס גמור, וה' יברך אותך בבריאות איתנה. תמשיך לשמח את בורא עולם בשיעורים שאתה מקפיד להעביר וודאי עושים הרבה נחת בשמים ומוסיפים כאן למטה קדושה וטהרה. תזכה להיכתב ולהיחתם בספרם של צדיקים גמורים!
שאלה: ברכת בורא מיני בשמים בהבדלה: ברשותי 4 עציצים של תבלינים זעתר, נענע, מנטה, (זה גם מין של נענע) ולבנדר. האם אני יכול להשתמש בהם לבשמים בהבדלה, ואם כן איזו ברכה לברך האם על כולם לברך בורא מיני בשמים? כו"ח טובה
תשובה: על נענע (מנטה) מברכים 'עשבי בשמים'. (חזו''ע ברכות עמ' שכא וכן ב'וזאת הברכה' 173,אמנם מציין שיש דעות חלוקות בעניין. ) על לבנדר מברכים 'עצי בשמים' (וזאת הברכה 371) על זעתר כשמיועד לאכילה-מברכים 'מיני בשמים'. כשייחד אותו רק להרחה-מברכים 'עשבי בשמים' (ברכת ה' ח''ג פ''יב,יז. וכן שם בח''ה עמ' שמב הערה 9). בהבדלה במוצ''ש- אשכנזים יברכו על הכל 'בורא מיני בשמים'. אמנם לכתחילה טוב לקחת דבר שתמיד ברכתו היא 'מיני בשמים' (משנ''ב רצז,א).וא''כ אצלך כדאי לקחת את הזעתר כשמיועד לתבלין ולא רק להרחה. ספרדים יברכו על כל דבר כברכתו הרגילה (וזאת הברכה 180. ילקו''י שבת ח''א עמ' תסג ועיין בהערה ב). גמר חתימה טובה לך ולכל עמ''י
שאלה: עד מתי מותר לשתול עציצים?: עד מתי מותר לשתול עציצים?
תשובה: וברכת ד' עץ בגוש שיש לו נקב ועמד על הקרקע אפשר עד ראש השנה. כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הביטוי "שטר כיס": מדוע שטר כיס נקרא בשם זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מהו שטר כיס"
תשובה: 'שטר כיס' נקרא בשם זה משום שהוא שטר של שותפים ששניהם מכניסים הרווחים לכיס אחד, וכמו הגמרא בכתובות צג ע''ב "שלושה שהטילו לכיס" שמשמעותו שהם שותפים.
שאלה: הדלקת נרות בישיבה: לכבוד הרב אריאל, אנו תלמידי ישיבת בני עקיבא נתניה ונתקלנו בשאלה הלכתית. למדנו במשנה ברורה סימן רסג סעיף ו, שבחורים ההולכים ללמוד חוץ לביתם, צריכים להדליק נר שבת בחדרם ולברך עליו. בסעיף קטן כח כתוב שמדובר בבחורים נשואים וכל שכן אם אינו נשוי מחויב להדליק. ובסעיף קטן כט כתוב שצריכים להדליק אפילו בחדר שרק ישנים שם. לכן על פי ההבנה בשבתות ישיבה כל חדר צריך להדליק נרות אצלו, אך בישיבתנו אסור להדליק אש בפנימייה. לכן שאלותינו הם: א. האם צריכים חברי החדר להדליק נרות? ואם כן, היכן ידליקו את נרותיהם? ב. האם רצוי שנשות הרמי"ם, שגם נחשבות אורחות, ידליקו בחדר האוכל כדי להוציא ידי חובה את כל תלמידי הישיבה? או שמא עליהן להדליק בדירה בה הם ישנים?
תשובה: אכן היה ראוי להדליק בפנימיות אך צודק מאוד ראש השיבה שאוסר בגלל סכנה. בחדר האוכל יש להדליק במקום בטוח שייקבע ע"י הנהלת הישיבה תורני האוכל ידליקו