LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מדינת יהודה: לאחר גירוש גוש קטיף ורדיפה של רבנים בזה אחר זה, והרמת יד על תורת ישראל וחכמי ישראל האם לא הגיע הזמן לכונן מסגרות תורניות - כגון בתי משפט, משטרה וכו שיתאימו לציבור המוכה שלנו? אין כמובן בשאלה זו בכדי לפגוע במדינה ובמוסדיה אלא עשיית הפרדה עם עצמאות למוסדות שלנו. מעין מדינה דתית שתחייה ב ואחווה עם המדינה החילונית. אך למדינה החילונית לא תהיה אפשרות לפגוע עוד בבני התורה וחכמיה, או להגדיר שלמדינה החילונית ולהחלטותיה המשפטיות אין יותר תוקף הלכתי "דינא דמלכותא דינא" - מכוון שהחלטותיה בעלות אופי מפלה בצורה מעוותת. - עד ביאת משיח צדקנו אמן. לתורת ישראל אין תחליף ואין אפשרות להגמיש את חוקיה נכון ש"דרכיה דרכי נועם וכל נתיבותיה " אך אין זה מעקר את חובתנו לזעוק ולפעול על פשעים שמתבצעים ופוגעים בנו קשה.
תשובה: אם הציבור הדתי יבחר בבחירות לכנסת נציגות מכובדת, לא יוכלו לחוקק את כל החוקים האלו. להקים מדינה נוספת זה לא ריאלי ועוד יותר לא ריאלי שמדינת ישראל תסכים לחיות איתה ב
שאלה: ברכות השחר באמצע השינה: מה הדין אם אני קם להתפנות באמצע השינה וחוזר לישון. מה עליי לעשות לגבי ברכות השחר ונטילת ידיים?
תשובה: עליך לברך רק את ברכת "אשר יצר".
שאלה: התבטאויות רבנים בקשר לרבנים אחרים: ראיתי התבטאות נוראית של הרב סתיו, ולפיה לרב יצחק שפירא יש דין רודף. ראה: בדר"כ אני מעריך את הרב סתו ואת פועלו, אך מאז ששמעתי את הדברים דמי כמרקחה. איך אני יכול להתייחס אליו לאחר דברים נוראיים שכאלו? יתר על כן, אני ואשתי מדריכים זוגות בצהר, כאשר רבים מהזוגות נרשמים בשהם, עירו של הרב סתו. התחושה שלי כרגע היא שאני לא רוצה לסייע בדבר למיזמים שהרב סתו קשור אליהם. אני מניח שעם חלוף הזמן הכעס יפוג מעט, ועדיין, איך עלי להתייחס לרבנים אשר אומרים כך על רב אחר, רק בשל עמדותיו התורניות?!
תשובה: הנכון ביותר שחילוקי דעות בין רבנים יתבררו בתוך כותלי בית המדרש ולא בתקשורת. יכול רב להביע דעתו ברבים, אך לבקר רב אחר אין לזה מקום בתקשורת. הנזק של הבקורת עולה על התועלת ממנה. לגופו של עניין, הרב יצחק שפירא העלה שאלות כבדות שצריך להתייחס להם באופן עניני. שאלת מוסר המלחמה בולטת היום כאשר מעמידים למשפט חיילים שמסרו נפשם בקרב על אי ציות להוראה שיש מקום לשאול על מוסריותה.
שאלה: משה רבינו היחידי: שמעתי שמשה נקרא משה רבינו, האם קיים בכל הדורות עד עכשיו עוד מישהו שנקרא רבינו או שהוא היחידי?
תשובה: משה רבינו נקרא כך מאחר והוא זה שלימד את התורה לעם ישראל. הוא "הרב" בה"א הידיעה של עם ישראל. זהו כינוי יחודי למשה אולם יש כינויים דומים על אותו משקל. רבי יהודה הנשיא, שחיבר את המשניות שהם הבסיס לתורה שבעל פה, נקרא "רבי" סתם  ללא שמו. כמו כן, בבל קראו לרב אבא בשם רב".
שאלה: החשמל נפל והגוי הרים: החשמל נפל בחדר האוכל, כולל הפלטות, האם מותר לרמוז לעכו"ם להדליק את הפלטות? אם אסור, אם העכו"ם עושה מדעת עצמו שיהיה לנו אוכל חם, האם מותר משום שהוא עושה תחת אחריותו שהוא צריך לבדוק שהחשמל יעבוד?
תשובה: התשובה פה מתחלקת לשני נושאים. הדלקה על ידי גוי של החשמל (תאורה וכדו') ובישול אוכל בשבת על ידי גוי. לגבי הדלקת החשמל בשבת, לפי שיטת חכמי ספרד אסור להגיד לגוי להדליק. לפי הרמ"א יש מקום להקל במקום שיש צורך דבר מצווה, וזה על פי דעת בעל העיטור. אולם לגבי בישול האוכל הדין הוא שאם הוא התבשל על ידי הגוי אסור לאוכלו אפילו אם נתבשל בהיתר. ולכן אם האוכל הוא לא גושי והוא הספיק להצטנן לפני שהגוי הדליק את החשמל (לצורך מצווה) אסור לאכול את האוכל. לגבי גוי שעשה מעצמו, הכלל הוא שאם עשה מלאכה אסורה לצורך יהודי, גם אם עשה זאת מעצמו, אסור ליהודי להנות ממלאכה זו כל השבת. אך אם הגוי עשה זאת גם לצורך עצמו, מותר ליהודי להנות ממלאכה זו כיוון שנר לאחד - נר למאה. אך גם זה בתנאי שלא מדובר במלאכה שיש בה חשש שמא ירבה בשביל ישראל (כגון: בישול שיכול להוסיף כמות גדולה יותר לסיר בשביל היהודי).
שאלה: להסיע את הילדים להורים בדרך ללידה: אחי גר בגבעת שמואל ואשתו בהריון בחודש התשיעי, ויש להם עוד ילדה בת 2. האם במקרה שאשתו צריכה ללדת באמצע השבת יהיה מותר להסיע את הילדה לבית הוריי שגרים בחולון ואז לקחת את אשתו לבית החולים? אם מותר, האם אפשר יהיה לאחר מכן להסיע אותה לבית החולים תל השומר או שצריך להסיע אותה לבית החולים שנמצא בחולון דווקא?
תשובה: זה בעיה מכיוון שהנסיעה המיוחדת הזו מוסיפה איסורי דאורייתא. אפשר להשאיר את הבית אצל השכנים או להשאיר אותה כבר לפני שבת אצל הוריך.
שאלה: לינה בבית משותף: אני וחברה שלי, יוצאים זה זמן מה (בכוונה להתחתן). לאחרונה, הוצע לנו להצטרף לקבוצת חברים למטרת טיול ונופש. במהלך הטיול אנו נשהה בוילה בעלת חדרים מרובים למהלך הלילה. האם מותר לנו לישון בחדרים נפרדים (נעולים) במידה והם יהיו באותה קומה? מיותר לציין כמובן שבוילה ילונו עימנו החברים (בנים ובנות) גם הם בחדרים נפרדים ונעולים.
תשובה: נראה לי שמותר כיוון שהחשש לייחוד במציאות המתוארת הוא רחוק.
שאלה: נשמות שלא יזכו לתחיית המתים: רציתי לדעת מה קורה עם אותם נשמות שלא מגיע להם לקום בתחיית המתים, האם כאשר הם מסיימות את התיקון שלהם הם ממשיכות להתקיים או שלא?
תשובה: ברמב"ם רואים שאין ביטול למציאות של הנשמה, כתוב בו שהנשמות האלו נידונים לדורות ולדורי דורות. משמע שהנשמות האלו לא יתבטלו לגמרי אולם גם לא יזכו לאור באור החיים. זה דומה לחוק בפיזיקה של שימור החומר, שאי אפשר להפוך חומר לאין, אפשר להפוך אותו לגז אך לא לבטל אותו לגמרי.
שאלה: פצעי בגרות בשבת: הבנתי שאסור לפוצץ פצעי בגרות בשבת מחשש הוצאת דם. שאלתי היא: אם אני יודע בוודאות 100 שלא יצא דם, האם יהיה עדיין אסור לעשות זאת? ואולי גם משום רפואה בשבת יהיה אסור לעשות זאת? והאם אפשר להגיד שלפצע בגרות מוגלתי יש דין של מורסא שמותר לנקב בשבת?
תשובה: אין בזה עניין של רפואה, אם לא יוצא דם מותר לפוצץ.
שאלה: נסיעת רופא בראש השנה: אני רופאה המתמחה ברפואת ילדים בבי"ח במרכז הארץ. בערב רה"ש אבצע תורנות בביה"ח אשר תסתיים בבוקר שלמחרת (יום ראשון של החג). האם יש באפשרותי ליסוע לאחר התורנות עם נהג לא יהודי לירושלים (שם תשהה משפחתי עם ילדי במהלך החג)?
תשובה: מותר.
שאלה: סיפור נישואין של חייל: אני חייל בצבא, ולצערי נתקלתי במקרה שבו חייל אחד (חילוני) התוודע בפני חברים שלו (וגם אני נוכחתי) שהוא ומישהי ערכו מעין טקס קידושים שבה אמר לה הרי את וכו נראה לי שהוא שם לה משהו או נתן לה משהו כקנין והיו גם לפי זכרוני עדים.אני לא זוכר בדיוק את הפרטים כי זה היה לפני הרבה זמן-ולאחרונה שנכנסתי לשו"ת הבנתי שאולי יש בעיה. אני לפי זכרוני אולי אבל אולי זוכר שהוא אמר שהם היו שיכורים. משום מה לא נראה לי שהם התכוונו לנישואין. האם יש משהו שצריך לעשות? אותו חייל כבר השתחרר אין לי איתו קשר, גם לא נעים לי כ"כ. ולמיטב ידיעתי היום הוא לא נשוי. אינני יודע את הפרטים במדויק אולי הם לא היו שיכורים. או מה קרה שם בדיוק. מה לעשות-לדעתי לא הייתה כוונה לקידושין.
תשובה: זו שאלה חמורה. ראוי להפנות את הזוג לדיין מומחה בהלכות אישות או לבי"ד העוסק בתחום.
שאלה: עזרה לקרובי משפחה: כמשפחה ברוכה המונה למעלה מ-10 ילדים בינהם ילדה קטנה בעלת צרכים מיוחדים, ונמצאת במצב כלכלי קשה אין את ההכנסות הדרושות למשפחה הגדולה- ולכן חובות בבנקים ובחנות המכולת מול הבית, פניתי בבקשת עזרה לגיסתי רווקה דתיה העובדת בבנק ומסודרת ותשובתה המעליבה היתה בין היתר : "אני תורמת למוסדות ולא חייבת לעזור לכם"!!! אין לי ספק שתשובתה לא נובעת מקמצנות אלא מבורות גמורה בעניני צדקה ומעשר כספים. מה כבוד רבני האתר יכולים לומר לה להעמידה על טעותה. למיטב ידיעתי, עוד רבים וטובים נותנים את מיטב תרומותיהם למוסדות תורה וצדקה ולא יודעים שקרוביהם המשוועים לעזרה ומתביישים לבקש- קודמים לכל האחרים. ובפרט שכאן גם היתה פניה ובקשה לעזרה. בעומדנו בחודש הרחמים יש להעמיד את הטועים על אמתתה של תורה.
תשובה: כתוב "ומבשרך לא תתעלם". הש"ך מביא בהלכות צדקה שאדם שגירש את אשתו ומצבה הכלכלי קשה, מצווה עליו לעזור לה מדין ומבשרך לא תתעלם, למרות שהיא כבר לא אשתו. לא צריך לתת את כל המעשר לקרוב משפחה, אבל וודאי שיש עניין לעזור להם, כמו שיש לנו כלל "עניי עירך קודמים לעניי עיר אחרת ועניי ארץ ישראל קודמים לעניי ארץ אחרת", כך יש עניין לעזור למשפחה. צריך להסביר לה שאם היא רוצה לנהוג לפי ההלכה זה לא נכון להתעלם מהמשפחה.
שאלה: גופיה ליד נשים: האם מותר להשאר בלי חולצה או עם גופיה ליד נשים?
תשובה: אין בזה איסור.
שאלה: סוכריות נחשים גומי: רציתי לדעת מה מברכים כאשר אוכלים סוכריות נחשים גומי, האם זה "שהכל" או "מיני מזונות"?
תשובה: בורא מיני מזונות מברכים רק על דבר העשוי מקמח. על סוכריות מגומי יש לברך שהכל.
שאלה: כשרות מיצים טבעיים: האם חנות שבה סוחטים מיצים טבעיים במקום צריכה תעודת כשרות?
תשובה: בודאי. יש לוודא שהפירות הם ללא חשש עורלה ושעישרו אותם לפי ההלכה.
שאלה: דיני אכילת הקורבנות: 1. מה מברך ישראל על אכילת קורבן, כגון: שלמים או מעשר? 2. מה מברך כהן על אכילת קורבנות? 3. האם כל קורבן נאכל על השובע? 4. האם ישראל בעל מום יכול להכנס אל המקדש ועד היכן? 5. האם לוי בעל מום יכול לשורר ולעבוד במקדש? 6. האם זר בעל מום כשר בשחיטה?
תשובה: 1-2. לאכול מן הזבחים. 3. בדרך כלל כן. 4-5. כל הדין של בעל מום הוא אך ורק בכהנים, הוא לא חל על לויים וישראלים. 5. עד כמה שזכור לי הוא כשר בשחיטה.
שאלה: שימוש בכספי הגן: לכבוד הרה"ג דב ליאור שליט"א אישתי היא גננת מטעם משרד החינוך ומידי פעם מתעוררות שאלות שונות בנושא הניהול הכספי: א. האם מותר לרכוש מכספי הגן סוכר או קפה שמשמשים רק את צוות הגן ולא מיועדים לילדים? ב. כשיש טעות ושימוש לא הגון בכסף,כמו לדוגמא הסייעת השאירה את המגב או הרסה את המאוורר וכד,האם יש חובה עליה לשלם? ג. האם לגננת יש סמכות להעניק הנחות להורים מסוימים בדמי שכלול כשכל הילדים בגן נהנים באופן שווה? ד. האם מותר לרכוש פריטים כמו חומרי ניקוי מסוכן שמגיע לגן למרות שהמחיר שלו הוא כמעט כפול מהמחיר בשוק החופשי? ה. חלק מהכספים שיש לגננת שליטה בהם מועבר מהרשות המקומית,האם היא יכולה לסמוך על מ"ד שאין דינא דמלכותא במדינה ולפטור את עצמה או את הסייעת מת על נזקים שנגרמו לרכוש הגן ולתקנם מכספי הגן? ו. מנהג כל הגננות הוא לגבות דמי שכלול בשיעור שעולה על ההוצאות השוטפות בגן כדי שיהיה באפשרותן להעשיר את הגן מידי שנה,האם המנהג הזה מותר? אם לא האם הוא מותר בשנים הראשונות של פעולת הגן שהצמיחה היא נצרכת ביותר? אם המנהג הזה אסור לחלוטין האם יש חובה על הגננת להחזיר לכל ההורים את יתרת דמי השכלול?
תשובה: א. זה נקרא טובת הילדים בעקיפין שהגננת תהיה ערנית ולא צמאה. ב. אם מדובר ברשלנות אז אי אפשר להטיל את הנזק על הציבור, אותה עובדת שעשתה את הנזק תשלם. ג. אינני יכול לענות על שאלה כזו. זה לא שייך לסברות אלא יש לבדוק מהם הוראות משרד החינוך בעניין זה. ד. התורה חסה על ממונם של ישראל, עדיף לקנות במקום זול יותר. ה. לא שייך לפסוק הלכה למעשה שאין דינא דמלכותא דינא. ו. מסתבר שמותר לעשות כך כיוון שבסופו של דבר הציבור נהנה מזה.
שאלה: הכשרת כלי חרס: כלי חרס שהשמשו בו בבשר חם ואחר כך בחלב חם, האם ניתן להצניעו במשך שנה ואחר כך להשתמש בו לחלב או לבשר, כדין כלי של פסח שלא ידוע מה השתמשו בו שנה קודמת שניתן לשנותו מבשר לחלב או להפך?
תשובה: הרשב"א אומר שהדין של כלי חרס שאין בו הגעלה זה רק אם הוא בלע איסור דאורייתא. אם הוא בלע איסור דרבנן, כמו במקרה זה שהבשר והחלב לא בושלו בו זמנית בכלי, ניתן להכשיר על ידי הגעלה שלוש פעמים במים רותחים.
שאלה: היחס הנכון לבעלי חיים: בחודש האחרון התחלתי לעשות מחקר על תעשיית הבשר בישראל וגיליתי דברים מזעזעים. אני לא משווה עכשיו בין החמלה של האדם כלפי יהודי, אוייב או כל אדם אחר, אני מדברת על חמלה בסיסית כלפי בעלי חיים המוזכרת במקומות רבים בתורה. הדרך שבה מגדלים את בע"ח במדינתנו עוברת את הגבול המוסרי. אפרוחי התרנגולים הזכרים בתעשיית הביצים מושלכים לפחי זבל, עד שמתים באיטיות ממעיכה וחנק. בחווה ממנה מיובא רוב הבשר הכשר בישראל תועדה שחיטה מזעזעת ורשלנית של פרה שהוציאו את איבריה מיד אחרי השחיטה בעודה בהכרה. את עגלי הפרות לוקחים מהן ולא נותנים להם את המזון שהם זקוקים לו ולכן נהיים חולים. לא נותנים להם מקום ללכת כמה צעדים כדי שיהיו שמנים ללא שרירים, כדי שיהיה טעים לאדם. לאווזים דוחסים לגרונות כמויות אוכל במידה כה מוגזמת שמתקשים לנשום כי הכבד שלהם לוחץ על הריאות. כל זה רק קצה הקרחון. קשה לי מאד להבין מה עומד מאחורי "לא תאכל גדי בחלב אימו" אם לא מסר חד וברור להזהר, על אף הרצון שלנו לאכול חיות, לדאוג שהדבר לא יבוא באכזריות כלפי בעלי החיים. מדוע לא מתעסקים ב"לא תאכל גדי בחלב אימו" המוסרי ולא רק המעשי. מדוע מהגן מלמדים שצריך לאכול את הבשר והחלב בכלים נפרדים ולחכות כך וכך שעות ביניהם ולא מלמדים על היחס לבעלי החיים אותם אנו אוכלים? ומה תפקידנו בתור דתיים במאבק נגד תעשיית הבשר?
תשובה: כנראה שהארת הארה חשובה שיש להתבונן בה. לא זכור לי שמסבירים את איסור בשר וחלב כדרך למניעת צער בעלי חיים. אולם לא צריך להיתפס בטעמי איסור בשר וחלב. חכמים מפורש דיברו על צער בעלי חיים. לפי חלק מהדעות איסור צער בעלי חיים הוא ממש איסור מהתורה.
שאלה: חפצים מהשירות הלאומי שאצלי בבית: במהלך שירותי בשירות הלאומי הייתי במע"ש לאנשים בעלי צרכים מיוחדים, שם הכנו שרשרות מחרוזים ואני הייתי אחראית על מכירתם. היחסים ביני לבין מנהלת המקום והחניכים היו כשל משפחה והרבה מהציוד לפעולת המע"ש הובא על ידי, כמו למשל רוב (אך לא כל) החרוזים בהם נעשו השרשרות. כעת, כמה שנים טובות אחרי המע"ש, גיליתי כ-20 שרשרות של המע"ש שהם אצלי - מסתמא מאיזו מכירה ישנה ואלו שאריות (את הכסף עבור שאר המכירות זכור לי שהעברתי). מה אני עושה כעת עם המוצרים הללו? אני כבר לא בקשר עם המע"ש והבנתי כי הוא נסגר. כן יש באפשרותי להגיע לחלק מן החניכים ולדבר איתם ולמסור להם את המוצרים שלהם אולם זה יהיה די לא נעים אחרי המון זמן שלא התראינו. רציתי לשאול מה עלי לעשות, אולי מותר שאתרום סכום כסף בשווי השרשרות למוסד דומה ואחלק את השרשרות כסוג של יחסי ציבור? אשמח לפיתרון ראוי
תשובה: העניין שיש לדון בו הוא האם את צריכה להחזיר את המחרוזות או שווים, ולמי. הדבר תלוי ביעדי המכירות שהיו. אם ההכנסות היו לאותו מוסד שנסגר, נראה שאת יכולה לשמור אצלך את המחרוזות ולעשות בהן כרצונך. אם ההכנסות היו מתחלקות בין המטופלים יתכן שצריך לחלק להם את המחרוזות. אין לי די מידע מדבריך בשאלה כדי להחליט. באשר לאי הנעימות, אותה אפשר לפתור ע"י השבת המחרוזות בסתר וכד'. ובאשר לתרומה למוסד דומה, הדבר יפה בתנאי שאין כאן נגזל מוגדר שאז הפתרון היחידי הוא ההשבה אליו, וכנ"ל. שנה טובה! הרב ינון זמיר
שאלה: אמירת קדיש בקבלת שבת של יארצייט: מי שהיארצייט שלו חל בשבת, מתי מתחיל להגיש קדיש ביום שישי, אחרי עלינו או אחרי אחרי לכה דודי?
תשובה: קבלת שבת נחשבת כחלק מתפילות השבת. ולכן, מי שיש לו יארצייט ביום שישי לא אומר קדיש לאחר קבלת שבת, ושהיארצייט שלו הוא בשבת אומר קדיש לאחר קבלת שבת. (באר היטב אורח חיים, סימן קלב)
שאלה: הבדל בין פרש ודרש: 1. הייתי שמח לדעת ההבדל בין הפרש והדרש? 2. במקרה שיש הבדל בין הפרש לבין הדרש כיצד ניתן לדעת האם הפרש הוא הקובע או הדרש או שמא שניהם נכונים?
תשובה: הפשט הוא מה שעולה מקריאה של דברי התורה ברובד הגלוי והמפורש. דרש הוא כללים שנמסרו למשה ואח"כ התפתחו על ידי ח שהם מידות שהתורה נדרשת. בדרך זו התורה נכתבה בצורה מאד קצרה כשכל צורה או מילה או סמיכות באה ללמד הוראה מסוימת. בדרך כלל לא צריך להיות סתירה בין הפשט לדרש. הפשט נוגע להבנת הפרשה באופן כללי. האור הכללי של הפרשה. הדרש נוגע לפירוט הפרטים הנוספים הרמוזים בפרשה. הדרש נועד לתת הסבר לכל מילה. הפשט נועד לתת מבט כללי על כלל הפרשה. בסתירה שבין הפשט לדרש, עמדת האבן עזרא שבנושא הלכה הדרש הוא הקובע ובנושאים שאינם נוגעים להלכה ניתן לפרש כמו הפשט. הרשב"ם, שיטתו במקום שהפשט סותר את הדרש אף בצד ההלכתי ניתן לתת פרשנות כנגד הדרש. ודאי שכל זאת מבחינת הלימוד. מבחינה מעשית, ודאי שההלכה שנלמדה על ידי ח בדרך הדרש קובעת. אנו בעמדה שדרך המלך היא שאין לפרש את הפרשה בניגוד לכוונת הדרש אולם ניתן לתת הוראה נוספת מכוח הפשט שאינו ממש סותר את הדרש.
שאלה: בשר וחלב - לכלים ולאוכל: לספרדים לפי שיטת הרב עובדיה יוסף: 1. אם השרתי חומוס במים והעברתי מעל עוף וטיפטף טיפות על המים שהחומוס הושרה בהם, האם החומוס בחזקת בשרי? (החלפתי את המים והשרתי שוב) 2. מזלג כפית בשרי שהכנתי בו אוכל חלבי וההפך (מזלג כפית חלבי שהכנתי בו אוכל בשרי) - איך מכשירים?
תשובה: 1. לא, כיון שבמציאות זו אין בליעה וגם החלפת את המים. 2. מרתיחים מים עד שיבעבעו ולאחר שיבעבעו תניחו את הכפית או כל דבר שצריך הגעלה בתוכם ותמתינו מעט ששוב יבעבעו המים, אח"כ תוציאו את הכפית וכניסו אותו למים קרים. טוב גם לפגום את המים עם עפר או אבן וכדו'.
שאלה: לשון הרע על ציבור גדול: האם יש בעיה של לשון הרע או רכילות כשמדברים על ציבור, כלומר, האם לדבר ולהדיין על החרדים או על חילונים או על אנשי עיר מסויימת, זה נקרא לשון הרע?
תשובה: צריך באמת להקפיד על כך, גם הכפשת ציבור היא לשון הרע.
שאלה: סעודה שלישית בזמנה: אני מוסר שיעור בשבת ולאחריו מתפללים מנחה, לעיתים אני נצרך לצאת באמצע התפילה על מנת להספיק להגיע לאכול סעודה שלישית לפני השקיעה. כיצד לנהוג?
תשובה: אם יש אפשרות להתפלל מנחה גדולה או במניין אחר לפני השיעור אז עדיף להתפלל בו. אולם אם זהו המניין היחיד בו אתה יכול להתפלל אז אתה נוהג נכון בכך שאתה יוצא באמצע כדי להספיק סעודה שלישית לפני השקיעה.
שאלה: להשתמש בכסף של מי שחייב לי: אחותי הקטנה חייבת לי סכום גדול של כסף כבר הרבה זמן, בכל פעם שאני שואלת אותה מה עם הכסף היא מבטיחה שברגע שיהיה לה היא תחזיר (למרות שלרוב יש לה סכום גדול בארנק). יש לציין שהיא עובדת ומרוויחה סכומים גדולים של כסף, אך היא מבזבזת אותם ללא בקרה. האם מותר לי להשתמש בכסף ששייך לה ומפוזר על השולחן בקופסא או בכל מקום אחר ללא רשותה?
תשובה: אני חושב שמותר לך.
שאלה: תפילת ערבית מוקדמת בערב ראש השנה: רציתי לשאול בצורה פשוטה, האם מותר להתפלל ערבית מוקדמת בערב ראש השנה לכתחילה, לא מתוך צורך כלשהו של שעת הדחק (ילדים, צבא וכן הלאה) אלא מטעמי נוחות? האם הדבר מותר אסור מותר ולא רצוי או מותר לכתחילה?
תשובה: מותר כמו כל שבת, אולם יש להזכיר שכמו בכל שבת - המתפללים ערבית מוקדמת, עליהם להתפלל מנחה לפני פלג המנחה.
שאלה: לתת לחם משנה לילדיו לפני הוריו: שמעתי שהסיבה שאדם נותן לחם משנה לאשתו לפני שנותן להוריו המתארחים, כי הוא חייב במזונות אשתו וחיוב זה קודם לכבוד הורים. אם כך, מה עם ילדיו הקטנים? הרי גם כלפיהם יש חיוב לזון אותם.
תשובה: החיוב לאשתו זה חיוב שהוא התחייב מצד עצמו, ואילו החיוב לילדים ולהורים הוא חיוב שמגיע מאליו.
שאלה: מראית עין בשוק: האם צריך לחשוש ל"מראית עין" בקניית ירקות בבסטה בשוק שאין בה תעודת כשרות? כמובן, מעשר בבית ולא קונה פירות מחשש לערלה. וזאת חרף העובדה שישנן בסטות בעלות תעודת כשרות (אך מחיריהם גבוהים יותר) האם העובדה כי אני מוסר שיעור קבוע בבית כנסת בעיר מחריפה את השאלה?
תשובה: אין בזה מראית עין.
שאלה: זמן סליחות בבוקר: האם יש הבדל בין לאמר סליחות ב4.00 בבוקר או ב5.00 בבוקר?
תשובה: טוב יותר לומר סליחות בשעה 4:00, אך גם בשעה 5:00 אפשר לומר סליחות.
שאלה: לקיחת פירות מקרקע שבעבר ערבי עיבד: יש בישובנו (אפרת) שטח של כרם שבעבר עובד ע"י ערבים (הגפנים על האדמה). האם מותר לי לקחת ענבים מהכרם (אין בעיית עורלה)? ע"י הכרם הנ"ל יש כרם מעובד, כך שברור שכרם זה אינו מעובד?
תשובה: אם מוכח שערבים נטשו את הכרם והתייאשו ממנו, מותר לאכול את הענבים.
שאלה: אבלות, חופש גדול ויום הולדת: אמא של בעלי נפטרה לצערנו הרב. ה30 יוצא בתוך יום ההולדת של בעלי ובתוך החופש הגדול. א. האם מותר לי לקנות לבעלי מתנה ליום ההולדת? ב. האם מותר לנסוע איתו למקומות בילוי עבור ילדינו הקטנים? ג. לאחר ה30, האם מותר לנו לצאת לחופשה? בשורות טובות, בציפייה לביאת גואל.
תשובה: א. עדיף להמתין. ב. לא ראוי. ג. מותר לצאת למנוחה לבד מותר אולם אין להשתתף בירידים ובאירועים וכדו'.
שאלה: ברכת המזון וברכות בכלל : אני אמא לשמונה ילדים שיהיו בריאים והעבודה כה רבה, ב"ה, אבל מרוב שיש לי לחץ גדול מאוד יוצא שאני לא מצליחה לברך ברכת המזון. אבל לפעמים אני מגיעה למצב של מלחמה בין היצר הטוב ליצר הרע אבל המצב הנתון והקיים בבית אז היצר הרע מתגבר ואני לא מברכת. ואין לך מושג כבוד הרב כמה יסורי מצפון יש לי מזה שאני לא מברכת וקשה לי מאוד מזה אבל כבר מרוב שהפך להיות הרגל שאני לא מברכת כבר לא מזיז לי לפעמים שאני לא מברכת. אשמח מאוד אם תתן לי עצה איך מתגברים על היצר הרע שרק רוצה לחבל לנו בעולם התורה. דרך אגב אנו חיים בבית של תורה ומצוות באורח דתי חרדי.
תשובה: תקנסי את עצמך בכל פעם שאינך מברכת. הקנס יכול להיות קשור לאוכל, למשל, לאכול שעה יותר מאוחר או לא למרוח ממרחים על הלחם.
שאלה: בסיס לדבר האסור: הנחתי פלאפון במגירת גרבים מערב שבת בכוונה. המגירה ניתנת לשליפה מהארון. קיבלתי תשובה מהאתר שלכם שמותר כי זה בסיס לדבר האסור והמותר כי בשבת לגרבים יש יותר חשיבות מהפלאפון אבל לפי"ז כל דיני בסיס לדבר האסור והמותר בטלים בשבת כיון שתמיד יהיה למוקצה פחות חשיבות שכן הוא אסור בשימוש בשבת. למ"ד שהפלאפון הוא מוקצה מחמת חסרון כיס- ברור שאסור לפתוח, אך למי שסובר שהפלאפון הוא כלי שמלאכתו לאיסור כיון שאפשר להשתמש בו כשעון, האם ניתן לפתוח את המגרה ולמה?
תשובה: אם הפלאפון מונח במקום שיש חפצים שאינם מוקצה אך הוא לא זקוק להשתמש בהם בשבת זו, כמו למשל נעליים צבאיות או סוודרים בקיץ, לא יהיה למוקצה פחות חשיבות (אא"כ הוא באמת פחות חשוב מבחינה אובייקטיבית). אגב, ההיתר של בסיס לדבר האסור והמותר קיים גם לגבי מוקצה מחמת חסרון כיס ולא רק לגבי כלי שמלאכתו לאיסור. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: בישול כבד לאחר צלייה: אני נוהגת לטגן טיגון קל כבד עוף לאחר שאני כמובן צולה אותו על האש. לפעמים אני צולה ומקפיאה, ורק לאחר זמן מה מבשלת. לאחרונה שמעתי כי לפי ההלכה אסור לבשל את הכבד באם עברו 3 ימים מהשחיטה, אלא רק לצלות אותו על האש. רציתי לדעת אם זה נכון ולפי ההלכה, והאם עברתי על ההלכה, כי אני נוהגת כך שנים?
תשובה: כבד שנצלה מותר לבשלו או לטגנו אחר כך אפילו לאחר כמה ימים, שכיון שנצלה יצא ממנו הדם. ולכן מנהגך נכון הוא על פי ההלכה. הערת המערכת: בעקבות שאלות רבות של הגולשים בעניין זה. יש מחלוקת באחרונים האם מותר לבשל כבד שצלו לאחר שלושה ימים. יש פוסקים המחמירים. אנו נביא כמה מקורות המתירים, כפי שכתב הרב בתשובה: ערוך השולחן, יו"ד, סט, ע. חכמת אדם, כלל לד, יג. ומקורות נוספים בילקוט יוסף איסור והיתר א, סימן עג, כה, אף שהוא אוסר לכתחילה.)
שאלה: טומאת אוהל בחלל טפח: הש"ך ביורה דעה סימן שע"ב כותב בנוגע לטומאת כהן דבר שהרבה תמהו עליו, והוא: שחלל טפח מעביר טומאה ממקום למקום רק מדרבנן. והביא ראיה מהטור. אך לא הבנתי את ראייתו כי לא הבנתי שם בכלל את הטור וממילא גם לא את הפירכה של המ"א על ההוכחה של הש"ך, אשמח אם תסבירו לי את העניין שם. מראש.
תשובה: הרמ"א כותב שבמקרה ויש מת בבית אחד ויש שם כהן ששכב לישון, ובמקרה כזה עליו לצאת במהירות הגדולה ביותר, כדי שיתלבש אין לומר לו שיש מת בבית אלא יש לקרוא לו סתם החוצה ואז יתלבש לפני שידע שיש שם מת. ומוסיף הש"ך, שאם הכהן שוכב בבית שליד הבית בו נמצא המת הוא יכול להתלבש אף שיודע שיש מת בבית שלידו, מאחר והטומאה בבית הסמוך היא רק מדרבנן. את שיטתו, שהטומאה מדרבנן, הוא מסביר על ידי הדין של חלל טפח. הטור כותב בסימן שע"ב, שקבר שיש בין המת לעפר והמצבה המכסים אותו חלל טפח הרי שמי שעובר מעליו טמא בטומאת אוהל רק מדרבנן. אם אין מעל המת חלל טפח, אז הוא מטמא בטומאת אוהל את מי שעובר מעליו מהתורה. גם במקרה שלנו, יש מעל המת חלל גדול שהרי מדובר על חדר שבו יש מת, ולכן הטומאה עוברת באוהל לבית הסמוך רק מדרבנן, לפי הסבר הש"ך. המגן אברהם (באורח חיים סימן שיא, ס"ק יד. ובהרחבה בסימן שמג, ס"ק ב) מקשה עליו, שהטור מדבר על טומאת הקבר עצמו, שאם יש חלל טפח אז מי שעובר מעל הקבר נטמא מדרבנן, אבל אם יש חלל טפח בין שני בתים, כגון: חלון, הטומאה עוברת מבית לבית מהתורה.
שאלה: ת וועד בית: אני גרה בבנין משותף שבו אחת הדירות עזבה את דירתה ועברה להתגורר אצל בתה בעיר אחרת. בעלת הדירה אינה רוצה לשלם את מיסי וועד הבית הכוללים נקיון חדר המדרגות, וחשבון החשמל. האם אפשר לחייבה על פי דין תורה (היא חרדית)?
תשובה: יש להבחין בין ת על הוצאות אחזקה של הבניין, כגון: תקונים, שיפוצים, צביעה וכדו', שבהם מחוייבים כל מי שמחזיק נכסים בבניין. לבין הוצאות שוטפות של ניקיון וחשמל, שבהם מחוייבים רק אלו שגרים בפועל באותה תקופה בבניין, ואם יש דירה ריקה בעליה לא חייבים להשתתף בהוצאות אלו.
שאלה: קרן השתלמות כשרה: במסגרת עבודתי כמורה, מגיע לי קרן השתלמות. קרן ההשתלמות שמציעה ארגון המורים הינה אטרקטיבית ואולם איני יודע אם היא מוגדרת כקרן כשרה. אני יודע שיש קרנות השתלמות אחרות שלא מותאמות למורים שהם כשרות. מה עלי לעשות?
תשובה: תברר היכן יש קרן כשרה ותשקיע בה. ה' ישלח לך ברכה.
שאלה: נישוק אחיות בש"ס: ראיתי בכמה תשובות שאתם מביאים כי שהרי מצינו בש"ס בכמה דוכתי שהאמוראים היו מחבקים ומנשקים לבנותיהם ואחיותיהם". אשמח לקבל מקורות היכן זה כתוב בש"ס.
תשובה: עבודה זרה יז, א. אותו מקרה גם בשבת יג,א ועיין גם בכתובות יז, א שרב אחא הרים כלות על כתפיו. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: ברכת כוהנים בזמן המקדש: שמעתי שבתקופת בית המקדש הכהן, כשהיה מברך את העם, לא היה מתכסה בטלית כמו היום ובנוסף הציבור היה מסתכל על הכהן. האם זה נכון, האם אפשר לדעת איפה זה כתוב? למה אנו לא נוהגים כך היום?
תשובה: כתוב שבעלי מום בידיים לא יישאו ידיים משום שמסתכלים בהם. ייתכן שהנהיגו שהיום הכהנים מתכסים כדי שגם בעלי מום יוכלו לקיים מצוות ברכת כהנים.
שאלה: ישיבה מעורבת באופן צנוע: להרה"ג דב ליאור רציתי לדעת מה דעת הרב בנוגע לישיבה מעורבת ב: א) שבע ברכות - כאשר זוגות נשואים יושבים זה ליד זה (כאשר אישה יושבת ליד אישה ולידה בעלה ולאחר מכן גבר אחר ולידו אישתו וכן הלאה כך שאין ישיבת גבר ואישה שאינם נשואים זה ליד זו) ב) המצב הנ"ל כאשר גם רווקים יושבים בשולחן אך רק זה ליד זה. ג) לאחרונה נשמעו אמירות שונות מפי רבנים בנוגע לזמרים שהישיבה בהופעות מעורבת. מה דעת הרב בנוגע לישיבה מעורבת בהופעה של זמר חסידי? אשמח אם הרב ינמק את תשובותיו וגם את המקורות לדבריו על מנת שאוכל לעיין בהם גם בעצמי.
תשובה: א. אפשר לשבת כך. ב. שהרווקים ישבו לבד. ג. הזמרים יכולים וצריכים להתנות השתתפותם בהופעות שהקהל יישב בנפרד, גברים בצד אחד והנשים בצד השני.
שאלה: מנהג ההלקאות לפני יום כיפור: מהו מקור המנהג של ההלקאות שעושים אנשים לפני יו"כ כמעין כפרה על חטאיהם?
תשובה: מובא ברמ"א שהיו נוהגים להלקות מעין מלקות של הדורות הקודמים, המנהג היה בשביל לעורר לתשובה. בדורות האחרונים לא כל כך מקפידים על זה כיוון שיש כל כך הרבה ייסורים ומכות אז לא מקפידים על המלקות האלו בערב יום הכיפורים.
שאלה: שמיעת שירים של פריד ושוואקי: קראתי פסק הלכה של כל גדולי הציבור החרדי לאסור שמיעת שירים של כמה מהזמרים החרדים, כגון: פריד, שוואקי, ציון גולן ועוד, משום שהם מופיעים בקהל מעורב. כמו כן, הפסק כולל נתינת יד, פרסום וכו' (גנזי המלך פרשת עקב ואתר שופר). מדוע לא שמענו התייחסות מקרב הציבור הדתי לאומי, ומה דעת הרב על נושא זה?
תשובה: אינני מבין את הנימוק של אותם רבנים. כרגע האדם רוצה לשמוע אותם או את שיריהם מהדיסקים. אפילו אם נאמר שהם נהגו לא ר והופיעו בפני קהל מעורב במקום אחר, זה לא אומר שיש איסור במה שהם שרים כרגע. כשם שאין איסור לנסוע במונית ביום חול למרות שמונית זו נוסעת בשבת, היות והנוסע לא מסייע לעבירה של הנהג בשבת. לא שייך פה מסייע לדבר עבירה. כך נראה לי, אינני יודע מהם בדיוק הסיבות שבגללם פסקו אותם רבנים כך. אך לכאורה קשה למצוא את הסיבה לאסור.
שאלה: שם ה  בערבית: שמעתי פעם ש"ראבאק", וכן "יאללה" או "וואלה" זה שם ה בערבית. איני יודע אם זה נכון, אבל אם כן- אסור להגיד את זה במשפטים כמו "תתן ראבאק" (כלומר תתאמץ)?
תשובה: לא נראה לי שיש בזה איסור.
שאלה: שאלות של ר  ירמיה: בבא בתרא כג: - בעקבות שאלה ששאל הוצא רב ירימיה מבית המדרש. לפי הפשט קשה להבין מה היה כ"כ חמור בקושייתו שבעקבותיה הוצא מבית המדרש. נראה כאילו באמת מנסה להבין את ההלכה עד בורייה. הרי הרבה פעמים הגמ שואלת שאלות על מקרים שקשה לנו לתאר אותם?
תשובה: אלו שהוציאו אותו מבית המדרש רצו להבליט את דייקנותם ורמתם הגבוהה של ח, ואם הם קבעו מידה היא מדוייקת ואין צורך להתחכם ולשאול מה קורה כשרגל אחת בחוץ ורגל אחת בפנים.