LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מצוות התפילה לרמב"ם: יש לי שאלה בשיטת הרמב"ם במצוות התפילה. כתב הרמב"ם במו"נ חלק ג פרק נא שהמצווה עליה אמרו חכמים שהיא עבודה שבלב היא ההתייחדות למחשבה על ה. לא הבנתי מה הכוונה בזה. בעיקר עם דרשת "עבודה שבלב" בספרי המשותפת גם לתלמוד - שגם בו מפעילים את המחשבה על ה (במיוחד כשלומדים מו"נ.). בנוסף לכך כיצד באה לידי ביטוי אותה מחשבה על ידי הפנייה האישית בתפילה. באופן פשוט היה ניתן להסביר כדברי הקנאת סופרים על מצוה ה בסהמ"צ התואמים להצעת הרמב"ן בהשגותיו לאחד את מצוות התפילה עם המצווה לזעוק בעת הצרות. אולם הרמב"ם כותב במפורש במו"נ (המקור המדוייק לא לפני) כי פעולה זו - הקניית הדעה שה משגיח וכו, היא פעולתה של המצווה לזעוק בעת הצרות ולא של התפילה היומיומית, שהיא נמנית כמצווה נפרדת. מקווה שמובן. ו
תשובה: לשואל היקר הריכוז וההתמדה הם התנאים היסודיים לעבודה המיוחדת, עבודת הלב, והדבקות בה' היא פועל יוצא של עבודה זו. כשמחשבת האדם, תהא דרגתו גבוהה ככל שתהיה, נפנית לדבר אחר אפילו הכרחי, נפסק הדיבור עם ה'. העבודה המוטלת על האדם היא תחילה השגה שכלית ואחריה ומתוכה התמסרות והשתדלות להיות דבק בה' תוך הפיכת הפעולות ההכרחיות לבלתי מפריעות לשלמות העבודה. אמנם כל המצוות מכוונות לכך, אך דומה שמצוות התפילה ממלאת בזה תפקיד מרכזי, על כן דרשו ח שעבודת הלב בעיקרה היא עבודת התפילה. דומני שזו כוונת הרמב"ם, וכיון שמן המשפט הקצר שציטטת אכן קשה להבין את המכלול, הרי הציטוט הכולל יותר (מו"נ ג, נא): "ונשוב אל ענין הפרק, והוא להזהיר שישים האדם מחשבתו בשם לבדו אחר שהגיע אל ידיעתו. וזאת היא העבודה המיוחדת במשיגי האמתות, וכל אשר יוסיפו לחשוב בו ולעמוד אצלו תוסיף עבודתם, אבל מי שיחשוב בה' וירבה לזכרו מבלי חכמה, אבל הוא נמשך אחר קצת דמיון לבד, או נמשך אחר אמונה שמסרה לו זולתו, הוא אצלי עם היותו חוץ לבית ורחוק ממנו, בלתי זוכר השם באמת ולא חושב בו, כי הדבר ההוא אשר בדמיונו ואשר יזכר בפיו, אינו נאוה לנמצא כלל, אבל הוא דבר בדוי שבדהו דמיונו כמו שבארנו בדברנו על התארים, ואמנם ראוי להתחיל בזה המין מן העבודה אחר הציור השכלי, והיה כאשר תשיג השם ומעשיו כפי מה שישכלהו השכל, אחר כן תתחיל להמסר אליו ותשתדל להתקרב לו ותחזק הדבוק אשר בינך ובינו, והוא השכל. והנה בארה התורה כי זאת העבודה האחרונה אשר העירונו עליה בזה הפרק, לא תהיה אלא אחר ההשגה, אמר 'לאהבה את ה' אלקיכם ולעבדו בכל לבבכם ובכל נפשכם', והנה בארנו פעמים רבות כי האהבה היא כפי ההשגה, ואחר האהבה תהיה העבודה ההיא, אשר כבר העירו ר עליה, ואמרו זו עבודה שבלב, והיא אצלי שישים האדם כל מחשבתו במושכל הראשון, ולהתבודד בה כפי היכולת. הנה התבאר כי הכונה אחר ההשגה היא להמסר אליו, ולהשים המחשבה השכלית בחשקו תמיד, וזה ישלם על הרוב בבדידות ובהתפרדות, ומפני זה ירבה כל חסיד להפרד ולהתבודד ולא יתחבר עם אדם רק לצורך הכרחי". נאמנה
שאלה: ארמית ב"ובא לציון" - המשך: לרב על הפירוט במהירות אך אינני מבין הרי, לכאורה, אין מתקינים את ההלכה ע"פ הקבלה. ואיך פוסקים שהארמית ב"ובא לציון" צריך לאמרה בשקט ע"פ הזוהר הקדוש?! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ארמית ב"ובא לציון"
תשובה: פעמים רבות, כאשר אין סתירה בין ההלכה לקבלה, מקבלים את דברי הקבלה להלכה ובפרט בענייני תפילה.
שאלה: אנעים זמירות לאשה ביחיד: האם מותר לאשה ביחיד לקרוא בשבת שיר הכבוד אנעים זמירות?
תשובה: אין הבדל בין איש לאישה וכל אדם יכול לקרוא לעצמו את שיר הכבוד, אין צורך בציבור. אלא שיש מתנגדים לעצם האמירה כי השיר מכיל דימויים רבים שצריך לפרשם בדרך משל ומי שלא יודע לפרשם כהלכה מוטב שלא יאמר שיר זה.
שאלה: הנחת סטודנט באוטובוס: עד לפני כחודשיים הייתי סטודנט ולכן הייתי זכאי לאחת משתי סוגי הנחות באוטובוס: או הנחה של 33 או ת חד פעמי גדול ואז נסיעות חופשי בתוך כל אותו אזור שאבחר. את ההנחה מעדכנים פעם אחת וזה נשאר לשנה שלמה. בחצי שנה הראשונה הייתי סטודנט והשתמשתי ב33 הנחה, כעת נשארה לי ההנחה של הסטודנט אבל אני כבר לא סטודנט אלא עובד. רציתי לדעת האם מבחינה הלכתית מותר לי עכשיו להמשיך להשתמש בהנחה למרות שאני עובד וכבר לא סטונדט? אשמח לתשובה בהקדם
תשובה: לכאורה נראה שאסור, אבל כדאי לבדוק בתקנון של מי שנתן את ההנחה, מן הסתם זה מוזכר שם מה קורה אם סיים באמצע שנה, האם מותר או לא, השאלה היא מה כלול בחוק. זה לא כל כך בעיה הלכתית, צריך לבדוק על דעת מה הם נתנו, אם כתוב שזה רק לזמן שאתה סטודנט, יהיה אסור, אם כתוב שבכל מקרה זה לכל השנה, יהיה מותר, השאלה היא מה הכוונה של אלה שנתנו את ההנחה.
שאלה: שמיעת מגילת אסתר פעמיים: האם חובה לשמוע את המגילה פעמיים? ביום השני, בבוקר, אני עובדת. מה עושים כשאין אפשרות לקחת חופש?
תשובה: חובה לשמוע במוצ"ש וביום ראשון בבוקר. וירושלמים ביום ראשון בערב ושני בבוקר. לא כתבת היכן את גרה! אפשר לקרוא את המגילה מוקדם בבוקר.
שאלה: כלאים במיני עגבניות ופלפלים: הרב, האם יש איסור כלאיים בין מיני עגבניות שונים? (עגבניות רגילות ועגבניות שרי לדוגמא) האם יש איסור כלאיים בין מיני פלפלים שונים? (צבעים שונים של גמבה, פלפל חריף)
תשובה: וברכת ד' צבע איננו גורם שמגדיר מינים, לפי הרמב"ם צורת הפרי, צורת העלים וטעם הפרי, אבל צבע איננו שינוי מהותי ועל כן איננו כלאים. אמנם יש תאנים שחורות ולבנות אבל שם היה שינוי בטעם. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קריאת מגילה וזמן רבנו תם: ב"ה שליט"א השנה קריאת מגילה במוצאי שבת אני מוציא שבת לפי רבנו תם, איך אעשה? ו
תשובה: רק לעניין שבת יש מחמירים כר"ת, לעניין מגילה נוהגים כמו כולם.
שאלה: תאריך הולדת הבת: לכבוד הרב. בשבח לבורא עולם, נולדה לנו בת בצאת השבת, בין השמשות. רצינו לדעת אם היא נולדה בשבת או ביום ראשון? יום שבת כב אדר א (לפי האתר "ישיבה"): שקיעה: 17:37 צאת הכוכבים: 17:53 מוצש: 18:07 שעת הלידה: 17:52
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מזל טוב. הזמן משקיעת החמה(יש אומרים מרבע שעה זמנית לפני לילה) עד יציאת ג' כוכבים בינוניים נחשב לבין השמשות וזה ספק יום ספק לילה. לכן כאשר נולד בן בזמן הזה בערב שבת או לפני צאת שבת הברית נידחת ליום ראשון מספק. מכאן שאם התינוקת נולדה לפני צאת הכוכבים יש ספק נולדה בשבת או ביום ראשון. הרב חגי בר גיורא
שאלה: צרעת: ב"ה כבוד הרב אין לי ביטחון בהבנת הגמרא שמתי הערות 1-3 האם זה נכון? והנה נרפא - אין בין (מצורע) טהור מתוך הסגר (1) לטהור מתוך החלט (2) אלא תגלחת וצפרים (3), דכתיב והנה נרפא נגע הצרעת, מי שצרעתו תלויה ברפואות, יצא זה שאין צרעתו תלויה ברפואות אלא בימים (? לאחר 7 ימים יחליט הכהן אם הוא מצורע) מגילה ח ב : (1) שהוסגר ל 7 ימים וטהור רק ביום השביעי למרות שלא נרפא כי אין לו סימני טומאה (2) החלט - לשון חליטת צמחים שנרפא ברפואות רגילות. מדובר שהיה לו סטטוס של מצורע. (3) שרק טהור מתוך החלט מביא ביום הטהרה קורבן ציפורים ומתגלח, והטהור מתוך הסגר לא מביא ולא מתגלח. כי לא התברר שהוא היה נגוע.
תשובה: בהקשר להערה 1- אכן כן, מדובר באדם שיש בגופו סימן שחשוד כצרעת ועליו לשבת בהסגר למשך שבעה ימים. אם הנגע יקטן האדם טהור. בהקשר להערה 2 - הכוונה לאדם שהוחלט שהנגע שעל גופו צרעת ועליו לעבור תהליך של טהרה כפי שמבואר במסכת נגעים. בהקשר להערה 3- הסבר מדוייק. יישר כח ופורים שמח
שאלה: האם פונדקאות מותרת?: מותר לאישה יהודיה לשמש פונדקאית?
תשובה: זאת שאלה כבדה ומורכבת, לכן יש להתיעץ עם רב מומחה לגבי כל מקרה ומקרה, אני ממליץ לפנות ישר למכון פוע"ה 02-6515050 שמתמחים בתחום זה.
שאלה: נשואין ושירות לאומי: לכבוד הרב, אני תלמידת כיתה י"ב ורציתי לדעת מה דעתו של הרב לגבי שירות לאומי. האם בת צריכה לעשות שירות לאומי, ומדוע? אם כן- עדיף שנה או שנתיים? האם עדיף שבת תלך להתחתן ולא תעשה שירות לאומי? או שתתחיל לחפש חתן רק לאחר השירות הלאומי?
תשובה: קשה לענות על השאלה בצורה חד משמעית, זה משתנה בין כל בת ובת. יש בנות שחשות שהם צריכות לעשות משהו לכלל הציבור והם הולכות לשירות לאומי שנה אחת. אני חושב שכדאי לא לעשות יותר משנה אחת כדי שלא לאחר את בניין הבית שלה, חשוב מאד שתתחילי לבנות את הבית שלך. כמובן שכל אחת שהולכת לשירות לאומי צריכה לברר מראש שהתנאים שהיא אמורה לשרת שם יתאמו את האווירה שהיא גדלה בה, לא שיכניסו אותה לחברה קלת דעת שלא אכפת לה מאיסורים או מגדרי צניעות, זה ברור שאת לא צריכה להיכנס למקום כזה ולכן את צריכה לברר מראש שיש אישה אחראית באותו איזור, כדי שתוכלי תוכל להמשיך את מסגרת צביון החיים שלך שהורגלת עד כה. אבל אם אחת רוצה כבר להקים בית, שתתחתן ותקים בית בלי לעשות שירות לאומי אם היא בשלה לחתונה ויש לה כבר מספיק אחריות להקים בית להיות אמא לילדים. התפקיד הזה זה חשוב ביותר. אם את עדיין לא חושבת על חתונה יש עניין שתלכי לשירות לאומי, אבל בתנאי שזה יהלום את אורח החיים שלך ויאפשר לה לחיות במסגרת החיים שלך.
שאלה: תורת הרב כהנא הי"ד - המשך: א בתשובה לשאלתי הקודמת על תורת הרב כהנא הי"ד, ענה הרב יבדל"א "שהטרנספר יכול להיות רעיון טוב אם היה מקובל על הגויים, אך כיון שהם דוחים אותו ברוגז רב ויש הרבה יהודים שמאוד חשוב להם מה יגידו הגויים הוא בינתיים לא מעשי." אם הבעיה היא הגויים- במחילה מכבוד הרב,אבל התשובה קצת קשה לי.אם זהו הציווי בתורה,ממתי אכפת לנו איך הגויים מגיבים? הרי הגויים גם דוחים ברוגז רב את עצם קיומה של מדינת ישראל. ואם הבעיה היא איך יגיבו "הרבה יהודים שמאוד חשוב להם מה יגידו הגויים" עד כמה שאני מבין הרב מתכוון לשמאלנים או לחילונים, אזי הרב מתכוון שכאשר ינהיג את מדינת ישראל אדם ירא שמיים שלא אכפת לו מה הגויים אומרים היה אפשר לבצע את התוכנית? גם אם אפשר להתווכח אם היא מעשית לאור מספרם הרב של הערבים בארץ ישראל. ב הרב ענה לי שדעת הרב מרדכי אליהו זצ"ל והרצי"ה זצ"ל בעניין הנ"ל הייתה לא לפרסם דברים בניגוד לדעת הממשלה,ורק כאשר הממשלה פעלה נגד התורה הם השתדלו למחות ואף לבטל את התוכניות. קטונתי,אבל במחילה מכבוד הרבנים הקדושים הללו, כאשר רבנים בציבור "שלנו" לא מביעים דעה בנושא הזה, זה לא מצטייר בעיני הציבור כאילו הם משלימים עם נוכחותם של הערבים בארץ ישראל? ומה שצריך לעשות זה רק ליישב את הארץ,לשמור על השטחים ולקוות לטוב? אני שואל את השאלה מכיוון שתמיד כאשר יש ויכוח פוליטי בין איש ימין לאיש שמאל,לאחר שאיש הימין מצליח להוכיח שאין עם מי לדבר,ושאוסלו וההתנתקות היו אסונות,אז שואלים אותו מה הפתרון שלך? ואז מתחילים הגמגומים. אולי אם היינו נושאים את הדגל של "והורשתם את יושבי הארץ" לאט לאט הוא גם היה נכנס לשיח הפוליטי? רעיון "שתי המדינות" התחיל מ" עכשיו"- תנועה קיקיונית שמייצגת אולי אחוז בודד מעם ישראל,הם פרסמו את דעתם בניגוד לדעת הממשלה והיום זו המדיניות המוצהרת של ראש ממשלה מטעם ה"ליכוד", שאמורה להיות מפלגת השלטון של המחנה הלאומי! אולי גם אנחנו היינו צריכים לנהוג ככה? ב בבקשת מחילה על אריכות השאלה ובברכת חזק וברוך ויישר כח, השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תורת הרב כהנא הי"ד"
תשובה: א. הרמב"ם בהלכות מלכים כתב שלא עושים מלחמה עם שום אדם בעולם לפני שמציעים להם ואין לוותר על מה שכבר יש לנו בגלל דרישות הגויים, אבל לפני צעד חדש יש לנקוט יותר בזהירות בפרט כאשר חלק גדול מהעם מתנגד. לכן קודם צריך הסברה בעם ישראל ואח"כ לפנות לגויים בהצעות שיכולות למשוך רבים מהם להסכים. ב. כל הרבנים הנזכרים הזכירו שארץ ישראל בשלימותה שייכת רק לעם ישראל ומובן מאליו שאין זכויות לשום עם זר בארץ. אבל אין איסור להשאיר גויים בארץ אם הם מקבלים את מרות ממשלת ישראל ושומרים חק ואינם עובדים ע"ז, ולכן אין חובה הלכתית לגרש גויים. נוסף לכך אין לומר הלכה שידוע שלא תתקבל כי אנו מכשילים את השומעים בלפני עיוור לא תתן מכשול.
שאלה: הבדלה לפני התפילה בליל פורים: השנה שליל פורים חל במוצ"ש, אנו מאחרים מעט את תפילת ערבית וקריאת המגילה כדי שאף אחד מהציבור לא יכשל חלילה בחילול שבת. האם אפשר להורות לציבור להבדיל בבית על הכוס לפני תפילת ערבית בבית הכנסת? האם מותר לאכול לאחר הבדלה זו?
תשובה: אפשר להבדיל על הכוס לפני תפילת ערבית של מוצ"ש (מ"ב סימן רצד ס"ק א, סימן רצט ס"ק לה ושער הציון ס"ק מו). לגבי היתר אכילה לאחר הבדלה זו, יש אוסרים כל עוד לא התפלל (מ"ב רצט ס"ק לה), ויש מתירים (ראה בספר כי בו שבת עמ' תשצ), ובכל אופן צריך לזכור שאסור לאכול אכילת קבע לפני קריאת המגילה לכן כדאי להורות למתפללים להמתין מלאכול עד לאחר קריאת המגילה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: כשרות בכסא של תינוק: אני בשליחות בחו ל וקיבלתי מתנה תרומה כיסא אוכל לילדים שהשתמשו בו אז השאלה האם מותר להשתמש במגש שעליו מבחינת כשרות (אכלו עליו דברים לא כשרים) אבל אני לא חושב ששמים בכסא של תינוק משהו רותח.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מספיק רק לנקות את המגש אם תשתמשו בו רק באוכל קר. טוב לצקת עליו מים רותחים. יש להגעילו אם יש חשש שישימו עליו אוכל בחום של יד סולדת( 45 מעלות). הרב חגי בר גיורא
שאלה: ברכת הגומל בנסיעה משולבת ברכב ומטוס: לגבי ספרדי, האם בנסיעה מעיר לעיר, כשהולכים 45 דקות ברכב עד שדה התעופה ועוד 45 דקות טיסה, מצרפים את הזמנים ומברכים ברכת הגומל?
תשובה: לדעתי לא צריך שום צירוף זמנים, לא משנה אם אדם נוסע חמש דקות או חמישים דקות, הימצאות בזמן הסכנה היא שמחייבת את ברכת הגומל. בשולחן ערוך מרכיב הזמן לא מופיע בדבר הזה, זמן מופיע לעניין ברכה אחרונה, אם אדם אכל ושהה כדי הילוך ארבע מיל, כבר התעכל האוכל ואין לו על מה לברך, אלא אם כן הוא עדיין שבע. אבל דברים כאלה של הימצאות בזמן הסכנה, למה שמרכיב הזמן יפעל? מה זה משנה כמה זמן הוא היה בסכנה? לעניין תפילת הדרך מוזכר שאדם לא אומר תפילת הדרך אלא אם כן הוא הולך ארבע פרסאות כי אז אומרים ששכיחא היזקא, בזמנים הקודמים היה שלטון בעיר, ולא היו בעיר חיות רעות וליסטים אלא רק ממרחק ארבע פרסאות. אבל כבר מוזכר, שאם הדרך היא בחזקת סכנה אומר תפילת הדרך אפילו אם הדרך קצרה. היות והיום רוב הדרכים בחזקת סכנה, ודאי שכבר שאדם יוצא מהעיר שיאמר את תפילת הדרך, לא משנה אם יוצא לחמש דקות או לשעה, כל נסיעה באזורים בין עירוניים צריך לומר את תפילת הדרך, בשם ומלכות כמובן. לעניין ברכת הגומל ודאי שיברך. אצלנו הנהגנו שכל שבת אדם עולה לתורה ומברך הגומל ומכוון להוציא את כל הציבור, כי הרי רוב הציבור אנשים נוסעים לעבודה, ללימודים או לסידורים ואי אפשר להעלות את כל באי בית הכנסת לתורה כי יש בזה טירחא דציבורא. בנוסף, ברוב עם הדרת מלך ולכן אחד עולה לתורה ומברך וכולם יוצאים ידי חובה.
שאלה: חגיגת יום הולדת שחל ב3 5 : אני רציתי לעשות לאחותי שחוגגת יום הולדת 30 מסיבת הפתעה באולם אירועים. היום הולדת שלה לפי הלועזי הוא 3 5 וע"פ העיברי אם אינני טועה א באייר. כאמור זה נופל על ספירת העומר. אני רציתי לדעת האם מותר לערוך מסיבת יום הולדת בתאריך הנ"ל אשמח לקבל תשובה במהרה
תשובה: אסור בימי ספירת העומר (עד לג' בעומר) לקיים אירוע עם תזמורת וריקודים.
שאלה: אתיופים: לכאורה יש פוסקים רבים שפסקו שבני העדה האתיופית הם יהודים לגמרי, ואם כן נשמח לדעת למה הרבנות הראשית לישראל בכל זאת שיש צורך שהאתיופים יעברו גיור לחומרא?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בגלל המחלוקת (והחשש לתערובות) הגיור רק לחומרא. הרב חגי בר גיורא
שאלה: גניזה: האם דפים של שיעור תורה (בבית ספר) צריכים ללכת לגניזה? בדפים מופיעים מפרשים ופרושים. האם מחברת של שיעור תורה ונביא צריכים ללכת לגניזה? גם אם לא מופיע שם שם ה?
תשובה: כל מחברת שיש בה דברי תורה צריכה גניזה.
שאלה: משלוחי מנות מאישה לאיש ומאיש לאישה: ההלכה אומרת שאיש נותן לאיש ואישה נותנת לאישה. אך מה עושים כאשר יש לנו שכן בודד שמצווה לשמח אותו בחג זה עם משלוחי מנות, ואין גבר שייתן לו את המשלוח, האם מותר לי (בחורה) ללכת ולהביא לו את המשלוח הזה למרות הכל? כנ"ל לאדם הבודד שאין לו אישה וילדים ורוצה להביא משלוח מנות למשפחה אחרת, האם מותר לו להביא לאישה במקרה כזה?
תשובה: כשיש אדם בודד שאין מי שנותן לו אפשר שאשה תתן לו משלוח מנות אבל רצוי שלא תיכנס לבד אלא עם חברה.
שאלה: קריאת מגילה לנשים על ידי אישה: לכבוד הרב שליט"א 1. האם מותר לאישה לקרוא את המגילה לנשים? 2. האם הנשים יכולות לחלק את הקריאה בן מספר נשים? 3. מה לגבי הברכות? בברכת יישר כח ענק על המפעל הענק.
תשובה: 1. מותר לאישה לקרוא לנשים, אלא שהיום יש נשים שעושות במתכוון מנין לעצמן ולא רוצות לבוא לבית הכנסת, אני חושב שיש עניין של ברוב עם הדרת מלך וחשוב שנשים יבואו לעזרת נשים וישמעו את המגילה עם הציבור, אבל אם יש מקום שאי אפשר בצורה כזאת, אישה יכולה לקרוא. על כל פנים, לא לעשות כך לכתחילה בגלל סיבות שאינם לגופו של עניין. 2. אפשר לחלק את הקריאה לכמה נשים, רק כמובן שכולם יהיו במקום בזמן הברכות. 3. כולם צריכות לשמוע את הברכה. כמו שמוזכר לגבי תקיעת שופר שאם אדם התחיל לתקוע ולא יכול להמשיך ומישהו אחר בא לתקוע במקומו, היות והוא היה שם בזמן הברכות הוא לא צריך לברך עוד פעם, אלא הוא ממשיך לתקוע על סמך הברכה של הראשון. ואישה שמברכת שתברך "לשמוע מגילה" ולא "על מקרא מגילה", כי יש דעה של בעל הלכות גדולות, שנשים חייבות רק בשמיעה ולא בקריאה, הרמ"א מביא את זה אבל נראה לי שזה לאו דווקא לאשכנזים וגם ספרדים נוהגים כך.
שאלה: אמירת שם ה' לצורך חינוך הקטנים: פעוטות בגיל שנתיים שלוש שמלמדים אותם לברך, האם אפשר לומר איתם את שם ה' כדי ללמדם לברך כראוי?
תשובה: כתוב בשו"ע (סימן רטו סעיף ג)".מותר ללמד לתינוקות הברכות כתקנן ואע"פ שהם מברכים לבטלה" וכתב במשנה ברורה (יד) שמותר לומר עמהם את שם ה'. גם כשמדובר בילדים שאינם בגיל חינוך כתב הפמ"ג (סימן תרנז משבצות זהב ס"ק א) שמותר לומר עמהם את שם ה' כדי ללמדם. על המחנכים וההורים לשים לב שהזהירות מלומר ברכה לבטלה לא תגרום לכך שהילדים לא ידעו לברך כראוי אלא אדרבה יש לבטא עם הילדים מילה במילה את כל הברכה כדי לחנכם. מאידך כשאין צורך כמובן צריך להימנע מלומר את שם ה'.
שאלה: לברוח מפורים: הר בכתב שלא להתחייב בפורים בכלל 'זה לא חלק'. מה הרב מתכוון: אם מישהו רוצה בכל זאת לעשות את זה הוא נפטר מהחיוב של פורים? אם מישהו כבר עשה את זה, האם הוא יכול לברך על המגילה ביום ט"ו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם אפשר לא להתחייב בפורים?"
תשובה: לא נכון לעשות את ככה, בכלל שאדם יעשה תחבולות להפקיע את עצמו מהמצווה?! הוא נפטר מהמצוה, אבל לא נכון לעשות את זה. קודם כל לפי הרא"ש הוא לא נפטר, כי הרא"ש סובר שמי שנמצא בירושלים ביום י"ד יתחייב לעשות את פורים בט"ו, גם הוא הוא יסע למקום אחר הוא יהיה חייב בפורים בט"ו אז. אבל לפי רוב השיטות הוא נפטר מפורים. ודאי שזה לא נכון שאדם יכניס את עצמו למציאות שהוא יפטר ממצווה. הוא לא יכול לברך על המגילה היות ויש ספק ואנחנו לא פוסקים כמו הרא"ש, לכן הוא יקרא אך לא יברך.
שאלה: תחזית מזג האוויר: בעזרת ה יתברך, האם מותר להסתכל בתחזית מזג אויר? הרי כתוב "והיה אם שמע תשמעו אל מצוותי ונתתי מטר ארצכם", הגשם תלוי במעשנו, אז איך אפשר לחזות את הגשם שמש?
תשובה: החזאים לא קובעים אם ירד גשם או לא ירד גשם, הם רק אומרים שנמצאים כבר בשמים עננים שטעונים בגשם ויגיעו לכאן בעוד כמה שעות ויהיה גשם, או שהם אומרים שלכיוון מערב כל הים התיכון הוא ריק מעננים ולא ירד גשם באותו יום, אבל התופעה כבר התחילה. הם לא קובעים אם יהיה גשם או לא, את זה קובעים מהשמים, הם רק אומרים אם באמת מתקרב גשם או לא. זה נכון שעצירת גשמים זה עונש מהשמים, אבל לא בגלל אלה שאומרים את התחזית, הם רק מודיעים האם יש עצירת גשמים או לא.
שאלה: תחיית המתים באמת תהיה?: יש לי כמה שאלות שקשורות לתחיית המתים. האם באמת תהיה תחיית המתים? ומתי זה יהיה? והאם הנשמה שעולה למעלה היא פוגשת את כל הקרובים עליה שמתו? ומה הנשמות עושים שם באמת מעניין אותי מה יש בעולם הזה מה יש שמה בית ששמה כל הנפשות שהיו משפחה גרות? והאם הנשמה רואה את הקרובים לה מה קורה איתם מה הם עושים? ובתחיית המתים האם הנשמה שתקום היא תקום בדיוק איך שהיא נפטרה בגיל הזה שנפטרה כמו שאנחנו זוכרים אותה ונשוב להיות שוב משפחה? אשמח מאוד עם תענה על כל השאלות ב
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את שאלותיך היפות, המראות על רצון להבין, לדעת, להתקשר לדברים גדולים כל כך. זה ממש נפלא. תחיית המתים היא יסוד גדול ביהדות, שכבר הרמב"ם כתב אותו כאחד משלושה עשר עיקרים של היהדות, וכפי שמופיע בסידורים רבים. תחיית המתאים מלמדת אותנו על החיבור שלנו אל הנצח, שאין סוף לחיים, אלא אנו קשורים לנצח, בחיבור בלי סוף עם אבינו שבשמים. כבר בנביא יחזקאל ישנו תיאור נפלא על תחיית המתים, על אותם הדברים של הבקעה המלאה עצמות שהן עוברות תהליך של תחיה (ישנו סרט יפה של הרב אמנון יצחק על תחיית המתים שתוכלי למצוא ברשת). ואין לנו ספק שתהיה תחיית המתים, היא תהיה כשיגיע הזמן, וכל ישראל יזכו לקום ולחזור לחיות (וכפי שהרחיבו על כך גדולי ישראל, הרמב"ם במאמר תחיית המתים, הרמח"ל במאמר על הנושא ועוד המון מגדולי ישראל), אך לא לחיות עם החסרונות של היום, אלא במצב מתוקן הרבה יותר (כפי שהרחיב על כך הרב סעדיה גאון זצ"ל בספרו אמונות ודעות). לא נוכל לדעת מתי זה יהיה, ואין זה התפקיד שלנו, אלא התפקיד שלנו הוא לפעול כדי שזה יהיה כמה שיותר מהר. כל אחד מאיתנו נקרא לפעול בקידום העולם, בתיקון המציאות להוביל אותה לשלב הבא. כל השקיעה בחשבונות מתי תהיה נשללה על ידי ח, בביטוי חריף, שבא להבדיל אותנו מהעיסוק הזה, לעיסוק שבונה ומקדם. בשאלותיך את נכנסת לשאלות נוספות שעליהן יש אריכות ולא אוכל להרחיב בכל אחד מהנושאים, כמו מה קורה לנשמות שעולות למעלה, איזה גיל יקומו בתחיית המתים ועוד. זה דורש לימוד מסודר, אך המלצתי לך היא שכפי שהזכרתי קודם לכן, את עיקר ההשקעה שלך תשקיעי בבניה ובהתקדמות שלך, ואשמח לעזור לך בכך, ואל תתני ששאלות הסקרנות ימלאו אותך. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שיטת שפר: רציתי לדעת מה דעתם בנוגע לשיטה של בלהה שפר (מרכז שפר) עבור זוגיות וחינוך ילדים?
תשובה: : לא מכיר לעומק את השיטה. אבל מה שאני מכיר וזה נכון לגבי כל השיטות שאין ללכת בדרך הקיצונית וחד ממידית. הנפש של האדם היא מורכבת ולפעמים צריך משהו רך ונוגע יותר מאשר שיטה שהכל נעשה בצורה שיטתית. עד כמה שאני מבין יש בשיטה זו יותר מידי העמקה במניעים הרגשיים וזה כשלעצמו מעכב מהרגש האבהי והאימיהי לצאת בצורה טבעית ללא מעצורים.
שאלה: זרקתי את התפילין: היום הנחתי תפילין וזרקתי בכוונה תפילין של ראש על המיטה ואז התחילה רוח נוראה בחוץ ומזג האוויר השתנה לסגרירי האם זה סימן שהקב"ה כועס ואם כן מה עליי לעשות?
תשובה: אינני מבין איך אפשר לזרוק תפילין הרי זה בוודאי מעשה חמור ויש עליך לתקן חטא זה בקבלה שלא תחזור לעולם לעשות מעשה כזה ותתן צדקה לכפר על השטות שעשית, ומן השמים יסלחו לך.
שאלה: היחס לספר האגדה: רציתי לשאול, האם מותר לקרוא בספר האגדה שערכו חיים נחמן ביאליק וי"ח רבניצקי?
תשובה: אני חושב שמותר לקרוא, הם הביאו מדרשי ח והציגו אותם בפני הקוראים, לא נראה לי שהם שינו משהו.
שאלה: פופקורן, פריכיות אורז ועניית  ברוך הוא וברוך שמו.: על פי דעת הרב: מה מברכים על פופקורן?. מב מברכים על פריכיות אורז?. אני מרוקאי, בברכות שיוצאים בהם ידי חובה, האם לענות ברוך הוא וברוך שמו כדעת הגר ש משאש והחיד א או לשנות את המנהג?
תשובה: על פופקורן מברכים אדמה, כי ניכר שזה בא מתירס, נשאר צהוב בקצה בדרך כלל, וכל אדם שרואה את זה יודע שזה תירס. כך גם פיצפוצי אורז או שלוה של חיטה, כי ניכר שזה בא מהאורז או מהחיטה. גם פרכיות אורז יברך אדמה, כי הם לא משביעות, לא כמו דיסת אורז שברכתה מזונות, כי גם באורז ממש מוזכר בגמ' שדווקא אם בישלו אותו והוא נהיה דיסתי, אבל אם כל גרגיר בפני עצמו ברכתו אדמה. בברכות שהוא יוצא ידי חובה, לא לומר "ברוך הוא וברוך שמו" כי זה הפסק.
שאלה: מספר שאלות בנושא תפילות ופורים: כבוד הרב, ברצוני להפנות אלייך מספר שאלות: 1. בסידור שאני מתפלל בו (נוסח ספרד), בקריאת "פטום הקטורת" יש לאחר המילים "לא תקטירו ממנו אשה" פסוק הרשום בכתב קטן שמתחיל במילים "ויאמר אלהם ישראל אביהם" ונגמר במילים "ולט בטנים ושקדים", ובתפילת שמונה עשרה לקראת סוף התפילה, לאחר המילים "הפר עצתם וקלקל מחשבותם" פסוק הרשום בכתב קטן שמתחיל במילים "יהיו כמוץ לפני רוח". שאלתי היא האם קוראים את שני הפסוקים האלו בתפילות השונות? לא נתקלתי במצב שראיתי מישהו שקורא אותם בתפילתו. 2. לעיתים רחוקות איני מצליח להתעורר בזמן לתפילת שחרית. קרה מקרה לדוגמה שקמתי כ-5 דקות לפני סוף זמן תפילת שחרית לפי הגר"א, וכשראיתי את השעה קמתי ונטלתי ידיים בזריזות, שטפתי פנים והתפללתי תפילת שמונה עשרה של שחרית, ללא כל ההקדמות לפני התפילה. תפילת שמונה עשרה לוקחת לי מספר דקות, וכשסיימתי אותה כבר חרגתי מזמן התפילה לפי שעון הגר"א. בעניין זה יש לי מספר שאלות: א) האם עשיתי נכון שהתפללתי שמונה עשרה מיד כשקמתי, למרות שלא התפללתי את כל שאר התפילה שלפני? ב) האם זה ר לחרוג בכמה דקות מזמן התפילה האחרון, למרות שהתחלתי את תפילת השמונה עשרה לפני הזמן הסופי? ג) האם אפשר לבצע תחנון ואת כל שאר התפילה עד "קוה" למרות שעבר הזמן של סוף זמן תפילה לגר"א? האם לאחר שסיימתי את תפילת שמונה עשרה, אני יכול לחזור ולהתפלל את כל מה שקודם לתפילה (ברכות השחר, תפילין, פטום הקטורת, פסוקי דזמרה, הברכות הקודמות לקריאת שמע וקריאת שמע עצמה)? 3. בעניין פורים: אין ברשותי מגילת אתסר בבית, ואני לא בטוח שאוכל להגיע לבית הכנסת ולשמוע את קריאת המגילה גם בבוקר פורים. האם זה ר שאקרא את המגילה מספר תנ"ך רגיל המצוי בביתי? האם צריך לברך את הברכות שלפני ואחרי קריאת המגילה כשאני קורא אותה לבד מספר תנ"ך, ואם כן מהן הברכות בדיוק? 4. קראתי שאחת המצוות שיש לקיים ביום פורים היא מתנות לאביונים. קיים קושי במצווה זו מכיוון שאין ברשותי דרך למצוא אביונים ולהביא להם מתנה או צדקה. מה ניתן לעשות במצב שכזה? על כל תשובה.
תשובה: 1. אינני מכיר את המנהג לומר פסוקים אלו. 2. יש להשתדל מאוד להתפלל בזמן ובמנין. א. גם אם עלול לעבור זמן תפילה יש להתפלל קריאת שמע וברכותיה ואח"כ שמונה עשרה. א"א להתפלל מיד שמונה עשרה.  משנה ברורה עא ד  ב. יש להתפלל את כל תפילת שמונה עשרה עד סוף זמן תפילה  משנה ברורה פט ה  ויש מקילים שנחשב כתפילה בזמנה ובשעת הדחק אפשר לסמוך עליהם  עיין ערוך השלחן קי ה  יבי"א ז לד ד  ג. כן 3. אי אפשר לצאת ידי חובה במגילה שאינה כשרה ולכן יש להגיע לבית הכנסת לשמוע קריאת מגילה ליל פורים  השנה במוצ"ש  וביום הפורים. יש גם קריאות רבות בבתים פרטיים או במקומות ציבוריים, לנשים-חולים וכד' שקשה להם להגיע לתפילה. יש גם קריאות מרכזיות של ארגון רבני צוהר. כדאי לבדוק בבתי הכנסת ובישיבות או במועצה הדתית במקום מגוריך היכן אפשר לשמוע קריאת מגילה. בהצלחה. רק אם אין שום אפשרות לשמוע קריאת מגילה ממגילה כשרה, כגון חייל במוצב מרוחק וכד' נהגו לקרוא את המגילה מתוך חומש, אולם לא יוצאים כלל בקריאה זו ובודאי שלא מברכים עליה. 4. רובם ככולם לא נותנים מתנות לאביונים ישירות לעניים אלא נותנים לאוספי צדקה מוכרים ונאמנים שהם מעבירים את הכסף לעניים ביום הפורים. כדאי לברר עוד לפני הפורים למי אפשר להעביר את הצדקה. יש גם אפשרות לתרום דרך כרטיס אשראי לקרנות צדקה מוכרות המעבירות את הכסף ביום הפורים עצמו. אפשר לפנות לוועד הרבנים לענייני צדקה, קופת העיר, וארגונים דומים. בהצלחה ופורים שמח
שאלה: מחצית השקל: עליכם ראיתי באתר מכון המקדש, שלשיטת הרב אליהו זצ"ל, שיש להוסיף מע"מ על שווי הכסף, כי צריך את הערך המעשי, צריך להוסיף גם מס יבוא, ולהתחשב בכך שהכסף לא טהור, ובקיצור, שמבחינה מעשית ערך הכסף הוא בערך כפול מערכו הנקוב (כ58 ש"ח). ונ"מ גם לפדיון הבן. מה דעתכם? כיון שנהוג להפריש בתענית אסתר, אשמח לקבל את תגובתכם בדחיפות. בברכת התורה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הדרך לחשב את מחצית השקל"
תשובה: וברכת ד' אמנם מס ערך לדעתי יש להוסיף, ואכן בחשבון שלנו כלול מס ערך, כמבואר בתשובה שנכתבה. המחיר הזה (25 ש"ח) הוא מחיר קנייה של גרם כסף לאחר חישוב מע"מ. ולא ידעתי כיצד אפשר להגיע ל 58 ש"ח למחצית השקל. פורים שמח בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תפילה על בעל מסויים: אני בת 15 חניכה בתנועת בני עקיבא. יש שם מישהו שאני אוהבת ואני יודעת שזה לא הזמן ולא העת. מותר לי להתפלל בתפילה שהוא ספציפי יהיה בעלי בע ה?
תשובה: : עדיף להתפלל על בעל שיהיה לו מידות ותכונות שדומה לאישיות שאת רוצה בה. כדאי שלא להשתעבד לרצון לרצות פלוני מסויים.