LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תפילה ביחידות בראש חודש: אתחיל ואסביר שאני מתפלל שחרית בביתי מחמת השעה המוקדמת ליציאתי לעבודה. א. עד כמה ניתן להקדים תחילת התפילה (המרווח האפשרי להקדים בין עלות השחר למועד טלית ותפילין)? ב. בתאריך ב דראש חודש נוהגים להתפלל כאילו זהו א דראש חודש, דהיינו, גומרים הלל, חולצין תפילין ואז קוראים מוסף בלי תפילין או נוהגים אחרת? אשמח לתשובה מפורטת מה סדר התפילה בראש חודש. מראש
תשובה: א. הזמן הטוב ביותר לתפילת שחרית היא 'ותיקין' כלומר פסוקי דזמרא וקריאת שמע סמוך לזריחה ותפילת שמונה עשרה מיד כשזורחת השמש. כשיש צורך להתפלל מוקדם יותר כגון לצורך נסיעה לעבודה אפשר להקדים יותר כדלהלן: יש להתעטף בטלית ולהניח תפילין ולהתפלל בתוך 50 דקות שלפני הזריחה (כיום בסביבות חמש וחצי), אם זה לא מתאפשר אפשר להקדים את התחלת התפילה עד 72 דקות לפני הזריחה (חמש ועשרה) ואם גם זה לא אפשרי אפשר להקדים עד 90 דקות לפני הזריחה (חמש בבוקר). אולם בשתי האפשרויות האחרונות יש להתעטף בטלית ולהניח תפילין ללא ברכה! ברכות השחר אפשר לומר כשקמים בבוקר אף לפני הזמנים הללו. ב. סדר התפילה בראש חודש: עד שמונה עשרה כרגיל, שמונה עשרה מוסיפים יעלה ויבוא בברכת רצה, הלל,  בציבור: קריאת התורה, אשרי ובא לציון, חילצת תפילין, מוסף, סיום התפילה (פיטום הקטורת עלינו לשבח וכו')
שאלה: מנהגים בבית כנסת תימני: כשהתארחתי בבית כנסת תימני ראיתי שמעלים לתורה אדם שכבר עלה קודם לכן (לדוגמא אותו אדם עלה ובירך גם בשלישי וגם בשביעי) וכמו כן גם נאמר לי שקורא ההפטרה לא חייב להיות זה שעלה את המפטיר (כך לדוגמא כהן יכול לקרוא את הפטרת יונה במנחה של כיפור). רציתי לדעת היכן המקור בהלכה למנהגים אלו?
תשובה: אין שום מניעה הלכתית. ראיתי שעושים כך גם בבתי כנסת אשכנזים וספרדים.
שאלה: אמונה והליכה לבית דין: אחד היסודות הגדולים באמונה זה שהכל מאיתו יתברך ואם קורה לנו איזשהו נזק מסויים עלינו לפשפש במעשינו ולהאמין שזה מלמעלה וזו כפרת עוונות. אם כן, מדוע קיימת האפשרות לתבוע אדם שהזיק לך לבית דין - הלא הכל מלמעלה? ואם אזכה בדין האם כפרת העוונות שלי תתבטל?
תשובה: לך, נכון הוא שעל פי תפיסת היהדות כל מה שמתרחש בעולם נמצא בהשגחה של הקב"ה, אך פעמים שהקב"ה מביא ייסורים על האדם, לא כדי שיסבול, אלא כדי שיצמודד וינצח אותם. תן דעתך, אם מישהו ינסה להרוג אותי - האם עלי להניח לו לעשו כן, מפני שזה כפרת העוונות שלי? חס - ו התורה מצווה על האדם להגן על עצמו. והקם להורגך השכם להורגו. כך גם ביחס למחלות, האם מי שחולה לא צריך ללכת לרופא ולנסות לרפא את מחלתו מפני שזו כפרת העוונות שלו? אומנם יש הרבה קשיים בעולם אבל התפקיד של האדם הוא להתמודד ולנצח את הקשיים. כך גם ביחס למי שמזיק את הממון שלי. ההלכה מתירה לאדם לשמור על ממונו ולא להפקיר אותו לכל אחד בטענה שאם גונבים לי סימן שזו כפרת העוונות שלי. סוף דבר אנחנו מצווים להתנהג על פי ההלכה ולא על פי חשבונות שמים. ולכן הותר לאדם לנסות ולהלחם נגד כל מה שמזיק לו בחייו.
שאלה: הכשרת כל מיני כלים: לכבוד הרב, אשכנזים - א. אם השתמשתי בסכין עם שיניים לחלב ואני רוצה ליעד אותו לפרווה או אם השתמשתי בסכין בשרי לחלב - כיצד מכשירים? ב. האם יש צורך בטבילה לאחר מכן למרות שנטבל כבר לפני כן? ג. צלחחות זכוכית ששימשו אותי לבשרי לפני החתונה ואני רוצה להפוך אותן לפרווה - כיצד? ד. שולחן עץ וכן שיש - האם הם נהיים בשריים כשמניחים עליהם ישירות סיר או צלחת חמים עם בשר והאם אח"כ ניתן להניח עליהם צלחת או סיר חמים עם חלב? ו
תשובה: א. יש להגעיל את הסכין החלבי כדי להופכו לפרווה. הגעלה: אין להשתמש בסכין 24 שעות לפני ההגעלה, לנקות היטב את הסכין, להרתיח מים בכלי על האש, בעוד המים מעלים בועות להכניס את הסכין למים לזמן קצר (2,3 שניות) להוציאו ולשוטפו במים קרים  אפשר להעזר בסל מרשת או בצבת וכד' אם משתמשים בצבת יש לשים לב שהצבת תופסת את הסכין בקת ולא בלהב. אם השתמשו בסכין בשרי בטעות לשימוש חלבי קר (כמו מריחת גבינה) די לשוטפו ולנקותו היטב, אם השתמשו בו לשימוש חם (כמו חיתוך פיצה חמה) יש להגעילו כנ"ל. ב. לא ג. אפשר להגעילם כנ"ל. אם יש חשש שהם יתפוצצו מחום המים אין להגעילם כלל. אם יש חשש של נזק לצלחות אפשר להגעילם בסיר עם מים רותחים (מיד) לאחר שהורד מהאש. אם גם כאן יש חשש לנזק לצלחות - אין להגעילם. ד. לכתחילה יש להקפיד ולייחד אזורים חלביים ובשריים בשיש ובשולחן (בשולחן מעץ ללא ציפוי פורמיקה חשוב מאוד להקפיד על כך כיון שיש בעץ חריצים שלתוכם עלול להישפך חלב או בשר). אם הונח בטעות סיר רותח באזור של המין שני הסיר והמאכל מותרים.
שאלה: חיוב חלוק בציצית: האם חלוק עם שרוולים, שאם פורשים אותו הוא כמעט מלבני, ויש לו 2 כנפות ליד הצוואר ו 2 כנפות במתנים, חייב בציצית?
תשובה: לא.
שאלה: מתי אומרים תהילים כ"ג: האם מזמור כ"ג בתהילים מוזכר בתפילה נוספת ביהדות מלבד קידוש ליל שבת? ראיתי במקור מסוים שטען שהוא נקרא גם בקדיש יתום, אך לא מצאתי סימוכין לכך באף נוסח של התפילה.
תשובה: המזמור מוזכר גם בתפילת ליל שבת. בצה"ל אומרים פרק זה לנופל בעת שירותו ולאחריו קדיש יתום. אמירת קדיש יתום צריכה להאמר לאחר פרק תהילים ופרק זה הוא אחד האפשרויות להאמר טרם הקדיש.
שאלה: האם מותר להכניס חוברת 'קריאת כיוון' לבית המדרש?: לפני כמה שבתות חולקה חוברת לבנה הטוענת להיות "קריאת כיוון לציונות הדתית" בשם רב. התבוננת בתוכן החוברת מוכיח שרובה מכילה תוכן שאינו בא לקרוא שום קריאה, אלא לשלול דעות מרכזיות עליה נשענת ממשיכי תורת הרב קוק. גם התוכן בספר מוכיח התעלמות בוטה מהמציאות הקיימת תוך כדי הבלטת ערכיים, שאינם עיקריים כל כך, להיות עיקרי התורה ובעליי תוקף הלכתי(!!!). השאלה היא: האם מותר להכניס חוברת שכזו לבית הכנסת או לחילופין לבית המדרש, משום שיש שם מעט (מאוד) דברי תורה, או שאסור כלל להכניסם, כי אלו דברי הבל?
תשובה: איני מבין את השאלה. תפקידו של בית המדרש הוא לעסוק בבירורים תורניים וללבן אותם יחד, מתוך שמיעת הדעות השונות ומתוך כבוד הדדי. זהו אחד הלקחים ממה שקרה לתלמידי רבי עקיבא, שלא נהגו כבוד זה בזה, כי כל אחד היה בטוח שהאמת כולה איתו, ולא ניסה כלל להקשיב לזולתו. ועיין בהקדמת הנצי"ב לפירושו 'העמק דבר' לספר בראשית. מותר כמובן לא להסכים, ואין לדיין אלא מה שעיניו רואות, אולם יש לזכור שגם דעתו של הזולת נאמרת על פי מה שעיניו שלו רואות. על כן, אם אינך מסכים עם הדברים שהתפרסמו בחוברת מסוימת, אתה רשאי לפרסם חוברת משלך בה אתה מפרט את דעותיך ומקורותיך. ותלמידי חכמים מרבים בעולם.
שאלה: שתיה בפורים לנער: אני בן 16 ואני למדתי על ענייני פורים ואני חושב שאני יודע למה צריך לשתות יין בפורים, האם יש איסור שאני אשתה, ואם לא, אם עדיף שלא?
תשובה: המשנה ברורה אומר על הדין של "מחייב איניש" שישתה ויתבסם אבל יקפיד שלא יגיע לשכרותו של לוט שאחרי זה לא יכול לברך לא יוכל להתפלל או שידבר שטויות ולא יוכל להתנהג בצורה מכובדת. המאירי אומר: נצטוונו על שמחת מצווה שממנה מגיעים לאהבת ה', לא על שמחה של הוללות. בפורים יש מצווה לשתות. אמנם מבקשים מהנוער שלא לשתות בדרך כלל אבל בפורים יש מצווה, אז תשתה רק בפורים קצת ובמידה. ו"איש לרעהו יעזורו ולאחיו יאמר חזק". אם החברים רואים שאתה שותה יותר מידי יעזרו. יש לשים לב שאדם לא יאבד את צלילות הדעת ושלא יקיא כי זה לא נעים להם ולא לנמצאים בתור ארבע אמות שלהם. לשתות ולהשתדל לשתות במינון הנכון.
שאלה: מה היה בארון הברית: הרב ענה שהיו שני ארונות ובמלחמת מצווה אחד היה יוצא למלחמה ואחד נשאר. היכן היו הלוחות? מה היה בארון שיוצא למלחמה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ארון הברית במלחמת מצווה"
תשובה: בארון היוצא למלחמה היו שברי הלוחות הראשונים.
שאלה: ברכת המזון: האם צריך לברך ברכת המזון אחרי שאוכלים צלחת דגנים חלב?
תשובה: לא
שאלה: הבדלה לספרדיות ואשכנזיות: אני קומונרית בסניף עם חניכות ספרדיות ואשכנזיות, וכל שבת אנחנו עושות הבדלה בסניף. שמעתי שיש בעיה שבנות ספרדיות לא יכולות לצאת ידי חובה בהבדלה של אשכנזים. (עד עכשיו עשינו הבדלה בנוסח ספרד) באיזה נוסח אנחנו צריכות להבדיל? אשמח אם על השאלה יענה רב ספרדי
תשובה: יש מפקפקים על ברכת מאורי האש, אבל להלכה אין לחשוש ואין לשנות מההבדלה וכולם יצאו ידי חובה.
שאלה: ספרים וכשרות בקבוקי שתיה חריפה: אני חוזר בתשובה וכחלק מהתהליך אני רוצה להיפטר מספריי הישנים, ספרי חול שאין לי בהם שימוש כיום ויש הרבה כאלה אצלי. מה הדרך הטובה להיפטר מהם, האם לזרוק לפח אשפה? למכור? לתת מתנה? בבית הוריי ישנם בקבוקי שתיה חריפה לא כשרה שאין בהם שימוש הם רק ליופי בגלל עיצובן, האם חובה עליהם לזרוק אותם או אם הם לא שותים מזה אז אין בעיה שיהיו שם?
תשובה: ב"ה לך ידידי היקר. שמחתי מאוד לשמוע על ההתחזקות שלך, ואברך אותך שתזכה להמשיך להתקדם ולעתעלות מעלה מעלה, בשמחה וב כשאדם חוזר בתשובה והוא מסתכל על העבר שלו, חשוב לבחון היטב מה לזרוק מהעבר ומה להשאיר אל העתיד, מה טוב ומה פחות. הבחירה הזו מאוד חשובה, שכן קל מאוד לזרוק את מה שהיה אבל לפעמים מפסידים את הדברים הטובים שהיו לנו בעבר, ועל ידי כך נשארים עם פחות כוחות להתמודדות ועם פחות הכרה עצמית חיובית. כמובן שאת הדברים שהם אסורים לפי התורה, לא עושים חשבון אלא דוחים אותם, זורקים אותם ואפילו שורפים, כדי שלא רק שאתה לא תנזק מהם אלא שגם הם לא יגיעו לאחרים שעלולים להנזק. אבל דברים שאין בהם בעיה, שהם לא נגד התורה ואתה לא רוצה אותם רק בגלל שזה לא מתאים לך עכשיו ולא נראה לך שבעתיד יהיה יתרון, אתה יכול למצוא להם פתרון כמו להביא למישהו פרטי או להמליץ את זה בשביל ספריה וכדומה. לגבי שתיה חריפה, אין פתרון אלא להיפטר מן השתיה החריפה ולהמשיך קדימה. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail com
שאלה: מחליף קבוע חלק מעבודת נקיון: אני מנקה בית כנסת. חלק מהנקיון הוא שאיבה פעם אחת בשבוע. שאלתי: אם אפשר לשלם למישהו אחר (שאני מכירו והוא אחראי וגם עצמו עובד בנקיון) שיעשה את עבודת השאיבה במקומי ללא ידיעת הגבאי (כולל העברת מפתח אליו) או שמא צריך לבקש ע"כ רשות מהגבאי שידע שמישהו אחר מחליף אותי בקביעות בשאיבה ואני מסתדר איתו בת? ב מראש
תשובה: צריך לבקש רשות.
שאלה: טעם איסור נסיעה בשבת: למה אסור לנסוע ברכב בשבת? יש אב מלאכה? יש לזה מקור מהתורה?
תשובה: כלולים בזה כמה איסורים שהעיקרי שבהם הוא איסור הבערת אש שנעשה בהצתת הרכב ובהעברת הגז למנוע במשך הנסיעה. "לא תבערו אש בכל מושבותיכם ביום השבת". (שמות לה ג)
שאלה: בחירת שם לבת - אופרי: כבוד הרב, השם "אופרי" מצאה חן עד מאד בעיני אשתי שתחיה ואנוכי. למיטב הבנתי, אופרי הינו מלאך. האם יש בעיה לקרוא בשם זה לביתנו שתיוולד בע"ה בקרוב? אבאל ה
תשובה: אינני מכיר בדברי ח שם מלאך כזה, והייתי ממליץ לתועלת הבת לתת שם עם צליל שמתאים לנקבה כמו אופירה.
שאלה: לימוד וסעודה שלא ביום השנה: לרב, העליה לקבר תיעשה ביום היארצייט. השאלה אם את הלימוד סעודה ניתן להקדים או לאחר ביום? מראש.
תשובה: ההפך הוא הנכון. עליה לקבר אינה מזכה את הנפטר כמו לימוד, לכן ניתן להקדים או לאחר את העליה לקבר אך הלימוד העיקרי מן הראוי שיהיה ביום השנה. אפשר להסיף לימוד נוסף ביום אחר אך לא במקום הלימוד העיקרי. אין שום חיוב בסעודה. המנהג הנכון של עדות המזרח הוא "ברכות", דהיינו, לטעום קצת ממינים שונים ולברך בקול ולענות אמן לכל מברך. ולבסוף לברך בקול ברכות אחרונות לפי הדין.
שאלה: להשתתף בחוג "קיוקושינקאי": לכבוד הרב האם מותר להשתתף בחוג "קיוקושינקאי", אומנות לחימה. שבקרבות ובחלק מהאימונים שבשיטה זו נעשה שימוש בחבטות ובעיטות בכוח מלא ולא רק בסימונים כפי שנהוג בשיטות קראטה אחרות. בקראטה קיוקושינקאי מותרות בעיטות לראש, ברכיות, אגרופים ובעיטות לפלג גוף עליון ובעיטות לרגליים. השאלה היא, האם מותר לאדם למחול על חבלתו או הכאתו (האם יש חילוק בין חבלה להכאה)? שכן אנשים משלמים בשביל ללכת לאימונים ולקרבות על מנת לחשל את גופם ולכאורה הם מוחלים! אם מותר! מאי שנא מהרעיון של "אסמכתא דלא קניא". א) האם אדם באמת לוקח בחשבון שהוא יכול "לחטוף". ב) לפעמים אדם באימון נותן או מקבל מכה חזקה יותר מהמקובל ואיכא קפידא. ג) ראיתי קצת לפוסקים שמתירים ניתוח פלאסטי וכדומה משום דלא הוי דרך ניציון או ביזיון שכתב הרמב"ם, ולכאורה כאן אף אם תאמר שיש מחילה הוי דרך ניציון ולפעמים אף ביזיון. אם אסור! אם כן מאי שנא ממה שכתוב בשולחן ערוך הרב חושן משפט הלכות נזקי גוף ונפש הלכה ד, שכתב שם: שמותר להכות את משרתו ישראל כשאינו עושה רצונו מכיוון שהיתנה עמו על כך והוי לטובתו מחמת טובת הממון שרוצה המשרת שישכרוהו. יעויין שם. אני לא רב אבל קצת קראתי פה קראתי שם ורוצה לדעת מה היא דעת רוב הפוסקים בעניין, והאם יש בכלל מישהו שמתיר ומה סובר הרב על פי דין וגם על פי השקפה? ומכיוון שיש לשאלה זאת נפקא מינה גם בציבור של אנשים יראי שמים על כן אבקש מכבודכם אם אפשר בבקשה לפרט. אם אסור! אז מה כן מותר, כגון: שק איגרוף, שיטה אחרת שאין בה מגע מלא או שכן אפשר להתאמן בשיטה הזאת (קיוקושנקאי) אבל להימנע מ. וכו'. ועוד, האם יש חילוק לאנשים שנמצאים ביחידות קרביות, האם יש נפקא מינה בכך להקל יותר מצד קירבה להיתקלויות עם ערבים בתוקף תפקידם? ואם כן, מה היא ההסתברות המתירה בין כל אדם שישנו, נגיד אחוז קטן שיצטרך לכך, לבין חיל קרבי פעיל ממש, שרוב הסיכויים ממש שיצטרך לכך? יברך אתכם השם!
תשובה: בצבא, פעילות כזו המכשירה את החיילים ביחידות מסוימות היא מצווה. אך עיסוק בפעילות ספורט אלימה, אף שהיא מותרת כיון שנעשית בהסכמה, עלולה לפתח אכזריות ואלימות בנפש האדם. ראוי להתאמן באומנות שתחזק את נפש האדם ולא תטביע בו חותם של אלימות.
שאלה: יציאה מהבית בזמן אבלות: אישה שיושבת שבעה ויום השנה של אביה ("יארצייט") חל ביום החמישי או השישי לשבעה - האם מותר לה לעלות לקברו באותו זמן? אם כן - האם עדיף לעשות כך או שעדיף לדחות את העליה לאחר תום השבעה? אודה לתשובה מהירה
תשובה: יש לדחות את העליה לאחר השבעה. כך גם רצון האבא שבשמים. לא לצאת מהבית בשבעה הוא דין גמור והעליה לקבר היא רק מנהג.
שאלה: הורדת סרטונים מיוטיוב: יש תוכנית חינמית שנקראת realplayer על ידה אפשר להוריד מיוטיוב (יש אפליקציה כזאת) האם מותר להשתמש בה? זאת אומרת, שמופיע לי הסרטון ביוטיוב עולה פס כזה שרושם לי download ויש אפשרות להעתיקו. השאלה נשאלת כתוספת לשאלה האם אפשר להוריד מיוטיוב סרטונים לגבי זכויות יוצרים. בכבוד רב ובשורות טובות השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שמיעה והורדה מיוטיוב"
תשובה: כפי שכתבתי בתשובה הראשונה, האתר עצמו לא נותן אפשרות זו ולכן יתכן מאוד שזמרים מכניסים לשם שירים בגלל שהם רוצים להתפרסם אך מצד שני הם רוצים שהפרסום יהא מוגבל כדי שמי שרוצה שהשירים יהיו נגישים עבורו יקנה את הדיסק, ואם כן הדבר אסור. אולם בסרטונים ביתיים שיוצרים חובבנים מסתבר שלא אכפת להם שיורידו.
שאלה: מד"א וביפרים בשבת: ב"ה אשמח אם הרב יוכל לענות לי על כמה שאלות בנוגע לכונני מד"א בשבת. אני לומד בישיבה ומשתתף בכוננות מד"א. אני מסתובב בשבת גם עם פלאפון וגם עם ביפר. האם המכשירים מוקצה? אם יש על מסך הפלאפון שעון זה מועיל? האם מותר לי סתם להוציא את הפלאפון מהכיס? האם יש בעיות של מראית עין? האם השימוש בהם(בפלאפון ובביפר) הוא איסור דאוריתא או דרבנן? הביפר עשוי באופן שאם לא מגיבים לקריאה עד הסוף, הוא ימשיך לצפצף כל 5 דקות האם אפשר ללחוץ על הכפתור כדי להפסיק את הצפצוף? (זה ממש מציק ויכול לבלבל קצת. וזה גם ימנע ממני להתפלל בבית מדרש עם כולם כי זה בולט ומפריע) הביפר עשוי באופן שהוא יכול להיות במצב צפצוף או מצב רתת - אי אפשר גם וגם. כשאני ישן אני צריך מצב צפצוף כדי שהביפר יעיר אותי וכשאני רוקד או אוכל בחדר אוכל ויש הרבה רעש הצפצוף לא נשמע (יצא לי לפספס מקרה ככה) האם מותר לי להחליף לפי הצורך בין המצבים בשבת, או שאני חייב להשאר ער כל הלילה(מצב רתת) או לאכול ולהתפלל בנפרד (מצב צפצוף). זה יכל מאוד לפגוע בשבת שלי ולגרום לי לא לרצות לקחת את הביפר בשבת. אם חברים שלי יוצאים לטיול מחוץ ליישוב -מקום שאין בו עירוב- ואני רוצה להצטרף. הם לא מתרחקים ככה שאני עדיין בכוננות כשאני יוצא איתם. האם אני חייב להשאר בתוך היישוב כדי לא לטלטל או שמותר לי לצאת איתם? זה מבאס להשאר.
תשובה: כל המכשירים הם מוקצה ואסור להפעילם או לכבותם בשבת אלא לצורך. כמתנדב אתה צריך להשתמש בהם לצורך אולם רק לעצמך. ראוי להצניע אותם ואת רעשיהם כדי לא להשבית את אווירת השבת לאחרים. רטט עדיף מצפצוף אך בזמן השינה צפצוף עדיף. הפסקת הצפצוף או הרטט אומנם אסורה אך כדי שהמכשיר יוכל לקלוט הודעות נוספות מותר להפסיק. ליווי טיולים בעייתי. האם מותר להיכנס לכתחילה למצב שיצריך אח"כ היתר של מלאכה בשבת? שאלה זו יש להפנות לרב המקומי של הישוב בו נערך הטיול.
שאלה: פסח- "והגדת לבניך": השאלה לא ממש אישית, אבל היא דחופה כי אני צריכה להגיש עבודה בנושא זה. כשרבי עקיבא היה במשך 24 שנה מחוץ לבית, והיה צרך לקיים את המצווה עם בנו,הוא דיבר על יציאת מצרים עם חכמים אחרים. האם זה נחשב שהוא קיים את המצווה?
תשובה: ייתכן שבנו בא ללמוד איתו בשלב מסויים ויכל לספר לו את סיפור יציאת מצרים. בכל אופן, כל עוד בנו לא היה לידו הרי שלא יכל לקיים את המצווה לספר לילדים. אולם מאחר והמצווה כוללת לספר ביציאת מצרים בכל אופן, גם אם אין ילדים, את המצווה לספר ביציאת מצרים הוא קיים.
שאלה: משחת לנולין בשבת: רציתי לדעת האם ניתן להשתמש במשחת לנולין בשבת? זוהי משחה די קשה שנמצאת בשפופרת, אני משתמשת בה כמעט לאחר כל הנקה. אנא הבחינו בין שני מקרים: א. שימוש במשחה כדי למנוע פצעים. ב. שימוש במשחה כשכבר יש פצעים.
תשובה: למרוח בשבת זה איסור חמור של ממרח, זה אחד מאבות מלאכות. אפשר לא למרוח אלא לשים קצת משחה על מקום הפצע אבל למרוח אסור. אפשר גם להכין חתיכות גזה עם המשחה ולשמור במקום נקי ולשים בשבת על מקום הפצע.
שאלה: הבית היהודי: אני נפגשת עם בחור זמן מה.הבחור מתחזק ולומד בישיבה שהיא רחוקה מאוד ממה שנקרא "ישיבת קו".זו ישיבה ייחודית וחסידית שמלמדת בעיקר חסידות ברסלב ואשלג ולא לומדים שם כ"כ גמרא. לי אישית זה נורא מפריע ורציתי לברר אם נושא הגמרא הוא באמת כ"כ חשוב לבית היהודי יש לציין שאני רוצה שבעלי ילמד בישיבה ואולי זה בכלל לא צריך להפריע לי.
תשובה: הסדר הנכון בישיבה שרוב הלימוד הוא בגמרא. ורק באופן זה גדלים בני תורה בריאים. מי שלא לומד באופן זה צריך מאד להזהר ולבחון את אופיו ואישיותו.
שאלה: צדקה לאנשים שנתמכים על ידי קרן: הרב, אני התחייבתי לתת לקופת העיר צדקה בסך כלשהו. עכשיו שאלתי היא: האם אני יכול לתרום את הכסף לאנשים שאני יודע בוודאות שהם צריכים את זה וגם קופת העיר עוזרת להם מפעם לפעם. הרי בסופו של תהליך הכסף יינתן להם? האדם שלו אני רוצה לתת הוא אדם קרוב אליי וכמובן אשלח לו את הכסף במעטפה לבל יידע שזה ממני. ובשורות טובות
תשובה: אם התחייבת לקופת העיר אתה חייב לתת להם, כי אולי הם יתנו לאנשים אחרים. אחרי זה תתן למי שתמצא לנכון.
שאלה: לראות סרט   לקרוא ספר עם סממן נוצרי: בשיעור היסטוריה אחרון השבוע באולפנה למדנו איך התפתחה הנצרות ועלתה שאלה האם מותר לקרוא ספר לראות סרט עם סממן נוצרי, למשל, שהסרט לא מדבר על נצרות אבל אחד השחקנים עונד שרשרת עם הסמל של הנצרות? אני מקווה לתשובה מהירה
תשובה: לא ראוי לעשות דבר כזה. הרמב"ם מחשיב את הנצרות כעבודה זרה. וכל מה שקשור לעבודה זרה יש להתרחק ממנו. כמו שאמרו ח : הרחק מן הכיעור ומן הדומה לו.
שאלה: שאלה על חלק מתפילת שמונה עשרה: בכל סידור רשום משהו אחר ויש ויכוח קל בבית הכנסת האם בברכת ולמלשינים אומרים תעקר ותשבר ותכלם ותכניעם ותשמידם במהרה בימינו. האם אומרים ותשמידם כן או לא ומה הפריוש של המילים האלה מה כוונת "תעקר, תשבר, תכניעם ותשמידם"?
תשובה: אכן יש נוסחים בהם כתוב ותשמידם, אך ברוב הנוסחים לא כתוב כך. רצוי שרב בית הכנסת יכריע בענין, ואם משום מה אין רב, הציבור יכריעו על פי הרוב אם מעדיפים ששליח הציבור תמיד יתפלל בנוסח מסויים (כמנהג הרוב) או שכל שליח ציבור ימשיך על פי מנהגו, ולענ"ד בשינויים קלים כאלו כך נכון לנהוג. בכל אופן, כל יחיד בתפילת הלחש ימשיך על פי מנהגו. כמובן שהכי חשוב שהכל יעשה בדרכי נעם מתוך אהבה ואחווה בתוך הקהילה, והאמת וה אהבו.
שאלה: ברכות ק"ש לנשים: ע"פ הרב עובדיה יוסף, הנשים לא צריכות לברך בשם ומלכות את ברכות ק"ש בתפילת שחרית. רציתי לשאול האם בת שמברכת ברכות אלו בשם ומלכות מברכת ברכה לבטלה? והאם זה ר להמשיך לברך בשם ומלכות ברכות אלו? ויום טוב. )
תשובה: אין זו ברכה לבטלה כי יש פוסקים רבים (ספרדים כמו הרב בן ציון אבא שאול) שהתירו ואפשר לסמוך עליהם.
שאלה: למנות שגרירים ערבים בשם מדינה יהודית: אני עורך עבודה במסגרת מגמת אזרחות בנושא "מינוי שגרירים שאינם יהודיים". ברצוני לברר את עמדת ההלכה לגבי האם מותר למנות שגריר גוי? מצד אחד יש איסור מפורש "לא תוכל לשים עליך איש נכרי". מצד שני, ישנה סברה האומרת שאסור למנות דווקא לתפקידי שררה, היות וישראל היא מדינה דמוקרטית, אין בתפקידים ממשלתיים בכלל ובתפקיד השגריר בפרט מימד אמיתי של שררה. בנוסף, ברצוני לשאול האם ראוי לתת לערבים זכויות פוליטיות במדינת ישראל?
תשובה: א. אני חושב שמותר. זה לא שאתה ממנה אותו עליך, שלפי הרמב"ם אסור למנות איש שאינו מעם ישראל. שגריר הוא שליח למלא פעולות שמדינת ישראל מטילה עליו. אני חושב שזה לא גדר של שלטון אלא שליח. ב. זו מדינת עם ישראל. עם ישראל חזר לארץ בכדי שינהל את חייו ולא אחרים ינהלו אותו. כל מי שומר על חוקת המדינה יש לו מקום פה אבל על פי דין תורה אסור למנות שר שלא מעם ישראל. אבל יש לשמור על זכויות הפרט ולא לפגוע בהם.
שאלה: לא זוכר מאיזו קופת צדקה לקחתי כסף: כבוד הרב רשמתי לעצמי שיש לי חוב לקופות צדקה בסך 45, אחרי שכנראה לקחתי כסף מהקופות על מנת להחזיר. ועכשיו אני לא יודע מאיזה קופות לקחתי (ישיבה צדקה ארגון תשובה). האם ניתן להחזיר את הסכום הנ"ל לכל קופה שהיא או שיש פתרון אחר? מראש.
תשובה: זו שאלה קשה. תעשה חישוב באיזו קופה יש הכי הרבה כסף ואולי ממנה לקחת. כל דפריש מרובה פריש. אם זה שווה, אין פיתרון אחר ולכן תחלק לפי מי שבוודאות לקחת ממנו. ואי אפשר לתקן את הכל. זה גם ממון שאין לו תובעים.
שאלה: כיפה עם סמלי ספורט: מה דעתו של הרב לגבי חבישת כיפה עם סמל של קבוצת ספורט?
תשובה: אין בזה איסור, אבל ההתעסקות בסמלי ספורט והחשבתם עד כדי שיהיו על הכיפה זו קלות דעת. לא כדאי שהילד יתחנך מקטנותו לעשות פולחן מהספורט. הרמב"ם כותב שיש עניין שאדם יעשה התעמלות כדי לשמור על הכושר שלו, וכך הוא יהיה עובד ה' ובריא בגופו. לצערנו הרב, היום עושים מהספורט אלילות כאילו שזה היעד, להיות ספורטאי. ילד שיחבוש כזאת כיפה יחשוב שלכך הוא צריך לשאוף. במקום להיות בן תורה וירא שמיים, מכניסים לו לראש מטרות אחרות, ואחרי זה הוא יתנהג בצורה של קלות דעת. לכן לסיכום, אני הייתי מציע שלא ללבוש כזאת כיפה.
שאלה: השבת אבידה לכובע שנמצא בבוץ: לכבוד הרב! באחד מימות הגשמים מצאתי ברחוב על הרצפה, בסמוך לאתר בניה של מוסד כלשהו כובע חורפי יפה. הכובע היה מטונף, רמוס וכמובן רטוב ונראה שעברו עליו כמה ימים קשים. בכל אופן, הנחתי שמסתמא הכובע הנ"ל כבר אבוד מבעליו ואספתיו אלי במטרה לבדוק אולי אוכל להפיק אני ממנו תועלת כלשהי. לאחר שריה מרובה במים עם חומר לכיבוס, כביסה שטיפה וייבוש, השתפר מצב הכובע פלאים וחפצתי בו לעצמי. או אז התעוררה השאלה שמא אני חייב במצוות השבת אבידה? האם סתם שלולית חורפית ובוצית יכולה להחשב כשלוליתו של נהר הגוזרת יאוש על המאבד שם חפץ כלשהו? אם אכן התחייבתי במצוות ההשבה, ואפרסם מודעות על מציאתו בישוב, ולא יהיה לו דורש, יש פרק זמן כלשהו שבו מוכח אשר הנחתי בתחילה שהוא אבוד מבעליו? רבה
תשובה: אם מצאת את זה בראש הרבים יש להניח שהבעלים שלו יתייאש. מן הסתם מדובר בכובע שיש רבים כאלה. מן השמים זיכו אותך.
שאלה: יאוש בחוב עקב סחבת בבית המשפט: מי שהיו חייבים לו סכום כסף גדול, ועקב סחבת בדיון המשפטי נתייאש בעל החוב בלבו וסבר שכספו לא יושב לו - האם לאחר מכן מותר לו לתבוע את החוב? האם יש חילוק בין אם החייב נהג בתום לב או עשה במרמה?
תשובה: השולחן ערוך החושן משפט סימן צח פוסק שאין יאוש בחוב:"כשהמלוה מוציא שטר חוב מקויים, אומרים ללוה: שלם. אפילו שהה כמה שנים ולא תבעו, אין אומרים: מחל לו כיון ששהה כל כך שנים ולא תבעו, ואפילו שמענו שנתיאש. מהחוב לגמרי, ואמר: וי לחסרון כיס, אינו יאוש ואפילו אין שטר חובו יוצא מתחת ידו, אם החייב מודה." לכן ברור שמותר לתבוע את החוב ואפילו שהתייאשת זה לא נחשב יאוש והכסף מגיע לך.  אמנם בסימן קסג' משמע שיש יאוש בחוב ולכן אם המלווה התייאש אסור לו לתבוע אך הנתיבות שם פסק שאין יאוש כלל בחוב והקצות שפוסק שיש יאוש זה רק בדברים שאינם מסתברים אך במקרה שהוא עני או אלים אין יאוש וחייב לשלם. לכן גם פה שזה רק יאוש בגלל בעיה טכנית לכו"ע אין יאוש והמלווה יכול לגבות את חובו. ועיין עוד באמרי בינה חו"מ דיני גביה סימן ד'  הרב אריאל איגרא
שאלה: השם "שהם" לילדה: האם השם שהם הוא שם טוב לתת לבת.ואם כדי לכתוב שהם עם -ו כך שוהם?
תשובה: זהו שם טוב והוא כולל בתוכו את שמו של משה רבינו (בלי ו').
שאלה: הפרשת מעשר למשפחה שאין בבעלותה דירה: אני ואשתי שכירים, נושאים כמעט 8 שנים עם 3 ילדים ב"ה. אין בבעלותינו דירה ואנחנו אפילו לא קרובים להון עצמי מינמאלי בשביל לבקש משכנתא. האם ראוי להמשיך להפריש מעשר (אני לא מחפש קולא) או שיש אפשרות לחסוך חלק מהכסף לצורך דירה? כרגע אנו שוכרים דירה בשכונת "מצוקה".
תשובה: אם נהגתם להפריש מעשר, אתם יכולים לעשות הפרת נדרים ולהפריש בינתיים רק סכום אחר, כגון: 1 20. ואי"ה ה' יעזור לכם להתבסס ולחזור ולהפריש מעשר.
שאלה: הסתרת אמת בבקשת פיצויים מגרמניה: אני עוזר לניצולי שואה למלא טפסי בקשה לפיצויים ממשלות גרמניה ושאר אירופה. בטופס מסוים, על הניצול לציין את תנאי המחיה במקום המסתור בו שהה. נניח שהוא טוען שלא היה חסר שם אוכל. סביר שאזכור פרט זה בטופס עלול "להוריד לו נקודות" בהחלטת הממשלות הזרות להעניק לו פיצויים. האם מותר לי להשמיט פרט זה בעת מילוי הטופס? המניעים שלי: א. אין סוף לפיצוי שממשלת גרמניה צריכה לשלם לעם היהודי, כך שאף פעם זה לא גזל. ב. טוענים שמדינות כמו הולנד עיכבו אצלן את תשלומי הפיצוי שנמסרו להן מגרמניה, במקום להעביר מיד ליהודים, ונהנו בינתיים מהריבית. ג. אין סיכוי שהשמטת פרט זה תתפרש ע"י הממשלות בחו"ל כהסתרת אמת מכוונת. כמעט בטוח שלא יגלו זאת בכלל. אשמח מאוד אם הרב זלמן מלמד בעצמו יענה על השאלה, ואם לא, אנא ציינו זאת. לכם ויישר כח!!
תשובה: עליך להמנע מלהטעות גם כאשר מדובר בפיצויים מגרמניה. אך נראה לי שהשמטה זו שאתה מדבר עליה אינה מטעה.
שאלה: הכנתי 74 בקבוקי יין: הכנתי 74 בקבוקי יין השנה. א. כמה עלי לעשר? ב. איך מעשרים? (האם לשפוך בחצר ביתי או לקומפוסט זה מספיק טוב?)
תשובה: וברכת ד' מכיוון שאתה רוצה ללמוד את כל ענייני הפרשת תרו"מ, כדאי שתרכוש את התקליטור "תרומות ומעשרות" (טל. 086847325), ואם יהיו לך שאלות פרטיות אפשר יהיה לענות בדואר אלקטרוני. באופן עקרוני אתה צריך להפריש מעט (טיפה) לתרומה גדולה. מעשר ראשון (ללוי) כ 7.5 בקבוקים, מתוכם 3 4 בקבוק לתרומת מעשר. ולאחר מכן יש לתת לעני עוד 1 10 מהנותר. אבל כיוון שאפשר לעשות עם הלוואה ללוי ועני עדיף טפי (מפורט בתקליטור). כמו כן, האם לא נשאר לכם יין שאיננו טוב כל כך? בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: "ונשמרתם"- הקפדה בבריאות או כשרות?: לכבוד הרב. מזה זמן רב אני מסתובבת עם השאלה הזו, ויכול להיות שהיא "שאלת מליון דולר" או מאוד אינדוודואלית, אך בכל זאת, ברצוני לשמוע את דעת הרב. לאחרונה התחלתי להקפיד על תזונה בריאה יותר ויותר מתוך הבנה ותחושה שזה ממש חלק מעבודת ה. יש דברים שאני ממש בדילמה איתם, מה ה רוצה מאיתנו? שנקפיד להישמר מחומרים מזיקים (חומרי הדברה וריסוס) אך נפחית בשמירה על כשרות, או שמא להיפך? כמו לדוגמא עם עלים ירוקים. מצד אחד- יש את עניין הכשרות, שממש קשה עד בלתי אפשרי לבדוק ולאכול חסה, פטרוזיליה וכדומה שלא יוצרו בייצור מיוחד ללא תולעים, אך מצד שני אנחנו צורכים כמויות גדולות של זיהום מהריסוס שהעלים האלו מקבלים על מנת להיות יותר כשרים. מה עדיף?? לכבוד הרב!
תשובה: וברכת ד' יש לשמור על שניהם, על ההלכה ועל הבריאות, אין זה מול זה. על כן קני רק מחברות שמקפידות טוב על חרקים ומאידך הירקות נבדקו משאריות חמרי הדברה. יש להדר בשניהם. היום ידועה חברת "חסלט" שהיא מקפידה מאד בענייני חרקים ומאידך התוצרת מסומנת שנבדה במעבדות שלא ימצאו שאריות חמרי הדברה מזיקים (יתכן שיש עוד חברות שעומדות בשני התנאים, אולם אינני מכירם). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון