LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פספוס תפילה לפני התיבה וקדיש בשנת אבל: לפני כתשעה חדשים נפטר אבי מורי הכ"מ, ואני התחלתי באמירת הקדישים ותפילה לפני התיבה כהלכה, אלא שהיות ואני גר בישוב שאין בו מנינים לתפילת שחרית כי אם מוקדם מאד בבוקר, ואני מטבעי קשה לי לקום מוקדם מדי, לכן עלי להשתדל לקום מוקדם שלא לפספס את התפילה לפני התיבה, אך קרו כבר די הרבה פעמים שפספסתי את התפילה לפני התיבה ואפילו את אמירת הקדישים בתפילת השחר, לאחרונה ראיתי בספרים כמה הדבר חמור וכי זה נקרא זלזול ח"ו בכבוד האבא, שאלתי, האם יש דרך לתקן את הענין, או שזה בגדר מעוות לא יוכל לתקון ח"ו. אודה לכם מאד באם תוכלו לעזור לי בזה.
תשובה: אם תוכל להעריך את מספר הקדישים שהפסדת, תוכל להשתתף בשיעורי תורה ולומר בסוף השיעור קדיש, ובזאת למלא את חסרונם של הקדישים שבתפילה.
שאלה: שאלות בנוגע לשחרית ועוד: כבוד הרב, הייתי מעוניין לשאול מספר שאלות: 1. באמצע תפילת שחרית הרגשתי שעליי להתפנות בבית הכסא, ולכן חלצתי את התפילין והטלית. האם לאחר צאתי מבית הכיסא עליי להתעטף בטלית ולהניח תפילין שוב? ואם כן, עליי לברך מחדש? 2. עד איזו שעה אני יכול לאמר תחנון בשחרית? עד הזמן של "סוף זמן תפילה" או שזמן זה נוגע רק לסיום תפילת העמידה של שחרית ואני אוכל ליפול על פני גם אחרי "סוף זמן תפילה"?
תשובה: 1. לאחר היציאה בית הכסא יש להתעטף שוב בטלית בלי ברכה להניח שוב תפילין עם ברכה. בילקוט יוסף כתב שבמקרה ועומד קרוב לסיום התפלה, וכגון שנמצאים בקוה אל ה', נכון שלא יחזור להתעטף בטלית, ויסיים את התפלה בלא טלית כלל. 2. מעלה גדולה לסמוך את התחנון לתפילת שמונה עשרה, לפי הזוהר והמקובלים. כאשר הדבר לא מתאפשר ניתן לומר גם בבית לאחר זמן. לא מצאתי בפוסקים שהגבילו את אמירת התחנון דווקא לזמן תפילת שחרית. יום טוב
שאלה: קריעה על ראיית מקום המקדש: לכבוד הרב, ראיתי שכתב הרב אליהו זצ"ל שצריך לקרוע כשרואים את מקום המקדש. מה לעשות כשיש בגד מכובד, חליפה למשל? והאם צריך לקרוע בשבת? ומה לעשות אם רואים בתמונה? ובכלל, כיצד קורעים? עם מספריים? ואם אין מספריים (כי לא נראה לי שאצליח לקרוע עם היד)? ובנוסף,מה לעשות אם יש שני בגדים, כגון חולצה וסוודר, את מה לקרוע?
תשובה: לשואל, יש לקרוע את כל הבגדים שעליך (ועדיף לבוא עם בגדים פשוטים), עד שהגוף נחשף, כמו הקריעה באבלות על הורים רח"ל (שו"ע או"ח סי' תקסא ס"ד). הקריעה צריכה להיות ביד (שו"ע שם), אבל מכיוון שזה קשה ניתן להתחיל עם מספריים ולהמשיך ביד, כנהוג בקריעה על פטירת הורים. בשבת אין קורעים, הן משום איסור הקריעה בשבת והן משום שאין מתאבלים בשבת בפרהסיא. לכן יש נוהגים לבוא לאזור המקדש דווקא בשבת, ואחרי זה לבוא בתדירות של פחות משלושים יום, כדי שלא להתחייב בקריעה. על ראיית תמונה אין קורעים.
שאלה: ביאת ימות המשיח: כבוד הרב על תשובתך המופלאה!! אבל עדיין החשש הזה של מה יקרה אם. ואני מרגישה צורך עז להגיד לרב שדווקא הוריי תמיד הדריכו בי את דרך ה מתוך אהבה. שה הוא מי שהכי אוהב אותנו בעולם וכו. אבל. מה יקרה אם אני או מישהו ממשפחתי לא יזכה, אני לא אעמוד בזה!! אני מחוברת אל המשפחה שלי כל כך עד שכבר הלכתי לפסיכולוגית. אני מרגישה שאני לא רוצה שהוא יבוא, בגלל כל התהליך שיקרה לפני שהוא יבוא - מלחמת גוג ומגוג, שחלק יזכו וחלק לא. מה אני אעשה? האם הרב יוכל להסביר לי בבקשה מה יהיה? איך הוא יבוא? מה יהיה בארץ אז? מי יזכו? מה יהיה שונה? מה יהיה אחרי ביאת המשיח, כלומר החיים ממשיכים כרגיל? אני בסך הכול ילדה בת 14.5 עם שאלות של אנשים בני 80!!! אני מרגישה שאני עוד שניה קורסת!! אני לא רוצה שהוא יבוא ואני כל יום בוכה לה שישנה בי את המחשבה הזאת. אז אני שואלת אם כבוד הרב יוכל בבקשה להסביר לי מה יהיה אז שיגרום לי כל כך להשתוקק למשיח כמו שכולם משתוקקים לו. הרב אני מודה לך מעומק הלב על תשובתך המובנת, מרגיעה וזריזה שמסרת לי. אודה לך שוב אם תחזיר לי תשובה שוב מהר מאוד!! מי יתן ותדע רק טוב כל ימי חייך!! אמן!! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ביאת ימות המשיח "
תשובה: ב"ה לך. מאוד שמחתי שתשובתי הגיע אלייך, ושנהנית ממנה. יחד עם זאת, דעי לך, שאני מאוד מבין אותך. מאוד טבעי שהאנשים שאנו מרגישים קשורים אליהם, שאנו רוצים שהם יהיו איתנו ושיהיה להם באמת טוב. ואי אפשר להתעלם מתחושות אלו. יחד עם זאת, חשוב שהתחושות האלו לא יחרגו מהדברים מהרמה הרגילה והטבעית, ולא יגיעו להשתלט על האדם. חשוב מאוד שאדם יעבוד על עצמו לחיות בשמחה, לראות את הדברים החיוביים ולחיות אותם כל הזמן. בוא המשיח זה הדבר הנפלא ביותר, וככל שנלמד לחיות את הטוב, כך החיים שלנו יהיו יותר שמחים ויותר מלאים בטוב. יש דברים שחשוב לנסות כמה שפחות לחשוב עליהם, פחות להתמקד בהם, וכך הם עוברים יותר בקלות ופחות גורמים לנו לשקוע בהם. אך ברצוני להוסיף עוד נקודה אחת. יש אנשים שמאמינים שהדברים הלא טובים יתנו להם ולאחרים כוחות להתקדם. כגון, הדיבורים על מלחמת גוג ומגוג יתנו לאנשים כח לתקן, ושאיפות להיות יותר מתוקנים ושלמים. אבל לרוב רובם של האנשים הדברים האלו רק מחלישים אותם, וחשוב שהם ילמדו להסתכל על מלחמת גוג ומגוג בדרך אחרת. אחד מגדולי הדור הקודם היה הרב מנחם מנדל כשר. הוא כתב ספר מאוד מיוחד וחשוב בשם "התקופה הגדולה" ובו הוא מרחיב את הדיון בנושא מלחמת גוג ומגוג, ופותח לנו שערים חדשים להסתכל אחרת על המלחמה הזו. בספרו הוא מבין דעות רבות האומרות שמלחמת גוג ומגוג כבר הייתה. יש האומרים שזו מלחמת העולם שהייתה ויש דעות אחרות, אך לא ברור כלל שמלחמת גוג ומגוג תהיה. הסבר נוסף אומר שהואיל ומלחמת גוג ומגוג הייתה אמורה להיות מאוד גדולה וקשה, הקדוש ברוך הוא ריחם עלינו ופרר את ההר הגדול הזה, את הצרה הגדולה הזו לצרות שונות ורבות. כל הצרות שעם ישראל עבר ועובר בעצם מחליפים את מלחמת גוג ומגוג, כך שאין סיבה לשינוי גדול בעקבות גוג ומגוג. הסבר אחר לגמרי הוא של רבי צדוק הכהן מלובלין, שבא לומר שהמלחמה הזו המתוארת בנביא היא רק משל למלחמה רוחנית, מלחמת דעות שקיימת בעולם ובעם ישראל. לסיכום, חבל לשקוע במחשבות, כדאי לעסוק במעשים, לשאול את עצמנו מה אנו עשינו ועושים למען עם ישראל, כיצד אנו זוכים להיות שותפים בתהליך הגאולה של עם ישראל ועוד. ככל שאנו נהיה יותר חיים של יצירה ושל מעשים גדולים, כך נזכה לחיים טובים ושלמים הרבה יותר. היי חזקה ונסי לשנות כיוון במחשבות שלך. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: פרוזבול על ת קבוע: מי שהלווה כסף לאדם אחר, וזה התחייב להחזיר כל חודש במשך שנים, ואמנם למעשה מחזיר כל חודש אך החוב לא ייגמר עד סוף שנת השמיטה. האם המלווה צריך לסדר פרוזבול ע"מ להמשיך לקבל את כספו?
תשובה: חוב שזמן פרעונו אחרי שמיטה ניתן להיגבות גם בלי פרוזבול אך אותם תשלומים שזמן פרעונם לפני סוף השמיטה לא ייכולו להיגבו ת ללא פרוזבול
שאלה: תליית תמונה חדשה בשלושת השבועות: האם מותר לתלות תמונה חדשה בשלושת השבועות?
תשובה: אין איסור.
שאלה: לרוץ למקלט באמצע קריאת תהילים?: רציתי לדעת אם אני נמצאת בשיעור תורה או בקריאת תהילים עם חברות ופתאום נשמעת אזעקה, מה עלי לעשות? האם להמשיך ולקרוא תהילים כרגיל? חשוב לי לציין שהמפגשים מתקימיים בקומה אחרונה בבניין ובחדר לא ממוגן. אשמח לתשובתך המהירה,
תשובה: אפשר ללכת למקום הממוגן ולהמשיך שם את התהלים או השיעור בצורה מסודרת בדרך הראויה למקום החדש.
שאלה: קעקוע של מגן דוד: בס ד מצטערת אם אני מטריחה אותך ואם כבר יש תשובה לשאלתי אך כול התשובות היו ליד ולא ענו לי בדיוק על שאלתי. עקב המצב הביטחוני והחיילים שלנו שנהרגים, ואחי כרגע שנמצא שם, ברצוני לעשות קעקוע של מגן דוד בעורף שבתוכו הפסוק שבו בנים לגבולם. זה קעקוע קטן מאוד שלא נראה לעין, האם יש איזה שהוא היתר על מנת שאוכל לעשות את הקעקוע? אני אדם מאוד מאמין ואם תגיד שאין שום היתר כנראה שלא אעשה אותו.אך מאוד חשוב לי להזדהות עם המצב.וזאת הדרך שלי. על זמנך היקר,בעזרת השם שנשמע בשורות טובות.
תשובה: חשוב לעשות דברים למען החיילים, אך לעשות קעקוע אסור בכול צורה שהיא.
שאלה: נסיעה ליד בית קברות: אני מתגוררת בניו יורק מנהטן. כשנסעתי לברוקלין לפני כשבועיים הייתי במונית שנסעה ליד בית קברות בדרך. האם עלי לעשות משהן? או שזה תקף רק אם נמצאים בתוכו? ואם אפשר הסבר מה ומתי. אני ממש מפחדת. אחותי עוברת טיפולים לסרטן ואני מקווה רק לבשורות טובות!! המון
תשובה: אין חשש לעבור ליד בית עלמין, יש אנשים רבים בישראל שהם שכינים של בתי עלמין וזהו הנוף הקבוע. רפואה שלימה לאחותך עם שאר כול חולי ופצועי ישראל.
שאלה: האם יש בעצים האלה נטע רבעי?: המשך לשאלה הקודמת בעניין עצי המנגו והאבוקדו שהרב קבע על סמך תיאורי שחלפו בהם מניין שנות הערלה. מה הדין לגבי נטע רבעי בעצים אלו? וא כ, כיצד לעשות זאת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מניין שנות ערלה"
תשובה: וברכת ד' אם אין ערלה אין נטע רבעי, וכפי הנאמר בשאלה העצים למעלה מעשר שנים, וא"כ כיצד יתכן כעת לספור נטע רבעי. ברור שאין כל צורך (לפי הנאמר בשאלה). בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הרג חפים מפשע לצורך הרתעה: האם מותר בשעת מלחמה להרוג חפים מפשע כדי ליצור הרתעה ובכך להציל חיי יהודים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הרג חפים מפשע במלחמה"
תשובה: האם הדרך היחידה להרתעה היא הריגת אזרחים? בפרט באויב פנאטי שאצלו כל הרוג הוא שאהיד והוא רואה את עצמו מחויב לגאולת דם ללא הבחנה האם פגיעה חמורה בתשתיות לדוגמא אינה משיגה הרתעה?
שאלה: סברה ב"טרח וכתב לה קרא": הרב, האם יש סברה כלשהיא במילתא דאתיא בקל וחומר טרח וכתב לה קרא?
תשובה: בתחילת פרשת משפטים נאמר: ''ואלה המשפטים אשר תשים לפניהם''. ומפרש רש"י: ''ואלה המשפטים   כל מקום שנאמר 'אלה' פסל את הראשונים, ''ואלה'' מוסיף על הראשונים, מה הראשונים מסיני, אף אלו מסיני.'' שואל בעל 'חידושי הרי''ם' : מה ראו רבותינו ללמדנו דווקא גבי דינים (נזיקין, תשלומי גניבה וכו') אלו שהם מסיני, הרי כל הדינים נאמרו בסיני? ועונה   כיוון שדינים אלו הם בעלי אופי הגיוני פשוט, ובני אדם היו יכולים לבוא ולטעות כי צריך לקיים את הדינים הללו בגלל ההגיון הפשוט ולא בגלל התורה, לכן באה התורה ומודיעה לנו בתחילת הפרשה כי את כל הדינים האלה ואפילו את אלו שנראים לנו הגיוניים צריך לקיים בגלל שהקב''ה ציווה אותנו ולא משום השכל. על אותו עיקרון פירש האדמו''ר רא''מ מגור את המימרא בגמ' ''מילתא דאתיא בקל וחומר טרח וכתב לה קרא'', שכל מטרת התורה במקומות האלה היא להראות לנו שלמרות שיש סברא, אנו לא צריכים לקיים את הדין הזה בגלל הסברא אלא בגלל שכך צווינו. יום טוב
שאלה: חרקים בנבטי ברוקולי אורגניים: משיחה עם המשגיח כשרות זה נראה שהמקום של גידול הנבטים זה חממה סטרילית אבל לא סטרילית לגמרי (זה לא סגור הרמטית כמו גידולי חסות גוש קטיף), כיצד לנקות מחרקים?
תשובה: וברכת ד' בצימוח הנבטים אין חרקים, המקום שיתכנו חרקים זה רק בגרעין אותו מנביטים, על כן אם מפרידים את הגרעין מהנבט אין בעיה כלל, וגם על הגרעין כדאי להסתכל מדגמית ואם לא רואים דבר אפשר לאכול, כיוון שמעט מאד גרעינים נגועים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ספק אם שתה בזמן ספק אם אם בשתיה מתמשכת מברכים : האם במקרה ששתה רביעית אך מסתפק אם שתה במשך זמן כדי שתית רביעית צריך לברך? הרי לפי כמה מהפוסקים מברך גם אם שתה רביעית במשך זמן ארוך מכדי שתיית רביעית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ספק בשיעור השתייה"
תשובה: יש מחלוקת הפוסקים, לכן לא יברך. זהו ספק ברכות להקל.
שאלה: פרגולה מאלומיניום: אנו רוצים לבנות פרגולה מאלומיניום על המרפסת. ראיתי תשובות של הרב ואני רוצה לחדד את שאלתי לכמה היבטים ספציפיים. יש אפשרות לעשות מעץ אבל אנחנו פחות מעוניינים. לכן אבקש לדעת אם יש בעיה הלכתית בנתונים הבאים. 1. פרגולה מאלומיניום - האם כללית, כאשר נעמיד עליה קורות ועליהם סכך לנצח, היא פחות טובה מאשר עץ, כי בסה"כ הקורות לא מעמידות והמעמיד ה אמיתי הוא האלומיניום? האם יש לחשוש לזה? 2. בהנחה שנעמיד לייסטים ב-45 מעלות כך שההיטל שלהם יהיה צר מהמרחק ללייסט הבא (בהתאם למאמר הרב באמונת עתיך תש"ס) - די בזה מבחינת חמתה מרובה מצלתה? 3. האם יש פיתרון הלכתי לדעת החזו"א (למשל מעמיד דמעמיד דמעמיד)?
תשובה: 1. מה הצפיפות של קורות האלומיניום? צריך שקורות העץ יחזיקו עליהם את כל הסכך 3. אולם לדעת החזו"א. הדבר לא יועיל 2. בקורות אלומויניום חמתה מרובה מצילתה לא תועיל כי החומר פסול ו בפרט אם יש לבוד
שאלה: שאלות בעקבות ספר יונה: ראיתי בפירוש האברבנאל בספר יונה כי במכילתא מובא שיונה הנביא נשלח לנינוה כי היו "קרובי תשובה". הדבר נשמע תמוה, כי נאמר הרי "עלתה רעתם לפני"- אם הם חטאים מאוד ורעתם עלתה לפני ה, איך אפשר לומר שהם היו קרובי תשובה? חוץ מזה, שאלה נוספת: יונה הנביא נשלח לנינוה ובתגובה "ברח" מלפני ה. ראיתי בפרשנים כי הסיבה שברח היא משום ששכינה לא שורה בח"ל. סתם מתוך סקרנות- אמוראי בבל עסקו בתורה ויסדו את התלמוד בבבל. האם בעת כתיבת הגמרא לא שרתה עליהם רוה"ק, ולא היו התגלויות שכינה שם? ב מראש ( ישר כח על האתר.
תשובה: לשואל הביטוי "קרובי תשובה" ביחס לגויים, מקורו כבר בדברי ח (ראה פרקי דרבי אליעזר פרק י ומדרש תנחומא ויקרא ח). ביטוי זה מבואר על ידי רבי צדוק הכהן מלובלין בספרו "פרי צדיק" (פרשת וילך אות יז ד"ה שובה ישראל וגו'), וכך הוא כותב: "וזהו הטעם שהגוים קרובי תשובה, מפני שאין להם הרגש בזה שנצרך להיות התשובה מעומק הלב, רק בדיבור שפתיו בלבד הוא כגונב ומרמה דעת העליונה, לכן נקל לפניו. מה שאין כן בני ישראל, שאין רוצים לרמות בוראם בפה ולא בלב רק רוצים לשוב באמת, וזה לא קל". לגבי בריחתו של יונה: יונה רצה לברוח למקום שאין בו גילוי של השראת שכינה ואין אפשרות לקבל בו נבואה. וכך אומרים ח (מכילתא דרבי ישמעאל בא א): "תדע שאין השכינה נגלית בחוצה לארץ, שנאמר: 'ויקם יונה לברוח תרשישה מלפני ה'' (יונה א, ג), וכי מלפני ה' הוא בורח? והלא כבר נאמר: 'אנה אלך מרוחך וגו' אם אסק שמים שם אתה וגו' אשא כנפי שחר וגו' גם שם ידך תנחני' וגו' (תהלים קלט, י), 'עיני ה' המה משוטטים בכל הארץ' (זכריה ד, י), 'בכל מקום עיני ה' צופות רעים וטובים' (משלי טו, ג), 'אם יחתרו בשאול וגו' אם יחבאו בראש הכרמל וגו' אם ילכו בשבי' וגו' (עמוס ט, ד), 'אין חשך ואין צלמות' וגו' (איוב לד, כב). אלא אמר יונה: אלך בחוצה לארץ מקום שאין השכינה שורה ונגלית". החבר בספר ה"כוזרי" (מאמר שני, יד), כשהוא מתאר בפני מלך כוזר את מעלתה של ארץ ישראל, הוא מציין בפניו שאין הנביאים מתנבאים אלא בה או בעבורה: "אמר החבר: כל מי שנתנבא, לא נתנבא כי אם בה או בעבורה. וכן נאמר ביונה: 'ויקם יונה לברוח תרשישה מלפני ה'' (יונה א, ג). לא ברח כי אם ממקום הנבואה, והשיב אותו האלקים ממעי הדגה ונבא בה". ומכאן לשאלתך אודות מעלת התלמוד הבבלי. אבקש לצטט בהקשר זה דברים שכתב מו"ר הרב דוד חי הכהן שליט"א בנוגע להבחנה שבין מעמד התלמוד הבבלי לעומת התלמוד הירושלמי, ואלו דבריו (שיר למעלות ארצנו ח"ב עמ' 174): "בדבר ההבחנה שבין התלמוד בבלי, שעליו נשען כל בית ישראל, לבין התלמוד הירושלמי, ניתן להביא את דברי הרמח"ל (דרך ה' ג, ג) על ההבדל בין רוח הקודש לנבואה. בעוד שרוח הקודש הינה פיתוח ושיכלול ההשגה באנושות לגבהים גבוהים, בהם נראה פרי השותפות של העמל האנושי והברכה העליונה, הנבואה היא השגה גבוהה שכל כולה מתנה מלמעלה, מעל יכולת התפיסה וההשגה האנושית. ואם נדמה את התלמוד הבבלי להשגת רוח הקודש, שכן כתיבתו נעשתה בחוץ לארץ ויסודתו במוצא הררי הקודש של האמוראים הראשונים שזכו ללמוד בארץ, הרי התלמוד הירושלמי, שכולו ארצישראלי, הוא בבחינת הנבואה עצמה". נאמנה
שאלה: שינוי השם ויאוש: אינני בטוח שזה שאלה לשו"ת באינטרנט אבל תוס בב"ק בדף סו: כותבים ששינוי השם קונה עם יאוש, מילא אם שינוי מעשה אפשר לומר ששינוי השם הוא סימן לכך שבאמת יש פה מציאות חדשה אבל למה שזה יועיל ליאוש?
תשובה: התוס' (סז א ד"ה הא) הסבירו שלאחר יאוש הגזלן הוא היחיד שבדעתו תלוי מה יהיה יעוד החפץ, שכן לא קיימת התנגדות מצד הבעלים שהרי הם כבר התייאשו, ולכן שינוי השם ששינה את יעוד החפץ בנוסף ליאוש קונה. אך כאשר הבעלים עדין לא התייאשו ושוב מחזרים אחר החפץ, יתכן והם יתנגדו להחלטת הגזלן לגי יעוד החפץ ולכן אין כח לשינוי השם שנקבע על ידי הגזלן. ועיין עוד באילת השחר לגראי"ל שטיינמן ובנתיבות סי' שס"א ס"ק א'. יום טוב
שאלה: כשרות מאכלים בחו"ל: איזה סוג אוכל אני רשאי לאכול כאשר אני נמצא בחו"ל ואין באפשרותי למצוא משהו כשר בסביבה? (ירקות, פירות, לחם, מוצרי חלב, מאפים, ביצים וכו ).
תשובה: ב"ה עדיף רק פירות וירקות שלמים, ואם חתכו אותם רק כאשר הם לא חריפים ולא הוסיפו תיבול. אי אפשר לקבוע כללים כי כל מאפיה מוסיפה חומרי גלם ויש ששמים בלחם שומן חזיר. תשאל את הרבנות המקומית מה אפשר לקנות. לגבי חלב אם אתה מקל לשתות חלב של גוי, ויש חוק האוסר לשנות חלב פרה יש לך על מי לסמוך. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חניה ב כחול לבן : לכבוד הרה"ג ר דוב ליאור שליט"א הרב פסק שאם אדם חנה במקום שמיועד להשכרה ולא שילם עליו לשלם. לאחרונה חניתי בצד מדרכה המסומנת בכחול לבן בלי לשלם. ביררתי עם תושבי השכונה היכן אפשר לשלם על החניה והם ענו לי שאף אחד לא משלם. אני מניח שכמעט כל החונים באזור זה הם תושבי השכונה ואינם משלמים על החניה. האם גם במקרה זה צריך לשלם על החניה בדיעבד? ומה הדין לכתחילה? רבה ו מראש.
תשובה: אם לא משלמים שם לא צריך לשלם. כנראה שבעלי הרכוש מוותרים מראש. גם לכתחילה מותר לא לשלם אם המצב כזה.
שאלה: בעלי נמצא בעזה: הרב. בעלי נמצא בתוך הלחימה עכשיו בעזה, ועם זאת שאני מאוד שמחה וגאה בו על כך - אני דואגת וחוששת לשלומו, אני מפחדת שהוא לא ייפצע ח"ו או שיקרה לו משהו. איך אני יכולה להתעודד?
תשובה: מצטער שלא ראיתי את השאלה הזמן המתאים. מקווה שעברת את הזמן בגבורה. באופן כללי הדרך להתמודד היא: א. להבין את הערך הגדול ולקרוא עוד דברים ערכיים סביב שליחות בעלך. ב. להתחזק באמונה בהשגחה פרטית. ג. להיות עסוקה. להאחז ר היום למלא אותו בפעילות. ד. דאגה בלב איש ישיחנה. למצוא אישה שהדיבר עימה עוזר לך להתחזק. ה. להיות בנוכחות המשפחה המורחבת. להזמין מישהו שיהיה איתך.
שאלה: קדירה בשרית וחלבית: היו על הגז אחד ליד השני- סיר לחץ בשרי רותח ולידו מחבת חלבית בה טוגנו פטריות בחמאה - חמות. קצת חמאה מותכת הושפרצה על הסיר הבשרי (לא לתוך התבשיל אבל על דופן הסיר.האם יש בעיה?
תשובה: בע"ה שאלתך היא הזדמנות טובה להדגיש עבור כלל הגולשים שלכתחילה אין לבשל מאכלים בשריים וחלביים זה ליד זה. ולעצם התשובה: לגבי המאכל הבשרי שבתוך הסיר: אם יש בתבשיל הבשרי פי ששים כנגד החמאה שנתזה על הסיר - המאכל מותר. אם אין בו ששים - המאכל אסור. לגבי הסיר: יש להגעיל אותו. הרב עודד מילר
שאלה: דחיית תאריך חתונה : בוקר אור כבוד הרב, אנחנו זוג שאמור להתחתן בימים הקרובים, המצב הביטחוני מדאיג אותנו מאוד ומעורר בנו חרדות באשר לכיצד יתקיים האירוע, חייבת לציין שבגן שבו סגרנו, אין איזור מוגן, בנוסף הזמנו כבר לחתונה כמות גדולה של משפחה וחברים מעל לכמות שפיקוד העורף מאשר, אנחנו מאמינים ומתפללים שהכל יגמר בימים הקרובים אך השאלה במידה ולא זה נחשב לפיקוח נפש? אפשרי לדחות?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מזל טוב תזכו בעזרת השם לבנות את בתכם בזמן שקבעתם ושתשרה השכינה אהבה ואחווה ורעות. העצה שלי שלא תשנו את הזמן. ואם ה' לא ישנה את המצב תעשו חתונה מצומצמת במקום אחר. בעזרת השם תהיה לכם שמחה בכל מצב הכל לטובה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: השבוע שחל בו תשעה באב: אני ספרדייה ורציתי לשאול. איזה מנהגים אנחנו נוהגים מר"ח אב ואיזה מהשבוע שחל בו תשעה באב? ומה זאת אומרת שבוע שחל בו תשעה באב? אב נכנס ביום שלישי אז למשל אנחנו צריכים ללבוש בגדים לא מכובסים 3 ימים מראשון עד צאת הצום? והאם יש גם הלכות מיוחדות לי באב שמעתי על זה וזה יוצא ביום הולדת של אבא שלי אפשר לחגוג לו? ועוד שאלה. מזה רפורמי ומה רע בציונות ואהבת הארץ כמו שכמה חושבים.?
תשובה: ב"ה שלם לך. שמחתי לקבל את מכתבך, ולראות כמה את רוצה לדעת, לשמור ולקיים ברצינות את ההלכות. יהי רצון שנזכה שהימים האלו יהפכו לששון ולשמחה ונראה בביאת משיח צדקנו במהרה בימנו. כדי לסדר את ההלכות בקצרה, אני מאוד ממליץ לך לקרוא את הטבלה בקישור הבא: כדי לדעת יותר, להבין יותר, אני מאוד ממליץ לך ללמוד את ההלכות מתוך ספר פניני הלכה של הרב אליעזר מלמד שליט"א שהוא גם מקיף את ההלכות וגם מסביר אותן באופן מאוד בהיר וברור. גם הדברים שלו נמצאים באתר ותוכלי ללמוד אותם באופן מסודר בקישור הבא: ואת דין י' באב הוא מסביר ומפרט כך: דין יום עשירי באב בשביעי של חודש אב כבשו הבבלים את בית המקדש, ובתשעה באב לפנות ערב הציתו בו אש, והיה נשרף במשך כל יום י' באב. ואמר רבי יוחנן, שאם היה חי באותו הדור היה קובע את הצום ליום י' באב, מפני שרובו של היכל נשרף בו. ויש אמוראים שנהגו להחמיר על עצמם להתענות בתשיעי ועשירי באב. אולם הנביאים והחכמים קבעו את התענית בט' באב, מפני שהכל הולך אחר ההתחלה, והתחלת הפורענות היתה בט' באב (תענית כט, א  ירושלמי תענית פ"ד ה"ו). אלא שהואיל ובפועל רובו של בית המקדש נשרף בעשירי, נהגו ישראל שלא לאכול בשר ולא לשתות יין בעשירי באב. למנהג ספרדים האיסור נמשך בכל היום, ולמנהג אשכנזים עד חצות היום בלבד (שו"ע ורמ"א תקנח, א). לדעת רוב האחרונים, בנוסף לאיסור לאכול בשר ולשתות יין, גם אין לכבס או ללבוש בגדים מכובסים, ואין להסתפר ואין לשמוע מוזיקה משמחת ואין לרחוץ בחמים. אבל לרחוץ בפושרים מותר. ויש מקילים וסוברים שרק מבשר ויין צריכים להימנע ביום העשירי, אבל מותר לרחוץ, להסתפר ולכבס בלא הגבלה. לכתחילה יש לנהוג כמחמירים, ובשעת הדחק אפשר להקל. 19 וכן נוהגים שלא לברך 'שהחיינו' ביום עשירי באב, כדין שלושת השבועות (חיד"א, כה"ח תקנח, ח  וע' לעיל ח, ז-ח). ביחס לשאלה של חגיגה לאבא שלך, לא ראוי לחגוג בזמן זה, ולכן תחגגו לו בלילה אחרי י' באב, ואז אין בעיה. וכעת ביחס לרפורמים. לצערנו הרב ישנם אנשים שמגדירים את עצמם כרפורמים, שזו דרך שפרשה יהדרך המקובלת של היהדות, והם מנסים לחיות את היהדות לפי דעתם. הם לא רואים את עצמם מחוייבים לפרשנות של חכמנו זכרונם לברכה, אלא לפי הנוחות שלהם ולפי ההגיון הפשוט שלהם. דרך זו משבשת את כל התורה והופכת אותה להיות דת אחרת. לצערנו הרב אנשים אלו נכנסים לתוך מערכות שונות בעם ישראל וזורים הרס נוראי. אנו תפילה שיזכו לחזור בתשובה במהרה, ושה' יאיר את דרכם. אהבת הארץ והציונות אינן נוגדות את התורה אלא הן חלק מאוד חשוב בתורה. ארץ ישראל היא יסוד באמונה שלנו, בעבודת ה' שלנו, וכך גם ביחס לציונות, אלא שצריך לשמור שלא תישאר רק ציונות, שלא להתנתק מהתורה. סליחה שאני מקצר, חש אני שהדברים ארוכים כבר די הצורך. אשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל, ותרגישי חופשיה לפנות ולשאול ולבקש. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: שנת אבל: אימי שרה נפטרה בתאריך ל באב תשע"ג. מכיוון שזו שנה מעוברת נאמר לנו שמחר כ"ט בסיון תשע"ד אנו מסיימים את שנת האבל. אודה לך בתשובה לשאלה אם אימי נפטרה בל באב מדוע אנו מסיימים בתאריך שהוא לא יום פטירתה? ומהו התאריך המדוייק? בברכת שבוע טוב, רחל
תשובה: שלא תדעו צער. אבלות מסתיימת לאחר 12 חודשים וסוף תמוז שיש בו כט ימים בלבד האבלות מסתיימת. אך בכול השנים יום הפטירה ל' באב הוא יום האזכרה (יאר צייט)
שאלה: לידה במהלך תשעת הימים- דחוף בבקשה: בהריון בחודש מתקדם, צפויה ללדת ב"ה בסוף אוגוסט אולם בשבוע האחרון מאושפזת בשל צירים מוקדמים, ויש סיכוי ללידה מוקדמת. עד כה לא קנינו כלום לקראת הלידה (ביגוד ראשוני, בקבוקים, וכו.) כי רצינו לחכות לאחר תשעה באב. מה במידה ואכן תהיה לידה מוקדמת במהלך תשעת הימים? מותר לקנות דברים לקראת הלידה? ושבוע טוב לכל עם ישראל
תשובה: דברים קטנים שלא מברכים שהחיינו אין איסור לקנות תמיד כמו מבקבוקים וכדומה. בעת הצורך אפשר לקנות בגדים חדשים ולחדש בשבת. דברים גדולים אפשר לקנות ולקחת מהחנות לאחר תשעה באב.
שאלה: צום לאחר טיפול פוריות: אני עוברת טיפולי הפרייה, יום לפני צום תשעה באב, יום ראשון תהיה לי החזרת עוברים מוקפאים. ההנחיה היא לנוח בימים לאחר מכן אך לגבי הצום איני יודעת כיצד לפעול? אנחנו כבר עברנו הרבה כדי להביא ילד לעולם ואני פוחדת שמא הצום מיד לאחר מכן עלול להזיק. כיצד עליי לפעול?
תשובה: צריך לברר אצל הרופא.אם הצום עלול להזיק אולם מדוע א"א לדחות את הטיפול למחרת ת"ב?
שאלה: כביסה בתשעת הימים: ב"ה ביתי יוצאת בז באב למסע לפולין שיימשך עד ט"ו באב. האם מותר לכבס לה בגדים בתשעת הימים על מנת שתוכל ללובשם אחרי ט באב? אין לה אפשרות לכבס שם, ואין לה מספיק בגדים לתקופה של מר"ח אב ועד החזרה לארץ (כשבועיים) ללא כביסה. ב ו
תשובה: אין לכבס בגדים במקרה זה לצורך לבישה לאחר תשעת הימים. עצות ופתרונות (להקל על הבעיה שנוצרה) א. לכבס ע"י גוי. ב. לקנות בחו"ל במשך השהות שם מספר פרטי לבוש פשוטים וזולים להמשך שהיה נוחה. מקורות והרחבה: בשולחן ערוך (הלכות תשעה באב סימן תקנא סע' ג') כתב: "שבוע שחל בו תשעה באב.אסורים.לכבס, אפילו אינו רוצה ללובשו עתה אלא להניחו לאחר ט' באב, ואפילו אין לו אלא חלוק אחד, אסור". והוסיף עליו הרמ"א: "ואנו נוהגין להחמיר בכל זה מתחלת ר"ח עד אחר התענית, אם לא לצורך מצוה.". ועל כן נראה שאין מקום להתיר כביסה במקרה המדובר. המשנה ברורה (סימן תקנא ס"ק ל"ט) הביא את דברי הב"ח "הצריך לילך למרחקים בשבוע שחל בו ט' באב מותר ליתן לכובסת עכו"ם לכבס בגדי פשתן לכמה שבתות שצריך על הדרך". ובשער הציון (ס"ק מא) הוסיף "ועל ידי ישראל כשאי אפשר על ידי נכרי והוא צורך גדול, הב"ח מתיר, אבל המגן אברהם ואליה רבה אוסרים, וכן הוא בראב"ן  חיי אדם  מכיון שנטיית רוב האחרונים (מג"א, א"ר, ראב"ן, חיי אדם (כלל קל"ג סע' י"ב), כף החיים (סי' תקנ"א ס"ק ע"ג) שלא לקבל את דברי הב"ח להתיר כיבוס במקרה זה על ידי ישראל, ניתן להתיר רק ע"י כובס גוי. כל המתאבל על ירושלים זוכה ורואה בשמחתה יום טוב
שאלה: צריך התרת נדרים?: האם אדם צריך לעשות התרת נדרים או הוא נהג לטבול כל ערב שבת ולא אמר בלי נדר? אם נהגתי לשפוך על עצמי תשעה קבין של מים אם נטמאתי בקרי ל"ע, ולא אמרתי בלי נדר,האם צריך לעשות התרה? בקשר למקרה הראשון,האם מותר לגבר לטבול טבילת ערב שבת או ערב חג בים עם בגדים? והאם טבילה כזאת מצטרפת למניין?
תשובה: טבילה לגברים אינה חייבת מהדין ואם נהגת שחשבת שזה דין - אין צורך בהתרת נדרים. אך אם ידעת שזה מנהג ונהגת 3 פעמים אתה חייב להמשיך לנוהגו ואם יש בעיה תעשה התרת נדרים. תרגיל עצמך לומר על מעשים שהם מעבר לדין בלי נדר. טבילה בים מועילה עם בגד ים כאשר המים נכנסים לכול מקום - בטבילה לגברים אפשר לנהוג כך.
שאלה: קידוש ונעליים: לרב התעוררה אצלי שאלה, האם צריך לנעול נעליים בזמן הקידוש?
תשובה: חלק מהעמידה המכובדת של הקידוש היא נעילת נעלים בזמן הקידוש. יום טוב
שאלה: עבר הירדן המזרחי: לכבוד הרב שמעתי בעבר שיעור שבו הרב אמר שלעבר הירדן המזרחי יש את אותה הקדושה כמו לעבר הירדן המערבי, האם יש לכך מקור? הרמב"ם כותב (זרעים, הלכות ביכורים ב, א ) שלא מביאים ביכורים מעבר הירדן המזרחי, ובמסכת כלים כתוב שקדושת א"י מתבטאת ע"י כך שמביאים ביכורים. האם יש לשתי הגדות אותה הקדושה? ת"מ.
תשובה: וברכת ד' בודאי שאין לעבר הירדן אותו מעמד מצוותי (בכורים, נבואה וכדו'), אבל הכל כלול בהגדרת ארץ ישראל, ואולי לכך כיוון אותו הרב. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום - שבי דרום
שאלה: למי מותר לעשות הבדלה?: האם למי שלא שומר שבת כהילכתו. אך הולך לתפילות וכד". האם הנ"ל רשאי לעשות הבדלה במוצאי שבת?
תשובה: ב"ה חשוב מאוד לדעת, שכל קישור וחיבור לאבינו שבשמים הדבר מאוד חשוב. אנו צריכים תמיד לחזק את החיבור הזה, לחיות אותו כמה שיותר. חשוב מאוד לא לעסוק בדברים שעוד לא עושים, שעוד לא התחזקו, ולחזק את מה שאפשר. פעמים רבות, יש אנשים שדברים כאלו קשים להם יותר, ויש שדברים אחרים, ולא כדאי להתעכב על מה שקשה, אלא על מה שאפשר. לכן אם אפשר שאדם יעשה הבדלה במוצאי שבת, זה מאוד חשוב ובטוח שה' מאוד שמח מכך. מובן הדבר שאנו תפילה שכל אחד ואחת מעם ישראל יזכו לחיות את האמונה ולקיים בשלמות את התורה ואת המצוות. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: יריעת ספר תורה שנקרעה במקצת: הרב. בשבת ראינו שחלק מהחיבור של היריעה בספר תורה נפרם, בערך רבע מהיריעה הייתה מנותקת מהיריעה השנייה. האם זה פוסל את הספר?
תשובה: לשואל, ספר התורה אינו נפסל אם רוב התפרים קיימים, ויש אומרים שאפילו אם רובם נפרמו הספר כשר כל עוד יש חיבור חזק כגון חמישה תפרים. על כך עיין בשו"ע יו"ד סי' רעח ס"ג וש"ך וט"ז שם. הכרעת ערוך השולחן (שם ס"י) שניתן לסמוך על הדעה המכשירה ולא להחליף את הספר בשבת, אך יש לתקנו לאלתר במוצאי שבת.