LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תענית דיבור בימי השובבי"ם: אני עושה תענית דיבור בימי השובבי"ם ויש לי מספר שאלות: 1.בזמני היום אני הולך לפי הגר"א, מתי אני צריך לסיים את תענית הדיבור, בשקיעה או בצאת הכוכבים? 2.כמה זמן אחרי שקיעה יש את צאת הכוכבים? 3.האם מותר להתנות לפני תענית הדיבור שכשארצה אפסיק את התענית(באמירת פרק תהילים או משהו כזה)? 4.עניין תענית הדיבור לפי מה שאני יודע הוא לתקן חטאי לשון הרע ולהמנע מכך, לכן, מותר להגיד בתענית דיבור בשל נימוס? או להגיד בוקר טוב לרב משום כבוד? במשנה במסכת ברכות כתוב שמותר להפסיק באמצע הפרק להגיד (לדעת רבי יהודה מותר להפסיק באמצע הפרק כדי לשאול ב מי שירא ממנו, קהתי מפרש שאלה האב והרב שחייב לירא מפניהם), אז אולי גם בתענית דיבור יהיה מותר? 5.האם כשחברים שלי שואלים אותי אם אני עושה תענית דיבור(ביום אחר), מותר לי להגיד להם שלא למרות שאני כן עושה?
תשובה: 1. מספיק תענית עד שקיעת החמה. 2. הזמן של צאת הכוכבים 15 דקות לאחר שקיעה. 3. תענית דיבור הכוונה רק מדברי חולין. מותר לומר תהילים גם ללא תנאי. 4. מותר לומר לרב. אמירת נחשב כדברי חולין ויש רק להאיר פנים במקום 5. מותר לשנות בכדי שלא לפרסם את ההנהגות המיוחדות שלך.
שאלה: שם ה  בלימוד ברכה: א. האם כשאני מלמד מישהו (חילוני לדוגמא) לברך ברכה מסויימת (להניח תפילין או משהו בסגנון), מותר לי להגיד את שם ה לצורך הלימוד? ב. האם מותר לי ללמד חילוני ברכה כזאת ולהניח את התפילין כשאני בתענית דיבור?
תשובה: א. אני חושב שמותר, כמו כשמלמדים ילד קטן, שלצורך לימוד אינו נקרא לבטלה. ב. זו בעיה, כי עניינה של התענית היא שלא לדבר לאחרים (אמנם לעצמו הוא בודאי מתפלל ולומד), אך פה הדיבור הוא במיוחד לצורך אחר, ולכן לא יגיד אלא יכול להראות לו בסידור או לכתוב לו בפתק. ולכן עדיף שלא לקבל על עצמו כזו תענית, כי מחמיר על עצמו ומונע בכך מאנשים אחרים לקיים מצוות.
שאלה: סעודה שלישית על תנאי: בשבתות החורף הקצרות אני הולך לישון שנת צהריים אחרי מנחה, ולפעמים קם אחרי שקיעה ולא מספיק לאכול סעודה שלישית. האם מותר לי לאכול משהו לפני שאני הולך לישון, ולהתנות שאם לא אקום בזמן זו תהיה הסעודה השלישית שלי, ואם כן אקום זו היתה סתם אכילה?
תשובה: אני חושב שאפשר לעשות כן ולהתנות. למרות שבמצוות אכילה יש אומרים שאינם צריכות כוונה, שהרי פה יש כוונה נגדית שלא יצא ידי חובה ואי אפשר לצאת ידי חובה נגד רצונו. לפי שיטת יהודי אשכנז אפשר לאכול סעודה שלישית גם לפני שמתפלל מנחה כי אינה נחשבת לסעודה גדולה, אך יש לאוכלה אחר הצהרים.
שאלה: כשרות בבית ההורים (ההורים דתיים): אמי מקפידה על רוב הדברים אך יש דברים בכשרות שהיא לא מקפידה. כגון: ירקות עלים לא רק של חסלט והיא גם לא משרה אותם או שימוש בסכין חלבי לחיתוך דברים שמיועדים לדברים בשריים. ניסיתי להעיר לה אך היא כל כך מקשיבה. מה עליי לעשות?
תשובה: א. לעניין חסה, נראה שאם תוכלי לומר לאמך שאת תטפלי ועליך האחריות בענין החסה, ופעם פעמיים תראה לאמך כיצד את עושה היא תמשיך לעשות כמוך. אם בכל אופן הדבר לא מסתדר נראה לי שאי אפשר לאכול את הירק חי. ב. לגבי הסכין אם אין חתוך בדברים חריפים (בצל, שום או לימון) אפשר להקל, כל זמן שאין חתוך של דבר חם, וגם אז המאכל לא נאסר. חזקי ואמצי. ברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: 3 פרוטות בתפילות: האם המנהג לתת 30 אגורות (3 פרוטות) הוא דווקא לפני תפילת שחרית, ובשאר התפילות אפשר לתת גם פחות, או שזה נוהג בכל התפילות? אם כן, מה המקור לכך?
תשובה: המנהג הוא לתת שלוש מטבעות לצדקה בשעת אמירת "ויברך דוד". מקורו הוא בדברי המקובלים. עפ"י הנאמר שם מן הראוי לתת צדקה זו גם לפני תפילת מנחה. מקור הדברים הוא בח כי יש לתת צדקה לפני תפילה על פי הפסוק: "אני בצדק אחזה פניך". המקובלים רק הוסיפו את פרטיות שלושת המטבעות. למעשה נתקבל המנהג בתפילת שחרית ע"י רוב העם, ואילו במנחה רק מיוחדים מקפידים על כך.
שאלה: עודף חסר בשווי 50 שקל: לאחר קניה בסופר שמתי לב שחסרים לי 50 שקלים. זכור לי שקיבלתי עודף רק מעט מטבעות ולא היה שטר. לטענת הסופר הקופה הייתה מאוזנת. האם עליי לתבוע את החמישים שקלים החסרים?
תשובה: בנוגע לשאלתך, נראה שלא ניתן לחייב את בעל המכולת וזאת ממספר סיבות: ראשית מדברייך לא נשמע שאת טוענת טענת "ברי", הוי אומר אינך בטוחה בצורה וודאית שהמכולת לא שילמה לך את הראוי לך אלא את מסיקה זאת מתוך העובדות שחסר לך כסף בארנק וסביר שזה במכולת. בטענה שכזו לא ניתן להוציא ממון. שנית, יכול בעל המכולת לומר שכלל אינו יודע אם התחייב לך, שכן מי אמר שנתת סכום המחייב עודף?. ועוד, אף אם תוכיחי ע"פ הקבלה שהיה מגיע לך כל העודף שאת טוענת, נראה שיש לדון שטענת בעל הבית שהקופה מאוזנת היא טענת בריא שאינו חייב לך. (אף שבאופן עקרוני ניתן לטעון שאולי הקופאית הוציאה עודף ולא נתנה לך אותו ביד אלא הניחה על השולחן ואחר לקח ואז ודאי שלא פרעו לך את שמגיע לך, נראה שיש לחשוב טענתו בכל זאת כבריא). לכן לאור הנ"ל שאין לך יכולת לתבוע את המכולת. יה"ר שהמקום ימלא חסרונך, הרב ישראל גנץ
שאלה: מכירת תוכנה לכמה גופים: אני מתפרנס כמתכנת מחשבים עצמאי. בד"כ שוכרים את שירותיי גופים הזקוקים לתוכנה יחודית, ואני גובה על העבודה ת לפי שעות עבודה. לאחרונה נשכרתי ליצור תוכנה לריכוז מידע, והדפסתו. המניע לפנייתם היה דרישתם לעצב את ההדפסה בייחודי, אלמלי דרישה זו ככל-הנראה היו מוותרים על ההשקעה (הכוללת, כאמור, פיתוח התוכנה ועיצוב ההדפסה). להערכתי, קיים צורך בשוק לתוכנה כזו, גם לפי עיצוב הדפסה סטנדרטי, ואוכל למכור אותה לגופים נוספים (אחדים כבר הביעו עניין). האם מותר לי למכור תוכנה אשר מישהו שילם לי עבור פיתוחה? אם לא, האם נגזר עלי למכור תוכנה אחת מכל סוג ללקוח אחד? האם עלי לדרוש מחיר פיתוח מלא מכל לקוח? האם יש הבדל כשעבר זמן מאז מסירת התוכנה למזמין? (אפשר ויהיה שוק גם במועד זה בעוד כשנה).
תשובה: כיוון שהם שילמו לך על התוכנה הם הבעלים עליה ואין לך זכויות יוצרים כמו שיש כשאדם יוצר בעצמו. זה כמו שמועצה שהזמינה מודד כדי לעשות נקודות ציון ומיפוי בתחומה ושילמו לו על הוצאותיו ושעותיו, ולכן אין התוכנה שלו ואינו יכול לפרסם אותה.
שאלה: מי שבירך לחיילי צה"ל: בית הכנסת שלנו מוגדר כבית כנסת ציוני. אחת המתפללות נוהגת לשבת בשעה ששליח הציבור אומר את תפילת מי שבירך לחיילי צה"ל (כנראה כמחאה על תיפקודם של החיילים בנושאי עקירת יהודים מאדמתם). לאחרונה, מתפללת אחרת העירה על כך לאביה של המתפללת הראשונה, בטענה שיש לה גישה ישירה אליו, ונוח לה לדבר עמו מאשר עם הנערה. השאלה היא כפולה: א. האם המתפללת הראשונה נוהגת כהלכה, הן לגופו של עניין, והן בהיבט הציבורי, במעמד כל המתפללים? ב. האם המתפללת השניה נהגה כהלכה, מבחינת "הוכח תוכיח" ומבחינת "לשון הרע"?
תשובה: א. המתפללת הראשונה בודאי אינה נוהגת כהלכה, כי עושים תפילות אלו לכבוד החיילים הלוחמים והנופלים, וגם אם יש לה טענות על הנהגת המדינה הנופלים אינם אשמים. ועוד, שהם נפלו גם למענה כדי שתוכל להמשיך לחיות, והחיילים כיום מגינים גם עליה. מי שיש לו טענות צריך למחות נגד הנהגת המדינה אבל העומדים על משמר ארצנו ודאי צריכים חיזוק, ויש פה התנהגות לא מכובדת. ב. המתפללת השניה נהגה כשורה, כי חשבה שלאבא יש יותר השפעה עליה, ואין בזה לשון הרע כי זה הכל לתועלת כדי שהוא יעיר לה וידריך אותה לדרך האמת לצורך תיקון.
שאלה: שבעה על אחות חורגת: האם חובה לשבת שבעה על אחות חורגת?
תשובה: אחות חורגת מאב משותף נחשבת כאחות מן התורה, וממילא חייבים כל דיני אבילות כרגיל. אמנם אחות מאם נחשבת לחומרה גם היא, וראוי לנהוג גם עליה דיני אבילות. אמנם אין חומרת האבילות עליה כחומרת אבילות על אחות מאב.
שאלה: סידור תפילה בפלאפון: התקנתי סידור תפילה בפלאפון ויש לי שאלה: בזמן גלילת הטקסט נוצר מצב שרוב הפעמים אותיות נחתכות לרוחב לגובה (כולל שם ה ), המצב הזה קיים גם במחשב רגיל כשגוללים טקסט, האם יש עם זה בעיה? האם מותר להתקין סידור תפילה בפלאפון להשתמש בסידור תפילה במחשב?
תשובה: אין בזה בעיה של מחיקה, כי הכתיבה במחשב וכדומה לא נקראית כתיבה לעניין זה מאחר וזה לא בדיו אלא רק אלקטרודות וכדומה.
שאלה: קידושי אישה לשם קידושין ללא עדים: האם איש שמקדש אישה לשם קידושין ובהסכמה ברורה של שני הצדדים, של המקדש והמתקדשת, לשם קידושין, בכסף ובביאה וללא עדים, האם חלו הקידושין? האם העדים הם תנאי לקידושין או שהעדים הם צורך והוכחה במידה ויתכחשו לנישואין אלו? (אף לדברי הרמב"ם שלפני מתן תורה וכו ) השאלה, אם בכל זאת קידש כבמקרה הנ"ל, האם חלו הקידושין?
תשובה: אדם שקידש ללא עדים אין הקידושים חלים והאשה אינה צריכה גט. בשאלה שהוצגה כיצד להגדיר את עדי הקידושין יש מחלוקת בראשונים ובאחרונים. באופן פשוט הסברא אומרת שהקידושין לא חלים כיוון שהעדים לא נועדו לברר את המציאות אלא הם חלק ממעשה הקידושין. אמנם בגמרא (קידושין ס"ה:) למדו את עדי הקידושין מדיני ממונות, ששם וודאי שהעדים נועדו לברר, ולכן יש שכתבו שאף בקידושין העדים מבררים, אך אם לא היו עדים ממילא יודעים בני הזוג שאין יכולת להוכיח שהתקדשו ולכן לא מתכוונים ברצינות מספקת. (נ"מ היוצאת מכך היא בקידושין בשטר ללא עדי מסירה). (להרחבה עיין קצות החושן חו"מ סימן רמ"א, ובאור שמח אישות ט', ט"ז). אם השאלה הינה למעשה יש לפנות לביה"ד, כיוון שכל פרט יכול לשנות את הדין. הרב יהודה מעטוף
שאלה: יין בקדושת שביעית במכולת: בשבוע שעבר קניתי בקבוק יין קונקורד של כרמל מזרחי במכולת בקרית ארבע. אחרי שפתחנו אותו ראיתי שהוא אוצר בית דין עם קדושת שביעית. האם יש בעיה לחנות למכור יין כזה? אני יודעת להיזהר בקדושת שביעית, אבל בין הקונים בחנות יש גם חילונים וגויים האם בעתיד מותר לי לקנות מהיין הזה?
תשובה: כל מה שצריך להקפיד בקדושת שביעית הוא שלא להשחית ולא לזרוק אותו, ומסתמא כל אדם נורמלי שקונה בקבוק יין שותה אותו ולא שופך אותו. לגבי העניין שלא למסור דמי שביעית, זה לא שייך אחרי הביעור, שזמנו היה כבר מזמן ומסתמא כבר ביערוהו או שהבית הדין ביער.
שאלה: שחיה מעורבת לאשה: במשפחתי (משפחה חרדית) מקילים והולכים לבריכה מעורבת באזור מגורנו. האם קיים האיסור מפורש גם לאשה או שהיא יכולה להקל, ולהכינס לבריכה עם בגד ים למרות שגברים חילוניים שוחים ומסתובבים שם, כי השחיה מאוד חשובה לי?
תשובה: אין היתר להיכנס לבריכה מעורבת, לא לאיש ולא לאישה, ויש לחפש מקום שבו השחיה נפרדת לצורך הבריאות. איסור זה של עריות הוא מהחמורים ביותר בתורה והוא שווה בחומרתו הן לאנשים והן לנשים, ויש לעשות כל מאמץ להפסיק מיד את ההליכה לבריכה המעורבת, ובזכות זה תתברכו מן השמיים.
שאלה: הטעם בלתת כבוד לרב: הכל מהקב"ה, כל מה שאנחנו מקבלים אנחנו צריכים להאמין שזה לא בזכותנו. אז למה בעצם ההערכה והכבוד לרבנים, הרי הקב"ה מעניק להם את חכמתם ולא הם בעצמם?
תשובה: אנו יודעים שיש לכל אדם בחירה חופשית. הבחירה החופשית היא מה שהקב"ה מפנה לנו מקום ונותן גם לנו להיות בעצם שותפים בבריאה של עצמנו. לכן בודאי שעיקר הכבוד הוא לקב"ה שהוא נותן לנו את הפוראטנציאל לבחור בטוב. אולם גם האדם שותף במה שקורא לו. ענין הכבוד הוא ליצור יחס חיובי כלפי משהו. אנו לא מתפלפלים האם זה של הרב או של הקב"ה. גם כשאתה מכבד רב אתה בעיקר מכבד את הקב"ה שנתן לנו בדור אנשים כאלו שכל כך הולכים בדרכיו. אנו מכבדים את הצדיק משום שכשאנו רואים אותו אנו נפגשים בצורה מוחשית עם מידותיו של הקב"ה.
שאלה: משלוח מנות בפורים או ממתקים: אני בן 14 ואני רוצה לדעת אם גם אני צריך לשלח מנות עם שתי מנות ממש לחברים שלי בני גילי, כי עד עכשיו נהגתי לשלוח מנות ממתקים?
תשובה: הכלל במשלוח מנות הוא: לשלוח מנה שמכבדת את המשלח ותואמת את מעמדו של הנשלח. לדוגמא: לא שייך לשלוח לאדם מכובד 2 וופלים וסוכריות אבל נער לחבירו יכול לשלוח חצי חפיסת שוקולדה וחצי חבילת ביסקוויטים, דבר שלא מכובד למשפחה שלימה ששולחת. בחורים בני 14 לא צריכים לשלוח עוגה שלימה ובקבוק יין או קופסת שימורים אך כמובן שגם הם צריכים לשלוח לפי המכובד אצלם, וכמובן לא ישלח ופל שבור וסוכריה נגוסה. בקיצור, הכל לפי השולח והנשלח, וכך מביא החיי אדם בשם הירושלמי, שמחלק בין משלוח שמתאים לאדם עני, שלא יוצאים בו ידי חובה כששולחים לאדם עשיר. מצוות משלוח מנות
שאלה: כפירה במילים "רק אני אני ואתה" שבשיר: האם יש בעיה לשיר את שיר הילדים "נד נד. מלמעלה עד למטה רק אני אני ואתה" של ביאליק? בעלי טוען שזה שיר כפירה בגלל המילים שכתבתי.
תשובה: אינני מכיר את השיר, ואם הוא אכן שיר כפירה ודאי שיש להמנע מלשיר אותו לילדים. בכלל הבלטת הייחודיות של "אני" אינה לפי הדרכתה של תורה, שלא יבליט אדם את עצמו כהכי חשוב, והגאווה היא חמורה מאוד, עד שאחת מהכיתות שאינם מקבלות פני שכינה הם הגאים. "ה' מלך גאות לבש" - ולא האדם. וצריך להמנע מזה.
שאלה: כפית בשרית בכוס קפה: בטעות הוכנסה כפית בשרית לתוך כוס עשויה חרסינה ובתוכה קפה. כיצד מכשירים?
תשובה: מכיוון שהקפה היה בכלי שני (את המים הרותחים חיממו בקומקום ומזגו לספל) יש, לכתחילה, לערות על הכפית מים רותחים מכלי ראשון (שו"ע יו"ד קה סעיף ב, ש"ך סק"ה). הרב יאיר וסרטיל
שאלה: מזמור לדוד לפני מוסף ביחיד: לעיתים אנו מתפללים בשחרית בשבת ללא מניין. האם צריך לומר "מזמור לדוד" לפני מוסף למרות שאין הולכת ספר תורה בחזרה להיכל? בעצם, האם "מזמור לדוד" הוא חלק מהתפילת יחיד של כל אחד או שזה חלק מהחזרת ספר התורה להיכל?
תשובה: מזמור לדוד שייך להכנסת ספר התורה.
שאלה: גבול ההפרדה בלימודים מעורבים: אני לומדת באונ בר אילן. רוב הסטודנטים במקצוע אותו אני לומדת הם בנים. אני משתדלת מאוד להיות עניינית ולא לדבר על דברים שלא קשורים ללימודים. בנוסף אני לא רוצה לפגוע או להעליב. הרבה מאוד מהלימוד הוא אחרי שעות ההרצאות - ואני נשארת ללמוד אחה"צ עם בנות אבל יש גם הרבה בנים שנשארים. אני מרגישה שהגבול הזה לא מספיק ברור לי. אם הרב יוכל להכווין אותי יותר בעניין זה. והאם יש הבדל בין בחור נשוי לרווק (במידה ואני צריכה עזרה לימודית האם עדיף לפנות למישהו מהם או שאין הבדל)?
תשובה: נכון, אין הגדרות הלכתיות חד-משמעיות בנושא זה. את צריכה להפעיל את האינטואיציה שלך. ראשית כל, להשתדל להימנע מהתלוצצויות עם בנים ואווירה קלת ראש. עזרה לימודית עדיף לקבל מבת. גבר נשוי נראה עדיף מרווק אלא א"כ הוא קל דעת.
שאלה: עזיבת ישיבת הר ברכה- תגובה: לכבוד הרב זלמן ברוך מלמד שליט"א, קראתי את תשובתו של הרב, לשאלת הכפייה לעבור ישיבה, ולא הבנתי את דברי הרב. הרב טען שאין כאן כפיה ממניעים של פגיעה במקומה וכבודה של תורה, אלא ממניעים אישיים, אולם לכאורה, יש שתי שאלות בזה: א. הרי ברק טוען שמניעיו בכדי שיהיה מפקד אחד וזה המפקד הצבאי, והוא יהיה מעל הרבנים והתורה, וגם התיקשורת עסקה בשאלה זו, וכן כל איש רציני: כגון יו"ר הכנסת ריבלין העלה שזו השאלה ושצריך להיות ברור שהמדינה, החוק והפקודה מעל הכל. ואם כן, כאשר האנס אומר שזה מטעמים של הפלת כבוד התורה והיהדות, האם מה שבליבו רלוונטי? האם לא בכל הדורות חלק ממניעי הגזירות היו חיזוק המלכות, איחוד כולם נגד היהודים כדי לצבור הון פוליטי וכיו"ב? מניין לנו מקור לכך שאם להבנתנו בליבו של האנס מחשבות אחרות מלבד מה שמצהיר יכולים אנו ללכת על פי מחשבתיו? ב. אם נלך יותר לעומק לכאורה מדוע הוא יכול לצבור הון פוליטי, כיוון שיש תומכים בעמדתו, כך שההון הפוליטי הוא חיזוק העמדה עצמה, ולכן ההתנגדות והעמידה כנגדה רק גוברת, אם עמדה זו נעשית כדי למשוך ציבור לתמוך באיש בגלל החלשת היהדות והשפלתם של הרבנים, כלומר, אין כאן הנאת עצמו במנותק, אלא הנאת עצמו הנובעת מהחלשת התורה, ועמדתו התקיפה נגד התורה ונושאיה. מצטער על הטרחת הרב, ו על השקעת הזמן בתשובה.
תשובה: הדרישה לקבל הוראות המפקד ולא להישמע לרבנים אינה אידיאולגית אלא מפני שלדעתו הצבא לא יכול למלא את תפקידו ללא משמעת מלאה. אין כאן אמירה שמגמתה לפגוע בקיום התורה אלא למען הצבא, לדעתו. זה לא להעביר על דת אלא זה נקרא להנאת עצמם. ואם יש בנוסף לזה גם כוונות לרווחים פוליטיים אישיים בודאי זה להנאת עצמם. תמיד צריך לדון לכף זכות ולא לפרש דווקא לחובה, אם אפשר לפרש התנהגות לכף זכות.
שאלה: לשאול את אחותי בענייני צניעות: אם אני סומכת על אחותי בענייני נידה, האם מותר לי לשאול אותה שאלות בענייני נידה או שאין זה צנוע?
תשובה: מותר לך לשאול אותה אם היא עונה לפי ההלכה ומה שהיא לא יודעת היא מפנה אותך לרב. ובתנאי שהיא לא תפרסם זאת לאף אדם אחר, כולל בני משפחה.
שאלה: עבודה עם גויה: אני עובדת בגן חילוני שבו יש הפרדה בכלי האוכל בין בשרי לחלבי. ישנה עובדת בגן שהיא נוצריה. האם יש הלכות כלשהן לעבודה בין גויים, לא רק בנושא האוכל אלא בכלל, האם אני צריכה להיות עירנית יותר בתחום מסוים?
תשובה: חוץ מענייני בישול מאכלים, נראה שיש להקפיד שלא תטיף לנצרות וכדו' וכן שלא תשתמש במושגי הנצרות.
שאלה: הבית היהודי - מיטה זוגית: אנו עומדים לרכוש מיטה לחדר שינה. 1. האם מותר לקנות מיטה ללא הפרדה (מיטה זוגית) ובזמן נידה להכניס מיטה מתקפלת לחדר, האם יש בזה בעיה כל שהיא הן בצד החינוכי והן בצד התורני? 2. האם בזמן נידה עדיף שבבוקר המיטות יחוברו ובערב יופרדו או כיצד יש לנהוג?
תשובה: בית יהודי ניכר במיטותיו. יש לקנות מערכת שניתנת בקלות להפרדה בלילה ולחיבור ביום.
שאלה: פסיעות לפני תפילת עמידה: האם את שלוש הפסיעות לפני עמידה יש לפסוע לפני ה שפתי תפתח או שלוש אחורה בה שפתי תפתח ושלוש קדימה ב-"ופי יגיד תהילתך"?
תשובה: פוסעים לפני אמירת הפסוק, שבשעת אמירת הפסוק יהיה כבר במקום התפילה.
שאלה: המשך-טעות בחזרת הש"ץ: שאלתי את הרב לגבי טעות בחזרת הש"ץ בשבת השמטת ישמח משה, והרב פסק שלא צריך לחזור. אבל ראיתי במשנ"ב (קכו, ס"ק י) שאם ש"ץ טעה אמצעית אפילו ב"אתה בחרתנו" המשנ"ב מביא דוג מיו"כ צריך לחזור לתחילת הברכה, ורק בדיעבד אם עלה אחר והמשיך מהמקום שטעה הראשון, סומכים על הסיום "או"א רצה במנוחתינו", ומה גם שיש כאן שינוי ממטבע שטבעו בחכמים בברכות, וכל הברכה מ"ישמח משה" היא חטיבה אחת.
תשובה: אם נזכר לפני סוף הברכה אכן ראוי לחזור לישמח משה. אך אם כבר סיים, מכיון שהזכיר שבת אינו חייב לחזור. ר' סי' רסח ס"ד.
שאלה: חיוב טיפול בכלב שנפצע בתאונה: ראיתי "תאונה" בה נהג רכב פגע בכלב, הנהג ברח והכלב הפצוע שכב באמצע הכביב ונבח-ילל בחוזקה. האם היתה לי חובה כנהג - בן אדם לעצור את הנסיעה ולסייע במשהו לכלב ו או להזיזו מהכביש? אין לי "הבנה" בכלבים ויתכן שהזזת הכלב היתה מזיקה לו יותר, מה היה עלי לעשות לפי ההלכה?
תשובה: צער בעלי חיים הוא מהתורה, אך לפעמים עדיפה הריגתו של בע"ח סובל מאשר לטפל בו ולהאריך את סבלו.
שאלה: חשבות שכר" ע"פ ההלכה - המשך: ציטוט מדברי תשובת הרב אברהם זרביב מכולל דיינות פסגות: ".לכן אין כל איסור ללמוד דיני עבודה וכן ללכת לבית דין לעבודה ששם מתברר מה כתוב בחוק שהוא מנהג המדינה והוא תקף על פי תורתנו הקדושה כאמור לעי"ל "הכל כמנהג המדינה"." אולם לפי מה שבדקתי דעה זו היא לא לכול הפוסקים (לדוג הרב וולדנברג) שסובר שמכיוון שבית דין לעבודה לא מגביל את עצמו רק לבירור הסכמי עבודה ולא מגדיר את עצמו כבוררות נטו אלא קורא לעצמו "בית דין" עם כל המשתמע - לכן דינו כערכאות, האם צדקתי או שאולי זו דעה שאין הלכה כמותה? ולדעת המחמירים בבית דין לעבודה מה תהא התשובה לשאלותיי מהפעם הקודמת? אשמח ליתר הרחבה אם לא קשה. יישר כוח גדול.
תשובה: בדיני עבודה בין עובד למעסיק הולכים אחר מנהג המדינה, שכך כתוב במשנה (בבא מציעא פ"ג.): "השוכר את הפועלים ואמר להם להשכים ולהעריב. מקום שנהגו שלא להשכים ושלא להעריב - אינו רשאי לכופן. מקום שנהגו לזון - יזון, לספק במתיקה - יספק, הכל כמנהג המדינה". וכן פסק השולחן ערוך (חו"מ של"א א'), וכן כתב בפשטות הציץ אליעזר (ח"ב כ"ג וח"ז מ"ח), וכן בפסקי דין רבניים והדבר פשוט. לכן אין כל איסור ללמוד דיני עבודה וכן ללכת לבית דין לעבודה ששם מתברר מה כתוב בחוק שהוא מנהג המדינה והוא תקף על פי תורתנו הקדושה כאמור לעי"ל "הכל כמנהג המדינה". (יש להעיר שללכת לערכאות רגילות, בזה יש איסור הילכתי כמו שכתב השולחן ערוך (חושן משפט סימן כ"ו) "אסור לדון בפני דייני עובדי כוכבים ובערכאות שלהם (פי' מושב קבוע לשריהם לדון בו), אפילו בדין שדנים בדיני ישראל, ואפילו נתרצו ב' בעלי דינים לדון בפניהם, אסור. וכל הבא לידון בפניהם, הרי זה רשע, וכאילו חרף וגדף והרים יד בתורת מרע"ה"). הרב אברהם זרביב
שאלה: דג בשבת: האם יש עניין לאכול דווקא דג בשבת, ע"פ האימרה: "כל האוכל דג ביום ד"ג ניצול מד"ג"? ואם אדם מתענג על מאכל אחר וממש לא אוהב דג?
תשובה: שבת ניתנה לתענוג, ואם מתענג על מאכל אחר אינו חייב לאכול דווקא דג. מוזכר בהלכה, שלו יצוייר שיש אדם שהתענוג שלו הוא לצום - אינו צריך לאכול בשבת, שלא כמו בפסח שחייבים לאכול כזית מצה בלילה הראשון (ובזמן שבית המקדש היה קיים גם כזית מקרבן הפסח) גם אם אינו אוהב זאת. שבת ניתנה לעונג וח דיברה לפי המקובל שמתענגים עליו אבל מי שאינו מתענג במאכל מסוים אינו צריך לאוכלו.
שאלה: השתתפות אבל בבת המצוה של בתו: תלמידה שאלה אותי. אבא שלה באבל על אבא שלו. בבת המצווה שלה הוא לא יסיים את שנת האבל. האם הוא יכול להשתתף בבת מצווה, אם כן באיזה חלקים? והאם יש עניין או חובה שהוא יקבל תפקיד? כמו כן, מה לגבי שאר קרובי משפחה, דודים וסבתא?
תשובה: מכיוון שמסתבר שחשוב לתלמידה שאביה יהיה בבת מצווה וזה יוסיף לה מבחינה חינוכית וערכית, אם יש תפקיד שלא ישב בשולחן בשמחה ממש אלא ישמש מעין מלצר לקבל המתנות ולהושיב את האורחים וכדומה זה רצוי. וכן נוהגים בחתונה כשההורים באבל, שבחופה אין להם בעיה להיות ובסעודה אינם יושבים בראש שולחן הנכבדים אלא כמו שהזכרנו.
שאלה: שימוש בנטלה: בביתי ישנן מספר נטלות ואחת נמצאת בחדר האמבטיה. בטעות נפל לתוכה תחתון מכובס ונקי. האם אסור להשתמש בנטלה? כי בעלי אמר שאסור להשתמש בה. על תשובתכם.
תשובה: לא נראה לי שאסור להשתמש בנטלה זו מחמת המקרה שאירע.
שאלה: כתובות גרפיטי ברחובות העיר: כבוד הגר"ד ליאור שליט"א ה יאריך ימיו בטוב ושנותיו בנעימים. האם מותר לקשקש על תחנות אוטובוס, מדרכות, ספסלים, קירות וכו, כתובות כגון - "מוות לערבים", "כהנא צדק" ועוד. איני מדבר מהצד הטקטי שלדעתי זה רק גורם לזילותא של הטענות, משום שעל זה אפשר תמיד לומר אחרת, אלא שאלתי מהצד ההלכתי, האם זה מותר או אסור, הרי מצינו שמרחיקין את האילן מן העיר לנוי העיר. ובר מן דין, זה גורם לבזבוז כסף של העיריה על הנקיון וכו. האם דבר זה אסור, ועתידים העושים לתת את הדין בשמים אם לאו? יתכן שתשובת הרב תשפיע על העושים, וע"כ אני מבקש אישור להראות אותה. ושכמ"ה.
תשובה: היות והכתובות משחיתות רכוש של אחרים ומכערות אותם יש בזה משום פגיעה ברכוש הזולת, וצריך להמנע מזה אלא אם כן זה בהפקר. אבל אם זה שייך לאגד או לעירייה, יש להניח שהם רוצים שזה ישאר נקי, ונמצא שהוא פוגע ברכושם. אפשר בהחלט לפרסם את השאלה, הרי ממילא בלאו הכי השאלות מתפרסמת בערוץ שבע ובאינטרנט ואין פה סודות.
שאלה: דחית ברית מילה בגלל שבת: בשעה טובה נולד ילד והברית בע"ה אמורה להיות בשבת. אנחנו גרים בישוב שיש בעיה למצוא מוהל, וכמו כן, חלק מבני המשפחה אינם שומרים תורה ומצוות ויש מציאות שיגיעו ברכב. המוהל המליץ לדחות ליום א ורב שהתייעצנו אמר לא לדחות. מה עלינו לעשות?
תשובה: יש להביא מוהל לישוב לשבת. מוהלים רבים יסכימו. בשבת עשו ברית צנועה עם כיבוד קל לתושבי המקום בלבד. את משפחתכם הזמינו לסעודה ביום ראשון.
שאלה: עשיית מלאכה ואכילת חמץ בסין: 1. אני נוסע מישראל לסין ללימודים לשלושה חודשים ופסח נופל ביניהם. האם אוכל לעשות מלאכה ביום טוב שני של גלויות ולאכול חמץ ביום טוב שני של שביעי של פסח? 2. מדובר בעיר שיש בו רוב מוחלט של גויים, האם עדיין יש בעיית פרהסיה לעניין עירוב וכדו? יש לציין שאני נוסע עם אשתי ושני ילדים (בני שנה ושלוש). אם יש מקום להקל גם בעניין החמץ וגם בעניין המלאכה זה יקל מאוד כיון שמדובר במלון ולא בקהילה יהודית גדולה עם עירוב וכו.
תשובה: מכיוון שאין שם קהילה יהודית תנהג כבן ארץ ישראל לגמרי. מומלץ שתכין לעצמך צידה לדרך, אוכל כשר לפסח ומצות.
שאלה: מסיבת ערב ר"ח ובת מצווה: אבי נפטר לפני שבוע: 1. כמידי ערב ראש חודש אנו מתכנסות, מדברות על ר"ח, מברכות ברכות אמנים ושרים עם גיטרה שירים מקודשים. האם מותר לי להשתתף בערב זה? 2. בתי תחגוג בשנת האבל את בת המצווה שלה - כיצד אני יכולה לחגוג לה, והאם אנחנו יכולים לצאת כמשפחה לחו"ל? 3. האם מותר לי לצפות בטלויזיה בתוך ה- 30 יום ובמשך השנה? הדבר מאוד בעייתי כיוון שהטלויזיה נמצאת בסלון בו אנו נמצאים כל שעות היום. 4. האם מותר לנשים להתגלח ולקצוץ ציפורניים בתוך ה- 30?
תשובה: 1. לא רצוי להשתתף במסיבת ראש חודש אלא אם כן יש לך תפקיד מרכזי שם והמסיבה עלולה להתבטל בלעדייך. ואם כן, בתנאי שבזמן שהבנות שרות ומנגנות תצאי משם. 2. אפשר לחגוג את בת המצוה לבת, כמובן רצוי שתהיה השתתפות רק לנשים ואפשר שיאמרו שם דברי תורה ואולי מצות הפרשת חלה ע"י בת המצוה. וכל זה ללא ריקודים או מנגינות. בסוף, אפשר שהאמא השרויה באבל תצא מהאולם ואז יוכלו לנגן ולרקוד. ורצוי שיהיה קצת מוגבל ענין השמחה לכבוד האבא, שהוא סבא של בת המצוה, וקצת חל עליה לכבדו בתור סבא. 3. מותר לצפות בטלויזיה, לא קטעים שיש בהם שירה או בידור, כמו סרטים וכדומה. 4. אסור לאישה להתגלח או לקצוץ ציפורניים. ואם יש צורך לטבילת מצוה אז ראוי שאישה אחרת תגזור לה ציפורניים או לקצוץ שיער, אבל לא תגזור בעצמה.
שאלה: חרקים בפלפל: האם מצוי חרקים בפלפל (אדום,צהוב,ירוק כתום. חריף)? מה אופן הבדיקה? האם יש בעיה בגרעיני הפלפל? (זה נותן טעם בתבשיל)
תשובה: יש בפלפל לפעמים נגיעות. (ככל שהפלפל מחברה טובה יותר הנגיעות פחותה). כדאי לחתוך את החלק העליון של הפלפל (החבור לענף), ולפתוח אותו, ומספיקה הסתכלות ממוקדת שאין חורים בפלפל, ובפנים של הפלפל לראות שלא מהלכת שם פרודניה או מקבץ של אקריות. לשטוף היטב במים ולהוריד על ידי שפשוף כל דבר הדבוק אל בשר הפלפל. לא ידועה לי על בעיה מיוחדת בגרעיני הפלפל. ברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קפוצ ון של תנועת נוער שנשאר מיותר: אני מדריך בתנועת נוער והוצאנו קפוצ ונים. נשאר אחד מיותר ועבר כבר חודשיים ואף אחד לא לדרוש אותו. לא ידוע של מי זה. מה הדין?
תשובה: מן הסתם, המזמין הוא אחד מחניכי הסניף. על כן יש להכריז בלוחות המודעות ועלוני הסניף במשך חודש (או פחות - העיקר שתהיה תקופת זמן שודאי כל החניכים ידעו) באופן שודאי ידעו כולם על דבר הקפוצ'ון שאין לו דורש. אחר תקופת ההכרזה הסניף יכול להשתמש בו כראות עינו. הרב ינון זמיר
שאלה: לתרום מילד קטן: הייתי בשיעור של הרב בכנס של מכון פועה. ורציתי לשאול את הרב על מקרה אחר. האם מותר לתרום מילד קטן (שנולד לעצמותו ברור!!) לאחיו הגדול? הרב הביא שני סברות לאסור. א. זה צער, מי אמר שיש זכין בצער. ב. יכול להיות שאין זכין כיוון שיהיה גדול הרבה סיכווים שכבר לא נצטרך את התרומה ושהוא קטן לא חייב במצווה. אני מוסיף עוד סברא ע"פ הקצוות שאומרים רק זכין לאדם ולא זכין מאדם (דהינו רק לקבל ולא לתת). מה הרב אומר למסקנה במקרה כזה?
תשובה: את הקצות לא הזכרתי בגלל קוצר הזמן. אך בלא"ה רבים חולקים עליו, ר' למשל באר יצחק או"ח סי' א.
שאלה: אכילה ברחבי הקמפוס ובטרמפיאדה: האם יש בעיה לאכול במדשאה שבקמפוס האקדמי, זה נחשב לאדם שאוכל בחוץ בפרהסיא? האם אכילה בחוץ הינה דווקא לחם או שאפילו פרי, למשל, יש בעייה לאכול כאשר ממתינים בטרמפיאדה וכדומה?
תשובה: הקמפוס הוא מעין בית או חצר. טרמיפאדה היא רחוב.
שאלה: ברכת מאכל עם איטריות שבסוף שותים מרק: ישנו מאכל (דומה ל מנה חמה ) שיש בו איטריות, שופכים לתוכו מים רותחים, ממתינים מס דקות ואוכלים. אולם כאשר אני מסיים את האיטריות - נשארים בכלי הרבה מים חמים, ואלו לא סתם מים חסרי טעם אלא זה ממש בטעם של מרק. האם בברכת מזונות על האיטריות אני פוטר גם את המרק (שכמותו נכבדת), וכן מה הדין אחרונה (האם על המחיה תפטור את בורא נפשות)?
תשובה: המרק נפטר בברכת בורא מיני מזונות על האיטריות, כי הם טפלים לגבי האיטריות שהם עיקר, והכלל שעיקר פוטר את הטפילה.
שאלה: חיתוך סלט ירקות דק-דק בשבת: 1) האם מותר להכין ביום שישי סלט ירקות החתוך ממש דק, ולהגישו בסעודות השבת? האם אין בזה בעייה של מראית עין שיחשבו שחתכתי כ"כ דק בשבת? 2) אורחת ששהתה אצלנו בשבת הכינה את הסלט, וחתכתו דק. האם אסור לי לאכול מן הסלט שהכינה?
תשובה: 1) אין בעיה. 2) לכתחילה אין לחתוך כך סלט אבל היות ויש שיטות שזה מותר בשבת, כמו הרא"ש שאומר שאין בחתיכת ירק משום טוחן, יהיה מותר בדיעבד לאוכלו, שכל דבר שיש שיטה שמותר - מותר לאוכלו בדיעבד בשבת.
שאלה: יום האזכרה של סבא: ביום האזכרה של סבא שלי רציתי לעשות לעילוי נשמתו משהו. ספר תהילים אני לא אוכל לגמור, אז עדיף לקרוא פרקי שירה, תיקון כללי או כמה פרקי תהילים?
תשובה: תקראי פרקי תהילים ותתני צדקה לעילוי נשמתו. כמו כן, ניתו לארגן שיעור תורני לעילוי נשמתו.