LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חישוב תרומות ומעשרות במרוכז: תרומות ומעשרות - כיום החיוב הוא מדרבנן. יש לי חצר עם פרות אילן. החיוב הוא על כל פרי שיורד מהעץ ונכנס לבית. האם אפשר להעריך את שווי כל הפירות ולתת בפעם אחת תרומה בכסף או הפרשה חד פעמית? האם אפשר להתארגן מספר משפחות ולבצע רעיון זה?
תשובה: וברכת ד' עיקר המצווה היא להפריש כל פעם כשקוטפים מהעץ. ולמרות שהחיוב היום מדרבנן אנו רוצים לזכות להפריש הרבה פעמים ולברך את הקב"ה על כל הפרשה והפרשה. אמנם אם יש חשש של תקלה ואכילת אנשים לא ראויים, יש לפעמים אפשרות להפריש מראש, אבל גם זה רק לתקופה קצרה ותנאים מסובכים (עיין משפט כהן סי' לו), כך שעדיף להפריש כל קטיף וקטיף. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מספר שאלות בין מציאות ימינו להלכה: 1. ברצוני לדעת מדוע מקילים כיום לאכול בבית הכנסת שהרי מפורש שאסור? 2. מי נחשב היום בגדר תלמיד חכם? 3. מדוע לא בונים את בית הכנסת בגובהה של עיר?
תשובה: 1. היום בתי הכנסת זה כמו בית מדרש, יש שם שיעורים. גם מתנים מראש שמבנה זה הוא כבית מדרש. באמת זה לא כ"כ חלק, ועדיף להימנע אם אפשר. היום להרבה בתי כנסת יש גם אולם שמחות, ולכתחילה ראוי להקפיד לאכול שם בכל קידוש ולא לאכול בתוך בית הכנסת. 2. זה עניין יחסי, וקשה לקבוע באופן חד משמעי. תלמיד חכם הוא אדם שלמד ולומד תורה, יש לו יד בכל מקום בתורה, מורה הוראה, יודע לפסוק הלכה. אין לנו תלמידי חכמים באותה רמה שהיו בדורות הקודמים. בדורות הקודמים היו מחזירים לת"ח אבידה בטביעות עין. לצערינו הרב, היום יש ירידת הדורות ואין לנו ת"ח ברמה כזו. 3. המאירי כותב שאם יש בתים יותר גבוהים, לא משום שרוצים להתפאר אלא כמו היום, שבונים גורדי שחקים כדי לחסוך שטח של בתים, זה ר.
שאלה: חיתוך כמה בצלים: לאור דברי הרב באתר- כמה טבחים שאלוני, כאשר הם חותכים בסכין חלבי 2-3 בצלים, האם הכל נהפך לחלבי או רק הבצל הראשון? כי הרב סובר כמהרש"ם, שדבר חריף לא מפליט מה שפנימיות הסכין אלא רק את החלק הדק השטוח על פני הסכין
תשובה: רק השניים-שלושה החיתוכים הראשונים בבצל הראשון. זה לא חלבי ממש אלא אין לאכול אותו עם בשר. היום הסכינים בקושי בולעים.
שאלה: מזוזה בכיתת לימוד או במשרד: אבקש לשאול את הרב נבנצאל לפי פסקי הגרשז"א. 1-עובד ממשלתי שנמצא במשרדו מהבוקר עד 5 אחרי הצהרים' האם צריך לברך כאשר קובע מזוזה בחדרו? 2- "מלמד" שנמצא בכיתה שבה הוא מלמד מהבוקר עד 1 בצהרים, האם צריך לברך על קביעת מזוזה ששם בכיתה?
תשובה: הכלל שבידינו ביחס לחובת קביעת מזוזה הוא, האם אוכלים (או ישנים) אכילת קבע במקום זה. אם אוכלים אכילת קבע בחדר (ולאו דווקא פת), חובה לקבוע מזוזה במקרה זה, אין זה משנה מי אוכל באופן קבוע, האדם הקובע את המזוזה או אחרים. אם אין אוכלים אכילת קבע, אינו מברך על קביעת המזוזה. בשורות טובות
שאלה: להוציא את השקע של המקרר בשבת : אם אדם שכח את המנורה בשבת ויש אנשים חילונים בבית שיפתחו את המקרר בשבת ויעברו על איסור, האם מותר להוציא את התקע של המקרר בפה, לדוגמא?
תשובה: בהוצאת השקע אפילו בשינוי מכבים את המנורה ואסור. צריך לקרוא לגוי שיפתח את המקרר ויכבה את המנורה. ראוי לנתק את המנורה במקרר לתמיד, המכשול רב על התועלת.
שאלה: הפרדת ניירות דפדפת בשבת: האם מותר להפריד בשבת דף אחד מתוך דפדפת נייר פוליו שמחובר מאחור בפס הדבקה (אדום), הניירות כבר כתובים והיו בשימוש. האם זה נחשב "מכה בפטיש"?
תשובה: לשואל, הדבר אסור. נאמר בשולחן ערוך (סימן שמ סעיף יד): "המפרק ניירות דבוקים. הרי זה תולדת קורע וחייב". אמנם במשנה ברורה שם (ס"ק מה) כתב שאם ההדבקה היא זמנית ולא נעשתה לקיום אין איסור בקריעה, ואם כן היה מקום לומר שמאחר שמקובל לתלוש דפים מהדפדפת הרי שההדבקה לא נעשתה לקיום וממילא מותר לתלוש. ברם, ההגדרה של "לא נעשתה לקיום" היא כאשר ההדבקה מלכתחילה מהווה הפרעה לשימוש בחפץ והשימוש כרוך באופן הכרחי בהפרדת הדבק (כמו בדוגמא שהפנה אליה, בסימן שיד סעיף י, שיש מכסה המונע שימוש במה שמתחתיו  וראו למשל בשמירת שבת כהלכתה, מהדו' תשל"ט, פרק ט הערה נה). לעומת זאת כאן ההדבקה איננה מונעת כתיבה על הדפים, וכפי שצוין בשאלה שהדפים כתובים (ואם לא כן - יש בהם בעיה אחרת, של מוקצה). בדרך כלל אכן תולשים אותם, וכמות שהם מודבקים קשה להכניס אותם לקלסר, אבל הדבר אינו הכרחי לכתיבה, ויש גם כאלה שההדבקה משמשת אותם בקביעות לאגידת הניירות הללו והם מייעדים כך דפדפת שלמה לנושא מיוחד. אם כן, לא נכון להגדיר את פס הדבק כ"לא מיועד לקיום", ותלישת הדפים אסורה. לגבי האפשרות שהוצעה בשאלה לאסור משום "מכה בפטיש": בביאור הלכה (סי' שמ ס"י ד"ה ולא נתכוין לקלקל) הגדיר את ההבחנה בין שתי המלאכות הללו: כאשר בקריעה יש קלקול מסוים, אלא שיש לקורע תועלת בכך - הרי זה "קורע", ואילו כאשר אין בקריעה שום קלקול אלא רק תיקון והשלמה - הרי זה "מכה בפטיש". על פי הגדרתו, ולאור מה שהוסבר לעיל שיש גם תועלת בהדבקת הדפים זה לזה עבור מי שרוצה לאגוד אותם יחד בקביעות, נראה שכאן האיסור הוא "קורע" ולא "מכה בפטיש".
שאלה: שקלא וטריא על דף גמרא: לכבוד הרב. כאשר אני לומד דף גמרא בעל פה, אני יכול ללמוד גם את הפסוקים שהגמרא מביאה בעל פה או שיש כאן את הכלל: "דברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרם בעל פה"? דוגמא: הגמרא במסכת ראש השנה דף ג עמוד ב מביאה המון פסוקים בבת אחת. ואם אסור, האם יש הבדל בין פסוק שלם שעליו דורשים לבין שלושה מילים מהפסוק או אפילו פחות שעליהם דורשים? אם אפשר, אני מבקש גם את הטעם להלכה.
תשובה: מותר ללמוד גמרא בע"פ כולל הפסוקים.
שאלה: עקירת צמחים והשחתת עציצים: אני גר ליד ישיבה, וליד סף דלתי עומד עציץ ובו אני מגדל צמחים. מדי פעם עוברים ילדים מהישיבה ועוקרים את הצמחים מתוך העציץ וזורקים אותם על הרצפה. שאלתי האם אין כאן איסור "בל תשחית"? מה אוכל להגיד לאותם ילדים כאשר אראה אותם.
תשובה: הבעיה העיקרית אינה בל תשחית אלא הנזק שהם גורמים לך. כדאי שתאמר להם שהם פוגעים בך ואתה מאמין שהם לא חושבים עד הסוף כמה שהם מזיקים, לכן אתה בוטח בהם שלא יעשו זאת שוב. תנסה בדרך זו להעיר להם ואולי התוכחה המתוקה תעורר את מוסר הכליות שודאי נמצא בתוכם.
שאלה: סימון דיו בתפילין: רציתי לשאול את הרב יעקב אריאל שאלה סבוכה. ילד בר מצוה ניגש אלי שקנה תפילין מהודרות והם אכן תפילין מהודרות, אך בתפילין יש נקודות דיו לסימונים כמנהג קדמון של בני תימן עושים זאת רק בס"ת כדבריו של הרב קאפח בספרו הלכות ס"ת פרק י, אות יא. אך נער זה הוא לא תימני. אך הרב קאפח כותב שם שהרב גורן אמר לו שבתפילין של חיילי בר כוכבא נמצאו נקודות דיו לסימונים.! האם להכשיר לנער זה את תפילין? לכאורה יש כאן ס"ס- ספק כדעת הרמב"ם שלא פסק בספרו את מסכת סופרים שניקוד פוסל. ואולי שרק ניקוד ממש וטעמי מקרא פוסלים, ולא סימוני דיו בעלמא?
תשובה: גם אם הן, כשרות הן לא מהודרות.
שאלה: דיני צרוף למנין: כבוד הרב, 1. כמה אנשים צריכים להתפלל העמידה בכדי שיכולים לעשות חזרת הש ץ? 2. אם מישהו גמר את העמידה לפני שהקהל התחילו, האם הוא יכול להצטרף למספר הנ ל? 3. אם היה מספר הנ ל שהתפללו חסר אחת, האם מותר שמישהו שלא התפלל אלא מוכן להתפלל יהיה החזן וישלים את המספר? מראש
תשובה: 1. כאשר רוב מנין מתפללים, דהיינו שישה, אפשר לצרף עוד ארבעה. שלא מתפללים. (צ,ט) 2. כן. 3. מי שלא התפלל יכול להיות ש"ץ. צריך לדעת שאם תשעה לא עונים אמן על ברכות חזרת הש"ץ קרוב הדבר לברכות לבטלה.
שאלה: תיק תפילין לשימושים אחרים: קראתי בעלון של שבת שאסור לשים מראה, סידור, מטבעות וכו בתוך התיק של התפילין, טלית, הניילון אלא אם כן התנתי את זה כשקניתי את הכיסוי או הנילון או התיק. רציתי לבדוק אם אסור לי לשים שם דברים ואם אסור איפה לשים את הסידור והמראה ואולי איזה ספר ללמוד בו לאחר התפילה? ומותר להדביק לגב של הבית של התפילין מראה? ושבוע טוב
תשובה: כיון שכיום הקופסאות מכסות את כל התפילין, לא נחשב התיק  מהבד  כתשמיש קדושה אלא כתשמיש דתשמיש ולכן מותר להניח בו מראה, סידור, מטבעות וכד'. בתוך תיק הניילון בוודאי מותר. ובתיק הטלית גם כן מותר כיון שאין בו קדושה שהטלית אינה קדושה אלא היא רק מצווה.  עי' שו"ע לד ד בה"ל ד"ה שתי  הכרעת הגרשז"א הליכות שלמה ד לד ובהערת הגר"א נבנצל בשמו בסימן מב ג
שאלה: מעשר מנקודות הנוסע המתמיד: לכבוד הרב לאחרונה אני טס הרבה ואני מקבל הרבה מייל על כל טיסה (על כל טיסה מקבלים נקודות בשווי כסף שאפשר להשתמש בהם לקנות עוד כרטיס טיסה או למכור אותם לאנשים בכסף, וגם הרבה חברות של כרטיס אשראי נותנות ללקחות שלה מיילים על שימוש בכרטיס שלהם, רציתי לדעת אם חל על זה חיוב מעשר? ואם כן כיצד לעשר? האם על ידי נתינת הנקודות לנזקק יוצאים ידי חובה?. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: זו מעין הנחה. ולא שמענו שמי שמקבל הנחה על קנייה צריך לתת מעשר מההנחה. נתינה לנזקק יכולה להחשב לצדקה אם הנזקק הוא באמת עני והנסיעה לחו"ל הכרחית מאוד, כגון, למטרת רפואה דחופה שאין בארץ.
שאלה: שניים מקרא אחד תרגום - לא הבנתי: לא הבנתי את התשובה לחלק א של השאלה האם ניתן לעשות שניים מקרא ואחד רש י על כמה פסוקים לדוגמא 5 פסוקים ובהמשך היום לחטוף כל פעם כמה פסוקים או צריך בבת אחת עליה שלמה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שנים מקרא ואחד תרגום בקול או בלב"
תשובה: כן, בהחלט.
שאלה: מהי באמת צניעות: ושבוע טוב. רציתי לדעת מהי באמת צניעות האם בן אדם שהוא קופצני שמח ומתבדח יכול להיות גם צנוע או רק בן אדם שקט ועדין?
תשובה: נכון שצניעות היא מידה שבדרך כלל באה יחד עם הנטיה שלא לזרום ולא לחשוף את עצמך לאחרים אולם אם התנועה של הבדחנות והקופצנות אינה התרגלות לחיים חיצוניים אלא נובעת מהרצון ליצור אקלים נעים לסביבתך, נובעת מהרצון לפתח חום כלפי אחרים ולגרום לתנועת חיים אזי זה לא סותר את הצניעות. הצניעות נוגעת לדברים העמוקים של החיים. אנו מצניעים את הסודות שלנו. אנו אנשים לא שקופים. זהו חלק אחד בצניעות. החלק השני בצניעות הוא, שאנו לא מדגישים את ההופעה החיצונית של החיים ומבינים שעיקר החיים נמצאים לא ברובד החיצוני והבולט אלא ברובד עמוק יותר. אזי זרימה שמחה ונעימות יכולים לחיות באחווה עם הצניעות.
שאלה: שינוי מצב בברז בשבת: יש לי 2 שאלות לרב: 1) האם מותר להוציא ולהחזיר למקום, צינור של ברז נשלף בשבת? 2)האם מותר בשבת ללחוץ על הכפתור בברז אשר משנה את האופן שבו מתפזרים המים? (או שהמים זורמים בבת אחת או שהמים מתפזרים לכמה כיוונים וכיו"ב)
תשובה: 1. חיבור ושליפה של צינור הם בגדר בניין וסתירה שאסורים בשבת, אלא א"כ זו פעולה שגרתית, כגון של דבר יום ביומו. 2. שינוי זרימה מותר.
שאלה: התמכרות למשחק מחשב: הנני מכור למשחק מחשב כבר יחסית הרבה זמן. אני יודע שאסור לשחק במשחקי מחשב אבל אני רוצה לצאת מזה בצורה טובה כך שאני לא יחזור לזה כי אני יודע שאם יוצאים בבת אחד חוזרים בסופו של דבר. אשמח לקבל הסבר כיצד אגמל מהמשחק,זה מאוד חשוב לי,
תשובה: אני מציע לך לקרוא מתוך האתר שמור עינך  gye. שם יש לך חוברת להורדה שמקובצים שם עצות טובות שנלקטו מכל מיני עצות. בכל אופן, הנחת היסוד היא שככל שמקדימים להתנקות מהתמכרות, גם אם בהתחלה זה קיצוני זה מיטיב אם ההמשך. המחקרים קובעים שאם אדם מצליח 90 ימים להיות נקי מהרגל אז המוח לומד להתנתק קצת מההתמכרות וכל המלחמה כנגד ההתמכרות היא קלה יותר. כך שאתה יכול לצאת למבצע 90 ואחרי כן יהיה לך קל יותר. אחד הדברים החשובים היא לא להישבר מנפילות. היצר אומר לנו או שאנו 10 או אם לא 10 אז לא שווה להתאמץ. והצדק והשכל מורה אחרת. כל הצלחה היא חשובה. כל יום של נקיות מהתמכרות הוא מתנה. גם אם יש נפילות צמצום הנפילות והחרקת התלות בהתמכרות היא חשובה.
שאלה: שמירה ואבטחת בית חולים בשבת: האם אבטחת בית חולים בשבת נחשב פיקוח נפש? ואם כן. האם מותר לקבל שכר בגין זה?
תשובה: שמירת בבתי חולים היא פיקוח נפש ומותר לקבל שכר. אך אין לעשות איסורים שאינם נדרשים בשבת.
שאלה: הוספת מים רותחים לתוך קומקום: 1- אדם שרואה שהמים שנמצאים בקומקום שעל הפלאטה הולכים וכלים האם מותר להוסיף לתוכו מים רותחים לשיטת השולחן ערוך שיש בישול אחר בישול בלח? הרי גם השולחן ערוך מודה שמצטמק ורע לו אין בישול אחר בישול אפילו בלח כמבואר בגמרא (שבת לח.) ובתוספות (שבת לו:) דמים חשיבי מצטמק ורע להם. 2- מדוע רבינו יונה אסר לערות רותחים לתוך תבשיל שנצטמק הרי הוא בעצמו אמר שבלח אין בישול אחר בישול במצטמק ורע לו? ואי אפשר לומר שמדובר שהמים הם בגדר מצטמק וטוב לו שהרי משמע מרבינו יונה שאסר לערות רותחים מטעם שהמים הרותחים יצאו מכלי ראשון.
תשובה: רבינו יונה הוא מקור הדין שאסור לערות מים מכלי ראשון לסיר. בכלי ראשון ששניהם על האש (או ממיחם) לכל הדעות אסור להעביר מים ממיחם לכלי ולערות אותם לתוך סיר שמימיו התאדו. הסיבות לדעתו : 1. החשש שאחד מהסירים אין היד סולדת בו. 2. אף אם המים רותחין חשש שתפסק רתיחתם עד שיגיעו לסיר. (ולא מהטעם שמים מצטמק ורע לו) השו"ע (רנג,ד) - אוסר. רמ"א (שיח,טו) - מקיל אף אם המים היו פושרים. היו בחו"ל בין הספרדים שהקלו כדעת הרמ"א. למרות שדין השו"ע חומרה גדולה יש לנהוג כך.
שאלה: כל הקשיים נמצאים בספר תהלים?: היכן מצאנו בספר תהלים התמודדות עם קשיים ועיכובים בזווג או בילדים, ולכאורה היינו צריכים למצוא זאת, שהרי נאמר שדוד כתב את ספר תהלים כנגד כל ישראל וכנגד כל המאורעות שיקרו אותם במהלך הדורות, וקשה לומר שהמקור היחידי לכך הוא מ "על זאת יתפלל כל חסיד אליך לעת מצוא" היות ששם הדברים לא כתובים במפורש?
תשובה: לשואל אכן ספר התהלים, כל כולו תפילה והודאה לה' והוא טומן בחובו את בקשותיהם של ישראל לאורך הדורות, וכל דורש ה' מוצא בו את המזמור הנשא את בקשתו-תפילתו. מובן הדבר שלא כל בקשה פרטית של פלוני אלמוני רשומה בספר תהלים (אין בקשה להצלחה בטסט, במבחן וכדו'), אבל בכל כל מבקש ה' יכול למצוא בספר את המזמור המבטא את זעקת לבו. למשל, בנוגע לדוגמאות שציינת, מקובל לומר את הפרקים לב, לח, ע, עא, קכא ו-קכד עבור בקשת זיווג הגון. ואת הפרקים כג, קב, קג, קכז ו-קכח עבור זרע של קיימא. נאמנה
שאלה: האם תלמיד נחשב לאורח בישיבה: נבקש לשאול את הרב ליאור. תלמיד ישיבה עשה סיום מסכת תוך כדי שחבריו אכלו ארוחת ערב. הם בירכו מזונות על האוכל שאחראי-הישיבה הגיש, שהיה על השולחן. אח"כ מסיים-המסכת הוציא מהמקרר עוגות שהוא קנה. האם הבחורים צריכים שוב לברך מזונות? הבחורים אין להם רשות להוציא אוכל מהמקרר בלי רשות האחראי. האם התלמיד נחשב בן בית בישיבה?
תשובה: אם אדם אצלו בבית חושב לאכול רק פרוסה אחת ואחרי זה רוצה אחת נוספת, נאמר שהוא נמלך ולכן הברכה בתחילה לא תפטור את זה ויצטרך לברך פעם נוספת. אבל אם אדם מוזמן אצל מישהו, הוא לא יודע מה יגישו לו. ולכן יוצאים מתוך נקודת מוצא שהוא בירך על מה שיגישו לו, אלא אם כן הוא חשב מפורשות לאכול רק את זה ותו לא. לכן לא יצטרכו לברך שוב מזונות.
שאלה: צינור של ברז נשלף בשבת: לגבי סעיף 1, מדובר בצינור שהברז מחובר אליו וניתן לשלוף את הברז ממקומו ע"י שמחובר לצינור כדי להגיע למקומות רחוקים יותר בכיור או מעבר לכך, אך מיד בתום הפעולה מחזירים את הברז למקומו (כמו כן, אין כאן פעולה של הברגה), האם פעולה זו מותרת בשבת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שינוי מצב בברז בשבת"
תשובה: אם זו פעולה תדירה, היא מותרת.
שאלה: לגבי כדורגל בשבת על משטח דשא סינטטי: יש טורניר כדורגל חד פעמי בסופשבוע באילת על מגרש דשא סיננטי שנמצא בתוך המלון. על פי הפסק שקראתי של הרב דוד חי הכהן, אם מדובר במשהו שלא בדרך קבע יש להתיר, האם זה נכון? אני בן אדם שומר תורה ומצוות, הטורניר הזה נערך באופן חד פעמי ללא חלוקת גביעים או פרסים. אשמח לקבל תשובה מועילה וטובה כבוד הרב. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כדורגל בשבת"
תשובה: יתכן להתיר על פי התנאים שנכתבו לבחורים אשכנזים, אולם כדאי לדעת שבגלל אוירת משחקי הכדורגל בארץ הכרוכה בחילולי השבת ההמוניים- אין רוח התורה נוחה מזה גם בתנאים המתירים. וכדאי לחשוב לא רק על המעשה אלא גם על ההשפעות העלולות להגרם. ובזמננו בחורף שהשבת קצרה אפשר לשחק במוצאי שבת ולא להיכנס למבוך מיותר.
שאלה: להוציא אוכל מהסיר לצורך מחר: כמה אמהות ספרדיות שאלו, ורציתי לשאול את הרב ליאור. יש בליל שבת סיר גדול על הפלאטה שאמור להשאר כל הלילה בפנים יש עוף, תפו"א וחיטה. הן רוצות לקחת בכפית חלק מהאוכל ולשים אותו בסיר אחר כדי לחממו רק מחר בבוקר עבור ילדים. איך עושים זאת כדי לא לעבור על אסור בורר?
תשובה: אם היא לוקחת עם הכף כל מה שנכנס אליה, זה לא בורר. לגבי בעיה של מגיס: לפי הספרדים - אם זה מבושל כל צרכו אין בעיה של מגיס. לפי האשכנזים - תחמיר ותוריד את הסיר מעל הפלטה, תוציא ואז תחזיר את הסיר בחזרה לפלטה.
שאלה: איסור חדש - הבהרה: כוונת הרב שמותר גם לכתחילה לעשות זאת ולא חוששים לדעת שאגת-אריה (דיני חדש, סימן ד) ולדובב-מישרים (ח"א, קי) שסוברים שהמדד הוא אם זה יכול להחמיץ ולכן אסור גם לפני שגדל שליש? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "איסור חדש"
תשובה: לפני שגדל שליש אין החמצה.
שאלה: להתחפש לתחפושת מהאגדות: האם מותר לחפש בת לנסיכות מהאגדות כמו שלגיה סינדרלה? האם התחפושת יכולה להשפיע על האדם והאם יש קשר לסיפור שהיה באגדות?
תשובה: אי אפשר לומר שיש בכך איסור אולם כל דבר שאנו עושים יש לשים לב איזה אקלים זה מעודד. אם התחפושת מעוררת אקלים של מידות טובות, של נחמדות, של השקעה, של אמונה ביושר, אזי היא תורמת. ואם הפוך, אזי היא מביאה לנסיגה. פורים בוודאי מיועד לחזק את הטוב ואת האמונה שהרע לעולם לא יגבר על הטוב. ברכה ואור.
שאלה: התחרטתי - אני רוצה שוב לאכול: נבקש לדעת את הכרעת הרב ליאור בשאלה שרבו בה הספיקות. 1- אדם שאכל עוגיות, וכשסיים הרגיש ששבע ולא רצה לאכול עוד קיפל את השקית ושם אותה על השיש. אחרי דקה רצה להמשיך לאכול, היברך שוב? 2- כנ"ל, רק ששם את השקית על השולחן לא על השיש. 3- באו לעונג שבת והכיבוד אזל ובעה"ב הלך להביא מהשכן עוד כיבוד. צריכים האורחים לברך שוב?
תשובה: 1. זה נקרא שהסיח דעתו, ולכן הוא יצטרך לברך שוב. 2. ברגע שעשה פעולה שמראה שאינו רוצה לאכול זה נחשב הסחת דעת, ולכן גם במקרה זה יצטרך לברך שוב. 3. היות והוא סמוך לשולחן בעל הבית, הוא חשב על כל מה שבעל הבית יביא לו ולכן לא יצטרך לברך שוב. בעל הבית יצטרך שוב לברך.
שאלה: שימוש בהרדמה בברית מילה: כיום יש משחות שאפשר לשים לרך הנימול שיורידו את עצמת הכאב,אז מדוע הת"ח לא מייעצים זאת? הם לא מרחמים על הילד? לא מדובר שהתינוק לא מרגיש כלום. האם נכון להגיד, שהרי הגמרא בכתובות ח אומרת שאין ברכת "שהשמחה במעונו" בברית כי יש צער לתינוק. כלומר, זוהי הלכה שלא תשתנה, ואם ישימו משחה והצער יפוג אז יצטרכו להגיד "שהשמחה במעונו"!. והרי בזמן ח היו סמים משכחי כאבים מקומיים ובכל זאת לא שמו,סימן שכך קבלו וידעו ברוחב דעתם שכך היא לכתחילה צורת המצוה! מצוה בלי שום משכך. מה דעת כת"ר?
תשובה: כתבו על כך גדולי ישראל, כמו הרב אלישיב והרב שפירא, לא לעשות הרדמה. יש מצווה על פי חכמה פנימית שהתינוק ירגיש את זה.
שאלה: שתי ברכות אחרונות: לכבוד הרב במידה ואני אוכל אוכל בתוך סעודה כמה סוגי מאכלים, שעליהם אני נדרש ברכת אחרונות שונות, האם יש סדר מסוים של ברכות אחרונות? האם ברכה מסויימת פוטרת אחרות? מראש.
תשובה: ברכת המזון פוטרת כל סוגי המזון. לא אכלת לחם: 1. אכלת עוגה ואורז - מברכים בסוף על המחיה בלבד (ללא בורא נפשות). 2.פירות 7 המינים ופירות אחרים - תברך רק ברכה מעין שלוש. 3. פירות מ-7 המינים וגם מפירות האדמה - תברך קודם בורא נפשות ואחר כך מעין שלוש. 4. יין ואחר כך מים - מברכים ברכה מעין 3 ופוטר את המים או שאר משקים.
שאלה: טעות בהדפסת כתובה: 1 - שאלוני על מקום שהדפיס אלפי כתובות עם התאריך בלי מילת "חמשת" אלא רק "אלפים ושבע מאות". האם הם כתובות כשרות? ההפסד גדול לזרקן. 2- האם הרב המגיה שהוטל עליו להגיה ולדקדק והוא נתן הוראה לדפוס להדפיס, חייב על הנזק?
תשובה: לכתחילה יש לכתוב כתובה מדוייקת על פי מסורת ישראל בכל קהילה וקהילה, וכל מועצה דתית שמתנהלת כשורה אמונה על המצאת כתובות כשרות ומהודרות לציבור הנהנים משירותה. ובוודאי כיום שהדפוס לא יקר, יש לתקן טעויות כאלו. אבל בדיעבד, אם היה כתוב בכתובה "אלפים" עם אות יו"ד אחת ללא המילה "חמשת" קודם לכן, הכתובה אינה פסולה (חושן משפט סימן מ"ג, ועיין בש"ך ובסמ"ע לטעמים השונים שנתנו בדין זה). לעניין חיוב תשלומי הנזק למגיה: נראה לענ"ד בצירוף שתי עניינים שהוא פטור. א- הכתובה כשרה בדיעבד. ב- לפי הבנתי בשאלתך הרב המגיה הוא לא איש שמקצועו הוא הגהת מסמכים שטרות וכו' אלא עובד במקום שהתבקש לבצע את המשימה של הגהת הכתובה ולכן אין לו דין של אומן שקילקל, ומן הסתם, הוא לא פשע במלאכתו. (חושן משפט סימן ש"ו סעי' ד-ה ).
שאלה: דיני כתובה שתאריכה מוקדם: רציתי לשאול את הרב אריאל שאלה סבוכה ששאלו אותי כמה מו"צ. 1- כתובה שהתאריך בה מוקדם. דעת השו"ע (חו"מ, מג, ז), ששטר מוקדם כשר לגבות בו מבני חורין. האם בכזה מקרה לספרדים, הבעל רשאי לשהות עם אשתו בכתובה מוקדמת,כי היא יכולה לגבות מבני חורין? 2- אם בני הזוג לא יודעים שהתאריך בכתובה שלהם מוקדם, האם אין צריך להגיד להם להם לתקנם, שכיוון שאינם יודעים אין חיסרון בסמיכות דעתה של האישה ולא האישה ולא כתובתה קלים בעיני הבעל?
תשובה: בכתובה על הנכסים להיות משועבדים, ולכן ראוי לכתוב כתובה חדשה.
שאלה: אוטונומיה לערבים: מהי ההתייחסות ההלכתית לדעת הרב לתוכנית מדינית שעמדתה היא נתינת אוטונומיה לערבים בשטחים המכונים A ו B. ראיתי אגרות של הרצי"ה שבהם הוא שולל זאת לחלוטין?
תשובה: ברור שהרצי"ה שלל זאת לחלוטין, אולם בזמננו שדעת הציבור חצויה כל כך יש לנהוג בחכמה ולא לפרסם התנגדות אלא למצוא תנאים שהדבר לא יצא לפועל.
שאלה: תאריך שתילת עץ האתרוג הוא סיון התש"ע: אח"כ לקחתי אותו בתוך שק שמיועד לכך (וכך גדל) ושתלתי אותו במוצאי טו בשבט בעציץ. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טיפול והפרשת תרומות ומעשרות לעץ אתרוג"
תשובה: וברכת ד' לפי מה שהבנתי העץ ניטע בעציץ במרפסת בסיון תש"ע. לא הבנתי מה שנכתב שאח"כ במוצאי טו בשבט ניטע בעציץ, על איזה עציץ מדובר? כמו כן המפרסת המוזכרת האם היא יצוקה בבטון בלטות וכדו' או שהעץ עומד על האדמה עצמה. אם המרפסת היא מבטון נראה שדינה כדין המשתלה ואפשר למנות שנות ערלה מהמשתלה, אלא שאין אנו יודעים באיזה גודל היה השתיל בשעה שהגיע למרפסת. ולכן אם אין ידיעה בן כמה היה השתיל אין להתייחס אלא לתאריך סיון תש"ע, ומאז למנות שנות ערלה, ולכן הפירות שיחנטו מטו בשבת תשע"ג יהיו נטע רבעי מספק, אבל אם ידוע שהשתיל היה במשתלה יותר זמן אפשר לצרף. יש להוסיף עוד שאם הדיון הוא על אתרוג לברכה באם הוא עומד על מרפסת מרוצפת יש דעות שאין להשתמש בו לברכה, כיוון שיתכן ודינו כעציץ שאינו נקוב (תלוי איך המרפסת בנויה), ולדעת החיי אדם אתרוג בעציץ שאינו נקוב לא ראוי לברכת ארבעת המינים. אולם אם הכוונה היא שאין במרפסת בטון אלא אדמה, במקרה כזה יש למנות שנות ערלה מסיון תש"ע, וא"כ כל הפירות שיחנטו מטו בשבט תשע"ג אלו יהיו פירות רבעי. כדאי להוריד את כל הפרחים שחנטו עד טו בשבט וכך לא יהיה תערובת בעץ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שימוש בפרשיית רש"י לתפילין ר"ת: לרב. סופר סת"ם שכותב פרשיות ר"ת ונמצא שפרשיית "קדש" נפסלה. האם יכול לצרף במקומה פרשית "קדש" שנכתבה לפני שאר הפרשיות אולם נכתבה לתפילין של רש"י אך מעולם לא הוכנסה לבית של התפילין וכמובן שלא הניחו אותה?
תשובה: נראה מהפוסקים לאסור כל הורדה מתפילין של רש"י לר"ת, כולל בקופסאות. ולכן נלע"ד, כיון שנכתבו לצורך תפילין של רש"י, שזוהי הזמנה על ידי מעשה, אין להורידם לתפילין של ר"ת. (ע"פ שו"ע סימן מב' ומ"ב שם ילקו"י עמ' תרפט)
שאלה: עזרה דחופה בלימוד תורה: אני לא אוהב כלכך לקרוא. רציתי לדעת אם אפשר ללמוד תורה בוידאו דפי גמרא וחו"לי. אני רק מתחיל אז במה אני צריך להתחיל אני לא יודע את כל הסיפורים בחמשת חומשי תורה אבל אני גם לא אוהב לקורא אני מעדיף בוידאו כי יש לי בעיות בקריאה. רבה אני מקווה שתהיה תשובה בהקדם כי אני רוצה להתחיל ללמוד כבר. אני לא יודע ממה להתחיל.
תשובה: ב"ה לך יקירי. קראתי את מכתבך ומאוד שמחתי לראות את הרצון שלך ללמוד ולהתקדם, ללמוד ולהבין, זה דבר נפלא, על ידי הלימוד האדם זוכה להתקדם המון. התורה גדולה ורחבה, יש בה המון המון אוצרות, המון דברים נפלאים, והיא בונה את האדם, מרימה אותו להיות יותר גדול. יחד עם זה לפעמים יש לאדם קשיים מסויימים בלימוד התורה, וזה טבעי, וחשוב לראות איך לעקוף את הקושי הזה. אין ספק שלימוד מתוך המקורות, באופן מסודר, הוא הדבר הטוב ביותר, ואף אנשים רבים שאינם רגילים לקרוא הרבה, גילו שבלימוד גם אם קוראים הרבה, זה לא משנה להם כלום. לכן, אם תוכל ללמוד בפנים זה הטוב ביותר, ואם לא, נוכל למצוא תחליפים. יש כיום באינטרנט המון שיעורים ברורים ויפים בגמרא, שבהם אפשר לראות את הרב מעביר את השיעור, כגון באתר "דירשו" או באתר "מאורות הדף היומי", ועוד אתרים רבים, כדאי שאתה תבדוק באתרים השונים ותראה מה מתאים לך. אשמח להיות בקשר ולבחון איתך הן את השיעורים השונים, והן אפשרויות אחרות ללמוד. תרגיש חופשי לכתוב אלי ואשמח לעזור. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שימוש בכד חרס (חמר) שיצר נוכרי: רציתי לשאול, האם יש איסור או חומרה כלשהיא בשימוש לצורך אחסון והכנת מאכל או יין בכד חרס שנקנה ממי שאינו יהודי וכמובן הוא חדש ולא היה בשימוש? וישר כח
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, כלי חרס לא צריך להטביל. מותר להשתמש בו בלי הכשרה כאשר הוא חדש ולא היה בשימוש. הרב חגי בר גיורא
שאלה: פסוקים על תכשיטים והזמנות: 1. האם מותר לכתוב פסוק שלם על תכשיט ואו הזמנה? 2. האם מותר לכתוב א-לוהים במקום אלוקים? 3. האם יש בעיה להכנסה לבית הכסא עם תכשיט שכתוב עליו פסוק שלם עם המילה א-לוקים?
תשובה: 1. מותר בלי שם ה'. 2. זה ר. יש לזרוק את ההזמנה לפח בצורה מכובדת, אחר שעטף אותה. כמו שעושים עם תרומות ומעשרות - עוטפים לפני הזריקה שלא יהיה דרך ביזיון. 3. לכתחילה ראוי לכסות את זה, אך גם בלי לכסות זה מותר, מכיוון ששם ה' ממש לא מוזכר.
שאלה: צוואה ועדות שמיעה: הנפטרים הותירו צוואה חתומה שנערכה אז בנוכחות עורכי דין, ובו ציוו את כל מבוקשם לאחר מותם. באחד הסעיפים קיימת מחלוקת פרשנית,שבו נתינה לאח הבכור מעין סמכות כללית להחליט עבור אחותו האמצעית ( בריאה ושפויה לחלוטין, בת 45 שנים) מה תעשה עם חלקה בעזבון. הבכור טוען שהנפטרים אמרו לו בע"פ לאיזה דבר עליו להסכים בנוגע לשימוש חלקה של אחותו בעזבון. א. האם עדות שמיעה תהא קבילה ומהימנה בהקשר זה,לאור העובדה שהנפטרים יכלו להתנות בכתב את בקשתם אז, במעמד עורכי דינם, ולא להכניס לספיקות את כל המשפחה: האם אמרו בע"פ אם לאו? ב. לאח הבכור אין שום תנא דמסייע לאותה אמירה בע"פ, ומאזני הספק גדולים. האם הלכתית ניתן לפסול את הצוואה לאור סירובו של האח הבכור לשחרר את עזבון אחותו? ג. מה מעמדה של עדות שמיעה בע"פ ללא עדים נוספים אל מול מסמך כתוב וחתום שלא מזכיר את אותו תנאי במפורש? ד. האם לאח יש כאן דין נאמן שליש על פי עדות שמיעה??? ב בברכות התורה
תשובה: בעניין סמכות האח, היות והדבר תלוי בנוסח המדוייק של שטר הצוואה יש לפנות לבית הדין בבקשת ביצוע צו ירושה או צוואה. בית הדין יבחן את נוסח הצוואה ויראה האם יש לה תוקף הלכתי מחייב מצד "מתנה מחיים" או שמא יש לקיימה (כולה או חלקה) מצד "מצווה לקיים דברי המת" הרב כפיר יהודה אלון
שאלה: מקור דברי הרב קוק זצ"ל בעין יעקב: התחלתי ללמוד פחות או יותר על הסדר את העין יעקב יחד עם העין איה. שמתי לב לזה שרוב הזמן הביאור של הרב קוק בעין איה מתקרב לזה של הרי"ף (רבי יאשיהו ב"ר יוסף פינטו) בעין יעקב (או לפחות השאלות שמעסיקות את הרב זצ"ל דומות לזו של הרי"ף). האם ידוע לנו מה מקור דברי הרב בכתבו את העין איה? או שזה דרך חדשה לגמרי משלו?
תשובה: דרכו של הרב זצ"ל נוהגת לכלול מבט שכלי חינוכי על תיקון המידות ותיקון העולם, כשמאחרי פשט הדברים נמצאים רעיונות מכל התורה כולל מחלקי הנסתר שבה.
שאלה: מי ששכח לתת מחצית השקל: רציתי לשאול את רב יעקב אריאל שליט"א. קהילה שאין להם רב פנתה אליי ששנה שעברה הם שכחו מכל ענין נתינת "מחצית השקל" ולא נתנו. האם השנה הם צריכים לתת כפליים הם ספרדיים? בספר גור אריה יהודה, כ, עמוד רעז, מוכיח מהרמב"ם באותות ומופתים ומביא זאת גם בשם אביו, הרב זמבא הקדוש, שבמחצית השקל מלבד שיש חובת מצוה בנתינה יש ג"כ תורת חוב ממון. האם השנה יתנו כפליים?
תשובה: כיום אין מצוות מחצית השקל אלא זהו מנהג זכר למקדש, ולכן אין צורך לתת השנה כפליים.
שאלה: מנהג לתת מחצית השקל אף מתחת לגיל 13: לרב נבנצאל על פי פסקי המ"ב והגרשז"א. המ"ב, תרצד, ה כתב: שמדינא נותנים מחצית השקל כל מי שמעל גיל 13. אך המנהג לתת אפילו גם בעד בניו הקטנים. האם זה מנהג של חובה או מנהג של רשות? מה תוקף מנהג זה?
תשובה: זהו מנהג טוב לתת גם בעד בניו הקטנים, ואין זה חיוב. בשורות טובות