LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לעזוב עבודה במשטרה?: אני עובדת במשטרה במשרה מנהלתית, רחוק מאד משוטרי השטח. בעקבות ההתנהגות האיומה של השוטרים כלפי ציבור היהודים, וקריאות של האחראים מלמעלה לכך, יש לי רגשות קשים מאד לגבי עבודה במקום כזה. מה דעת הרב לגבי המשך עבודה במשטרה כיום, האם יכולה להיות תועלת מלעזוב משרה כמו שלי, האם אני צריכה להתפטר בגלל מה שקורה?
תשובה: אם עבודתך אינה קשורה בפעילות המשטרה נגד המתנחלים הצדיקים אין את צריכה לעזוב את עבודתך. ואולי אדרבא חשוב להיות בכל מקום כדי לשנות לטובה את היחס. אבל אין להשתתף גם בעקיפין בכל מעשה שיש בו איסור. כגון פגיעה במתנחלים.
שאלה: מתי לבקש בקשות אישיות בתפילה?: בתפילת שמונה עשרה, מתי ניתן להוסיף בקשות אישיות שונות, בשומע תפילה או אחרי "יהיו לרצון אמרי פי" (לפני עושה במרומיו")?
תשובה: אין לאדם לשאול צרכיו בשלושת הברכות הראשונות שבשמונה עשרה וכן לא בשלושת הברכות האחרונות מאחר והם ברכות שבח ואין ראוי לאדם לבקש צרכיו בשעה שמסדר שבחו של קונו. (שולחן ערוך אורח חיים סימן קיב סעיף א) בברכות אמצעיות מותר לבקש צרכיו מעין הברכה, לכן אדם שיש לו חולה יכול להתפלל לרפואתו בברכת "רפאנו". כשאדם מתפלל על יחיד אמצעית יכול לבקש אף באמצע הברכה אבל כשמבקש על רבים או על כלל ישראל יבקש בלשון רבים בסוף הברכה כדי שלא יראה כמוסיף על מטבע שתיקנו חכמים בברכת "שומע תפילה" אפשר לבקש כל צרכיו הן בלשון רבים והן בלשון יחיד ואף יכול לבקש על העתיד לבוא כגון, שלא תחסר פרנסתו ולא יהיו חולים מבני ביתו ושילדיו יהיו יראי שמים. כמו כן, אפשר לבקש צרכיו לאחר הפסוק הראשון של "יהיו לרצון" אשר בסוף התפילה. (שם סימן קיט סעיף א ובמשנה ברורה). אדם המתפלל במניין עדיף שיוסיף את בקשותיו לאחר "יהיו לרצון" כדי שיוכל לענות על קדושה וקדיש. (סימן קכב במשנה ברורה סעיף קטן ז ו-ח)
שאלה: פעילות רפואית תוך כדי לימוד תורה: אני פצוע ברגלי. וצריך לעשות קומפרסים, משמע רגל יחפה בכלי עם מים. מכיוון שאיני רוצה לשבת בטל אלא לנצל את הזמן: האם אפשר ללמוד תוך כדי שרגלי נתונה בקערה עם מים?
תשובה: מותר ומצוה. מספרים על גדולי ישראל שישבו ללמוד בלילות כשרגלם בתוך מים קרים שלא ירדמו.
שאלה: חילבה ללא הכשר: קנינו חילבה טחון בחנות תבלינים ללא הכשר. רצינו לשאול האם צריך לברור את החילבה ואיך?
תשובה: קנה חילבה לא טחון באותה חנות מאותו שק ותבדוק. אם יש בה חרקים סימן שגם בחילבה הטחונה שלך יש.
שאלה: ספר תורה באבל: האם חובה להביא ספר תורה לבית האבלים, ואם לא חובה מה אמורים לעשות המתפללים?
תשובה: רצוי להביא ספר-תורה לבית האבל, על-מנת שיוכל לשמוע את קריאת התורה. ולא צריך שיקראו בו שלוש פעמים, אלא רק צריך להכין לו מקום מראש, בארון מכובד. ויש כיום גמ"חים המאפשרים לקבל ספר-תורה עם ארון-קודש בשבילו. ואם אין ספר-תורה בבית האבל, על המשתתפים במנין ללכת אחרי התפילה בבית האבל לבית-הכנסת, ולהוציא ספר תורה ולקרוא בו.
שאלה: פטריות בלי הכשר: יש לי קופסת פטריות בלי חותמת כשרות. אם עשו ממנה עוגה, האם מותר לאכול אותה?
תשובה: בפטריות יש בעיות כשרות רבות, ולכן אל תאכלי את העוגה.
שאלה: איך תהיה תחיית המתים?: כשיגיע המשיח בעז"ה ותהיה תחיית המתים יקומו האבות משה רבנו הנביאים התנאים האמוראים הגאונים הראשונים וכמובן גם שאר עם ישראל. מה יהיה עם כל הרבנים של דורנו, הרי אז יהיו אנשים יותר גדולים מהם בגיל בחוכמה ברוח הקודש האם כל הרבנים הגדולים האלה יעלמו פתאום כי יהיו רבנים יותר גדולים מהם?
תשובה: אין אנו יודעים איך יהיה בתחית המתים. ועל כן אין כלל מקום לשאלות כאלו. אנו רק יודעים שתיהיה תחית המתים. וכאשר היא תיהיה אז נדע.
שאלה: מהות ראש חודש: א) מהי הסיבה לשמחה בראש חודש (הסעודה, לבוש חצי חגיגי), האם הסיבה היחידה היא השמחה על שיתופנו במעשה קידוש החודש? ב) האם במנהג ללבוש חולצה לבנה בר"ח יש ממש?
תשובה: בהלכה לא מוזכר אף מנהג ממנהגים אלו שהזכרת. מוזכר שצריך להרבות קצת בשמחה ובסעודה. הסיבה לכך היא שבזמן שבית-המקדש היה קיים, ראש-חודש היה יום מודגש יותר משאר הימים בקידוש החודש ובקרבנות שבו.
שאלה: משה רבנו ופרעה: שלו הרב! מדוע ביקש משה רבנו מפרעה בהתחלה רק שלושה ימים לזבוח במדבר? למה השפלת הראש הזו לכאורה? מדוע לא אמר לו ישר כמו בפעם השנייה "גם אתה תיתן בידנו עולות וזבחים "?
תשובה: הפסוק "נלכה נא דרך שלשת ימים במדבר ונזבחה לה' אלקינו" (שמות ה ג) כתוב בפניה הראשונה של משה ואהרון אל פרעה ושוב בשינויים מסויימים לאחר מכת הערוב (פרק ח כג). בשני המקרים בקשה זו באה לאחר שמשה דורש במפורש שפרעה ישלח את בני ישראל בפעם הראשונה באותה שיחה ממש ועד הערוב הוא דרש זאת בכל פעם, אם כן, ברור שלא הייתה כאן שום השפלת ראש. את הפסוק הזה ניתן להבין בשני אופנים. ההבנה הראשונה היא שמשה מבקש ללכת דרך שלושת ימים לזבוח ולא מתכוון לחזור ואילו על פי ההבנה השניה משה אומר שעם ישראל ילך במשך זמן של שלושה ימים ויחזור לאחר שלושה ימים. ועדיין צריך להסביר מדוע השתמש כאן משה בלשון מטעה כשלפניה דרש בצורה שאינה משתמעת לשני פנים לשלח את בני ישראל? הנצי"ב (העמק דבר שמות ה ג) מסביר שבאמת יש כאן שתי פניות אל פרעה הפניה הראשונה "שלח את עמי" משמעה לשלח את אנשי המעלה בעם שראויים לעבוד את ה' ואילו הפניה השניה היא על כלל ישראל, לשלח את כולם, ובאמת בכלל ישראל לא כולם היו ראויים לגאולה ולכן הקב"ה שלח את משה במאמר "שלושת ימים" וכך היה סבור פרעה כל משך המכות שעם ישראל יצאו ויחזרו. אבל לאחר מכת החושך בו מתו קטני האמנה וכל הנשארים הלכו והתעלו נשאר רק מאמרו של הקב"ה "שלח את עמי" שכבר כולם היו ראויים להיגאל לגמרי.
שאלה: חתונה ולימודים: אני בחור בן 22 וחוזר בתשובה. ב"ה זכיתי להכיר בחורה מבית דתי אשר ברצוני אם אזכה להינשא לה. בד בבד אני רוצה גם ללמוד לימודי חול. אמונתי בקב"ה גדולה, אך בכל זאת אני חושש ח"ו מחוסר פרנסה. מה דעת הרבנים וההלכה בנושא?
תשובה: : אשריך שאתה זוכה להידבק בתורה במצוות. אני לא יודע במדוייק את מצבך. אולם ודאי שהדבר הראשון והעיקרי הוא להיות מבוסס מבחינת האמונה והקשר אל הקדושה ויראת השמים. אם אתה לא מרגיש מספיק עם עוצמה וודאות בנושאים אלו כדאי להמשיך ללמוד גם אם הדבר יכול לפגוע בכך שתסתדר משאר הבחינות בעולם. אנו גורמים לעצמנו קצת קשיים בעתיד משום שההווה הוא מאד חשוב לנו בכדי לבנות את עצמו טוב. מלבד השיקול שאתה בתחילת הדרך יש חשיבות שחיי המשפחה יתחילו מתוך תורה וקדושה. לכן אם תוכלו שבחצי שנה הראשונה לנישואין תקדיש זמנך ללמוד תורה ותהיו ליד ישיבה ודאי שהבית שלכם יבנה טוב יותר. אולם לאחר מכן הדרך המתאימה לרוב האנשים היא לעסוק בדרך ארץ ולדאוג לפרנסה אולם לקבוע עיתים לתורה. מבחינת הכמות אולי מקדשים יותר זמן לצדדים של החול. אולם מצד החשיבות אמרו חכמים עשה תורתך קבע. קבע לך זמנים שהם יהיו זמני ברזל ללמוד תורה מהם לא תרד. בשאר הזמן תדאג לצרכי פרנסתך. בהצלחה.
שאלה: ברכת התורה בלילה: אם אני מתעורר בלילה ורוצה ללמוד תורה, האם צריך לברך ברכות התורה, במקרים: 1) שאני יודע שלא אחזור לישון. 2) שאני יודע שאחזור לישון. 3) שאני לא יודע אם אחזור לישון.
תשובה: בכל מקרה שאדם הולך לישון בלילה על מיטתו, כאשר קם משנתו צריך לברך ברכת התורה. הסיבה לכך היא ששינה על מיטתו בלילה נחשבת לעולם לשינת קבע, אפילו אם השינה היתה לזמן קצר, ויש היסח הדעת מהברכה אותה ברך בבוקר.
שאלה: האם זה סירוב לאדם גדול?: ניגש אלי רב לפני התפילה בביהכנ"ס ושאל אותי האם אני רוצה לגשת לעמוד. עניתי לו את האמת שאני לא רוצה. האם זה נחשב סירוב לאדם גדול או לא?
תשובה: אדם שפונה אליו הגבאי ומבקש ממנו להיות חזן צריך לסרב מעט אבל לא יותר מדי אלא מסרב פעם ראשונה בלבד אבל אם אדם גדול ביקש ממנו להיות חזן או שיש טורח לציבור אם יסרב אין לו לסרב כלל אלא מיד עולה. (שולחן ערוך אורח חיים סימן נג סעיף טז) אבל אם מפחד שפני אימת הציבור יתבלבל במילותיו או שיש לו סיבה אחרת יכול לסרב אף לגדול ורצוי שיסביר לו כדי שלא יראה כמזלזל בהוראתו. (ילקוט יוסף חלק ב סימן נג סעיף כו ובהערה)
שאלה: שתיה בקריאת התורה?: אני אחגוג בעז"ה את בר המצוה שלי, כיון שפרשתי מאוד ארוכה ויהיה לי קשה לקרוא אותה כי אני אצטרד, שאלתי היא אם מותר לי לשתות מים או תה בזמן ההפסקות וה מי שברך כדי שאני אוכל להמשיך לקרוא בקול חזק ואוציא את הציבור ידי חובה. במה הדבר תלוי?
תשובה: אין לשתות לפני הקידוש. אפשר אומנם לקדש בצינעה מיד אחרי שחרית (כגון בזמן שירת "אנעים זמירות" וכדו' בחדר צדדי) ואז מותר לשתות. אולם יש כאן מראית העין. עצתי ללכת לבעל מקצוע שידריך אותך לקרוא לאט להפסיק לעתים קרובות כל כמה מילים לנשום עמוק וכך להמנע מצרידות. אם בכל זאת תיתקע באמצע מותר לך ללגום כמה לגימות.
שאלה: אכילת חלב לאחר אכילת בשר עוף: אני יליד מרוקו, כמה זמן יש להמתין מרגע סיום אכילת בשר עוף ועד לאכילת מאכל חלבי?
תשובה: 6 שעות.
שאלה: שיחות עם חניכות : אני מדריך כבר קרוב לשנה את שבטים מעפילים הרא"ה (עכשיו כתות ז -ח ) בנים ובנות ביחד אבל ברמה דתית וצניעותית גדולה ממש (הבנים לא מדברים עם הבנות מחוץ לבני-עקיבא). אחד החלקים החשובים ביותר בהדרכה הם השיחות האישיות עם החניכים, שהם הכי יעילות והכי בונות באמת. מהתחלת ההדרכה הקפדתי לא לקיים שיחות אישיות עם החניכות שלי בגלל הצניעות ורב הישוב שלי עודד אותי ואמר לי שהמדריכה שאיתי תהיה כבר בקשר אישי עם הבנות. אך לצערי הזמן עבר והיו הרבה פעמים שהייתי רוצה לדבר עם החניכות ומפאת המניעות דחיתי זאת, למרות שהמדריכה שאיתי לא עשתה זאת והדבר כאב לי מאד. עכשיו, למדריכה נגמר הכח והמוטיבציה להדריך- והיא רוצה לעזוב בהקדם האפשרי, ואז אני אשאר מדריך לבד או שיחפשו מדריכה אחרת שתצטרף. כרגע אני חושב שאין לי ברירה ומכיוון שאני המדריך גם של הבנות אני לא יכול להתעלם מבעיותיהם למרות הבעיה ההלכתית העצומה שבדבר. אפילו חברים שלי (אני לומד בי"א בישל"צ) אמרו לי שאני מדריך גם של הבנות ואני חייב לעשות גם אתם שיחות אישיות. אבל אני עדיין לא יודע מה לעשות וזה לא נראה לי הכי מתאים. מה לעשות?
תשובה: אתה צודק אין זה נכון שמדריך ישוחח עם בנות חניכות שיחות אישיות. למרות שיש ערך חנוכי לשיחות אלו. לא כדאי לחפש היתרים וצריך להשתדל למצוא מדריכה בהקדם שתוכל לעשות זאת.
שאלה: העדפות בבחירת סופר סת"ם: בבחירת סופר סת"ם לקנות ממנו מוצרי סת"ם, האם עדיף לקנות מסופר שעובד כחוק מבחינת מסים או שאין עדיפות לכך? האם ניתן להגיד שסופר סת"ם שאיננו משלם מסים כחוק הוא עובר בפרהסיה על הלכה של דינא דמלכותא דינא ולכן עדיף לקנות מסופר שכן נוהג כחוק?
תשובה: רצוי לקנות מסופר סת"ם השומר על החוק בענין זה, אבל אם הוא מעלים מס וכדומה, אין זה פוגע בכשרות התפילין.
שאלה: אי נתינת טרמפ לחייל שהשתתף בגירוש : בהמשך לתשובת הרב שאלו שאינם מוכנים לעשות טובה ולקחת טרמפיסטים שפגעו בהם אין הם עושים זאת כנקמה, אלא כוונתם לתת בטוי כל שהוא לחומרה של מעשה הגירוש, ולכאב ולצער על החורבן של הישובים, ולהביע הזדהות עם המגורשים. ואולי בכך יבינו שלעולם אין לעשות את הנבלה הזו, שאלתי היא האם אין בהיתר הזה לכאורה משום לפני עיוור לא תיתן מכשול, כי שליטה כזו על הרגשות היא איננה נחלת רוב בני אדם. ולכן מאוד יתכן שאנשים לא יקחו חיילים טרמפ גם בגלל הרגשת נקמה וכעס על מעשיו החמורים של החייל. ובבואנו להתיר אי לקיחת חייל טרמפ כמחאה על הגירוש אנו אולי גם נותנים מקום להכשלת הרבים באיסור חמור של נקמה?
תשובה: אני הסברתי את הסיבות ליחס אל אלו שגרשו ואני מניח שהם יודעים להזהר באיסורים ולא נכשלים. ואם לא תיהיה מחאה כנגד המגרשים הרי אתה גורם לחשוב כאילו יש היתר לגרש יהודים מביתם בארץ ישראל.
שאלה: מנהגי טו בשבט: האם בטו בשבט יש עניין גם לברך על פירות וירקות שלא גודלים על העץ אלא באדמה (כמו תפוח אדמה, בוטנים,צנון וכו )?
תשובה: לא. טו בשבט הוא ר"ה לאילנות!
שאלה: לא תביא תועבה אל ביתך: לאחר הפוגרום בעמונה וההתעלמות של השלטונות מזעקתם של ההורים והמנהיגים רציתי להציע הצעה שאם היא תתקבל לכל הפחות ע"י הרבנים היא בודאי תהווה תפנית ר היום הציבורי של העם היושב בציון. יש לקרוא לציבור הדת"ל לגווניו (לחרדים היה שכל לעשות זאת לפנינו) להפסיק לקנות עיתונים חילונים המלאים בג"ע, ש"ד, ע"ז, לשה"ר, ביזוי ת"ח וכמובן הסתה רצחנית ומתמשכת כנגד יהודים מאמינים ויר"ש ובפרט מתנחלים. איזה הגיון יש בלפרנס את שונאינו? אני מבקש, במחילה מכבודכם, לצאת בקריאה הנ"ל ולפעול לטהר את מחננו מכתבי הפלסתר הללו.
תשובה: אתה צודק מאד. כל אדם בריא לא תומך במי שנלחם בו ופוגע בו. העתונות החילונית וכלי התקשורת הצבוריים האחרים פוגעים בציבור הדתי בגסות ומסיתים נגדו. איך אפשר להבין שיהודי דתי יזדקק לכלי תקשורת אלו בעוד יש לו כלי תקשורת דתיים. איך אפשר לפרסם בהם מודעות ולחזק בזה את אותם. אני לא יכול להבין זאת. מי יתן ויקום גוף צבורי שיפעל לשכנע את הציבור שלנו להזדקק רק לתקשורת כשרה בלבד.
שאלה: קבלת קומונרית: אני קומונרית בסניף בני עקיבא, והגיעה לסניף שלי מישהי לבדוק קומונה לשנה הבאה.במצב כזה צצות להן כמה בעיות- 1. כאשר הבת מגיעה אליי לשבת היא רוצה לשמוע פרטים על הסניף, על החבר ה, על היישוב וכו וכאשר אני מספרת לה, כמובן שאני לא אספר על אנשים ספציפיים אלא על הכלל, אך לפעמים זה גם יהיה דברים שליליים והרי אסור לדבר דברי גנאי על הציבור אך מצד שני איך אספר לה על בעיות אמיתיות שנתקלים בהן? אני לא יכולה להגיד לה רק דברים טובים כי אפילו שיש בהם (בחניכים) הרבה טוב, יש גם פחות טוב. 2. איך אני אמורה לנהוג אחרי שבת, הרי אני אמורה להיות בקשר עם מחלקת כוח אדם ולספר להם על הסיבות שגרמו לחשוב שהיא מתאימה לא מתאימה? ואיך אני מתמודדת עם מדריכים בוגרים חבריא ב שירצו גם להגיב על הרושם שהם קיבלו ממנה במהלך השבת? הרי שיחות אלו עלולות להגיע ללשון הרע?
תשובה: כל דיבור שהוא לתועלת ובכדי לעזור לגבש החלטה נכונה בנוגע לבחירת בת השרות אין בכך איסור לשון הרע.
שאלה: כנסת רבנים: עם ישראל נבוך ומבולבל לנוכח המצב ההולך ומדרדר בכל התחומים במדינתנו האהובה. מדאיגה אותי במיוחד העובדה שאין מוסד ממלכתי של גדולי הרבנים בארץ, שיושבים על המדוכה להוציא הנחיות פסקי הלכה, כדי למנוע בלבול בעם, וכדי להנחות ציבורים כמו לעקורים, בכל ישוב, מחוץ לקו הירוק איך לנהוג בכל מקרה לגופו, וכמובן ליידע ולשתף את היושבים בכנסת, כדי שלא יחזרו התופעות המשפילות של אירועי עמונה, אני מרגישה שהם מופקרים, ושאין יד מכוונת. יש בזה חוסר הגינות משוועת. לדעתי לא יתכן שרב, יהיה גדול שיהיה, ידאג לקהילה שלו, ולא יהיה מחוייב לכלל ישראל.
תשובה: אמנם יש מבוכה בקרב הציבור לנוכח מהלכי הממשלה המקולקלים. אך הדרך הכללית ברורה דרך התורה. הציבור שלנו כל הזמן מתקדם ועולה וגדל. ולא צריך להרגיש כאילו הכל מבולבל. אנו יודעים את דרכינו ומתקדמים בה כל הזמן. הציבור הדתי כולו מתחזק לומדי התורה מתרבים. ובתחום אחד אמנם חשוב מאד יש חילוקי דעות איך לפעול איך לשמור על הישובים המאוימים על ידי הממשלה. חילוקי הדעות הללו מאד מוגדרים. והרבנים דנים בהם כולם מסכימים שיש למחות והשאלה איך וכמה. וזה לא נורא אם הדברים לא מוסכמים. כי יש נושאים שבהם אין הלכה פסוקה אלא הלכה ואין מורים כן. כמו קנאים פוגעים בו וכדומה. אנו מתפללים שתקום בקרוב ממשלה חדשה שתשמור על ארץ ישראל ושאלות אלו יסורו מסדר היום.
שאלה: מה עדיף ללמוד?: אם לאדם יש זמן מועט ללמוד ספר קודש, מה העדיפות ללמוד?
תשובה: כאשר הזמן מצומצם, יש עדיפות ללימוד ההלכה על-פני לימודים אחרים.
שאלה: נפילות.: יש לי נפילות (מבחינת יצרא דעריות) מידי פעם אני מצליח לעלות, ועוד פעם נופל. אני מתחיל להיכנס לבחינת נעשית לו כהיתר, ואני כבר חושב אם אני כזה רופס ולא מצליח להתגבר, אז עד הסוף ניפול בלי לעצור. ברור שהחובה על כל אדם זה לשבור את מידותיו בהדרגה עד שמגיע למקום הנכון, כמו שמופיע כבר באבן שלמה להגר"א ועוד ספרי מוסר, אבל לא תמיד מצליחים. צריך נקודות עיגון בדרך שלא מוצאים אותם, כבר מופיע בעין אי"ה מה ההבדל בין יושבי בית המדרש לסתם אנשים שמי שנמצא בבית המדרש אם הוא רץ ונופל עדיין המדרגה שלו טובה והוא יכול לחזור לעצמו אבל למי שבחוץ הרבה יותר קשה, גם באורות הקודש ח"ג הרב מדבר על מי שיש לו נפילות גדולות, שידע שאור חדש עתיד לזרוח אבל הוא לא אומר איך נעבור בין המצב שבו אנו שקועים בבוץ הבהמות לשלב של אור, אני באמת הולך לאיבוד ואני כבר מבקש מבורא עולם שיעשה לי כמו לחנוך שיקח אותי לפני שיהיה יותר גרוע, הנפילות האלו גורמות לי גם פגיעה בלימודים וחוסר מוטיבציה להתחתן, אף על פי שיש לי הרבה הצעות כל זה מגיע בשילוב עם חוסר הצלחה להשתלב בלימוד תורה יומי, בגלל הלו"ז המוזר שלי אני לא נמצא בזמנים קבועים בבית ולכן לא יכול להצטרף לשיעור מסודר אז זה מקשה גם על קיום: אם פגע בך מנוול זה מושכהו לבית המדרש. בסיכומו של דבר אני צריך עצות תורניות ומהר כי אני דועך ודועך.
תשובה: : אני איתך בתפילות. נראה לי ששמעת כבר הרבה עצות כך שאני לא יודע במה אוכל להוסיף לך. בכל אופן ברור שהיצר עובד שעות נוספות ומלבד מה שהוא מפיל אותך ביצר העריות הוא גם דואג לייאש אותך ולגרום לך לעצבות וחולשה כללית. הדבר הדחוף ביותר לבודד את הבעיה ולומר לעצמך שנכון שבדבר אחד אתה נופל אולם בשאר הדברים אתה איתן. אל תמנע מלהקים משפחה משום זאת ואל תשלה את עצמך שרק אצלך יש התמודדות בנושאים אלו. דרכי מאבק מגוונות. ניתן לקבוע שבימים מסויימים כגון שבת או יום שני וחמישי אתה נקי ולא נופל בחטא. אתה ביום שאתה מחליט שלא ליפול להיות עם מודעות לאותם שעות החלטה. עצם הקביעה שלך כלפי עצמך היא בעצמה יכולה לתת לך כוח להתמודד. אתה יכול ללכת בדרך השכר והעונש העצמיים. אתה יכול לקבוע שאתה קונס את עצמך בכל פעם נופל. כגון לאחר נפילה לעשות מקלחת קרה. או לאכול כפית מלח. מעבר לכך יש מקום שתעסוק בפעילות גופנית. בנוגע ללמוד העיקר שתקבע זמן ברזל ללמוד. בהצלחה
שאלה: איך להתייחס לגיסי שחי עם גויה?: אני אישה דתית ובעלי, בן למשפחה חילונית, חזר בתשובה מלאה, ברוך ה עוד לפני חתונתנו. אח של בעלי המתגורר בחו"ל, חי חיי שותפות מלאים עם גויה. המצב מדכא וקשה מאוד ואנו נמצאים בחוסר אונים מוחלט-פשוט בבעיה גדולה שמה שמקשה עליה,שמשפחת בעלי אינה מתנגדת וחושבים ומקוים שהבחורה תעבור גיור בחול ובזה הסתיים העינין. גיסי אף הודיע שהם יבואו לארץ בפסח, לחגוג עימנו את ליל הסדר - מה לעשות האם מותר לנו להיות במחיצתם ומה לגבי בית כי יודעת אני שחמותי תכעס אם לא נחגוג עמם. כולי תפילה שהענין הסתיים והשניים יפרדו מה לעשות???
תשובה: : לצערנו בעיה מוכרת וכאובה. הדרך היא לא להחרים את הגיס אולם מצד שני לא לקבל בשום פנים ואופן את ההאישה הגויה. אם מדובר לביקור שיבוא אליכם הביתה שיבוא ללא הגויה. אם מדובר בנוגע לשהות בבית ההורים אין עליכם איסור ללכת לבית ההורים אולם גם שם לא להתעלם מהגויה והדגיש שאתם מכירים רק בגיסך ולא בגויה שהביא עימו. בהצלחה.
שאלה: עבודה לאוניברסיטה: רציתי לדעת האם מותר לי להכין עבודה לאוניברסיטה, כאשר אני מעבד עבודה שכבר מוכנה, ולא מכין משהו חדש, אלא לומד כביכול את העבודה של מישהו אחר, מעבד, ועושה מזה צורה אחרת אבל אותו תוכן פחות או יותר?
תשובה: אם למדת ועברת על החומר, וגם הוספת משהו משלך, נראה לי שאין בזה קפידא של הנהלת האוניברסיטה, שהרי כל כוונתם היא שאכן תלמד את החומר, וזה מה שעשית.
שאלה: תרגום בתורה: 1) מדוע צריך לקרוא בתרגום? 2) מה זה בכלל תרגום בתורה? 3) מי חייב בתרגום בתורה? 4) מדוע כיום לא קוראים תרגום?
תשובה: תרגום הכוונה היא לתרגום אונקלוס שנכתב ברוח הקודש (עיין מגילה דף ג עמוד א). ובזמן קדום היו נוהגים לקרוא בתורה בכל שבת ולתרגם תוך כדי הקריאה בתורה כדי שיבינו כל העם את דברי התורה. כנגד זה תיקנו שיהיה כל אדם קורא שנים מקרא ואחד תרגום, כנגד בעל הקורא והעולה לתורה, שקורה עימו בלחש, וכנגד המתרגם (ראב"ן בהגהות מימוניות הלכות תפילה פרק יג הלכה כה). יש מסבירים שטעם התקנה הוא כדי שיהיו בקיאים בתורה (תרומת הדשן סימן כג) יש האומרים שתקנה זו היא תקנת משה רבינו (ערוך השולחן אורח חיים סימן רפה סעיף ב). תקנה זו, של שנים מקרא ואחד תרגום, נשארה כדי שכל אדם ילמד ויבין את התורה. ולכן יש האומרים שהיום שאין מבינים את התרגום יקראו פרוש רש"י במקום. אולם להלכה פסק השולחן ערוך (אורח חיים סימן רפה סעיף ב) שירא שמים יקרא גם תרגום, שהוא ברוח הקודש, וגם פרוש רש"י. אדם שאינו מבין את שתיהם יכול לקרוא את הפרשה עם תרגום בלשון שמבין ובתנאי שיהיה התרגום מבוסס על פירוש רש"י וחכמינו (משנה ברורה שם סעיף קטן ה). ברוב הקהילות אין מתרגמים בבית הכנסת מאחר ואין מבינים את הארמית (שולחן ערוך אורח חיים סימן קמה סעיף ג) ומנהג התימנים אף כיום לתרגם. שנים מקרא ואחד תרגום הוא מצד לימוד תורה ולכן נשים פטורות ממנו. (ילקוט יוסף שבת א סימן רפה סעיף ט)
שאלה: פגיעה בצניעות במאבק על ארץ ישראל: בעמונה היתה פגיעה גדולה מאוד בצניעות של הבנות. האם אין הוראה של רבני האולפנות שבנות לא ילכו למקומות מעין אלו, ואפילו שמדובר במאבק על ארץ ישראל? איך יתכן שבנות נמצאות במקום בו עלול להתפתח מצב של חוסר צניעות? בהלכות חנוכה, פסק החתם הסופר שבנות לא תדלקנה נרות בחוץ משום צניעות. איזה היתר יש לבנות להשתתף במאבקים מעין אלו?
תשובה: הן לזה כיוונה המשטרה לסלק את הבנות מלמחות על ידי התנהגות פוגעת. ולסלק את הבנים מלמחות על ידי מכות אכזריות ואיומים. מי שאינו ירא ורך הלבב ימשיך למחות עד לצלחה. ובנות אמיצות יכולות להשתתף במחאה. תוך שמירה ונקיטת אמצעי זהירות מתאימים.
שאלה: למה בט"ו בשבט?: מדוע ראש השנה לאילנות נקבע בט"ו בשבט ולא בא בשבט?
תשובה: הדבר נמצא במחלוקת בין בית שמאי לבית הלל במשנה בראש השנה א, א, בית הלל סוברים שראש השנה לאילנות בט"ו, ובכך חולקים על בית שמאי הסוברים שהוא בא' שבט. ונפסקה הלכה כבית הלל, וטעמם מכיוון שט"ו בשבט הוא בדיוק האמצע בין תחילת תקופת טבת, לבין תחילת תקופת ניסן, וכיוון שעברה חצי תקופת טבת הקור אינו חזק כל כך, והחנטה (התחלת התהוות הפרי) שהיא הקובעת בפירות האילן, הולכת ומתגברת, נקבע דווקא בתאריך זה. (ע"פ פירוש המאירי). ר' ידידיה הכהן
שאלה: השריית חסה בשבת: א. האם מותר להשרות פירות ירקות במי סבון בשבת ע"מ להסיר את התולעים. ב. האם מותר להוציא תולעים, שרואים בעיננים בעלי חסה וכד. מה הדין לכתחילה, ובדיעבד?
תשובה: וברכת ד' א. השריה במים של חסה יכול לגרום למיתת החרק ויש בכך משום שחיטה בשבת, אולם כל זה כאשר ברור שיש חרקים חיים שאז יש חשש שחיטה אבל בחרק מת אין איסור אלא של מוקצה ושטיפה איננה הסרת מוקצה בידים והדבר מותר. בחסה (מבית חסלט - עלי קטיף) המוחזקת בנקיון וגודלה בתנאים מהודרים, כאן יש ספק האם יש כלל חרק, ואם יש האם הוא חי או מת, (עיין באור הלכה סי' שטז סעי' ג ד"ה ולכן). והרי זה מלאכה שאינה צריכה לגופה ואינו מתכוון להרגה אלא להסירה, ועל כן בחסות שאין בהם חרקים מותר ליתנם במים בשבת. ב. להוציא את החרק אם הוא דבק בעלה החסה (דבר שלא נמצא בחסות חסלט - עלי קטיף) הרי זה אסור מדין בורר, ועל כן צריך להוציא איתו גם חלק מהחסה, אבל בחסה משטח פתוח (שלדעתי אין לאכלה) ברור שיש איסור להוציא חרק דבוק בעלה מדין בורר, אבל אם מדובר בעכביש או זבוב שהוא חיצוני אפשר להסיר ביד שהרי אין כאן ברירה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אולפנא נגד עמונה: אני לומדת בכיתה י"א באולפנת חורב בירושלים, ושבוע שעבר, הייתי באירועי עמונה, למרות שההנהלה לא נתנה לי אישור, הרגשתי שזה נורא חשוב ומחובתי להיות בעמונה, הייתי שם על הגג והאולפנא נורא כעסה עלי, וכעונש החליטה לא לשלוח אותי לפולין, אנחנו בעז"ה טסות השנה. הרב אולי יכול להגיד לי מה עלי לעשות עכשיו?
תשובה: יש התלבטות מסוימת לגבי ערכן של הנסיעות לפולין. אמנם להלכה מי שיודע שנסיעה זו תחזק את הקשר שלו לעם ישראל ולשמירת התורה והמצוות - יכול לנסוע. אבל מי שיכול לחזק את הקשר באופן אחר, עדיף שלא יסע. בנוסף לכך, יש אנשים רגישים שהפגישה עם מחנות הרצח מדכדכת את רוחם עד שהם נזקקים לטיפול פסיכולוגי. על כן אולי כדאי שתשקלי פעם נוספת האם בכלל כדאי שתסעי לפולין, ואולי עדיף ללמוד על השואה דרך ספרים ומפגשים עם ניצולים. אם בכל זאת תחשבי שעדיף לך לנסוע, תמשיכי להפציר, תטעני טענות, תתרעמי, תאמרי להם שעשית מעשה טוב ומדוע הם מענישים אותך על כך. ואולי תצליחי.
שאלה: עליה לקבר לאחר שנה, חובה?: האם חובה לעלות לקבר הנפטר לאחר שנה ולערוך אזכרה עם כל המשפחה או ניתן להסתפק באמירת קדיש ביום הפטירה בבית הכנסת? האם יש לכך סימוכין במקורות?
תשובה: נהגו ישראל לעלות ביום השנה לקברו של הנפטר, אבל אין זה מן הדין אלא מנהג בלבד. ואם הדבר לא מתאפשר, מספיק להגיד קדיש וללמוד משניות לעילוי נשמת הנפטר, כמובא בסידורים.
שאלה: בנות בפינויים: הבת שלי, בת 15 היתה בעמונה עם ברכותי והיא נפצעה בראש. האם זה לא הזמן לרבנים לפסוק שבגלל בעיות צניעות ואלימות שזה לא המקום לבנות בפינויים? הן יכולות להאבק בצורות אחרות כמו ארגון קבוצות תהילים, טלפונים, וכו?
תשובה: את צודקת בדבריך, שהמאבק על הארץ אינו דוחה דיני צניעות. ולכן אני תמיד אומר שבנות צריכות שלא יווצר חיכוך בינן לבין הכוחות המפנים, במידה וזה יכול לפגוע בגדרי הצניעות. והרבנים עוד יוציאו את חוות דעתם בנידון.
שאלה: רגישות לצליאק: מה דין ברכת נטילת ידיים ובירכת המזון לאדם אשר אסור לו לאכול לחם רגיל, והלחם שמותר לו לאכול בירכתו שהכל?
תשובה: הוא מברך על הלחם "שהכל", למרות שזהו עיקר מזונו. ולכן בכל מצב שצריך לברך על הלחם, כגון: סעודות שבת, הרי הוא אנוס ואינו חייב לאכול לחם, אלא יאכל את הלחם שלו. רק בליל הסדר הוא חייב לאכול כזית מצה (שליש מצה) אם אין בזה חשש של פיקוח-נפש, אפילו אם הוא יסבול הרבה באכילתו. ואם יש אפילו בכזית מצה חשש פיקוח-נפש, הרי הוא פטור מכזית מצה אפילו בליל הסדר.
שאלה: שמירה על קמח בקירור: א. האם יש לשמור קמח במקרר בתא ההקפאה או שמספיק בתא הקרור הרגיל? ב. מה הזמן שניתן לשמור בין בתא ההקפאה בין במקרר? ג. כמה זמן ניתן להשהות קמח שהיה בהקפאה בחוץ, האם ההקפאה קוטלת את האפשרות להתפתחות תולעים?
תשובה: א. מספיק לשמור את הקמח במקרר. ב. ניתן לשמור את הקמח ללא הגבלת זמן. ג. אחרי שהקמח הוצא החוצה, הוא שומר על נקיותו מתולעים כל זמן שאינו מגיע לטמפרטורת החדר.
שאלה: דברי הרמב"ם בעניין "רוצה אני": הרמב"ם בהל גירושין מגדיר את הרצון הפנימי של האדם וכותב "לפיכך זה שאינו רוצה לגרש מאחר שהוא רוצה להיות מישראל רוצה הוא לעשות כל המצות ולהתרחק מן העבירות ויצרו הוא שתקפו וכיון שהוכה עד שתשש יצרו ואמר רוצה אני כבר גרש לרצונו" אני שואל אם דברי הרמב"ם תקפים גם אם מדובר באדם כמו ועננו שהוא מצהיר שאינו רוצה שום קשר עם הישראליות (התנצר, לא מדבר עברית ופועל כנגד המדינה). והרמב"ם במפורש אומר "רוצה להיות מישראל" ומתוך כך הוא מעוניין לעשות את המצוות אני שואל את השאלה כשאלה בהל גיטין כי אמנם באופן מחשבתי יש לומר שניצוץ נשמתי קיים בכל יהודי "באשר הוא שם".
תשובה: נראה שגם לפי הרמב"ם וענונו הוציא עצמו מכלל ישראל, ואין לומר שרצונו הפנימי לעשות מה שחכמים אומרים לעשות. בנוסף לכך יש לדעת כי כמה ראשונים חלקו על הרמב"ם, וסוברים שזה "גט מעושה" כלומר גט פסול, ולמעשה אין נוהגים כמותו.
שאלה: החזר כספים לעבודה: אני עובד במקום עבודה כשנה וחצי. מראש סוכם איתי שאקבל את כל התנאים הסוציאליים כולל פנסיה. בפועל לא קיבלתי פנסיה ולא עשו מאומה במשך כשנה על-מנת לקדם את עניני ורק לאחרונה התחילו לנסות לסדר את נושא הפנסיה. משמעות הדבר היא שהפסדתי אלפי שקלים שהיו אמורים להיצבר לזכותי בקרן הפנסיה שלי. שאלתי: האם מותר לי לנצל את הסכום הזה כאילו חייבים לי אותו בפועל, ולא להחזיר למקום העבודה כסף על ימים שבהם לא עבדתי או יצאתי מוקדם וכדו? (בעיקרון אני עובד במשכורת חודשית)
תשובה: רצוי תחילה אם ניתן לפנות להנהלה ולתבוע את מה שלטענתך מגיע לך, ולשמוע את טענתם. אם הדבר לא אפשרי או שהם אינם מסכימים לתביעתך, יש לתובעם בבית דין על מנת לברר שאכן הסכום מגיע לך על פי דין. בכבוד רב, הרב יוסף ללום.
שאלה: היחס לערבים בחינוך הילדים: אני מתלבט כיצד להציג בפני ילדיי את האוכלוסייה הערבית. המראות והסיפורים שהם שומעים על ערבים (כולל אזרחי ישראל) וההתנהגות האלימה שלהם יוצרת כלפי ילדי תחושות אנטי והתייחסות לכלל הערבים כמחבלים. האם אני אמור ליצור להם קונפליקט ולספר שלא כולם כך, כיצד אסביר להם שיש צורך להיזהר מהם כשלא כולם כך וכו
תשובה: צריך לומר לילדים את האמת. שיש הרבה ערבים טובים, ויש ערבים ששונאים אותנו. ויש ערבים שבאופן אישי הם טובים אבל מבחינה לאומית הם רוצים לקחת את ארצנו מידינו. ויש רבים שאילו מדינת ישראל היתה נוהגת במדיניות ברורה ומדגישה את זכות העם היהודי על ארצו, אף היו מקבלים זאת, ומפסיקים לחתור כנגדנו. בפועל יש להתייחס לכל ערבי בנימוס וזהירות. ואם מתברר שהוא טוב, אפשר להתייחס בכבוד וידידות.