LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מצאתי סכום כסף שאולי הוא צדקה: א. מצאתי בבית סכום כסף בשקית שיתכן מאוד שהוא היה מיועד לצדקה, אך אני לא בטוח אם בכלל ואם כן אז למי (יכול להיות שהתכוונתי לתרום למקום מסויים ויש כמה אופציות.), מה עושים? ב. מה הדין אם התכוונתי לתרום לקופה מסויימת, ולאחר מעשה התברר שזו קופה של מקום אחר?
תשובה: א. שאלתך מורכבת וארחיב לאחר התשובה, ומכל מקום למעשה יעץ הגאון הרב ז"נ גולדברג שליט"א שתישאל על הצדקה בפני חכם שיתיר את נדר הצדקה וכך תיפטר הבעיה. ואמנם לכתחילה לא נשאלים על נדרי צדקה אך במקום צורך כגון זה ניתן להישאל. ב. מכיוון שהנחת בקופה זו בטעות אתה יכול להוציא משם את הכסף ולהעביר לקופה שאליה תכננת לתת. הרחבה לתשובה א: יש כאן כמה שאלות שיש לברר: 1. מה הדין בספק צדקה? 2. מה הדין של צדקה בלב, כלומר אדם תכנן לתת צדקה אך לא אמר בפיו וגם לא נעשה קנין? 3. האם מותר לשנות מצדקה לצדקה, כלומר, אם נתת צדקה עבור מישהו מסויים, האם מותר לשנות ולתת לאדם או לגוף אחר? 1. לגבי ספק צדקה נחלקו בכך הראשונים בנדרים דף ז לגבי הספק בגמרא אם יש יד לצדקה. הרמב"ן, הרשב"א והרא"ש מכריעים שנחשב כספק איסור דאורייתא ולכן יש ללכת לחומרא ואילו הר"ן כותב שנחשב כספק ממון ולכן אומרים "המוציא מחברו עליו הראיה". הבית יוסף ביו"ד סי' רנח הביא דברי המחמירים (ולא הביא דברי הר"ן) וכן פסק שם בשו"ע סע' ב (יש להעיר שבכסף משנה נימק באופן שונה את הפסק לחומרא כאן, והיא משום שרגילים לפסוק בכל מקום כמו ה"אם תמצא לומר"). וכן בסימן רנט סעיף ה שם דן במקרה דומה לשלנו, שיש לאדם ספק על מעות מסויימות אם הן של צדקה, ופוסק שמספק יש להחמיר ולתת לצדקה. ועל פי זה כתב בפתחי תשובה שם בשם החתם סופר, שאם אדם נדר לתת צדקה ואינו זוכר לאיזו עמותה בעיר נדר לתת עליו לתת סכום זה לכל אחת העמותות בעיר. אולם בפתחי תשובה העיר שם שמעיקר הדין יכול להניח ביניהם ולהסתלק אלא שלכתחילה יש להורות לתת לכולם. 2. אמנם במקרה שלנו יש לברר אם בכלל הייתה כאן נתינה לצדקה. אם היית מניח בקופת צדקה השייכת לעמותה מסויימת, יתכן שהם מייד קנו את הכסף בקניין חצר, ואף שהגמרא מסתפקת אם כלי קונה קונים ברשות מוכר, יתכן שמקום הקופה מושאל להם (עיין גיטין עח). אולם במקרה שלך הנחת בתוך שקית ואם כן ודאי לא היה כאן קנין חצר. ועל כן יש לברר אם אמרת בפירוש שאתה מתכוון לתת להם את הצדקה, שאז יש לכך תוקף כנדר, או שרק הנחת בשקית ותכננת בלב לתת להם. אולם אף אם רק תכננת בלב יש בכך מחלוקת גדולה אם יש לכך תוקף כנדר. השו"ע בחו"מ סי' ריב סע' ח הביא את שתי הדעות - ביש אומרים הראשון הביא את דעת המחמירים וביש אומרים השני את דעת המקילים, ובשו"ע מקובל לומר שהעיקר כיש אומרים האחרון. לעומת זאת הרמ"א שם וכן ביו"ד סי' רנח סע' יג פסק לחומרא. 3. כתבת שאתה מסופק שמא התכוונת לתת למקום מסויים, ולכן יש לדון אם אדם שנתן למקום מסויים יכול לשנות. קצות החושן בסי' פז ס"ק כא כותב שאין לשנות מעני לעני (שלא כשיטת המהרי"ט), וכן משמע מהחתם סופר שהבאנו למעלה, ולפיכך אם צדקה בלב מחייבת או אם אמרת בפירוש שאתה נותן למקום מסויים, וכעת אינך יודע למי, יש לתת לכולם כדברי החתם סופר, ולכן העצה הראוייה במקרה שלנו היא להישאל על הנדר.
שאלה: לבשל בכליים בשריים לחולה: קבלתי על עצמי לבשל לשבת לחולה. המטבח אצלי בשרי. אצלה חלבי. אם אני מבשלת תבשיל פרווה בסיר בשרי שאינו בן יומו ומשתמשת בסכין, קרש חיתוך וכף בישול פרווה, מה דין התבשיל? האם היא תוכל לאכול את התבשיל בכלים חלביים? אם כן, האם היא תוכל לאכול אותו בסעודה שיש בה מאכלים חלביים?
תשובה: אם התבשיל אינו חריף (כלומר, את לא מטגנת בצל בסיר ללא מאכלים אחרים וכד') היא יכולה לאכול אותו בכלים חלביים ובארוחה חלבית. יש הרבה פוסקים אשכנזים שמחמירים לא לבשל לכתחילה בכלי בשרו שאינו בן יומו בכדי לאכול עם מאכלים חלביים ממש. רצוי שכף הבישול שנכנסת לסיר תהיה גם בשרית שאינה בת יומה.
שאלה: טבילת טאבון: מהמאמר בנוגע לטבילת כלים הבנתי שתנור פטור מטבילה מכיוון שהוא לא נוגע ישירות באוכל. שאלתי היא בנוגע לטאבון שמניחים עליו ישירות את הבצק לאפיית פיתות, האם חובה לטבול אותו קודם? פרטים להבהרה: אני מדבר על פלטת ברזל המשמשת מספר רב של פעמים לצורך זה. מראש. האתר מחכים ומועיל.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, חובה לטבול כלים ממתכת וזכוכית שאוכלים שותים בהם וכן כלים שאי אפשר בלי השימוש בהם להכין את גוף המאכל לאכילה. מכאן חובה לטבול סירים ותבניות שנוגעות במאכל ואין צורך לטבול את החרצובות שעליהן מניחים את הסירים. משום כך קיימת מחלוקת אם צריך להטביל סכין של שחיטה, כי חובת השחיטה הוא מהדין ולא מצורך הבישול והאכילה(ערוך השולחן ק"כ, ל"ה). פלטת טאבון ביתי דומה לתבנית שמנחים בה את הבצק עצמו ואופים אותו בה לכן יש להטבילה. לא מטבילים תנור כי המאכל לא נוגע בו וגם הוא כלי גדול שקבוע לו מקום ולא מביאים אותו לסעודה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תיקון מזוזה כסדרה ודין מזוזה שנכתבה שלא כסידרה: אני רב קהילה קטנה ורחוקה בקנדה. יש בידי הרבה מזוזות שיש בהן פסול קטן וקל לתיקון. (וכלי הסת ם שלי איתי). הבעיה כמובן, שצריך לכתוב את המזוזה כסדרה. שאלתי במקרי דיעבד (שאחרת לא תהיה מזוזה, כיון שלא יקנו מזוזה חדשה), האם ניתן לפסול את האות האחרונה במילה הארץ (לגרד את ה ץ ), אח כ לתקן את הפסול באמצע המזוזה, ורק לבסוף לשוב ולתקן את ה ץ - האות האחרונה. שוב, האם בדיעבד תוכשר המזוזה בכך?
תשובה: לשואל, 1. דין "כסדרן" אין פירושו רק שהאות האחרונה תיכתב לבסוף, אלא צריך שכל האותיות תיכתבנה לפי סידרן, ואם דילגו על אות אחת - אין תקנה אלא למחוק משם ועד הסוף, ואם יש שם שמות ה' - אין לכך תקנה. על כך עיין ברמב"ם הל' תפילין פ"א הי"ז והגהות מיימוניות אות נ, ש"ך יו"ד סי' רפח סק"ב, שו"ע או"ח סי' לב סכ"ג ומ"ב ס"ק קח. 2. מאחר שציינת שמדובר בפסולים "קטנים וקלים לתיקון" אציין את הידוע שיש סוגי פסול קטנים אך מהותיים ומבטלים את "כסידרן" ויש פסולים קטנים שאינם מבטלים את "כסידרן", והדבר תלוי האם צורת האות הייתה ניכרת, עיין או"ח סי' לב סעיף כה. 3. עם זאת, בשעת דחק גדולה כגון זו שזהו מקום שאין בו מזוזות או שאנשים לא ירצו לקנות מזוזה חדשה, ומן הסתם הקשר שלהם ליהדות עלול להיפגע בהעדר מזוזות, יש מקום לסמוך על שיטת ראשונים שלפיה במזוזה לא נאמר כלל דין "כסידרן". דין זה לא נאמר בש"ס, אלא במכילתא לגבי תפילין, ודעת הרבה ראשונים שהוא הדין למזוזה אבל הדבר אינו מוסכם: עיין תוס' מנחות לב,א ד"ה דילמא ובשטמ"ק שם אות יג, שם נראה שלדעת רש"י ותוס' אין דין "כסדרן" במזוזה (הט"ז יו"ד רצ סק"א הבין בדעת תוס' ש"כסידרן" מעכב ר כתיבת כל פרשה אך לא ר הפרשיות, ובנקודות הכסף שם נחלק עליו שאפילו ר הפרשיות תוס' אינם מקילים בזה, אך עיין ביאור הגר"א סי' רפח סק"ה שהבין בתוס' שהקלו לגמרי בזה, וכן מוכח מרש"י שבשטמ"ק). ועיין שפת אמת שבת עט,ב, גינת ורדים או"ח כלל ב סי' ד, שו"ת אבני נזר או"ח סי' י אות יז, שו"ת משיבת נפש או"ח סי' ח וישועות מלכו הל' תפילין פ"ה ה"א. כל הספרים הללו הראו פנים לשיטה המקילה מגמרא או מראשונים, ובישועות מלכו הנ"ל כתב בפירוש שבשעת הדחק יש להקל ולקבוע בלא ברכה, וכמובן חלילה מלהקל בזה בכל מקום שהדבר אפשרי ויש לסמוך על שיטה זו רק בשעת הדחק גדולה לפי ראות עיניך ואין לדיין אלא מה שעיניו רואות (לגבי הברכה, יש לשקול אם כדאי לומר להם שלא יברכו או עדיף שלא לומר דבר אלא אם כן ישאלו). נראה גם שכדאי לכתוב בעיפרון על גב מזוזות אלו שהן נכתבו שלא כסידרן, כדי שלא יצא מזה מכשול לשנים רבות ליהודים שיהיה ביכולתם וברצונם לקנות מזוזה כהלכתה. מן הסתם אלו שיקפידו על ההלכה של בדיקת מזוזה וייראו את הכתוב יהיו מוכנים להחליף אותה (על ההיתר להוסיף מילים מאחורי המזוזה כשיש בכך צורך עיין שו"ת דברי דוד, טהרני, ח"ב סי' נג). בהצלחה רבה בכל מעשיך לש"ש!
שאלה: לומר לעילוי נשמת כל פעם: האם כדי ללמוד לע"נ צריך כל פעם שלומדים לע"נ פלוני או מספיק להגיד בתחילת המסכת?
תשובה: מספיק לומר בהתחלה ובסוף.
שאלה: בדיקת תאנים וצימוקים וברכות: אשמח שהרב יוכל לפרט לי עד כמה שניתן,כדי שאוכל להבין מזה מצבים שונים. 1) אימי לא נוהגת לברור צימוקים, מה הדין של תבשילים ומאפים שהוכנו יחד עם צימוקים? (האם הכל נאסר או חלק, האם ניתן לאכול גם את הצימוקים) וכן מה הדין של תערובות של צימוקים(גרנולה וכאלו), שהצימוקים שבהם נראים די מיושנים על פירורים לבנים? 2) בביתנו ישנו עץ תאנה. אנו מאוד אוהבים תאנים טריות. אנחנו בודקים מתולעים ע י המראה ונראה לי שאנו יודעים לעשות זאת בצורה טובה (כשקיימים תולעים רואים בבירור סימני ריקבון). רציתי לדעת כיצד המכון מנחה לבדוק. 3) רציתי לדעת מה הברכה על קטניות מבושלים כמו חיטה, בורגול וקינואה? רבה על ההתייחסות.
תשובה: וברכת ד' 1. אם מדובר בתבשיל ומאפים אפשר להקל ולאכול, אבל כדאי לפחות לומר לאמא שתשטוף היטב את הצימוקים. 2. הבדיקה היא על ידי הסתכלות חיצונית שאין נקבים. לאחר מכן שטיפה טובה של הפרי. הסרת הפתח של התאנה, פתיחת התאנה באמצע, ולהפוך את הפרי כך שהחלק הפנימי יבלוט כלפי חוץ, ואז להתבונן היטב היטב שאין חרקים בתאנה. ההסתכלות תהיה מול מקור אור לראות שאין נגיעות, אם אי אפשר לראות את הבשר של התאנה (בגלל הפרי) אפשר להוציא את הפרי עצמו ולהתבונן שאין חרקים על קליפת התאנה. 3. חיטה - בורא מיני מזונות. בורגול וקינואה - אדמה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: התקעות במעלית בשבת: לפני כמה זמן נתקע אצלנו בבניין אדם במעלית (לא בפיקוד שבת) כחצי שעה לאחר כניסת שבת. האם זה נחשב פיקוח נפש? האם בבנין שרובו חילונים עליי להשאיר את זה להם?
תשובה: יהודי שנתקע במעלית הוא במצב סכנה ומצוה על כל אחד ואחד להשתתף בהצלה, גם אם אותו יהודי איננו שומר שבת, כיוון שפסקו גדולי ישראל שרוב "החילונים" בימינו הם בגדר תינוק שנשבה ועל כן יש להשתדל בהצלתם. ומי יודע, שמא זכות המצוה וההצלה יקרבו את ליבו של הניצול ואת לבם של השכנים לקירבה אל הבוחר בישראל ובתורה.
שאלה: שאלות הכוונה: 1. האם מותר לכבס טלית? 2. אינני זוכר את ברכת אשר יצר בעל פה. שאלתי היא האם מותר למסגר את ברכת אשר יצר ולתלות את המסגרת ליד דלת השירותים על הקיר? 3. האם בחדר ארונות שנמצא בתוך חדר שינה צריך להשים מזוזה? (בכניסה הראשית לחדר השינה יש כמובן מזוזה) 4. האם חובה ליטול ידיים אחרי יציאה מהשירותים או להסתפק בשטיפה ללא ברכה וללא 3 שפיכות על כל יד לסירוגין?
תשובה: ב"ה שמחתי לקבל את שאלותיך היפות ואשתדל לענות עליהן אחת לאחת בעזרת ה'. 1. הטלית היא בגד קדוש, בגד של מצווה שאנו שמחים ללבוש אותה כל יום וכל שעה ביום. אלו המדים שלנו, ובהם אנו קשורים לה' בכל מקום שאנו הולכים. המון דברים נפלאים נכתבו על המצווה המיוחדת הזו, וככל שלומדים אותם מקבלים כוחות לשמור עליה באופן המהודר ביותר. חשוב מאוד, שכל דבר שאנו עושים יעשה בדרך הנכונה והטובה, דרך מכובדת המתאימה למצווה, ואף זוכה לקדש שם שמים על ידה. חשוב מאוד שהציצית תהיה נקיה. ציצית נקיה מכבדת את המצווה, מכבדת את האדם וזוכה להשפיע רבות על הסביבה, מה שאין כן אם היא לא נקיה. לכן חשוב להפקיד על כיבוסה של הציצית. כמובן שהכיבוס צריך להיות טוב כדי לא לפגוע בה. לדוגמא, אם בד הציצית הוא מצמר חשוב לכבס בכביסה לצמר. בכיבוס הציצית ישנה בעיה שחוטי הציצית עלולים להיפגע, ולכן חשוב לשמור עליהם נכון. דרך טובה לכך היא לאסוף את הפתילות ביחד לעטוף אותן בגרב נקיה ולקשור, וכך הן גם תתכבסנה וגם לא תיפגענה. 2. ברכת אשר יצר חשובה מאוד, וחשוב לדעת אותה בעל פה, שכן זה עוזר לאדם בכל מקום שהוא נמצא, ולכן כדאי להשקיע זמן וללמוד אותה בעל פה. במידה וקשה, אפשר לרשום ולומר מתוך הכתב. יש כאלו שיש להם סידור קטן למנחה ולמעריב בתוך הארנק או בפלאפון, ואפשר לעשת זאת גם עם ברכת אשר יצר. כמובן שאפשר גם לצלם או לכתוב באופן יפה את הברכה ולתלות אותה על הקיר ליד השירותים. רבים עושים זאת, גם כאלו שיודעים בעל פה, שכן קריאה מתוך הכתב בנחת עוזרת לומר אותה ביתר כוונה, ואף מחזקת את הסביבה בכך. 3. במידה ויש בחדר הארונות גודל מספיק לחייב במזוזה צריך לשים מזוזה, אך את המזוזה יקבע בלי ברכה, כדי לא להיכנס למחלוקות. ואם יש אפשרות לקבוע מזוזה, באותו הזמן במקום שודאי חייב, כך עדיף לעשות, ואז יברך ברכה אחת ויכוון על שני המקומות. 4. נטילת ידיים אחר השירותים חשובה מאוד. וחשוב לעשות אותה מתוך כלי, אם הדבר אפשרי. שני מנהגים יש בנטילת ידים זו, יש הנוטלים פעם אחת על כל יד, ויש הנוטלים שלוש פעמים לסירוגין, וכל אחד יכול לבחור לעצמו כיצד לנהוג. יקירי, שמחתי לענות לך, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל. תרגיש חופשי לכתוב ולשאול, ואשתדל לענות בהקדם. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שליטה במחשבות אסורות: ושבוע טוב. בגיל ההתבגרות יש הרבה מחשבות אסורות (לבנות לווא דווקא לבנים),איך שולטים במחשבות חזקות כול כך שמשתלטות על המוח ועל היצר? במיוחד בתקופה חזקה כמו ההתבגרות?(וקראתי שהאיסור לשמור על המחשבות טהורות ועל העיניים זה גם לבנות אפילו שאין להן הוצאת זרע לבטלה)
תשובה: : ח כבר אמרו אין אדם ניצול מהרהורי עבירה בכל יום. קשה מאד להשתלט על המחשבה. אי אפשר באופן ישיר להשתלט על המחשבה. הרי אם אומרים לאדם לא לחשוב על פיל אפור אדם שיאמר לעצמו אני לא אחשוב על פיל אפור הוא כל הזמן יחשוב על פיל אפור. הדרך האחרת היא לחשוב על אריה צהוב. לחפש חיה אחרת שלא מזכירה את הפיל ועליה לחשוב. כך גם במחשבת עריות אדם יחשוב על משהו אחר שלא מזכיר לו כלל את ענין העריות ובכל זמן שירגיש שהוא מתחיל חשוב על דבר אסור יחשוב על דבר האחר שהחליט לחשוב עליו. עדיף שהדבר האחר יהיה דבר שאדם אוהב לחשוב עליו.
שאלה: ניקויי רצפה בשבת: לרב. האם מותר לשטוף הרצפה במים עי מגב (בלי סמרטוט)? ואם יש לכלוך דבוק לרצפה מותר לשפשף עי מטאטא או מברשת עם מים?
תשובה: מותר לשטוף את המקומות המלוכלכים בלבד. ואף להשתמש במגב או במברשת ששערותיה לא נסחטות מפלסטיק וכדומה.
שאלה: שמיעה בקול ההורים בדבר שלא נוגע אליהם: האם אני חייבת להקשיב להורים בכל מיני דברים שלא נוגעים אליהם? אמא שלי אשה מאוד לחוצה והיא לא מרשה לי לטייל עם חברות, לנסוע בטרמפים להיות במאחזים וכו. זה מאוד מקשה עלי להקשיב לכל מה שהיא אומרת. ואם אני לא מקשיבה לה היא לוקחת את זה מאוד קשה וכועסת. האם אני חייבת להקשיב לה? הרי זה לא דבר שקשור לצרכיה. ובכלל האם הגדר של כיבוד הורים זה רק לדאוג לצרכיהם?
תשובה: : עיקר מצוות כיבוד אם לדאוג לצרכיה. אולם רואים בפוסקים שגם לשמוע בקול האמא בדברים שמצערים אותך ולא כל כך גורמים לך היזק יש חיוב לשמעו בקולם. אולם בדבר גדול כגון מצווה גדולה או דבר אחר שהוא יגרום לך צער מאד גדול לא חייבים לשמוע להורים. במקרה שלך תנסי ללכת בין הטיפות. ודאי שלא להתווכח עם אמא. מצד שני דברים שאת מרגישה שהם פוגעים בך גם אם את עושה בניגוד לרצון ההורים לא לעשות זאת בהתרסה. אם אפשר לא לדבר על כך רבות אלא לעשות בלי לנפנף ובלי עקרונות וכד'. כמה שפחות ויכוחים בדיבור כך טוב יותר וכך מתאפשר לעשות יותר דברים בחרות.
שאלה: מתי החלו לחגוג את ליל הסדר: מתי החלו לחגוג את ליל הסדר?
תשובה: קורבן הפסח הראשון, ובמילא ליל הסדר הראשון, הוחג במצרים לפני היציאה שהתרחשה למחרת בבוקר. פסח זה נקרא פסח מצרים. לאחר מכן חגגו במדבר עוד פעם אחת בשנה שלאחר מכן (רש"י במדבר ט, א). הפעם הבאה הייתה כשנכנסו לארץ בימי יהושע (ספר יהושע, ה, י).
שאלה: זכות המצווה - יש או אין?: איתא במס מ"ק ש"בני חיי ומזוני לאו בזכותא תליא מלתא אלא במזלא תליא מלתא" והלא בפ עקב כתוב הרבה טובות בגלל הזכויות! ועוד, הלא שכר מצוות בעוה"ז ליתא! ועוד, למה אומרים "אלו דברים שאדם אוכל פירותיהם בעוה"ז." והלא בתלמוד יש עוד הרבה מצוות (יש מעשה עם הקצב במס שבת) ויש גם שילוח הקן וכו?
תשובה: את שאלתך שואלים גם הר"ן והריטב"א. הר"ן מסביר שהמזל הוא הגורם המשפיע אבל ניתן לשנות אותו מעט על ידי הזכויות. הריטב"א מסביר באופן דומה אבל מעט שונה. המזל משפיע אבל על ידי הזכויות ניתן לשנות אותו. ןלכן, מי שיש לו מזל שאינו טוב כל כך צריך הרבה זכויות על מנת לשנות אותו אבל מי שהמזלו טוב והוא אדם בינוני יקבל טובות רק על פי מזלו. והר"ן מסיים, שאנו מכריעים כדעות שלישראל אין בכלל מזל.
שאלה: ראובן לעומת רובני: למה מבטאים את האות א במילה ראובן ואילו במילה הראובני, הא נחה וצריך לומר הרובני?
תשובה: לשואל כל אות שאין בה ניקוד, או שמנוקדת בשוא נח, ואנו שומעים אותה בדיבור - נקראת "נח נראה". אות שאין בה ניקוד של עצמה, ואין אנו שומעים אותה בדיבור - נקראת "נח נסתר". נח נסתר יכול להיות רק באותיות אהו"י והוא מופיע כמה וכמה פעמים בתנ"ך. מלבד זה, לא ידוע לי על טעם או כלל מיוחד המורה לנו מתי יבוא "נח נסתר". נאמנה
שאלה: קריאת התורה ביחיד : 1. אני מתפלל ביחיד בבית שחרית, מותר לי לקרוא את הפרשה של השבוע בימי שני וחמישי כמו בבית כנסת רק מתוך הסידור באמצע התפילה מתי שקוראים בבית כנסת אבל אני קורא מתוך סידור ובלי ברכות סתם קורא? זה דבר טוב? 2. מותר לי לקרוא את שיר השירים בטעמים של הפטרה? כי אני לא יודע טעמים של מגילות? 3. אם אני מבקש משהו בשבילי ומתפלל ככה לכל ישראל כמו שכתוב שכל המתפלל על חברו נענה תחילה אז איך לאמר בתוך כל ישראל או בתוך כל עם ישראל? כי ראיתי פעם רש"י שכותב שמתי שכתוב עם זה מתכוון לרשעים שבישראל ומתי שכתוב עמי לצדיקים אז איך להגיד? ושבוע טוב
תשובה: 1. אפשר. קריאת התורה היא חובת הציבור ולא היחיד ולכן אין חובה להשלים. אמנם יש שכתבו לגבי מי שמתפלל בשבת ביחיד שיקרא מתוך חומש בכדי שיסיים את כל התורה בשמחת תורה. ויש שאמרו אף לקרוא בשני וחמישי מתוך חומש. (עיין פתחי תשובה סימן קלה, הערה 14. וילקוט יוסף קלה, ח) 2. כן. הטעמים אינם העיקר. אולם קל ללמוד את הטעמים ובוודאי שיש שאינטרנט אפשרות ללמוד טעמים אלו. 3. אפשר בשתי הצורות.
שאלה: דיני קדימה בברכות: אם ברכתי שהכל וכיוונתי להוציא את כל מה שברכתו שהכל שלי, ואחרי כמה זמן אני רוצה לאכול משהו שברכתו מזונות או האדמה, אני צריך לברך עליו או שבגלל שכל המאכלים הם שהכל בדיעבד לא מברכים?
תשובה: יש לברך על כל מאכל כברכתו. רק אם כבר ברכת שהכל על מאכל שברכתו אחרת יצאת ידי חובה ואין צורך לברך שוב את הברכה הנכונה
שאלה: מיקום עמוד החזן: האם ניתן לשים את עמוד התפילה של החזן משמאל לארון הקודש?
תשובה: לשואל, כידוע מנהג עדות המזרח שהש"ץ עומד על הבימה ואילו למנהג האשכנזים הש"ץ עומד ליד ארון הקודש. במקורות המתייחסים למנהג אשכנז מוזכרת לרוב עמידת הש"ץ מימין לארון (עיין משנה ברורה סי' קלא ס"ק ו), ויש שכתבו שצריך להקפיד על כך, כי יש מעלה לצד הימני (שו"ת גורן דוד סי' ו, שו"ת ציץ אליעזר ח"ט סי' יז פרק ט). מסתבר שכאשר יש אילוץ כלשהו מותר לשנות זאת, ויש מקומות שעושים זאת. אם יש רב לבית הכנסת שלכם, בהלכות בית הכנסת יש להתייעץ אתו בלבד.
שאלה: אבד לי מטבע נטע רבעי: הרב אבד לי בבית מטבע שחיללתי עליו פירות נטע רבעי משנה שעברה. מה אני צריך לעשות?
תשובה: וברכת ד' קח מטבע בשווי המטבע שהיה בה מעשר שני, ויש לומר שהמטבע שהיה בה מעשר שני מחוללת על מטבע זו בתוספת חומש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: אניסאקיס - כשר?: מה דעת הרב אודות הכשרות של תולעי אניסאקיס בדגים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה תולעים שנוצרו מחוץ לדג אסורות, לכן אין לאוכלן כאשר רואים שחדרו מבחוץ לעור הדג או כאשר נמצאו בזימים בביצים, "חלב" בחלל הבטן. תולעים שנמצאו בבשר הדג מותרים כי מסברא הם נוצרו שם. לכן מספיק לשפשף ולשטוף את בשר הדג אחר הפשרתו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שימוש בכיריים אידוקציה בחג: האם ניתן להשתמש בכיריים אינדוקציה בחג?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, הנחת סיר מפעילה את הכיריים והסרתו מפסיקה. לכן למרות שמותר לבשל ביום טוב אסור להפעיל ולכבות את הכיריים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: נשיאת ארון קבורה על ידי אישה: האם יכולה אישה להיות אחת מנושאי ארון קבורה בדרך לקבר? אשמח למקורות לאיסור היתר, אם ישנם. אני משמש כרב קהילה קטנה בקנדה.
תשובה: לשואל, 1. ביסודו של דבר מצוות הקבורה מוטלת גם על הנשים, שהרי אין זו מצוות עשה שהזמן גרמה (ומה שאין קוברים בשבת הוא עניין חיצוני למצווה). אף מצאנו במקורות קבורה על ידי נשים, כמסופר בתוספתא באהלות (פ"ג ה"ט): "מעשה בבית דגן ביהודה באחד שמת ערב פסחים והלכו וקברו ונכנסו האנשים וקשרו את החבל בגולל, משכו האנשים מבחוץ ונכנסו הנשים וקברו והלכו האנשים ועשו פסחיהן לערב". פירוש: האנשים לא רצו להיטמא, כדי שיוכלו לעשות את קרבן הפסח, ולכן הם סחבו רק את אבן הגולל הכבדה, שאיננה מטמאת בהזזה ללא נגיעה, ואילו את קבורת המת, הקלה יותר, השאירו לנשים (לדיון על מעשה זה מצד הלכות קרבן פסח יעויין בספרנו 'שערי היכל' על פסחים מערכה קמו). 2. נהוג אצל הרבה חברות-קדישא שאין לנשים לנגוע במת אחרי הטהרה ושמעתי מרב חשוב ומומחה בענייני אבלות שאין לכך מקור ברור. הדברים מבוססים כנראה על מקור קדום בשם 'מעשה המת' (נדפס בשו"ת ים הגדול, ומיוחס בטעות להלל הזקן, ראו אודותיו אצל מאיר בניהו, ספר הזכרון לרב נסים, חלק ו, עמ' שטז והלאה), שם נאמר שאחרי הטהרה יש למנוע מנידה ובעל קרי לנגוע במת. כידוע, יש מקפידים שרק מי שטבל לקריו יגע במיטה או ישא אותה, וממילא הוא הדין לאשה בימים שאיננה טהורה, אבל מנהג רוב ישראל כידוע שלא להקפיד על נשיאת המת על ידי בעל קרי, ואם כן לכאורה גם באשה אין להקפיד. 3. מאחר שלפי המתואר בשאלה מדובר על נשיאת הארון יחד עם גברים, נראה שיש להמנע מכך מטעמי צניעות על פי הנאמר בגמרא בסוכה נב ע"א: "וספדה הארץ משפחות משפחות לבד, משפחת בית דוד לבד ונשיהם לבד. אמרו: והלא דברים קל וחומר. ומה לעתיד לבא - שעוסקין בהספד ואין יצר הרע שולט בהם - אמרה תורה אנשים לבד ונשים לבד.".
שאלה: תפילות שחרית ב-ט  באב (ואבלות בכלל): ראיתי גרסאות שונות של סדר תפילת שחרית לט באב (בין לאשכנז-ספרד ובין לאשכנז-אשכנז) - אשמח לדעת מה לא אומרים בנוסחים האלה בשחרית כי אני לא מוצא תקן מגובש להם. רציתי גם לשאול אם עקרון התכנים שמדלגים עליהים דומה לזה של אדם אונן אבל (כשמדובר ביום חול רגיל).
תשובה: סליחה על האיחור ובתקווה שלא נצטרך יותר. בספרי הקינות, ובאופן מסודר יותר בספרי הקינות שיצאו בשנים האחרונות, מפורט סדר התפילה בתשעה באב. כללית: בשחרית משמיטים את התוספות בתפילה שהן כעין לימוד תורה. ולכן לא אומרים פרשיות הקורבנות מלמד פרשת התמיד שיש חיוב לאומרה, ולא אומרים שיר של יום ופיטןם הקטורת (אין כאלוקינו) בסוף התפילה. את מה שהשמטנו בשחרית משלימים במנחה. יש דמיון בין תפילת האבל לתפילת תשעה באב.
שאלה: הפרעות קשב וריכוז בתפילה: נאמר כבר "תפילה בלא כוונה כגוף בלא נשמה" אם יש אדם שיש לו הפרעות קשב וריכוז כרוניות ואינו מכוון בגלל הסיבה הנ"ל. מה אשם אדם כזה שתפילתו תהיינה בלא כוונה? למה אדם שלא קיבל את ההפרעה הזו תפילתו תהיה נעלה יותר?
תשובה: : אתה מניח הנחות ואז מקשה שאלות. אין לנו טבלה תפלה של מי עדיפה. ודאי שעדיף להתכוון. אולם תפלה של מי נחשבת יותר אין לכך מדד. ח אומרים לפום צערא אגרא. - כפי מידת השצער כך השכר. הקב"ה לא מסתכל על התוצאות אלא על המאמץ. זה עיקר המדד.
שאלה: לשים רגליים על השולחן: האם מותר לשים רגליים על שולחן נמוך שבדר"כ לא אוכלים בו כשאין עליו ספרי קודש וכו?
תשובה: אפשר להקל כדעות שהזהירות להתייחס לשולחן כמזבח היא דווקא בשולחן שאוכלים עליו. כך נראה מהרמ"א קסז, ה.
שאלה: גלישה באינטרנט שאיננו שלי: ב"ה לרב רציתי לשאול איך אני מתקן את זה שגלשתי על אינטרנט של השכנים במשך תקופה ארוכה (לא כל יום אלא כמה ימים בחודש לפעמים בחודשיים)? אני צריך לשלם על כך אם כן כיצד אני מחשב את הת?
תשובה: אם הפס שלהם רחב ולא הורדת דברים כבדים או שגלשת בזמנים שהם לא גלשו, כך שגלישתך לא האטה את קצב הגלישה שלהם, הינך פטור משום זה נהנה וזה לא חסר, אולם אם אכן גרמת להם להאטה הרי שיש להם חיסרון ועליך לשלם את שווי הנאתך. כדי לחשב את המחיר שעליך לשלם יש לברר כמה זמן גלשת בזמן שגם הם גלשו וגלשת באופן שהאט את הקצב שלהם, ועל זמן זה עליך להתחלק עימם בת שהם משלמים על הקו, ואם הדבר אירע פעמים רבות במשך החודש נראה שעליך להתחלק עימם בכל הסך החודשי ששילמו באותו חודש, משום שגם המשלם על קו אינו משתמש בכל רגע ובכל זאת משלם מחיר מלא עבור החודש. אם אינך בטוח שהיה זמן כזה וגם הם אינם בטוחים הינך פטור משום שהמוציא מחברו עליו הראיה (עיין שו"ע חו"מ סי' עה סע' י - איני יודע אם גזלתיך פטור אף לצאת ידי שמים), ואם ודאי יש זמנים כאלו הינך חייב לשלם על זמנים אלו, ולגבי השאר המוציא מחברו עליו הראיה. מן הסתם קשה לשום זאת באופן מדוייק ולכן כדאי שתחשבו בערך ותסתדרו ביניכם.
שאלה: תפילת יחיד במנחה וערבית: בתפילת יחיד מנחה וערבית על מה אני אמור לדלג ומה אני אמור לקרוא לאחר תפילת שמונה עשרה?
תשובה: לאחר תפילת עמידה במנחה ביחיד לא אומרים י"ג מידות (בא"ח ט), והשאר כרגיל.
שאלה: סימן לכך שיש השקה במקווה: איך אפשר לדעת אם יש השקה במקווה?
תשובה: יש חור שצריך להיות פתוח. כדאי לברר אם האחראי על המקווה את העניין הזה.
שאלה: חיתולים בשבת: ישנם חיתולים שיש בהם פס צהוב שמשנה את צבעו כשהתינוק עושה את צרכיו. האם מותר להשתמש בחיתול כזה בשבת?
תשובה: שאלתך הועברה אלי לפני ימים ספורים בלבד. מותר להשתמש בחיתולים אלו בשבת.
שאלה: מזון שגמר תיקונו בשבת: רציתי לשאול לגבי משקה או מאכל שגמר תיקונו בשבת ממש. כלומר, נניח יין או בירה שגמר תסיסתם הוא בשבת ובערב שבת לא בהכרח היה ניתן לשתות אותם. כידוע התהליך הוא כימי ולא בישול או חום. האם יש להתיחס לכך באל בישול ומיגו שאתקצי בין השמשות או לענין האם הוא מאכל דורסאי - ואם כן איך אדע למעשה להגדירו כך? וכן שאלה נוספת - אם יש ירק או פרי - למשל אבוקדו שלא היה ראוי למאכל בערב שבת מחמת שהיה בוסר ואני רוצה לבדוק האם הבחיל בשבת האם מותר? וכן אם הבדיקה תשנה את צורתו כגון שישאיר בו נקב או צורת האצבע בלחיצה - האם זה כמו פלסטלינה שאסור או שמותר במקרה זה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: פרי שהבשיל בשבת או יין שנהיה ראוי לשתיה בשבת וכד' מותרים באכילה ושתיה ולא שייך בזה מיגו דאיתקצאי כיון "שלא דחאו בידיים" ועוד שנחשב "יושב ומצפה" מתי יהיה ראוי המאכל לאכילה. עיין משנ"ב שיח ח  לוח המוקצה ערך אבוקדו  אורחות שבת פרק יט אות שע והערות תקלג, תקמד. אין בבדיקת רכות האבוקדו בעיית בונה וכד'.
שאלה: להיכנס לאתרי אינטרנט חילוניים: האם מותר להיכנס לאתרי חדשות חילונים כשבעצם כל כניסה של גולש לאתר מעלה את הריטינג לאתר ובעצם אני מסיע לאתר שעובד בשבת וכו או שמא זה גרמא ומותר?
תשובה: מבחינת הלכות שבת הדבר מותר. יש להימנע מאוד מאוד מלהיכנס לאתרי חדשות חילונים בגלל השפה, התרבות, בעיות הצניעות הרבות ועוד ועוד. יש מספיק אתרי חדשות נקיים וטובים כמו ערוץ 7.
שאלה: בעל חיים שחולה בשבת: יש לי בעל חיים באחריותי. כשהוא לא מרגיש טוב ביום שבת, האם צריך לחלל שבת עבורו ולנסוע לוטרינר?
תשובה: אסור לחלל שבת ולנסוע לווטרינר. אך מותר על ידי אינו יהודי. ומותר לתת תרופות לבעלי חיים. (שש"כ סוף פרק כז)
שאלה: חיות מחמד שונות באותו כלוב: הרב ענה שיש איסור להכניס עכבר ואוגר יחד לכלוב כי זה שני מינים שונים. בדרך כלל שני מינים שונים לא יולידו צאצא משותף. רק במקרים של מינים קרובים החשש הזה קיים. האם יש בעיה בהכנסת שני מינים לאותו כלוב אם ידוע שאין להם אפשרות הולדה? למשל, כלובי ציפורים ואקווריומים שיש בהם מגוון של ציפורים או דגים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כלאים בחיות"
תשובה: וברכת ד' הרבעה אסורה בין אם נוצרת יצירה או לא, ואין משמעות לשאלת הריבוי הטבעי. הדברים שכתבתי הם בהקשר להגדרת המין, דהיינו עכבר ואוגר יש בהם איסור כלאים אם מרביעים אותם. אבל בהכנסה לכלוב יש שאלה נוספת והיא שאין כאן הרבעה בידים אלא גרמא שבזה השו"ע מקל והרמ"א החמיר במקום שיש פריצות. לכן בדגים שאין פריצות וכדו' נראה שאין בעיה של הכנסה לכלוב ובתנאי שיהיה עוד אחד, דהיינו שיהיו שניים ממין אחד ושלישי ממין אחר. נראה שבאופן זה אפשר להתיר גם בשאר דברים כגון אוגר ועכבר, וכדו'. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מה אפשר לאכול באבל: מה אסור לאבל לאכול בימי השבעה? משהו על מאכלים עגולים.בשר.אפשר בבקשה לשאול לכל המנהגים? ומה הטעם לזה? מה הרעיון מאחורי איסורים אלו?
תשובה: בסעודת הבראה אוכלים מאכלים עגולים, לנחם את האבלים שגלגל חוזר בעולם והם ינוחמו מהשמיים. בימי השבעה יש נוהגים שאינם אוכלים בשר לפי חלק מהספרדים, למרות שמעיקר הדין מותר. אך התימנים והאשכנזים אוכלים בשר וכן חלק מהספרדים. מהשמיים תנוחמו.