LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: סימניות נדבקות בשבת: רציתי לשאול אם יש היתר להעביר סימניות נדבקות בספר ממקום למקום, וכן אם יש היתר להוריד אותם מהחפיסה שהם בעצם מודבקות אליה. מה הצדדים לאיסר ולהיתר? (אשמח לקבל מקורות)
תשובה: לשואל, מותר להעביר את הסימניות ממקום למקום בספר. לעומת זאת הורדתן בפעם הראשונה מן החפיסה שלהן שנויה במחלוקת, ומעיקר הדין נראה לענ"ד שהלכה שיש מקום להקל אבל מכיוון שהצורך בזה אינו משמעותי טוב להחמיר בדבר. הרחבה: נאמר בשולחן ערוך (סימן שמ סעיף יד): "המדבק ניירות. הרי זה תולדת תופר, וחייב. וכן המפרק ניירות דבוקים. הרי זה תולדת קורע, וחייב". אך במגן אברהם שם (ס"ק יח) ובמשנה ברורה (ס"ק מה) כתבו שאם ההדבקה היא זמנית ולא נעשתה לקיום - אין איסור בקריעה. לכן הדבקת סימניה או הסרתה ממקומה בספר מותרים, מאחר שברור שזוהי הדבקה לזמן קצר (שמירת שבת כהלכתה החדש, פכ"ח ס"ח). לעומת זאת לגבי הורדת הסימניה מהחפיסה שהיא מודבקת בה מצאנו מחלוקת (בעניין זה ובדוגמאות אחרות כיוצא בזה: הסרת מדבקה מפלסטר, או פתיחת מדבקה של טיטול חדש): בשמירת שבת כהלכתה (שם, וכן פל"ה סכ"ז לגבי פלסטר) אסר זאת, וכתב שאינו דומה להיתרם של המגן אברהם והמשנ"ב, מאחר שההדבקה בתחילה אמנם לא נועדה להישאר לעולם אבל מאידך היא נועדה להישאר כך זמן מרובה, ולכן הדבר אסור על כל פנים מדרבנן. לעומתו, ביחווה דעת (ח"ו סי' כד) בסופו כתב שאין לחלק בזה, וכל עוד ההדבקה לא נועדה לעולם מותר להסיר אותה. המחלוקת אינה קוטבית: גם בשש"כ (במהדורה החדשה, בניגוד לקודמת) כתב בשם הגרש"ז אוירבך זצ"ל שבשעת צורך גדול ניתן להקל לפתוח את הפלסטר. מאידך, גם ביחווה דעת שם כתב (לגבי הטיטולים) שרצוי להכין את המדבקות מערב שבת (וראה ברמ"א בסי' שיז ס"ג: "ואין להתיר - תפירה שאינה מיועדת לקיימא - בפני עם הארץ"). לא רק מימד הזמן שלו נועדה ההדבקה מלכתחילה חשוב כאן, אלא גם איכות ההדבקה: מכיוון שהדבקה זו חלשה, מסתבר שאין בה משום תופר וקורע ('בנין שבת' ח"ב עמ' עז, מלאכת תופר פ"י סק"ה, והביא כמה מקורות לכך  ציין לו בשש"כ החדש פכ"ח הערה כא). לכן מסתבר כדעה המתירה, בפרט שגם לדעה המחמירה אין זה אלא מדרבנן כמו שכתב בשש"כ שם, ואעפ"כ נראה שמכיוון שאין כל כך צורך בדבר ראוי להחמיר בזה.
שאלה: האם מותר ליוסף לומר לשון הרע על אחיו?: ב"ה כבוד הרב יוסף מתמנה כסגן ראשון למלך מצרים. למה יוסף לא עולה לכנען כדי להיפגש עם אביו? גם אם נאמר שלא היה יכול לעזוב את מצרים אז למה לא שולח אגרת לאביו? בין אם יוסף ידע שאמרו לאביו שמת או לא, נושא מכירתו קשה ביותר, אם יאמר לאביו שאחיו מכרו אותו זה יהיה לשון הרע על אחיו. אם ישקר לאביו ויחפה על אחיו ספק אם יצליח. עולה השאלה האם היה מותר לו לספר לאביו "אחי מכרו אותי" כדי למנוע את הזמן שאביו היה בצער? בבקשה ברך אותי בבריאות משה בן רחל
תשובה: לשואל בשאלות גדולות אלו עסקו רבים מן המפרשים והשיבו תשובות שונות. הרחיב לעסוק בסוגיה זו מו"ר הרב איתן שנדורפי שליט"א בספרו "הדר התורה" (עמ' 255). והרי חלק מן התשובות: א. בעלי התוספות (בראשית מב, א): יוסף היה מושבע שלא לגלות. ב. תשובה שניה של בעלי התוספות (שם): יוסף לא רצה לצער את יעקב. ג. תשובה שלישית של בעלי התוספות: אם היה מגיד לאביו (שהוא משנה למלך מצרים), היה ירא שמא ישמעו אחיו ויבהלו, ויברחו זה לצפון וזה לדרום מרוב פחד שייראו שיהרגם, ונמצא אביו מצטער עליהם וגורם צער גדול לאביו. ד. לפי "אור החיים" הקדוש (בראשית מה, כו): יוסף חשש שאחיו ינסו להרגו. ה. לפי ה"כלי יקר" (בראשית מב, ז): יוסף לא רצה לגלות את מה שהקב"ה מסתיר. ו. לפי רמב"ן (בראשית מב, ט): יוסף חיכה שיתקיימו החלומות. ז. לפי האברבנאל: יוסף רצה להעניש את אחיו כדי לכפר להם על עוונם. ח. הסבר נוסף של האברבנאל: יוסף רצה להחזיר את האחים בתשובה. מן השמים תבורך בכל מילי דמיטב נאמנה
שאלה: לימוד תורה בערב תשעה באב: הרב. האם מותר ללמוד תורה כרגיל בערב תשעה באב אחרי חצות? מה הדין אם אני אתבטל מלימוד לגמרי אם אני לא אלמד כרגיל, ומה אם אני פשוט אלמד קצת פחות טוב?
תשובה: לשואל, מעיקר הדין מותר ללמוד תורה כרגיל בערב תשעה באב אחרי חצות היום. הרמ"א (סי' תקנג ס"ב) כתב שנוהגים להמנע מכך, אך זאת משום שיש ברירה ללמוד בדברים המותרים. המשנה ברורה (ס"ק ח ובהרחבה בביאור הלכה ד"ה ולכן) הביא פוסקים שהסתייגו מן המנהג, משום שקשה ללמוד בדברים המותרים בת"ב בלבד, ו"אין אדם לומד תורה אלא במקום שלבו חפץ", ונמצא שמנהג זה הוא "חומרא דאתי לידי קולא". כבר ב'מאמר מרדכי' המובא בביאור הלכה שם העיד על עצמו שהוא מתרשל מהלימוד בתשעה באב כתוצאה מהדין ללמוד בדברים המותרים בו בלבד, ולכן הורה שבערב תשעה באב יש ללמוד כרגיל. לכן, אם כתוצאה מחומרא זו תתבטל מללמוד אין כל ספק שעדיף שתלמד כרגיל. ואם תלמד "קצת פחות טוב" יש מקום להחמיר או להקל לפי שיקול דעתך כמה זה "פחות טוב". ואולי, כמעין "פשרה", תלמד בענייני תשעה באב בעיון שיותר מעניין (כגון לקרוא במגילת איכה או ירמיהו ובכל פסוק קשה לעיין היטב במפרשים).
שאלה: ניקיון הבית ע"י גויה בתשעה באב: האם מותר שעובדת זרה המתגוררת עם אישה נכה, תנקה את הבית ביום תשעה באב?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מותר שהגויה תעשה מלאכה בבית בצנעה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: צביעת שיער: לרב, ליבי חפץ מאד בצביעת שיער לא בהכרח בפורים אלא בכללי לצביעת שיער בלונד, האם מותר? והאם יש תנאים?
תשובה: (נפתח בהתנצלות - על אף שהשאלה ממוקדת ומדברת על מקרה מסוים ומוגדר, הארכתי כדי להקיף במקצת נושא זה, שיתכן ויעזור לאנשים נוספים) נחלק את התשובה לשני חלקים: - חלק הלכתי וחלק רעיוני. חלק הלכתי: בנות ונשים - אין מניעה הלכתית בצביעת השיער, אין בזה כללים או תנאים מסויימים. (לנשים נשואות כדאי לעיין (סי קצ"ח יו"ד סע' י"ז, ובדרכי טהרה (לרב מרדכי אליהו) פרק ט"ז סע' י"ב). בנים וגברים - נחלקו הפוסקים צביעת השיער אסורה מדאורייתא או מדרבנן (שו"ת דברי חיים (ח"ב סימן ס"ב) ומהר"י אשכנזי (יו"ד סימן י"ט אות ב') כתבו שהוי מדאורייתא ובשו"ת שואל ומשיב (מהדורא קמא סי' ר"י) כתב שהוי מדרבנן. בדעת הרמב"ם קיימת מחלוקת בפוסקים, והגר"א כתב שלדעת הראב"ד איסור זה הוא מדרבנן) ןכך נפסק בשו"ע (יורה דעה סימן קפ"ב סע' ו'): "אסור (לאיש) ללקט אפילו שער אחד לבן מתוך השחורות, משום לא ילבש גבר (דברים כב, ה) וכן אסור לאיש לצבוע (שערות לבנות שיהיו) (ב"י) שחורות, אפילו שערה אחת." מכל מקום מצינו מספר מקרים בהם התירו הפוסקים גם לגבר לצבוע את שערו: א. בחור צעיר שהדבר מפריע לו לשידוכים כתבו הגרש"ז אויערבך(מנחת שלמה חלק ב' סי' פ"ו אות ג'), והרב משאש (שו"ת שמש ומגן ח"א,יו"ד יט)- "נוהגים להקל לצבוע או ללקט לבנות מתוך שחורות". ב. לצורך פרנסה (צבע השיער הלבן מונע ממנו לקבל משרה או עבודה מסוימת)- כתב שו"ת אגרות משה (יורה דעה חלק ב סימן ס"א) שמותרת צביעת השיער במקרה זה ו : "ובאם כוונת צביעתו הוא לא ליפוי אלא כדי שיקבלוהו למשרה באופן שאין איסור אונאה כגון שיודע שיעשה המלאכה כצעיר מסתבר שיש להתיר". אמנם בשו"ת תשובות והנהגות (ח"א סי' תסא) לא להקל בזה. חלק רעיוני: את ענייני הצניעות ניתן לחלק לשניים. א. הלכות פסוקות שיש בהם גדרים ברורים של אסור ומותר. ב. המניע לעשיית מעשים ופעולות מסוימות - מה הם באים לבטא? לאיזה צורך אנו עושים אותם? האם עשיית מעשים מסוימים נובעת מהדגשת הצדדים החיצוניים יותר מהנדרש? וכדו'. ככלל בכל מעשה כעין זה עלינו לשאול את עצמנו "למה אנחנו עושים את זה"? התשובה צריכה להיות ממוקדת ישירה וכנה, שאחריה נרגיש שלמים עם עצמנו ועם מעשינו. בהצלחה ויום טוב
שאלה: ביטול שכירת דירה: שכרתי דירה לנופש ל12 יום ונתתי דמי קדימה, כעת אני לא רוצה את הדירה הזו, כי מצאתי משהו יותר טוב ויותר נח בשבילי. א. האם אני יכול לבטל את ההשכרה? ב. האם חייבים להחזיר דמי שכירות?
תשובה: אם משכיר דירת הנופש מסכים לבטל העסקה ולהחזיר את דמי הקדימה אין בכך כל פגם, אם בעת סגירת השכירות התניתם במפורש כללים אודות אפשרויות ביטול העסקה, יש לנהוג לפי הסיכום. אם לא הייתה התייחסות לאפשרויות ביטול, יש לנהוג על פי המקובל, בדרך כלל אנשים נוהגים לפי החוק, שמאפשר ביטול תוך 14 יום מעת סגירת העסקה, ובלבד שמועד הביטול אינו סמוך מידי לתחילת השכירות, (איני בקי בפרטי החוק, צריך לבדוק מהו משך הזמן) ובהתאם לכך המשכיר צריך אף להחזיק את דמי הקדימה שהוא גבה. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: צום תשעה באב בגרמניה: הבן שלי בגרמניה ואנחנו לא יודעים מתי מתחיל צום תשעה באב שם.
תשובה: בלוח השנה שבאתר יש אפשרות לבדוק את זמני הצום  ואת כל זמני היום  כמעט בכל מקום בעולם. לעניין השאלה שלכם, כתוב שם שכניסת הצום בברלין היא בשעה 19:54 וצאת הצום בשעה 20:38 זמני היום באתר בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שמירת שבת: כבוד הרב רציתי לשאול מה טעם האיסור במלאכות שבת? אני יודע שהקב"ה ציווה את בנ"י במדבר לשבות ולנוח ביום השבת, ומהמשכן נגזרות סוגי המלאכות והאיסורים, אבל למה לדוגמא אסור להדליק אור או מזגן בשבת הרי זה רק מוסיף לאווירת שבת נוחה יותר? והרי אני נח כמו שה ציווה ולא מתאמץ?
תשובה: : הרעיון של יום השבת יום שבו אנו לא עסוקים שעשיית דברים שהם נחשבים כאמצעי לחיי האמיתיים אלא אנו עסוקים רק בחיים האמיתיים כשלעצמם. אנו בעולם שאנו מחלקים אותו לעולם של עבוד בו אנו מתמודדים עם מה שחסר ומנסים ליצר את מה שחסר. ויש את החלק בחיים שאנו עושים אותו לא משום שהעולם חסר אלא משום שאלו החיים כשלעצמם. יש ערך לחיים כשלעצמם. בשבת אנו יכולים ליצור אולם יצירה שלא נובעת מכוח מה שחסר משהו בחיים החיצוניים אלא יצירה רוחנית שהיא כשלעצמה מאד מענגת משמחת ומרוממת אותנו מהעיסוק בדאגה לעולם הטבע. כל פעולה שיכולה להעשות לפני שבת שהיא נוגעת ליצירה חדשה היא אסורה. אנו רוצים להגיע לשבת שאנו כלל לא צריכים לדאוג להדליק או לכבות את האור להכין אוכל וכו'. בשבת אנו כמו מלכים שיש מי שדואג לנו ומשרת אותנו.  במקרה זה היה אנחנו שטרחנו בערב שבת  לא מדובר רק על קושי בעבודה אלא בעיקר מדובר על מה שנצריך בכדי ליצור דבר שחסר בעולם.
שאלה: שירים במוצאי תשעה באב: הרב, האם מותר לשמוע שירים במוצאי תשעה באב?
תשובה: לשואל, על פי המנהג שדיני האבלות של תשעת הימים נמשכים במידה מסוימת גם ביום העשירי, שבו נשרף רוב ההיכל, שירים האסורים בתשעת הימים אסורים גם במוצאי תשעה באב, למנהג האשכנזים - עד חצות היום של י' באב, ולמנהג הספרדים - עד סוף היום (על פי המשנ"ב סי' תקנח סק"ב, שכתב ששירה האסורה דינה כבשר).
שאלה: ברכות התורה אחרי שחרית: התפללתי שחרית עם תפילין וכשסיימתי נזכרתי שלא אמרתי ברכות השחר וברכות התורה. לחזור על התפילה, על קריאת שמע או רק להניח תפילין שוב או שלא כלום?
תשובה: תברך ברכות השחר לאחר התפילה. לדעת המשנ"ב נב,ט -יברך גם ברכת אלוקי נשמה. לדעת יבי"א הרב עובדיה זצ"ל לא יברך אלוקי נשמה -שיצא בברכת מחיה המתים. וברכות התורה אי אפשר לברך מפני שיצאת ידי חובה בברכת אהבת עולם שהיא מכילה ברכה על לימוד תורה. יצאת ידי חובה של תפילה ותפילין ה' יצליח דרכך
שאלה: נתינת טיפ גם במסעדה עם שירות עצמי חלקי: ראיתי רבנים שמחייבים לתת עשר אחוז טיפ במסעדה, האם החיוב הזה הוא גם כאשר מדובר במסעדה שבה הלקוח משלם בקופה וניגש בעצמו לקחת את האוכל ללא שירות מלצר? (יש לציין שיש מלצר שמנקה אחרי הסועדים) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חיוב נתינת טיפ במסעדה בשירות עצמי"
תשובה: הדבר תלוי בנוהג המקובל, לפי מה שאני מכיר לא נהוג לשלם טיפ במקומות אלו, אלא אם כן מפורש במקום בולט שצריך לשלם. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: מרגישה יותר מידי אופטימית: רציתי לשאול בבקשה על תקוה. זה נושא שבכל פעם מחדש אני מבינה, משפיע על כל תחומי החיים שלי, בד"כ לרעה. יתכן ואני נוטה מיסודי לראות את הדברים חיובי מדי, גם במסגרות, גם באנשים (יותר נכון, את הפוטנציאל החבוי בהם, בלי קשר לטוב שאני כבר רואה), ואז אני מאוד מקווה, וברוב הזמן גם רואה אותם ממש ככה, כאילו שהם "כבר ממומשים", נקרא לזה. אבל לאחר זמן מה.האמת תמיד מכה בי בפנים בדרך לא דרך, ואני נשברת לרסיסים, לא מאמינה בכלום, הרבה כעסים וכו. אבל אז שוב מתגעגעת לתמימות שהייתה וחוזר חלילה. מקיצוניות לקיצוניות. השאלה - בשביל מה אנחנו צריכים לקוות מלכתחילה? האם תקווה היא תכונה שלילית של שוגים בדמיונות? איך אפשר לתעל את התקווה כך שזה יועיל לי בחיים האישיים? למשל, איזה שאלות אני צריכה לשאול את עצמי בכל מפגש או אפילו לפני מפגש וכו (אבל שהם לא יזיקו לי וידכאו אותי.). או האם כדאי לי לקוות לאירוע שעדיין לא קרה בכלל? למשל פגישת בן זוג? חתונה? כדאי לקוות? ושבוע טוב ב"ה
תשובה: וסליחה על העיכוב. אופטימיות היא דבר טוב בהחלט, והיא נותנת כוח ומוטיבציה לפעול. אולם כדברייך צריך לשים לב שהיא לא תביא אותנו לאכזבה אחר כך, לכן תמיד צריך להשאיר פינה בראש שבה אנחנו זוכרים שתמיד יכול להיות שהמציאות לא תהיה כפי מה שאנו מקווים. כמו כן, צריך לשים לב שהאופטימיות מניעה אותנו לעשייה ולא רק גורמת לנו לשקוע בחלומות. יש דברים שבהם גם אם נראה לנו שהטוב ביותר עבורנו הוא דבר מסוים, יתכן שיש דבר אחר שהוא טוב יותר. לכן אם המציאות לא הייתה כפי שקיווינו, נזכיר לעצמנו שהכל לטובה. ומכיוון משלים את המשפט הקודם: לפעמים יש דברים שאיננו מצליחים בהם בגלל שיש לנו טעות כלשהי בגישה העקרונית אליהם. לכן אם מדובר בחוסר הצלחה חוזר ונשנה בדבר שאמור להיות תלוי בנו, רצוי להתייעץ עם אדם מנוסה - שמא אנחנו צריכים לשנות משהו בדרך. אסיים בעצה קטנה שיש אנשים שהיא מועילה להם - כשאת חשה אופטימיות יתירה, את יכולה לדמיין שאת שומרת לעצמך בנפש 'מאגרים' של אופטימיות ותשתמשי בהם בשעת הצורך, אם אי פעם תחושי פסימיות. לחילופין תחשבי על כך שיש הרבה אנשים שנוטים דוקא לפסימיות יתר, ותוכלי להשתמש באנרגיות שצברת למלא אותם קצת. כאמור, העצה הזו בנויה על כוח הדמיון, יש אנשים שהיא מתאימה להם ויש שלא. הרבה הצלחה!
שאלה: דיבורים בבית הכנסת: : אני ברוך ה מתחזק מאוד בשנה האחרונה,בבתי כנסת שאני מתפלל קורה דבר מגונה כל הזמן יש דיבורים בבית הכנסת אפילו בזמן קדיש מתפללים מדברים בינהם ואפילו לא עונים אמן. שמתי לב שאצל החרדים לא כך האם מותר לי להעיר ולבקש שלא ידברו בבית הכנסת?
תשובה: מותר להעיר בתנאי שלא לפגוע בכבוד האנשים ולדבר בנחת ולא בתקיפות. ואם לא יהיה שיפור כדאי לחפש מקום תפילה טוב יותר, או לארגן מנין באותו מקום בשעה אחרת של אנשים שיזהרו בכבוד התפילה.
שאלה: צניעות - איסור נגיעה: האם מותר לאשה להושיט יד לעיוור כשהיא רואה שהוא נתקל בדרך ואינו מתמצא?
תשובה: כן
שאלה: כשרות כלים: האם ניתן להשתמש במגרדת ירקות ממתכת גם לגירוד גבינה למשל וגם לגירוד ירקות כולל שום ובצל למאכלי בשר? הכוונה גירוד רק של דברים קרים.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כשמגרדים גבינה מלוחה המגרדת נהפכת חלבית, ואם יגרדו בה אחר כך ירק חריף כגון: בצל ושום הם יהיו חלביים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: למה לי לא מגיע?: הרב! יש לי שאלה בקשר ליחס של השם אלינו. מראש יתכן ואשמע אגואיסטית, יהירה או חצופה אבל בכל זאת העניין מסקרן אותי ואני מוכרחה לשאול. יש אנשים שגורמים לנו רע, ואז מקבלים טובות הנאה מאלוקים ויוצאים בלי שום עונש, בעוד אנחנו סובלים יסורים. הם ממשים את עצמם ומתקדמים בחיים, כי לפוגע תמיד יותר קל מלנפגע, וזה לא פשוט לראות את עצמך לא ממומש, בעוד אלה שפגעו בך, משיגים את כל מה שאתה מעוכב בו. איך אפשר להסביר את זה? למה השם עושה את זה? במקרה הפרטי שלי, כבר איחלתי ל"אוייב" שלי אהבה והצלחה ואין לי שום קנאה בו, אבל כשאני מביטה בעצמי, מפעם לפעם עולות בי מחשבות שמביאות אותי לבסוף לחוסר הבנה. של, למה לי לא מגיע? מראש ו
תשובה: וסליחה על העיכוב. השאלה שלך כלל אינה נשמעת אגואיסטית או יהירה. בדיוק להיפך, הדרך לאמונה עמוקה עוברת דרך שאלות, ובלעדיהן האמונה נשארת ברמתה השטחית. על משה רבנו אומרת הגמרא ששאל מדוע לעתים הצדיק סובל והרשע מצליח, כך שאל חבקוק 'מדוע דרך רשעים צלחה, שלו (מלשון שלוה) כל בוגדי בגד', ועוד. היסוד לכל הוא ההבנה ש'משפטי ה' אמת, צדקו יחדיו'   יש מפרשים פסוק זה שכאשר רואים את משפטי ה' 'יחדיו', כלומר את התמונה השלמה, ניתן לראות כיצד הם צודקים ואמיתיים. אולם נקודת המבט שלנו היא הרבה פעמים חלקית: היא לא כוללת כל הדורות, היא לא כוללת את כל מעשיו של האדם, היא לא כוללת את כל צפונות ליבו של האדם, וכו'. לפעמים למי שפגע בנו יש זכויות רבות מכיוונים אחרים, לפעמים ה' מאריך אפו וממתין בסבלנות עד שהפוגע ישוב בתשובה, לפעמים מה שנראה במבט קצר טווח טוב   אינו באמת טוב, וכו' וכו'. מותר בהחלט להישאר בשאלה ולהודות שאיננו מבינים תמיד את הנהגת ה'. אחרי הכל, אך טבעי הוא שדרכי ה'   שברא את העולם כולו, את נפש האדם האינסופית ואת מרחבי היקום   יהיו לפעמים לא מובנים לנו. הרבה פעמים נכון 'לתרגם' את השאלה ששאלת לשאלה מקבילה המתמקדת באדם: כיצד אני בוחר לתת משמעות ליסורים? כיצד אני בוחר להתקדם, או לבנות כוחות חדשים, על ידם? מה אני יכול ללמוד מהאתגרים הללו? לפעמים, כשנענה על השאלות הללו ונכוון את המשך חיינו בהתאם לכך, נקבל תשובה גם לשאלה הראשונה. מכיוון נוסף - לפעמים הסיבה שאיננו מצליחים במה שאנו רוצים תלויה בנו, ואנו צריכים לקבל הדרכה מתאימה. כמובן שלשם כך אנחנו צריכים לבדוק את עצמנו, לפעמים יחד עם אדם נוסף, שיוכל לראות התמונה מבחוץ. כמובן, יתכן שאנו עושים הכל בצורה הטובה ביותר, והעיכוב הוא ביד ה'. ובעזרת ה' שיהיו רק בשורות טובות!
שאלה: הנחת דף פלסטיק שקוף ע"ג יריעות ס"ת: האם מותר להניח ע"ג יריעות ספר-התורה פלסטיק דף שקוף בזמן הקריאה, כדי לשמור מפני רוק וכדו?
תשובה: אם אכן יש צורך שמירה בכך - מותר
שאלה: טפול בעציצים בשנת שמיטה: הרב! אשמח לתדרוך קצר לגבי הטיפול בעציצים בשנת שמיטה הבעל"ט. 1. יש לי עציצים במרפסת (קומה שלישית) חלקם על המעקה, וחלקם על הרצפה, בתוך צלחות. כולם נקובים. כיצד נעשה הטיפול בהם? האם בחודשי החורף מותר להזיזם כשיש סופות גשמים ויש חשש שיהרסו? 2. עציצים בסלון ג"כ נקובים ע"ג צלחות, מה דינם? כיצד מטפלים בהם? האם מותר להוריד עלים יבשים (אסטטית)? מה קורה בשעת שטיפת הבית? 3. פרחים לשבת- האם מותר? האם יש בהם קדושה? וכיצד זה מתבטא?
תשובה: וברכת ד' 1. אפשר להזיז. עדיף להזיז ממקום למקום אבל לא ממקום שיש גג למקום שאין גג (או הפוך), אם יש צורך גדול או חשש שיהרסו אפשר להקל ולהעביר גם ממקום שיש גג למקום שאין גג. הטיפול הוא כל דבר שבה להגן על הצמח מותר, אבל לא לזרוע או לשתול בשביעית. 2. מותר להוריד עלים יבשים, וכן להעביר ממקום למקום בבית. 3. בימינו אין פרחי ריח, כך שאין קדושת שביעית. אבל צריך לקנות מאנשים שגידלו את הפרחים כדין כדי לא לסייע בידי עוברי עבירה. יש פרחים שהם דו שנתיים, בכך אין כל בעיה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: העולם שלנו תמיד היה מטורף??: כבוד הרב העולם שלנו פשוט מטורף.הוא היה מטורף תמיד או שזה בגלל שלושת השבועות??? הרב בטוח שמע על הפיגוע עם הטרקטור.זה פשוט מחריד ומזעזע.אני כבר לא יודעת מה יילד יום.אין סיכוי לשלווה אימיתית בעולם הזה אין!כל יום משהו אחר נורא יותר מהשני.הרב זה בגלל שזה בין המצרים ובגלל שידם של הגויים על העליונה??או שהעולם היה מאז ומתמיד מטורף.רק שעכשיו מתחילים להתגלות השיגעונות שלו?אני חושבת שבכלל כל מה שקורה בעולם עכשיו הזוי לגמרי.
תשובה: לך. קראתי את מכתבך, וכל כך הבנתי אותך. אנו תפילה לה' שכל הדברים הנוראיים האלו יעברו, ונזכה לגאולה שלמה במהרה בימנו. חשוב מאוד לדעת, שאנו חיים בעולם נפלא, כן עולם מופלא שה' יתברך ברא בשבילנו. אלא שיש בו דברים הדורשים תיקון, דברים הדורשים התקדמות, ואנו נקראים על ידי אבינו שבשמים להיות אלו שמשלימים אותו, אלו שמקדמים אותו לקראת התיקון שלו. נאמר "אשר ברא אלוקים לעשות" שה' ברא את העולם חסר, כדי שאנו נעשה, שאנו נשלים אותו ועל ידי כך נזכה להיות שותפים במעשי ה'. אמנם, החסרונות כואבים, ולפעמים הם ממש מקשים על האדם, אבל חשוב מאוד לדעת לא לאבד את הכיוון, לא לאבד את האמונה, ולזכור שיש מנהיג לעולם, שיש מי שמנהל את העולם ומכוון אותו, ושכל הזמן העולם מתקדם. כן, למרות שלפעמים נראה שמה שאנו נפגשים היום לא היה דברים נוראיים כאלו בעבר, אך זו ראיה לא נכונה. עם ישראל עבר המון שלבים מאוד לא קלים, המון משברים, המון התמודדויות לא פשוטות, כגון אלו שלמדנו עליהן, שחווינו מעט עליהם בימים האלו שעברנו, ימי בין המצרים, ויחד עם זאת, עם ישראל ממשיך לחיות, עם ישראל ממשיך להתקדם לקראת הגאולה השלמה. זכינו לעבור תקופה נפלאה של ניסים, של ניסים שהקיפו אותנו, שהיו ממש מעבר לכל השגה אנושית. זכינו לראות מסירות נפלאה של עם ישראל, של צבא ההגנה לישראל, למען העם הנפלא הזה, וזכינו לראות איך כל מה שלפעמים חשבנו על אחים שלנו, כמה שהם חסרים, גילינו שוב לראות איזה עצמות נפלאות יש בהם, איזה אוצרות שאנו רק צריכים לחשוף ולהפוך אותם לכוחות חיים מעשיים ביום יום. אך הנקודה החשובה ביותר בשבילנו כעת היא ללמוד להסתכל נכון, לבחון נכון את המציאות ולראות את יד ה' איך שהיא מובילה אותנו. ככל שנתחזק בכך, כך נזכה לראות את הטוב, להאמין בו, ולהוביל את הופעתו ביתר שאת וביתר עצמה. לא נישבר מהדברים שעדיין דורשים תיקון, לא נישבר מהרשעה שעדיין צריך להתגבר עליה אלא להמשיך באמונה, להמשיך להתקדם, להמשיך לקדם את הסובבים אותנו, ואת כל מי שאנו מסוגלים להשפיע עליו. הרשעה מרימה ראש, אך יחד עם זאת, הקדושה מתגברת כל הזמן, ובעזרת ה' נזכה ביחד לגאולה שלמה, לכל עם ישראל, לכל העולם, ונזכה לברכה בכל שנפנה. היי חזקה וה' יהיה איתך. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: חימום של קוסקוס עם רוטב בשבת: האם מותר לאשכנזים לחמם על הפלטה בשבת קוסקוס עם רוטב, באופן כזה שערבבתי לפני כן את הסולת עם הרוטב ביחד ויצרתי עיסה מוצקה יחסית, ע"י הערבוב?
תשובה: אם זה מוצק והעיקר זה הדבר הגושי ולרוטב אין חשיבות עצמית יהיה מותר. יהודי אשכנז מחמירים לפסוק שיש בישול אחר בישול בדבר נוזלי, וגם המחבר מחמיר בזה. אם זה דבר חשוב מחמירים, ואם זה בטל ואין לו מציאות עצמית יהיה מותר. מקרה כזה יהיה מותר מכיוון שאין לזה חשיבות עצמית.
שאלה: צמחיה מלכלכת במרפסת: האם מותר לי לגדל עצי נוי במרפסת שלי כאשר הענפים בולטים מעבר למעקה והנשורת הרבה של העלים נושרת למרפסתו של השכן ומלכלך לו את המרפסת והוא מתלונן על כך מאד? אודה לתשובה מפורטת כולל מקורות לעניין.
תשובה: בעבר עניתי על שאלה כזאת. ועל שאלה שנשאלה בהמשך לתשובה זו. מצרף את השאלות והתשובות. שאלה: לאחד משני שכנים ישנו עץ גדול וגבוה. העץ נמצא כולו בחצר ראובן. הבעיה היא שלעץ יש תפרחת סגולה והוא כל הזמן משיר את פרחיו. ראובן נהנה מכך שכל גינתו צבועה בצבע סגול, אולם שמעון שכנו סובל מכך. הפרחים מלכלכים לו את המרפסת והמדרגות, והוא נאלץ לנקות ולסדר שם כל הזמן, האם שמעון יכול לתבוע, מצד הדין, מראובן לקוץ את עצו או להרחיקו? תשובה: כתב השו"ע (חושן משפט קנג,לב): מי שהיה לו אילן בתוך שדהו קרוב לבור חברו, או בא לנטוע, אין בעל הבור יכול לעכב עליו ולומר לו הרי שורשי האילן נכנסים לבור שלי ומפסידים אותו, שזה נזק הבא מאליו לאחר זמן ובעת שנטע אינו מזיקו, וכשם שזה חופר בתוך שלו כן זה נוטע בתוך שלו. (על פי בבא בתרא כה: וכן יז-יח) דין זה נובע מפסק ההלכה שפוסקים כרבי יוסי שעל הניזק להרחיק את עצמו, ו"המזיק" יכול לעשות בשטחו את שימושיו אע"פ שיוצרים היזק, וכל זה בנזק שאינו "גירי דיליה" (חיציו שלו-נזק ישיר שנגרם ממעשיו). לכן גם במקרה שלך, שהעץ נטוע בתוך של ראובן והרוח מעיפה את הפרחים, אין אפשרות לכפות על ראובן לקוץ אותו או להרחיקו. הטעים את ההלכה הזאת בעל הנתיבות ס"ק י"ח, שאדם מופקד על שמירת נכסיו כאשר יכול גם לשמור וגם להשתמש, אך כאשר ה"שמירה" היא בביטול השימוש, התורה לא דרשה זאת ממנו. אמנם התורה דרכיה דרכי נעם וכדאי מאוד להגיע להבנה ופתרון בדרכי בין השכנים ע"מ שיוכלו לחיות ב ובשלווה ביחד. הרב יהודה אודסר. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פרחים שמלכלכים המרפסת" שאלה: בהמשך לשאלה העוסקה בעלים הנושרים מעץ אחד לשטח שכנו. האם יש הבדל בין עלים העפים ברוח לשטח השכן לבין עץ שתפארתו וענפיו מסיגים גבול ופולשים באוויר לשטח השכן ומשירים שם את עליהם? תשובה: כל מערכת דיני "נזקי שכנים", שבה נפסקה הלכה בעקרון כשיטת רבי יוסי ש"על הניזק להרחיק את עצמו", בנויה על התובנה שחכמים נתנו את מירב האפשרות לאדם לפעול ולהשתמש בתוך רשותו כאוות נפשו, "זה חופר בתוך שלו וזה נוטע בתוך שלו" (בבא בתרא כה:). אלא אם כן נוצר מצב של "גירי דיליה", שפרושו: חציו שלו - קרי נזק ישיר כחץ שאדם יורה על חברו, שבמצב זה מודה רבי יוסי לחכמים שעל המזיק להרחיק את עצמו. אך כאשר האדם גורם לנזק לחבירו בתוך חצר חבירו הרי חבירו רשאי להרחיק את הדבר המזיק מתוך רשותו. דוגמא לדבר: המשנה בבא בתרא (כ"ז:) מדברת על אילן שנוטה לתוך שדה חבירו ומפריע לעבודת המחרשה של בעל השדה, רשאי בעל השדה לקצוץ את את הענפים המפריעים שחדרו לחצירו. כמו כן, בשאלה זו אם הענפים שחדרו לחצירו גורמים לליכלוך ונזק בחצירו הרי הוא רשאי לקצוץ אותם ולהסירם כדברי הסמ"ע בפירושו לשולחן ערוך חושן המשפט סימן קנ"ה (סעיף קטן ס"ו): " שהתורה נתנה רשות לניזק לקוץ כדי היזקו" הרב יהודה אודסר
שאלה: איפור בתשעה באב: לכבוד הרב, ברצוני לדעת האם מותר להתאפר בתשעה באב?
תשובה: ב"ה לא ראוי לאבל להתקשט. סיכה של תענוג אסורה. לכלה התירו בתוך 30 יום לחתונה. יש לנו להאמין אמונה תמימה בבורא שכל מה שהוא עושה זה טוב גם אם אנו לא מבינים. שנזכה לגאולה במהרה הרב חגי בר גיורא
שאלה: נחשב נדר?: רשמתי בפתק מספר איסורים (לא בלשון שבועה או נדר כגון לא לצפות בטלוויזיה וכו ) והכנסתי את הפתק לארנק לאחר מס שבועות נדרתי נשבעתי שאני לא אעבור על האיסורים הכתובים בפתק בארנק בלי לפרט את מה שכתוב בפתק,(הארנק הפתק לא היה לפני בשעת הנדר) האם הנדר תופס?
תשובה: כן, בהחלט.
שאלה: ברכת המזון במקרים שונים?: האם אני צריך לברך ברכת המזון: אם אכלתי סעודה בלי לחם ושתיתי מים, ומעל 200 גרם של מזונות? אם אכלתי סעודה בלי לחם ושתיתי מים, ופחות מ200 גרם של מזונות? אם אכלתי סעודה בלי לחם ושתיתי מים, ורק אוכל שברכתו שהכל?
תשובה: א. ב. על מאפים מחמשת מיני דגן, כעוגות וביסקוויטים, מברכים 'מזונות' ו'על המחיה'. ורק כאשר קובעים עליהם סעודה, הם מתעלים למדרגת לחם, ואז כדי לאוכלם צריך ליטול ידיים ולברך בתחילה 'המוציא', ולבסוף ברכת המזון. שיעור קביעות סעודה הוא שיעור שמקובל לאכול בארוחה רגילה, באופן שהסועד מרגיש ששבע (כמובן הרגשה זו משתנה לפי המאכלים השונים) ואם אכן רגילים לשבוע ממה שהוא מתכוון לאכול, יברך עליו 'המוציא' וברכת המזון. (שו"ע סי' קסח סע' ו' במשנ"ב ובשער הציון ס"ק י"ח)  גם לדעתם יש לחוש לדעה שניה ולהמנע מלאכול יותר משיער ד' ביצים 224 גרם  יש שנהגו לשער קביעות סעודה לפי משקל 224 גרם ומעלה. (ילקוט יוסף סי' קס"ח סע' ו', והרב אליהו) ג. יש לברך בורא נפשות בלבד. יום טוב
שאלה: אכילה ושתיה לאחר ברכת המזון בסעודה שלישית: יש נוהגים לאכול פירות ולשתות לאחר ברכת המזון בסעודה שלישית לפני מעריב והבדלה האם נכון הדבר להיעשות? מראש השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני סעודות שבת"
תשובה: אם כבר שקעה השמש אי אפשר לאכול שוב לאחר ברכת המזון. יש להמתין להבדלה.
שאלה: חצות תשעה באב: אשמח לדעת בהמשך לשאלה הקודמת. האם מותר בישול וקיפול כביסה וסידור הבית והחלפת מצעים כ משעה 13:00 היום? לתשובתך אודה.
תשובה: מותר, לפי הצורך. עיסוק ממושך בניקיון הבית נהוג אצל חלק מהעדות, ויש שפקפקו על מנהג זה משום שיש בו הסחת הדעת מן האבלות. לפיכך עדיף להמנע ממנו, אבל אין למחות ביד הנוהגות כך (ברכי יוסף סי' תקנט סק"ז וילקוט יוסף, מועדים, עמ' תקפו).
שאלה: האים מותר לצייר או לכתוב בתשעה באב: ברצוני לשאול האם מותר לכתוב או לצייר בתשעה באב? מחכה לתשובתך
תשובה: ב"ה אין איסור לכתוב בתשעה באב. אבל יש לעסוק בדברים הקשורים לחורבן המקדש. שנזכה לגאולה במהרה הרב חגי בר גיורא
שאלה: כלים בכיור: לא הספקנו לשטוף כלים לאחר סעודה מפסקת של תשעה באב, והשארנו אותם בכיור. בלילה נטלו רחצו ידיים בכיור זה לאחר שירותים (לא נט"י של בוקר, אלא רק שטיפת ידיים בסבון ונטילה ללא נטלה. בבוקר כבר נזכרנו שאסור ונט"י של שחרית כבר לא נטלנו שם) - מה דין הכלים?
תשובה: ב"ה הכלים מותרים. שנזכה לגאולה במהרה הוא חגי בר גיורא
שאלה: מה זה 'מקומות מכוסים'?: מה ההגדרה למקומות המכוסים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מבט באחות שלבושה בחוסר צניעות"
תשובה: מה שבד"כ נשים צנועות רגילות לכסות, ידים מרפק וחוצה, פנים, מה שמקובל. לגבי אחותך אם אתה לא מביט בה ישירות ומתמקד בה אלא סתם מסתכל זה יהיה מותר.