LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: החשפות ליהדות באוניברסיטה: הנני חילונית שנחשפה לעולם היהדות המרתק והאינסופי דרך לימודי באונברסיטה חילונית. האם לימודים אלה בזויים ו"מקולקלים" בעיניכם? האם הייתם מעדיפים שחילוניים כמוני, לא יכירו את המקרא, התלמוד, המסכתות וכו כלל, מאשר יכירו דרך לימוד חילוני (כגון ביקורת המקרא), ברצוני לציין שעל אף שאין אני רואה את הדברים כמותכם, אין זה סותר בעיני את העומק והחשיבות הרבה, ואין אני שוללת כלל התחזקות דתית?
תשובה: אילו היו מלמדים באוניברסיטה את היהדות גם במבט של בית המדרש המסורתי הדתי וגם היו מלמדים את דעות המבקרים, והיתה אפשרות ללומד להכיר שתי הדרכים ולבחור ביניהם הייתי מבין את פליאתך. אך לדאבונינו האופן בו מוצגת היהדות באוניברסיטה כל כך מעוות וכל כך שונה מהמבט הדתי. שנראה שאולי עדיף לא להכיר כלל את היהדות מאשר להכירה מזווית חיצונית חסרת נשמה של הדברים ומימלא מעוותת. ואם את בכל זאת מתרשמת לטובה מלימוד המקרא והתלמוד באוניברסיטה, אני מניח שאילו הכרת את הרוח הפנימית את הנשמה של התורה היית נוכחת בגודל האמיתי של היהדות.
שאלה: חלב ואחר כך בשר באותה ארוחה: אני נוהג להפריד זמן של חצי שעה בין חלב לבשר (קודם אכילת חלב ואחר כך אכילת בשר). המקרה שלי היה בשוגג. אכלתי לחם עם משקה חלבי. קצת אחרי חצי שעה אכלתי בשר, כשסיימתי, פתאום נזכרתי שאכלתי לחם ואני צריך לברך ברכת המזון, וזה אומר שאכלתי גם חלב וגם בשר באותה ארוחה. האם חלילה עברתי על איסור?
תשובה: צריך לדעת שמותר לאכול בשר לאחר חלב, מ"מ באותה סעודה אסור לאכול גם חלב וגם בשר, וע"פ התיאור שאתה תארת בשאלתך אכלת חלב ואח"כ לאחר חצי שעה בשר, אך כיון שזה היה באותה סעודה, צריך לעשות תשובה על כך, ותקבל על עצמך להקפיד מכאן ואילך.
שאלה: לבישת דיסקית לבנות: האם מותר לבנות ללבוש את הדסקית של "לא נשכח ולא נסלח", והרי זהו לבוש גבר (חיילים)?
תשובה: כיום אין זה לבוש מיוחד רק לבנים לכן מותר.
שאלה: קבלנו על עצמנו החמרות: אני ואשתי קיבלנו על עצמנו לאכול בבית (אנו אשכנזים) בשר חלק מהדרין וכן להכניס רק מוצרי חלב מהדרין. האם בגלל זה אסור לנו לאכול בשר לא חלק מהדרין כשאנו אצל הורי (יש לציין שהדבר התגלה כיכול לגרום לחוסר נעימות). בקשר למוצרי חלב, אם אנו רוצים לסייג את ההחלטה, כלומר, להחליט שמוצרים שקשה להשיג מהדרין נקנה רבנות, האם זה אפשרי בשני המקרים, או צריך התרת נדרים?
תשובה: ראשית יישר כח על קבלה זו, כיון שהיא קבלה חשובה שאפילו אשכנזים צריכים לדעת הרבה מגדולי אשכנז לקבלה. לגבי ההורים, תלוי מה קבלתם על עצמכם, אם קבלתם שמעתה ואילך תאכלו רק בשר חלק, אתם צריכים להקפיד על כך גם אצל ההורים, דרך אגב את האי נעימות אפשר לפטור בדרכים שונות.
שאלה: הליכה לאופרה: האם מעיקר הדין מותר ללכת לאופרה?
תשובה: גבר אינו יכול לצפות באופרה בגלל הופעת נשים.
שאלה: שחייה בחוף נפרד: האם מותר לשחות בחוף נפרד שהמחיצה היא רק על החוף ולא בתוך הים? יש לציין כי ישנה אפשרות לשחות במרחק מהחוף השני של הנשים. האם משנה העובדה שלפעמים הנשים הלא צנועות עוברות דרך החוף הנפרד בטעות?
תשובה: אם נשים עוברות בטעות בחוף הנפרד-אין מה לעשות, פשוט אל תסתכל, אבל פשוט שחייבים שההפרדה תהיה גם בתוך המים. וממילא מכאן מובן שחובתך להתרחק גם בתוך המים.
שאלה: כי לא יטוש ה  עמו?: כיצד ניתן להמשיך להגיד ולשיר "כי לא יטוש ה עמו ונחלתו לא יעזוב" אחרי גירוש היהודים מגוש קטיף וצפון השומרון, הרי ראינו שהקב"ה עזב את נחלתנו - גוש קטיף?
תשובה: שאלה זו שאלה עתיקת יומין היא. בפעם הראשונה שגורש עם ישראל מאדמתו בזמן השופטים ואחר כך בזמן המלכים נשאלה שאלה זו. התשובה שניתנה היא שברמת הנצח הקב"ה לא עוזב את עם ישראל ולא עוזב את הארץ. גם העזיבה הזמנית של עם ישראל את הארץ היא מתוך מגמה והשגחה אלוקית שנחזור לארץ הזאת. הקשר בין עם ישראל לבין ארץ ישראל הינו קשר נצחי שאי אפשר לנתקו. אפשר לעכבו לתקופה מסויימת. אולם דבר אלוקינו יקום ויתגבר על כל המניעות.
שאלה: גדר מעשה כיעור: מהו מעשה כיעור, מה דינם של המעורבים (גבר רווק ואשה נשואה) מה על הבעל לעשות, והאם ניתן למנוע המשכיות של המעשה?
תשובה: לכאורה הדרך הפורמאלית לפתור בעיה כזו היא לפנות לביה"ד הרבני האזורי ולהוציא צו נגד האישה שתימנע המשך המעשים אם אכן הם ייראו כמכוערים בעיני ביה"ד. אולם עצתי לך להימנע בינתיים מדרך זו. כל עוד המדובר במעשה מכוער בלבד ולא מעבר לו. עדיף שתגשו שניכם לרב המנוסה בפתרון בעיות מסוג זה או ליועץ נישואין מקצועי (יש בכל מחלקת רווחה מי שעוסק בתקשורת משפחתית) ויחד תקבעו את גבולות ההתנהגות המוסכמות על שניכם.
שאלה: אמן על ברכה של חילוני: האם יש לענות אמן על ברכה של חילוני?
תשובה: אם יודע למי מברכים כן.
שאלה: שירות לאומי בהתנדבות - דעת הגדולים החרדים: הרב כתב ששירות לאומי בהתנדבות מותר. הביאו לרב קטעים מדברי מרן החזו"א (שלא דיבר על שירות בהתנדבות) והרב ראה את זה כראיה לכך שהוא צודק (שהרי החזו"א לא התנגד לש"ל בהתנדבות אלא בכפייה, דבר שלכו"ע אסור). להלן אגרת ממרן הסטייפלער ( קריינא דאגרתא ח"ט אגרת רכז) שם הוא כותב על שירות לאומי בהתנדבות. לאחר שמביא את פסקם של הגרצ"פ פרנק, הגרז"ר בנגיס, הגרא"ז מלצר והגאון מטשעבין לגבי שירות לאומי בכפייה כותב מרן הסטייפלער: "ולאשר כהיום בשנת תשל"ב עת צרה היא ליעקב כי בבעוה"ר מתכננים שוב להפעיל וללחוץ על גיוס בנות בצורת התנדבות לשרות לאומי, ובהיות כי ברור שרובם ככולם של המתגייסות יתקלקלו ויתדרדרו הן באמונה ודעות והן בקדושת בת ישראל ושמירת הדת שכ"ז הוא ביהרג ואל יעבור ראיתי הכרח לחזור ולפרסם פס"ד הנ"ל מאדירי התורה שנתפרסם בשנת תשי"ב תשי"ג". ובאגרת הבאה (קריינא דאגרתא ח"א אגרת רכח) כותבים מרנן הסטייפלער והגרא"מ שך זצללה"ה בזה"ל: "הננו באים לפני כת"ר בבקשתינו אשר היא בנפשינו ובנפש כל יהדות החרדית. בדבר הגזרה האיומה אדר הממשלה החליטה במסוה של התנדבות לשירות לאומי על כל הבנות, וכפי שאנחנו יודעים שבסופו של דבר יהיה זה גיוס חובה תחת כמה מיני לחצים, ובזה כבר גזרו ואמרו הגאונים מלפני שמונה שנה, אשר אינם איתנו היום, ופסקו שזו גזירה והיא בכלל יהרג ואל יעבור. וגם היום כל רבני ארה"ק אסרו את זה בכל תוקף. וכמובן וידוע שרב התועלת הוא בזה שגם רבני חו"ל מוחים בזה. ולכן כאשר ידוע לנו רב ההשפעה של כת"ר שיחי בכל החוגים, מבקשים אנו מכת"ר שיעזור לנו במלוא השפעתו לטובת הענין לבטל את הגזירה הרעה הזאת. וכל הדרכים אשר כת"ר שיחי יראה לנכון לעשות יעשה, וזכות הרבים יהי תלוי בו". אם כן רואים בבירור את התנגדות גדולי התורה לשירות לאומי בהתנדבות (ופשוט שמרן החזו"א לא התנגד לש"ל בהתנדבות, כי בזמנו, כמדומני, לא הועלתה הצעה זו), ולא כדברי הרב?
תשובה: אכן אם הציטוטים נכונים, יש רבנים שכתבו שאסור להתנדב גם במסגרת ה"שירות לאומי". אמנם חובה לציין, כי המציאות מכחישה מקצת מהדברים. נכתב: "ובהיות כי ברור שרובם ככולם של המתגייסות יתקלקלו ויתדרדרו הן באמונה ודעות והן בקדושת בת ישראל ושמירת הדת". וברור שהמציאות אחרת. אמנם יתכן שאם הבנות החרדיות היו הולכות לזה, היו אכן מתקלקלות, כפי שכתב הרב קנייבסקי. והסיבה לכך, מפני שלא הורגלו להיפגש עם החברה הדתית לאומית וק"ו החילונית. אבל הבנות הדתיות לאומיות ברובן הגדול אינן מתקלקלות. ואלו שיורדות, רובן היו יורדות גם בלא זאת. אמנם יש לציין, כי כאשר ההתנדבות היא במקומות שהרוב הם חילוניים, אכן סכנת הירידה גבוה, ועל כן צריך להימנע מללכת למקומות אלה. מכל מקום, רבותנו, תלמידי מרן הרב קוק, ועוד רבנים גדולים שהולכים בדרך זו, לא אסרו את השירות הלאומי. ובוודאי שהבנות שגדלו לאורם, נכון שילכו על פי הדרכתם. וכל הדיון שדנתי בו הוא כיצד לתרום יותר, אבל אין בזה איסור. מעבר לכך, גם בת חרדית שתרצה לסמוך על גדולי רבותנו, אם תעשה זאת לשם שמיים, באופן שאין חשש שתידרדר, יש לה אילנות גדולים לסמוך עליהם.
שאלה: תחיית המתיים לגויים: האם לגויים תהיה תחיית המתים, ומהי הסיבה לכך, והאם תהיה תחיית המתים לחסידי אומות העולם?
תשובה: כיון שידוע (מדברי הרמב"ם) כי לחסידי אומות העולם השומרים שבע מצוות בני נח יש חלק לעולם הבא, נראה כי גם יקומו בתחית המתים. היות והגמרא והגמרא בסנהדרין תלתה את הזכות לעולם הבא בזיקה לתחית המתים, ומכיון שכך גוי כשר והגון ששמר שבע מצוות בני נח יקום לתחיה. וכן נאמר בדניאל כי רבים מישני האדמת עפר יקיצו, ובספר תנא דבי אליהו מפורש כי הכונה גם לגויים.
שאלה: ביעור השמן מחנוכה - עד כמה?: נשאר לי שמן מחנוכה, עד כמה חובת הביעור? לדוגמא הכנסתי את החנוכיה לתוך שקית והיא התלכלכה מהשמן של החנוכיה, האם אני צריך לשרוף את השקית? וכן בחנוכיות של פתילור יש כמין ספוגים כחולים שמשמשים את הכוס של השמן (אין צורך בהם ממש להדלקה) ורציתי לדעת האם אפשר לשרוף אותם, וגם אם לא האם כאשר הבדלתי אותם רק בדעתי (ולא עשיתי עדיין כלום למעשה איתם) לצורך ההדלקה האם זה משנה את מעמדם?
תשובה: אין זמן קצוב לשריפת השמן שנותר מנרות, פתילות ושמנים שלא השתמשו בהם למעשה להדלקת נרות אינם טעונים שרפה "הזמנה לאו מילתא".
שאלה: גירוש הרב וייס מהלוויה: האם היה נכון מעשיה של אחותו של יהודה גרינפלד הי"ד, בכך שגירשה את הרב הצבאי הראשי מהלווית אחיה?
תשובה: אי אפשר לדון את האדם בשעת אבלו וכאבו הנורא. יש לרבים ביקורת קשה מאד על התנהגות הרב וייס בגרוש מגוש קטיף. ועל שלא שמע למרן הגאון הרב שפירא. יש סבורים שהמלחמה בלבנון פרצה כתוצאה ישירה מהגרוש וההחרבה של גוש קטיף ורואים בכל מי שהשתתף בזה נושא באחריות לפריצת המלחמה. אם כן מי שחש כך ואחיו נפל בקרב, האפשר לדון אותו בשעת אבלו?. במבט מיושב מבחוץ יתכן שזה לא נראה טוב, אבל אל תדון את חברך בשעת כעסו ואבלו.
שאלה: יום השלושים לקבורה בשבת: דוד שלי נפטר בי"ז בתמוז ונקבר בי"ח בתמוז, יום השלושים לקבורתו יוצא בי"ח באב שזהו יום שבת. השאלה שלי היא מתי צריך לעשות אזכרה והצבת מצבה, ביום שישי או ביום ראשון, ומה בדיוק צריך לעשות באותו יום, כפי שידוע לנו צריך לעשות סעודה, האם עושים את הסעודה אחרי בית-קברות?
תשובה: אין שום הלכות מעשיות מיוחדות ליום הל''. ביום זה רק מפסיקים דיני האבלות שנהגו ל' יום. אזכרה ועליה לקבר אינן הלכה וניתן לעשותם לפני יום הל' או אחריו.
שאלה: מעט שמן שנשאר מחנוכה: אם נשפך לי מעט מאוד משמן שנשאר בחנוכיה על חפץ מסוים, ואני צריך את החפץ הזה, האם אפשר פשוט לנקות את השמן או צריך לבער אותו?
תשובה: תנקה אותו והכל ר.
שאלה: הסרת שיער בפינצטה: א. ידוע שמותר להסיר את שיער הזקן עם פינצטה (מפני שאין זה דרך גילוח), אך מה עם איסור "לא ילבש", הרי פינצטה היא כלי אישה, או היות ומדובר באיזור הזקן אין זה משנה איך מורידים? ב. האם מותר להוריד את השיער שבין העיניים באמצעות פינצטה, מפני שבמקום זה לא אמורות לצמוח שערות, ואם יהיה אסור אם כן נתת תורה לשיעורים, מפני שיש כאלה שלא צומח. וכן מה רמת הצער שבעקבותיה יהיה מותר להסיר את השיער, ואיסור לא ילבש ידחה?
תשובה: מנהג זה של הורדת שערות הוא מנהג נשי ולכן יש בו משום לא ילבש. אמנם אין בו משום איסור השחתת זקן ויש נפקא מינות בין שני האיסורים.
שאלה: דיני ירושה - אחים לבנות רווקות: כפי הידוע לי, בנים יורשים את אביהם, וצריכים לשלם מזונות לאחיותיהם הרווקות. האם האב יכול לכתוב בצוואתו שהבנים והאחיות יירשו סכום מסויים, ולא יצטרכו לשלם מזונות, אם התשובה חיובית, רציתי לדעת, אם האב לא כתב צוואה, האם הבנים יכולים לחלק סכום חד פעמי (לפי רצונם) לבנות הרווקות, והבנות מרצונן יוותרו על המזונות החודשיים?
תשובה: האב יכול לחלק את הירושה כרצונו אולם לא בסמכותו לוותר על מזונות בנותיו. אם המדובר בבנות בוגרות המתפרנסות בעצמן בלאו הכי אין להן מזונות. הבנים רשאים להתחלק בירושה עם הבנות גם ללא צוואה וכן ראוי שיעשו.
שאלה: בעיות ב"פזמונסניף".: יש בעזרא מה שנקרא "פיזמונסניף" שכל קבוצה שרה שיר. את השיר שלי הכינה בת, עכשיו האם מותר לה לשיר לפניי ועל ידי כך לי ללמוד את השיר, אם לא, האם מותר שהיא תקליט את עצמה שרה ועל ידי זה אני אלמד, אם לא, מה אפשר לעשות?
תשובה: שתלמד ילדה שהיא פחות מגיל 11 והיא תלמד אותך על ידי שתקליט את עצמה.
שאלה: תחזית מזג האוויר בראי ההלכה: בעיקרון, לפי התפיסה הדתית, ה' הוא זה שקובע את מזג האוויר (בין השאר גם כעונש לבני האדם, לדוגמא: כשבני האדם חוטאים- אלוהים עושה בצורת או מבול) אז למה אין פסק הלכה שקובע שאסור לצפות בתחזית מזג האוויר בעיתונים, בטלוויזיה, ברדיו ובאינטרנט (ובכלל בתקשורת) כי זה כאילו אתה לא בוטח על אלוהים שייתן לך גשמים בחורף או שבדיוק ביום מסוים כשתבקש מאלוהים שיהיה יום נעים ולא בטוח שהוא יקיים את בקשתך?
תשובה: בארץ ישראל ישנה השגחה מיוחדת של הקב"ה מתי ירדו הגשמים וכל זה כדי לחזק את האמונה של האדם שכל יום ויום יצפה לקבל את ברכת ה' ויתפלל על כך. אבל את ברכת הגשם אין הקב"ה מוריד בשינוי הטבע כמו שהיה במבול אלא על ידי חוקי הטבע. ולכן אין בעיה בכך שאדם מתעניין האם ירד גשם על פי תחזית מזג האוויר ויוכל לתכנן את סדר יומו. ובוודאי שעל האדם לשים את ליבו מי הוא המוריד מטר לברכה.
שאלה: לתלות להודיד מודעה בשבת: שאלתי את הרב לגבי תליית מודעה בשבת, והרב ענה כי "אם הנעץ ננעץ בעץ, הדבר אסור. אבל אם הנעץ נתקע בשעם-מותר, משום שזה עשוי להתקע ולהסיר". רציתי לשאול אם כדי לתלות את המודעה בלוח המודעות צריכים לעשות חור בנייר המודעה האם גם זה מותר, האם זה נחשב לתיקון או לקלקול?
תשובה: זה נחשב לקלקול.
שאלה: משכורת כפולה בגלל מילואים: מורה שמקבל משכורת בזמן החופש, ובה בעת קיבל מילואים או צו 8 שעליהם גם כן אמור לקבל משכורת האם צריך לדווח על כך להנהלת בית הספר על מנת שיתקזזו עם הצבא או שמותר הדבר שיקבל 2 משכורות?
תשובה: שאל את החשב במשרד החינוך מה אומר על כך החוק. ייתכן שהמשכורת הצבאית באה לפצות על הפסד החופשה, אך צריך לברר זאת.
שאלה: העברת שיעור לדתיים וחילונים: אני בחור בן 18 וחצי, ולומד במכינה. בתקופה האחרונה אני לומד עם מדריכים ות מבני עקיבא, אני הוא שמעביר את ה"שיעור". נוצרה סיטואציה ולשמחתנו בקרוב יצטרפו חילונים לשיעור הזה. איך אני מתמודד עם זה באופן הכי יעיל, שאני לא אהיה "זול" מדי ולא אדיש מדי? האם לדבר על אמונה או להמשיך כרגיל (עין אי"ה למשל.), האם להעלות דיונים על אלוקים או ללמוד על תפילה, ובכלל האם לשנות את השיעור בגלל שהם חילונים או לא? אני מאוד רוצה לנצל את ההזדמנות הזו ולא לגרום לזה להיות משהו חד פעמי, אשמח מאוד לקבל הדרכה כללית וגם קצת פרקטיקה.
תשובה: אני לא מומחה בלימוד תורה למי שאינו ירא שמים. אולם מסברה אני חושב שניתן להמשיך ללמד ברמה מתוך עין איה. בכל אופן תחפש דברים שנוגעים לחיים.  לאו דווקא להעלות דיונים על אלוקים. העיקר להראות את הטוב המידות והמשמעות העמוקה שהאמונה יכולה לתת לחיים.
שאלה: ברכת הגומל לאחר נסיעה: 1. האם צריך לברך ברכת הגומל לאחר נסיעה כלשהי בת יותר מ-72 דקות? 2. האם מי שנוסע יום-יום לעבודה ובחזרה פחות מזמן זה אך הנסיעה היא בין-עירונית צריך לברך ברכת הגומל אחת לשבוע?
תשובה: 1. כן. 2. כן.
שאלה: מה עדיף הלוויה או שבעה: הריני חייל במתכונת קרבית, והמפקד שלי לא יתן לי לצאת פעמיים ע"מ להיות עם משפחתי ולהיות נוכח בכל התהליכים של קבורת סבתא שלי שנפטרה, מה עדיף ומה יותר חשוב מבחינת ההלכה שאני אעשה, הלוויה או שבעה או תהליך אחר, ומה אני יכול לדחות למועד מאוחר יותר?
תשובה: הלויה זה יותר חשוב, משום כבוד המת, וניחום אבלים אפשר לעשות גם דרך מכתב הנשלח בדואר.
שאלה: טיול בימים אלה?: האם שייך לצאת לטיול עם חברים בימים לא פשוטים אלה, יש לציין כי לא מדובר על מלון וכו אלא בשטח? (השאלה נשלחה בתקופת מלחמת לבנון השניה).
תשובה: כל ימינו אינם פשוטים ואם הטיול מוסיף אהבה לא"י, הוא רצוי תמיד, בתנאי שינקטו כל כללי הזהירות והצניעות הנחוצים.
שאלה: ישיבה בקדיש לספרדים: שמעתי שיש שאומרים שיש יותר קדושה בקדיש מאשר ב"קדושה" בחזרת הש"ץ, אם כן מדוע נהגו הספרדים וקהילות נוספות לשבת בקדיש, האם לא יותר מכובד לעמוד?
תשובה: מנהג בני עדות המזרח הוא שמותר לשבת בזמן אמירת הקדיש, ודרך אגב ישיבה או עמידה לא הופכת את הדבר ליותר קדוש או פחות קדוש.
שאלה: שבירת צלחת אירוסין עם פסוקים: ביקשו ממני לעטר צלחת לשבירה באירוסין. לפעמים כותבים על הצלחת פסוקים או חלקי פסוקים. האם מותר לעשות זאת, מצד אחד- שוברים את הצלחת, ובכך גם "שוברים" את הפסוקים, מצד שני, זה לא מתוך זלזול, חלילה. האם יש הבדל בין פסוק שלם לחלקי פסוק, או האם יש דרך שבה מותר לכתוב (אם מלכתחילה אסור לכתוב)?
תשובה: אם אין שם ה', מותר לשבור אותה.
שאלה: ערי מקלט לעתיד לבוא?: האם גם לעתיד לבוא יהיו ערי מקלט, אנו יודעים כי העולם הולך ומתבשם ורצון נקימת הדם כבר בימינו לא כל כך גדולה, ואני יודע כי ערי מקלט נועדו גם לחינוך האדם שרצח בשוגג: 1. האם יש עוד טעמים לערי מקלט? 2. האם בעקבות כך לעתיד לבוא יתבטלו ערי המקלט או לא?
תשובה: מובא בתורה וכך נפסק ברמב"ם בהלכות רוצח פרק ח': (ד) בימי המלך המשיח מוסיפין שלש אחרות על אלו השש שנ' (דברים י"ט ט') ויספת לך עוד שלש ערים על השלש האלה, והיכן מוסיפין אותן? בערי הקיני והקנזי והקדמוני שנכרת לאברהם אבינו ברית עליהן ועדיין לא נכבשו ועליהן נאמר בתורה (דברים י"ט ח' ט') ואם ירחיב ה' אלהיך את גבולך כאשר נשבע לאבותיך ונתן לך את כל הארץ אשר דבר לתת לאבותיך ויספת לך עוד שלש ערים על השלש האלה: רואים אם כן שבימות המשיח שארץ ישראל תגדל יש להוסיף ערי מקלט. מלבד מה שערי המקלט נועדו למקרה של רוצח בשוגג, שיתכן שיהיה גם בזמן שיבוא משיח, נראה שעצם מציאותן של ערי המקלט הם גורמות הן מבחינה מעשית והן מבחינה סגולית גורמים לכך שלא יהיה תקלה בצורה של הריגה בשוגג. כשיבוא המשיח מבאר המהר"ל הרע לא ימחק מהעולם אלא הוא יהיה במדבר, מקום שהוא רחוק מאיתנו. עצם מציאותו של הרע והיותו בארץ ציה וצלמוות עוזר לטוב להתבסס בעולם. כך גם ערי המקלט - עצם היותם בארץ זהו תמרור מוסרי לזהירות ונקיות.
שאלה: זבובים בקציצות בשר: קציצות בשר שהיו עטופות בשקית ניילון וזבובים הצליחו לחדור פנימה, כשניערנו את השקית כולם ברחו. האם זה כשר למאכל (מעבר להיגיינה)?
תשובה: אם הזבובים ברחו - מותר. כדאי להתבונן בבשר אם אכן כולם ברחו.
שאלה: שמירה בין בשר לחלב: לפי מה מחליטים כמה זמן שומרים בין בשר לחלב, האם ההלכה קבעה זמן מסוים או שכל עדה קבעה לעצמה?
תשובה: ההלכה קבעה שאין לאכול חלב אחר בשר באותה ארוחה. ויש בזה דעות, יש אומרים שצריך להמתין שיעור הזמן בין ארוחה לארוחה, בין סעודת שחרית לערבית שזה שש שעות. ויש שפירשו שאחר שברך יכול לאכול חלב כי זו ארוחה אחרת אבל מכל מקום ימתין שעה, ויש עדות הנוהגות כך. אך רוב העדות נוהגות להמתין שש שעות.
שאלה: מציאת מקומי, תפקידי ויעודי: הנני אשה דתיה, בוגרת אולפנא, סיימתי תואר ראשון ותעודת הוראה (שניהם בהצטיינות) ויש לי התנסות בהמון עבודות. העניין הוא שעדיין אין לי עבודה קבועה. משנה לשנה אני מוצאת את עצמי מחפשת עבודה ומוצאת, אך היא לתקופה מסויימת בלבד, אני מתוסכלת כיוון שאני חשה שעדיין לא מצאתי את ייעודי. העניין מלחיץ יותר כיוון שאני אשה נשואה (לבעל עובד, ב"ה אך בשכר נמוך) ובעלת משפחה לילדים בריאים ב"ה. מהרחבת המשפחה תמיד נלחצתי, אבל הפעם (כשאני הרה) הרגשתי שאמונתי חזקה יותר ואל לי לדאוג, ובע"ה נסתדר. בינתיים אני מצפה לישועה, לאחר שכמה נסיונות כשלו ואני רק נענית בשלילה, והיאוש מתחיל לתקוף. אין לנו עדיין בית, ולמשפחה אין אפשרות (בכלל!!!) לעזור. איך אני אמורה לנהוג במצב זה, (בנוסף לאמונה) האם יש מישהוא שניתן לפנות אליו, (רב או איש מקצוע) שיתן את ברכתו ואולי "ישחרר סתימות" שקיימות?
תשובה: אני ממליץ לך לפנות ליועץ מקצועי חינוכי בשאלת העבודה. יש יועצים טובים בציבור שלנו. תוכלי לקבל את שמותם. ברכותי להצלחתך. אני מניח שאם תקבלי יעוץ טוב תהיה לברכה על מה לחול.
שאלה: ילד שחרד מתספורת: אחייני בן השלוש ממש חרד מלהסתפר. את התספורת הראשונה איכשהו הם עברו בכך שאביו החזיק אותו על הידיים וספר גזר את שערותיו. הוא בכה וצרח אך לאחר כמה דקות נרגע. חשוב לציין: א. נעשתה הכנה מנטאלית לפני התספורת. ב. יש לו אח הגדול ממנו בכשנה וחצי והוא רואה כיצד מספרים אותו. כעת הגיע הזמן לתספורת נוספת והילד ממש צורח ובוכה שלא יגעו בראשו. מה עושים?
תשובה: יש להרבות בדוגמא אישית. כאן הדוגמא האישית היא להסתפר לפני הילד. יש לעודד את הילד ואף על ידי פרסים. בהצלחה.
שאלה: הטמנה בתנור בשבת?: אצל הוריי נהגו לחמם את האוכל בתנור, (משפחה ממוצא מזרחי), נשאתי לאשכנזי והוא טוען שיש בכך בעייה של "הטמנה", מה פירוש המושג, והאם הוא צודק?
תשובה: לענ"ד יש להחמיר שלא לחמם אוכל בשבת בתנור חשמלי, אך לא מטעם הטמנה אלא מטעם מחזי כמבשל. (אע"פ שיש אומרים שבתנור יש גם איסור הטמנה אני סובר שאין בזה איסור הטמנה). הטמנה זה מושג רחב, באופן כללי כאשר מכסים את הסיר עם התבשיל לגמרי בשמיכה וכדו' זה נקרא הטמנה, אבל בתנור אין כיסוי של הסיר לכן אין זה בגדר של הטמנה.
שאלה: ריסוק, קיצוץ וטחינה בשבת: האם מותר בשבת לקצוץ שום ושאר ירקות, לרסק עגבניה (במגרדת או ביד), ולרסק תפו"א ביצה קשה?
תשובה: חיתוך ירקות בסכין רגיל מותר סמוך לסעודה, אולם ריסוק אסור בין ביד ובין בכלי.
שאלה: תפילה ל החיילים: יש לי חברה לא דתית, אשר בעלה נמצא בצו 8 בלבנון. היא מעוניינת בנוסח תפילה ל כל החיילים בכלל ובעלה בפרט, שמתאים ליחיד. על מה אפשר להמליץ לה?
תשובה: יש מי שברך בסידור וזהו נוסחו: "מי שברך אבותינו אברהם יצחק ויעקב הוא יברך את חיילי צבא ההגנה לישראל העומדים על משמר ארצנו וערי אלוקינו מן הלבנון ועד נהר מצרים ביבשה באויר ובים.  ניתן להוסיף "ובפרט את פלוני אלמוני או יחידה מסויימת  יתן ה' את אויבנו הקמים עליהם ניגפים לפניהם. ידבר שונאינו תחתיהם ויעטרם בעטרת ישועה וכתר ניצחון. ויקויים בהם הכתוב כי ה' אלוקיכם ההולך להילחם לכם עם אויבכם להושיע אתכם ונאמר אמן".
שאלה: מוזיקה אחר החורבן: ראיתי את תשובת הרב לגבי מוזיקה לאחר החורבן, שהרמ"א מקל אא"כ זה בני מלכים או כשיש יין. אך ראיתי שהפוסקים האשכנזים מחמירים ללמוד לנגן בכלי נגינה כתחביב (ולהתפרנס הקלו) ואם כן זה סותר את הקולא של הרמ"א שמתיר אם אין יין, יש לי מכר שהוא מרגיש שהוא מצליח לבטא את עצמו רק דרך מוזיקה ושירים, האם לפ"ז אסור לו לנגן אא"כ זה לצורך פרנסה?
תשובה: נכון. יש פוסקים המחמירים כגון קיצור שו"ע ועוד, אולם העולם נוהג כרמ"א לקולא.
שאלה: כוונת מילים בוידוי: אני משתדלת לומר בכל לילה את "קריאת שמע שעל המיטה", וכשאני מגיעה לקטע של הוידוי, קצת קשה לי להתכוון באמת, כי אני לא מבינה את ההבדל בין "רשענו" ופשענו" למשל, או מה זה אומר "כזבנו", בגדנו" האם הרב יכול להסביר לי את ההבדלים על מנת שאוכל להתכוון יותר ולהבין על מה אני מתוודה?
תשובה: פשענו הוא כעין מרדנו אלא שמרד זה העושה עבירה מחמת שאינו מאמין כלל ואילו פשע זה המאמין בה' ובתורתו ובכל זאת עובר עבירה. רשענו הוא העובר עבירה שעל ידה נקרא רשע, כגון, המרים יד על חבירו והגונב. בגדנו זה לשון בגידה שבגדנו בה' שנתן לנו טובה והחזרנו לו רעה על ידי עבירותינו וכן מי שבוגד בחבירו. כזבנו הוא עניין שקר וכזב.
שאלה: האם לשקר לאם חייל בלבנון?: חבר טוב שלי נמצא במילואים וכעת הוא נכנס ללבנון. הוא התקשר אלי וביקש שאתקשר לאימו ואשקר לה שהוא נמצא במקום בטוח בעורף ופשוט נגמרה לו הסוללה בפלאפון, ולכן לא ניתן ליצור עימו קשר. האם במקרה כזה מותר לשקר כדי שאימו לא תדע שהוא בלבנון ולא תדאג?
תשובה: אם היא ממש דואגת, הרי זה בכלל דברים שמשנים מפני ה
שאלה: הגבהת ספר תורה ספרדי: לפי ההלכה בזמן קריאת התורה, ספר התורה צריך להיות פתוח בגודל 3 עמודות: העמודה שקוראים בה באמצע, ושתי האחרות מימין ומשמאל. בספר תורה ספרדי בלתי אפשרי לפתוח את התורה בגודל 3 עמודות אלא רק עמודה וקצת. האם זה ר?
תשובה: אין זו הלכה אלא מנהג המוזכר בקיצור שו"ע של הרב גנצפריד שבעת הגבהת ס"ת יש לפותחו באופן ששלשה עמודים מהכתב יהיו גלויים, ומ"מ כשאפשר אפשר וכשאי אפשר אז אי אפשר.
שאלה: בעלי חיים לא טהורים לילדים: לפי המנהג לא להראות לילדים קטנים בעלי חיים לא טהורים, עד איזה גיל ראוי לנהוג כך?
תשובה: ראוי לשמור על הילדים ממגע עם חיות טמאות עד שיגדלו ויוכלו להבחין בין טמא לטהור אחרי שלמדו תורה, כי אז התורה שומרת עליו. לא ראיתי על כך דבר ברור אולם זה הנלע"ד.
שאלה: טבילת כלים עם מדבקה שקשה להסיר: 1.אם בכלים מסויימים יש מדבקה שממש קשה להסיר, האם זה ר לטבול את הכלים ככה? 2.אם לא ידעתי שצריך להוריד את המדבקות מהכלים, וטבלתי אותם ככה, האם עלתה לי הטבילה, או שאני צריך להטביל אותם שוב?
תשובה: אם מדובר במדבקה שאי אפשר להסירה בשום אופן וגם בעת השימוש בכלי מדבקה זו לא תוסר מותר להטביל את הכלי בלי להסיר את המדבקה. אבל אם אפשר להסיר את המדבקה צריך להסירה לפני הטבילה ואם לא הסרת את המדבקה צריך להטביל שוב את הכלי.
שאלה: נסיעה לצפון לחלוקת אוכל: בקשו ממני לבוא לקריית שמונה, ולסייע בחלוקת אוכל בין המקלטים, ואני די חושש. האם עלי להתעלם את הפחד ולסוע, או שעדיף להשאר במרכז.
תשובה: אם אתה ירא אל תסע. אך מצד הדין יכול אתה לנסוע ויש בזה מצווה אם זה מאושר על ידי פיקוד העורף.
שאלה: הכנה למפקד אוכלוסין?: קראתי שבחודשים הקרובים (לפני סוף 2006) עומד להיות מפקד אוכלוסין במדינת ישראל. ע"פ פשט התורה, אין איסור לעשות מפקד בישראל, אלא שכאשר פוקדים את ישראל, כל אחד מבני ישראל צריך לתת כופר נפש, כדי שלא תהיה מגפה, כמו שנאמר (שמות ל) "כי תשא את ראש בני ישראל לפקדיהם, ונתנו איש כפר נפשו לה בפקד אתם, ולא יהיה בהם נגף בפקד אתם". גם בשמ"ב כד מסופר שדוד פקד את בני ישראל, והם לא שילמו כופר נפש, והיתה בהם מגפה, והמגפה נעצרה רק לאחר שדוד גבה מכל שבטי ישראל כסף לצורך בניין המקדש. לפי זה, צריך להתארגן כבר עכשיו כדי לקרוא לכולם לתת כופר נפש, כדי שלא יהיה בנו נגף. אפשר לקבוע סכום מסויים ששקול למחצית השקל, שכל אחד צריך לתת לפני שהוא ממלא את השאלון של המפקד. אפשר להמליץ שיתנו את הכסף לאחת התנועות הקשורות למקדש, אבל כמובן מי שלא ירצה יוכל לתת את הכסף לכל ארגון צדקה, העיקר שיתנו. האם הרב יכול לנצל את השפעתו על-מנת לקרוא לבני ישראל לתת כופר נפש, כדי שנינצל ממגפה?
תשובה: זו לא הפעם הראשונה שנערך מפקד, והנושא נדון ע"י הפוסקים, בעיקר ע"י הרב אליעזר וולדנברג בשו"ת ציץ אליעזר שהתיר את המפקד בצורתו הנוכחית ללא כופר נפש.
שאלה: בעיה במיקום המזוזה: הכניסה למטבח בביתנו רחבה דיה להתחייב במזוזה, עם משקוף ושתי מזוזות. הבעיה היא ששני שליש רוחב הפתח מוצרים ע"י דלפק המחובר לרצפה ולמזוזה הימנית, הדלפק בערך בגובה מטר, כך שאין איך להניח את המזוזה על הצד החייב בה. הצעתי להניח משהו דקורטיבי על צד הדלפק הפונה לחלק הפתוח, (ע"מ לההגביה את הצד ולעשות מקום סביר לתקיעת המזוזה). אך הצעתי לא התקבלה עקב העובדה שהדירה שכורה, היכן מניחים את המזוזה?
תשובה: תקבעו את המזוזה מעל לדלפק.
שאלה: הוכחותיו של משה רבינו: למה משה רבינו בכל התורה כולה ובפרט בספר דברים כל הזמן מוכיח את העם, שהרי הוא צריך מידי פעם לתת מחמאות על מנת לדרבנם ולא כל הזמן רק להוכיחם?
תשובה: רובה של התורה אינו עוסק בתוכחה ואף רבים הם הפסוקים המשבחים את עם ישראל. ובכל אופן אין התורה כותבת לנו את כל דברי משה אל העם במשך ארבעים שנות המדבר אלא רק את הדברים שמהם אנו צרכים ללמוד לדורות ולכן אין להקיש ולומר שמשה לא שיבח את העם או לא דירבן אותם כי משה היה מנהיג מעל ארבעים שנה שרומם את העם והביאם עד לכניסה לארץ ישראל.
שאלה: פחות מכזית לחם: אני אוכל פרוסת לחם פחות מכזית ואני מברך עליה המוציא. אחרי זה אני אוכל עוגיה פרי שותה מים. האם אני צריך לברך על זה או שפטרתי את זה בברכת המוציא למרות שאני לא אוכל כזית? (אני ספרדי שהולך לפי הגר"ע יוסף)
תשובה: רק אכילת כזית פוטרת דברים שבאים בתוך הסעודה, ולכן גם אם ברכת ברכת המוציא אם לא אכלת כזית צריך אתה לברך על כל דבר שאתה אוכל ושותה.
שאלה: הלכות קריאת שמע: א. על פי הלכה אני צריך להמליך את הבורא בשמים ובארץ ובארבע רוחות בקריאת שמע. איני מבין מה מוסיף העניין של ארבע רוחות, הרי ממילא כשאני מכוון להמליכו בארץ אני מתכון לארבע רוחות הרי אין ארץ ללא ארבע רוחות? ב. בקריאת שמע דאורייתא אני מפסיק באמצע ברכותיה מפני היראה, האם בקריאת שמע שאינה דאורייתא אני יכול להפסיק גם מפני הכבוד? ג. האם אני יכול להאריך בכל מילה בקריאת שמע ולכוון חוץ מכוונות ההלכה, גם כוונות על פי חסידות כגון יחודא עילאה על פי הספירות וכו?
תשובה: א. צריך להמליך את הקב"ה בכל מקום בשמים, בארץ ובארבע רוחות השמים. אם כשאתה מתכוון לארץ כוונתך היא על גם על רוחות השמים זו הכוונה הרצויה. ב. קריאת שמע שאינה דאורייתא יש לה דין של לימוד תורה ומותר להפסיק מפני הכבוד. ג.צריך לדקדק לקרוא קריאת שמע בלי שיבושי לשון. והמדקדק באותיותיה ומכוון את הכוונה הפשוטה יצא ידי חובת קריאת שמע בהידור. כמובן, שמי שראוי לכך יכול להוסיף כוונות גם על דרך הסוד.