LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: דיבור עם בנות למטרות חשובות: ראיתי באחת התשובות של הרב שאם הדיבור עם בת מסוימת מוסיף ליראת שמים אז הדבר מותר, ויוצא מפה לפי הבנתי הצנועה שכל הדיבור שנאסר הוא סתם שחוק וכזה שמביא לידי קלות ראש. אבל נראה שגם דיבורים של התווכחות בדברים רציניים שקשורים לתורה הם עדיין לא ראויים ונעימים. יש בחורה רצינית מאד מאד 3 שנים מעלי שהיתה אצלנו בישוב בשירות לאומי ובאמת הראתה דוגמה לישוב שלי ומדי כמה חודשים כשהיא מגיעה לבקר אנחנו מדברים די הרבה, ואני גם שולח לה והיא מחזירה לי לפעמים הודעות sms לפני חגים וכדו (הודעות רציניות עם קדושה באמת!) והכל מחזק אותי ביראת ה אבל אני לא מרגיש כ"כ נוח עם זה (הנפש שלי מציקה לי). האם להפסיק עם הקשר (שגם ככה הוא לא כזה רציני, סתם נשאר קצת משנה שעברה. וגם הגיל שלנו ממש לא רלוונטי.)?
תשובה: אם אתה מרגיש שהקשר הזה הוא לא ראוי אם כן אל תמשיך אותו. כמובן תעשה את זה בלי להעליב. רק קשר שכולו מחזק ביראת שמים, ואין דרך אחרת להתחזק באותה מדה, יש מקום לקשר כזה. ורצוי שיהיה מתוך יעוץ עם רב.
שאלה: הפסקה בברכות: אני הולך לשיעור תורה בתוך בית פרטי, אנחנו שותים שם ואוכלים מזונות. באמצע השיעור יש הפסקה ואני עולה למעלה לרחוב או לגינה של הבית (אני תחת כיפת השמיים). א.האם כשאני חוזר אני צריך לברך על השתיה והמזונות? ב.האם למעלה בגינה או ברחוב צריך לברך? הערה: בהפסקה יש אנשים שנשארים במקום של השיעור (בבית), ואם לא נשארו אנשים האם הדין שונה?
תשובה: א. כאשר אתה רוצה לשתות ולאכול בגינה אתה צריך לברך שוב, מפני ששינית את מקומך, ומה שברכת בבית לא פוטר מברכה ראשונה את המאכלים והמשקים שתאכל ותשתה בחוץ. ב. אם נשארו אנשים במקום הלימוד, אזי כאשר אתה חוזר אינך צריך לחזור ולברך. אבל אם לא נשארו שם אנשים, במאכלים שברכתם מזונות, אינך צריך לחזור ולברך, ובמאכלים אחרים ושתיה, הנך צריך לחזור ולברך ברכה ראשונה.
שאלה: ה  הוא המלך: יש אלוקים אבל למה שאני אעבוד אותו, למה אני מחויב אליו?
תשובה: מהשאלה ניכר שאתה מאמין במציאותו של ה' וזהו אחד מעיקרים החשובים שבאמונה. אבל החלק השני של שאלתך הוא אינו מדוייק. האדם אינו מחוייב אל ה' אלא האדם צריך לרצות להיות מחובר אל ה'. הקב"ה נתן לאדם בחירה חופשית האם לקיים את התורה או לא אבל הוסיף המלצה "ובחרת בחיים". האדם יכול להחליט האם לקיים את התורה אבל רק הבחירה הנכונה תיתן לו את החיים, את החיים בעולם הזה ובעולם הבא, הבחירה בתורה ובמצוות. הדבר נמשל למכונה חדשה המגיעה ביחד עם ספר הוראות שימוש הקונה יכול להחליט שלא להשתמש במכונה על פי ההוראות אולם במקרה כזה היא תתקלקל מהר אבל אם הוא יבחר למלא את כל ההוראות הוא יהנה מהמכונה ליותר זמן. כך התורה ביחס לעולם. ה' ברא את העולם וטבע בו נסיונות ואתגרים לאדם אבל נתן לאדם גם את המפתח להצלחה והוא התורה. ספר הכוזרי במאמר ראשון מרחיב בנושא זה.
שאלה: שמירת 4 אמות: האם יש עניין בשמירת 4 אמות מאישה או שזה רק ב"מיועדת" ואם כן מה הוא?
תשובה: צריך אדם להתרחק מהנשים מאד מאד לפי שנפשו של אדם מחמדתן וכדי שלא יבא להרהר הרהורים לא טובים (שולחן ערוך אבן העזר סימן כא סעיף א). חכמים לא תיקנו מרחק מסויים אלא כל אדם צריך להכיר את עצמו ולדעת עד כמה עליו להיזהר. כמו כן אסרו חכמים ללכת אחרי אשה מאחר ואז כל מבטו מופנה אליה ודבר זה מביא הרהור וכאן יש מהאחרונים שנתנו שיעור של ארבע אמות ויש שאמרו שאסור אף מרחק גדול יותר. (באר היטב שם סעיף קטן ב ותשובות רדב"ז חלק ב תשובה תש"ע) אשה שאתה רוצה לבדוק אם להתחתן איתה מותר להסתכל עליה לצורך זה (שולחן ערוך שם סעיף ג) אבל כמובן שיש יותר להקפיד שלא להגיע למצב של הרהור שהרי נוצר ביניכם קשר מסויים.
שאלה: שירת "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד": האם מותר לשיר בקול את המילים "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד" כאשר שרים "אנא בכוח" בקבלת שבת?
תשובה: מותר.
שאלה: חלוקת קריאת המגילה: האם מותר לחלק את פרקי מגילת אסתר בין מספר בעלי קוראים? האם יש הבדל בין ספרדים לאשכנזים?
תשובה: מותר לחלק את הקריאה בין כמה בעלי-קריאה.
שאלה: היחס למדרשים?: כיצד עלינו להתייחס למדרשים? האם כמו סיפור יפה של ח או משהו הרבה יותר חשוב ובעל משמעות מיוחדת ואפילו אמתית? שאלה זו באה בעקבות מדרשים שמפורשים באקדמיה בצורה סיפור מיתולוגי או דיעה של ח ויש עוד הרבה דעות וזה מאוד מבלבל אותי.
תשובה: הרמב"ם הרחיב את הדיבור בנושא זה והעמיק בו בהקדמה לפרק חלק. בנו כתב על כך מאמר שלם שהודפס בהקדמה לעין יעקב. המהר"ל הולך בעקבותיהם והעמיק להסביר את האגדות ובעיקר בספרו באר הגולה. למד את דבריהם ותראה עד כמה הפרשנות האקדמית שטחית ורחוקה מלהיחשב מדעית ורצינית.
שאלה: עזבתי את הלימודים באמצע השנה.: למדתי במוסד אקדמי מסוים ועזבתי אחרי חודש. הם דורשים כקנס 60 אחוז משכר לימוד מלא. הייתי זכאי למלגה באותו מוסד אם הייתי מסיים שנה מלאה. האם מותר לא להודיע שעזבתי, באופן רשמי, ולנצל את המלגה?(יש לציין שדרישה של כזה סכום גדול ממי שלמד בפועל חודש בלבד אינה הגיונית ואף מוגזמת וכן שאף אחד אחר לא יהנה מהמלגה שלי.)
תשובה: הסברא נותנת שמטרת נתינת מלגת לימודים (ע"י תורמים וקרנות וכדו') היא על מנת לסייע ללומדים בפועל במקום הלימודים. ע"כ מובן שאסור לקבל מלגה כזו כאשר אינך לומד בפועל  האיסור פשוט ומובן - שאסור לגנוב את דעת הבריות, וכ"ש לקבל דבר במרמה. בכבוד רב, הרב יוסף ללום.
שאלה: חיוב ת מיסים - המשך: קראתי את תשובת הרב בנושא חיוב ת מיסים. נאמר כך: ".מי שלא משלם מיסים ונהנה משירותים שממומנים על ידי המיסים הרי הוא גוזל את הצבור. אסור לו להשתמש בכבישים, במדרכות, במים, שמסו ים על ידי קופת המדינה שהיא נגבית ממיסים.", אבל תשובה זו אינה עונה על השאלה: מה אם הכסף שלי הולך לדבר עבירה, שאת מס העבירות אפשר למנות ברשימה ארוכה (ג"כ את המצוות), מה העבירות האלה פתאום מתבטלות? הרב ג"כ כתב: "רק מקצת מאד מהמיסים ניתן לדברים אסורים", ומה קרה אם ה"התנתקות"? השקיעו שם עשרות אם לא מאות מליונים שקלים. אני מבין את חשיבותה של מדינת ישראל, אבל אחרי 120 שנה אני רוצה להיות נקי מעבירות. מה לעשות?
תשובה: אכן נכון שאין פתרון מושלם המצב מורכב. ומצב מורכב צריך לעשות את המעשה היותר נכון אף על פי שאינו שלם. על כן חובה לשלם מיסים והתחמקות מלשלם מיסים אסורה כל עוד אדם נהנה משרותים של המדינה.
שאלה: סבתא שלי גילתה שאני כהן!: אנחנו לויים וככה נוהגים עד עכשיו בכל ההלכות הקשורות. לפני שנה אבי סיפר שהוא לא הבן הביולוגי של סבי, ושאמו (שגם נפטרה) אמרה לו פעם שבעלה הראשון היה כהן. אבי לא מתכון לשנות את המצב כלפי החברה מ"לוי" ל"כהן" כי הוא לא רוצה שסיפורו האישי יפרסם. לכן התעוררו כמה שאלות: 1- האם העדות של סבתי מספיקה? (לא נותרו קרובי משפחה מהסבא הביולוגי ואי אפשר לאתר מצבות). 2- צריך לכבד את רצון אבי לא להתנהג כלפי חוץ ככהן? (לעלות ראשון לתורה וברכת כהנים). 3- אבי עד עכשיו לא אמר קדיש על האבא הביולוגי (הוא נפטר כשוא היה ילד קטן במלחמת עולם השנייה).האם הוא צריך להתחיל?
תשובה: 1.אם עדות הסבתא אמינה יש לסמוך עליה. 2. בעניני הלכה אין לאב מעמד ואינך חייב לשמוע בקולו אך עשה זאת בטקט. כגון, בנוכחות אביך אל תעלה לדוכן, אלא תצא החוצה אם יש כהנים מלבדך. ובאשר לעליה לתורה הרי הדבר אינו בידך, אם קוראים לך ראשון עלה. 3. ביום הזכרון של סבך על אביך לומר קדיש. אם היום אינו ידוע, תאמר בעשרה בטבת כפי שקבעה הרבנות הראשית.
שאלה: נתינת חמין בצלחת רטובה בשבת: ראיתי שאין לשים במרק קר, תפו"א שהורד מהפלטה. אולם ליד סלט אין צורך להחמיר.1. האם זו ההלכה? 2. מה לגבי הצלחת? האם צריך לייבש אותה לפני שמניחים בה תפו"א? וא"ת שאין מגמתי ואין ברצוני לבשל את טיפות המים שבצלחת, הרי לגבי כוס שקצת רטובה וממלאים אותה במים חמים כן צריך לייבש. לא ראיתי שנוהגים לייבש צלחות לפני שמניחים את החמין בהן. ראיתי חוזרים בתשובה שמקפידים על כך. מה הדין? האם רצוי להחמיר?
תשובה: 1.ההפך הוא הנכון. תפוח הלוהט יבשל את הירקות שיגע בהם בעוד שהמרק הקר רק יקרר את התפוח והמרק לא יתחמם הרבה. 2. רצוי שהצלחת תהיה יבשה. כשהדבר לא ניתן אפשר לסמוך על הגר"ע יוסף שמתיר זאת בגלל שאין כוונה לבשל את הלחלוחית וזהו פס"ר דלא ניחא ליה. אולם לכתחילה יש להימנע מכך.
שאלה: טלית בחופה: האם בחופה של בני עדות המזרח החתן צריך או חייב ללבוש טלית?
תשובה: בעדות המזרח לא הייתה חופה אלא פרסו טלית על ראשם של החתן והכלה. בעקרון חתן לא התעטף בטלית. אולי בגלל ברכת שהחיינו על בגד חדש ואישה חדשה הוא גם התעטף בטלית.
שאלה: קול באישה בזמירות שבת: 1- האם איסור זה, שלא לשמוע קול אישה שרה וכו - חל גם על המשפחה הקרובה?! (אמא, אבא, אחים, סבא סבתא) 2- האם לבעל ואישה (כשהם לבדם) מותר לשיר ביחד?! (לאיש מותר לשמוע את קול אשתו ששרה)
תשובה: יש סוברים, שבני משפחה לרבות הנשים והבנות, רשאים לשיר זמירות שבת ולומר את ברכת המזון בניגון אף אם מסובים לארוחה גם גברים שאינם בני משפחה  מקור חיים לבנות ישראל פרק ה סעיף י. ויש מי שסובר שמותר לאדם לשמוע את אישתו שרה זמירות שבת, אך עליה להימנע מלשיר לפניו את הפסוקים שבזמירות וכן מותר לו ולבניו לשמוע את בנותיו אחיותיו נכדותיו וסבתו, אף שהן שרות את הפסוקים שבזמירות. יש סוברים שבכל מקרה על נשים להמנע מלשיר זמירות שבת בין בפני בעלים ובין בפני גברים זרים  ציץ אליעזר חלק ז סעיף כ"ח משנב"ר סימן תע"ט ס"ק ט,כף החיים סימן ע"ה ס"ק כ"ג. הרב יאיר פרייליך
שאלה: חזרת הש"ץ אם לא מבינים מילות התפילה?: בבית הכנסת שלנו שבניכר מתפללים בקביעות בכל שלושת התפילות במשך השבוע מעל 30 מתפללים ובשבתות מספר הציבור עולה למעל חמישים מתפללים. המצב כיום הוא שלכל היותר 5 מתוך כל המתפללים מבינים את מילות התפילה והשאר עונים גם כן אמן היכן שצריך בחזרת הש"ץ, אך אינם מבינים את פרוש המילים. האם אני כחזן צריך לקרוא את כל חזרת הש"ץ מתחילת ועד סופה בקול או לחילופין להתחיל את תפילת 18 ולקוראה עד "לקדושה" בקול ולאחר "קדושה" להמשיכה בלחש כדי להימנע מברכות לבטלה?
תשובה: יש להסביר את התפילה לאלו שאינם מבינים. אפשר לבחור בכל תפילה ברכה אחת ולהסבירה עד שבמשך הזמן כל התפילה תובן. אולם גם כל עוד הם אינם מבינים אפשר להתפלל. כי עצם העמידה לפני ה' והכוונה הכללית שכל אחד מתכוון בכל זאת נחשבת ככוונה.
שאלה: איך נקבעים סדרי בית הכנסת?: ישנו בית כנסת שמנוהל ע"י עמותה רשומה. ישנם אנשים בתוך בית כנסת המבקשים לעשות דין לעצמם נגד דעת הגבאים וחברי העמותה בנושאים שונים כל זה נגד דעתם המפורשת של רוב חברי העמותה והגבאים המעוניינים לקבוע סדר משלהם לכך. האם אין פה גניבת דעת הבריות או השגת גבול?
תשובה: "אחרי רבים להטות" כל סדרי ביהכנ"ס חייבים להתנהל על דעת רוב המתפללים הקבועים, ואסור למיעוט לפעול נגד הרוב. ועד שנבחר ע"י הרוב מוסמך לנהל את ביהכנ"ס במשך כל הקדנציה לה נבחר ואסור לחלוק עליו אלא ע"י אסיפה כללית. עם זאת כדי להמנע ממחלוקת על הגבאים להתנהג בפקחות בסבלנות ובתבונה ולמצוא דרך איך לפייס גם את המיעוט עד כמה שאפשר, והאמת וה אהבו.
שאלה: תה וצנימים שמכינה פיליפינית: סבתא שלי צריכה סיוע סיעודי ויש לה פיליפינית בבית. האם מותר לנו לשתות תה שהיא מכינה? והאם מותר לנו לאכול לחם קנוי שהיא שמה בטוסטר כדי שיהיה צנימים, לפחות קצת צנימי.
תשובה: הלחם כבר אפוי והיא רק קולה אותו אין אפיה אחר אפיה והצנים מותר. אך את התה היא חולטת (אלא א"כ יש תמצית תה מוכנה והיא רק מוזגת אותה למים החמים) ולכן יש להימנע מלשתות תה זה. עצם הרתחת המים אינה בעיה.
שאלה: מיון חפצים בשבת: האם מיון של חפצים, לא של אוכל, מותר או אסור בשבת, ובפרט - צעצועים לקופסאות שונות, סידור תמונות באלבומים (כאשר תמונה אחת לאלבום אחד והשניה לאלבום בנושא אחר וכן הלאה), והפרדה של 2 חפיסות קלפים. האם יש הבדל אם צריכים את כל החפצים או שזקוקים רק לחלק אחד?
תשובה: דין בורר של דברים בשבת הוא לא רק באוכל אלא בכל דבר, ולכן כמו שאסור להוציא פסולת מתוך אוכל כך בכל דבר אסור לברור את הדבר שאת רוצה מתוך דבר שאת לא רוצה. אבל לקחת למשל סכין ולשטוף אותו ולשים במגירה במקום של הסכינים זה לא בורר אלא רק לשים במקום, אבל לקחת מערימה של סכו"ם מעורבב דווקא סכין אסור כי אני צריך דווקא אותו. הרב יאיר פרייליך
שאלה: איך נוהגים עם הורים (שעדיין) חילונים?: אני חוזר בתשובה, לאחרונה סוף סוף (לאחר מספר שנים) אשתי הסכימה לטהרה, שבת וכשרות אצלנו בבית, (עדיין לא עם אמונה אבל גם זה משהו) שאלתי פשוטה אבל מאוד בעייתית: איך נוהגים עם ההורים, ושאר המשפחה (כולם עדיין חילונים) בנושא אכילת סעודות אצלם? יש לציין שברור לי שכולם כולל אשתי (שאני רוצה מאוד לחזק אותה - אחרי שעשיתי איתה את כול השגיאות האפשריות) יעלבו מאוד. אולי אפשר בשלבים - אם כן אז אילו שלבים מומלצים?
תשובה: ברכותי על הכח הנפשי לחזור בתשובה. חיי המשפחה שלכם מעתה יהיו הרבה יותר עמוקים ומאושרים והנאמנות זה לזה שהיא כל כך חשובה לחיי המשפחה תגבר. איני מכיר מקרוב את המצב שלכם כדי ליעץ עצה מתאימה. אך אומר שהטוב ביותר הוא לדבר בגילוי לב עם שאר המשפחה. ולומר להם שאתם קבלתם על עצמכם לשמור מצוות ועל כן אין אתם יכולים לאכול אלא מאכלים כשרים. ואין אתם מתכוונים לפגוע חלילה ושלא יפגעו, אם אתם לא אוכלים אצלם מה שאינו כשר על פי ההלכה. אני מניח שהם יקבלו את זה בתחילה באופן קשה. אך לאחר זמן לא רב יבינו, ולא יכעסו כל כך. מה שאין כן אם הולכים בהדרגה המתח מתפשט לאורך זמן רב. מכל מקום אני מיעץ לשוחח עם רב שמכיר אתכם שילווה את אתכם בעצותיו. חזקו ואמצו.
שאלה: לימוד הלכות אבלות: מקובל שלא ללמוד הלכות אבלות כשאין צורך מיידי, כדי שלא לפתוח פה לשטן. האם זו הנהגה נכונה? מה יעשה מי שרוצה לדעת הלכות אלו וללומדם בעיון שלא ע"מ לקיים?
תשובה: נזכר שלא טוב ללמוד הלכות אבלות בעיון ומותר ללמוד קצת במהירות ולא להתעכב בדבר שאינו נחוץ.
שאלה: סכנה באנטנות ומכשירים סלולאריים - המשך: בתשובתו של הרב לשאלה בכותרת הנ"ל, עונה הרב: לכשיתברר הסיכון רמתו וכמותו נצטרך לדון האם דינו כנסיעה או לא. המצב בפועל הוא כי אנשים נדרשים לשאלה ולא ניתן להמתין עם תשובה "לכשיתברר הסיכון רמתו וכמותו". ביישוב בו אני מתגורר וכך גם במקומות עירוניים רבים ישנה דרישה של תושבים להסיר את האנטנות תוך פגיעה לכאורה במשתמשי המכשירים הסלולאריים בסביבה ולא ניתן להמתין לסיום כל המחקרים בנושא שיתכן ויימשכו עוד שנים רבות. אם ישנו ספק בדבר הסיכון שבאנטנות הללו, אזי לכאורה הוא "ספק פיקוח נפש" ומה ההיתר להמשיך ולקיים את האנטנות, אלא אם כן נוכיח שמבחינה הלכתית גם אם בודאות היתה כאן סכנה ברמה כלשהי היינו מחוייבים לזהירות, אך לא נמנעים מהשימוש (כפי שקורה במכוניות). אם ההלכה תפסוק במקרה ויש ודאות בדבר הסכנה שאין לקיים את האנטנות, אזי חוזרת השאלה מה יהיה הדין בספק פקוח נפש?
תשובה: אם אכן יש אפילו ספק פיקוח נפש יש להאבק נגד האנטנות. השאלה היא, האם יש אפילו ספק כזה או רק גחמה היוצרת פאניקה שבסיסה זניח. האם יש בידך מימצא מדעי רציני שמעלה חשש לפיקו"נ?.
שאלה: בן להורים שלא שמרו על טהרת המשפחה - המשך: מה המשמעות לכך שיש השלכות רוחניות?
תשובה: כאשר ההורים חיים בקדושה ובטהרה זה משפיע לטובה על הבנים, וכאשר ההורים נכשלים בחטא זה משפיע לרעה.
שאלה: נוסח היתר עיסקה: אנא לשלוח לי נוסח מורחב וצורה של היתר עיסקה.
תשובה: מן הראוי לפרט בבקשה מעין זו, לפחות באופן כללי מהו הצורך שלך בנוסח. בכל אופן עיין בקישור הבא: שם נמצא הנוסח הבא, עיין במקור להשלמת הסברים והערות: להלן נוסח היתר עסקא שהציעו בספר "תורת ריבית" x. בהערות נציין בסוגריים מרובעים את תיקוני הנוסח המתאימים לשלט קבוע במקום נתינת ההלוואות כנ"ל. הצעת נוסח היתר עסקא אני הח"מ (שם הלוה) מודה שקיבלתי מן (שם המלוה) סך. בתורת עסקא עד לתאריך. והתחייבתי9 להשקיע את כסף העסקא בעסק טוב ומובחר שהוא יותר קרוב להרויח בו. ואם ארצה xi  להשתמש בכסף זה לצרכי xii  הפרטיים או לת חובות שיש לי xiii, הריני מקנה ל (שם המלוה) הנ"ל xiv  בקנין המועיל חלק בכלל עסקי xv  המניבים רווחים בשווי הכסף שקיבלתי, ויהיה אותו החלק בידי15 בתורת עסקא. הרווחים שיהיו מן העסקא יתחלקו מחצה לי ומחצה ל. xvi  הנ"ל, ואם ח"ו יהיו הפסדים, ישא הנותן. הנ"ל בשני שליש, ואני המקבל בשליש xvii. ואין אני xviii  נאמן לומר שהיו הפסדים או שלא היו רווחים וכן לגבי גובה הרווחים שהיו, אלא בשבועה חמורה בנקיטת ספר-תורה. אמנם זאת הוסכם בינינו שאם ארצה ליתן לנותן העסקא הנ"ל סך. xix    (וכשנותן את העסקא בהצמדה לדולר או למדד, יכתוב כאן:) "שאם ארצה ליתן לנותן העסקא הנ"ל19 הפרשי הצמדה לדולר מדד עבור חלקו" וכו' (אם רוצה גם רווחים וגם הצמדה, יכתוב:) "סך (סכום הרווחים שדורש) נוסף על הפרשי הצמדה לדולר מדד" וכו'  עבור חלקו xx  ברווחים מן העסקא ואחזיר לו20 הקרן, הרי שכל מותר הרווח שייך לי לבדי20 ופטור אני20 מכל שבועה ובירור בדבר הכסף הנ"ל. ואם ישאר הכסף בידי xxi  לאחר הזמן הנ"ל וכל זמן שלא אחזירנו, מוסכם בינינו שימשיך הכסף להיות בידי21 בתורת עסקא לפי כל התנאים דלעיל. כל זה נעשה בקניין אגב סודר כתיקון ח ובאופן שאין בו אסמכתא. ועל זה באתי על החתום xxii. (שם הלוה)22. כולל פסגות.
שאלה: ביגמיה ביהדות?: עד כמה שידוע לי, עניין נישואין עם כמה נשים מלכתחילה מותר מן התורה וח אסרו. אבותינו היו נשואים לכמה נשים וכו. כל זה לא מסתדר לי עם כל החומר שאני לומדת וקוראת על קדושת הנישואין במובנים של איש ואשה- משלימים אחד את השני, שניהם ביחד נקראים "אחד" וכו. ע"פ כל מה שאני שומעת בשיעורים ובספרות היהודית ישנה חשיבות גדולה לחיבור של גבר אחד עם אשה אחת בלבד ומובאים הרבה הסברים לכך והלכות ועצות כיצד לשמור על הנאמנות הזו וכו. אני תוהה האם זה בכלל אפשרי שגבר יהיה מחובר לאשה אחת כל חייו ולא יימשך לאחרות, האם זה בכלל טבעי שכך יהיה, האם זה לא סותר את המצב שבו גבר יכול להנשא לכמה נשים ע"פ התורה וכל מה שמלמדים אותנו על קדושת איש אחד ואשה אחת בלבד זה בכלל לא "טבעי" מלכתחילה, ממה שהתכוונה התורה?
תשובה: שאלתך גדולה. ישנם שיטות שונה בכך. אני מאמץ את הגישה הסוברת שגם מצד התורה לכתחילה ראוי לקחת רק אישה אחת. כך נראה מהאבות שבאופן בסיסי לקחו רק אישה אחת. כך גם נראה מאדם הראשון שלקח רק אישה אחת. אולם מה שאנו מוצאים אפשרות לקחת מספר נשים ניתן לומר שזה היה רק בדורות קודמים בהם הפער בין האיש והאישה היה רב. האיש היה איש ספר ואיש חוץ, ואילו האישה היתה בעיקר ספונה בביתה ועסוקה בעבודות הבית שדרשו ממנה את כל כוחותיה. במצב זה האיש שהיה מלא כוחות היה יכול לישא מספר נשים גם מבחינה רוחנית. אולם בעת הזאת שאין פער גדול בין האיש והאישה והאיש יכול למצוא את כל אושרו באישה אחת אנו חוזרים למצב הלכתחילאי בו האיש יקח רק אישה אחת. ומנהג ישראל שלא ליקח שתי נשים מתאים וראוי למצב שבו הקשר בין האיש והאישה אינו רק קשר של חיי אישות אלא בעיקר קשר נפשי רגשי.
שאלה: תחנון בתפילת מנחה במקום העבודה?: אצלנו בחברה מאורגנת תפילת מנחה ומשום קוצר זמן (מחכים למניין וכו.) קבעו שאין אומרים תחנון משום ש"הזמן קצר והמלאכה מרובה ובעל הבית דוחק", כדי לחזור לעבודה כמה שיותר מהר. האם יש בסיס הלכתית להתנהגות זאת? האם מותר לי להתפלל בצד תחנונים או שאני נכנס בגדר "פורש מן הציבור"?
תשובה: יש מקומות שבגלל שמנחה נמשכת אחרי השקיעה לא אומרים תחנון. אם הציבור לא אומר תחנון מכל סיבה שהיא לא מצינו שהיחיד אומרו.
שאלה: עגלת ילדים מחוץ לעירוב בשבת: האם מותר לי בשבת לצאת לטיול רגלי עם הבן שלי בעגלה שבה יהיו דברים הכרחיים בשבילו מחוץ לעירוב בשבת?
תשובה: אין לטלטל ילדים עם עגלות או בלעדיהן מחוץ לעירוב. מותר רק לדדות ילד המסוגל ללכת בכוחות עצמו כלומר לסייע לו ללכת בעצמו ורק אם הוא נופל ובוכה ולא נרגע מותר להרימו ולהרגיעו אולם כל זאת בלי עגלה.
שאלה: נרות שבת אצל חמותי: האם אשה שמתארחת אצל אמא או חמותה בשבת צריכה להדליק נרות שבת והאם יש מחלוקת בן ספרדים לאשכנזים?
תשובה: אצל אחינו יוצאי אשכנז, נהוג שבת נשואה מדליקה נרות גם בבית הוריה, ואצל ספרדים נהגו לצאת בברכת האם, ורק אם יש חדר שינה מיוחד אפשר להדליק שם
שאלה: נישואין עם אשה מבוגרת: גבר יכול להתחתן עם אישה מבוגרת ממנו או שהוא חייב להיות גדול ממנה?
תשובה: אין כל מניעה שבחור יתחתן עם אשה מבוגרת ממנו. אם הם מתאימים ורוצים אין כל סיבה להתחשב בגיל.
שאלה: איך בוצעים חלה?: במשפחתי יש מנהג לכסות את החלות כשמברכים על החלה. הטעם הוא זכר למן ע"פ החיי אדם, והמנהג הוא להשאיר את החלות מכוסות עד סיום ברכת "המוציא". אני עכשיו עוסק בהלכות בציעת הפת, בסימן קס"ז, ושם למדתי שהרבה מהראשונים כותבים שצריך לבצוע את החלה קצת כדי שלא יהיה הפסק בין הברכה לאכילה. כך נראה להלכה ביום חול. בשבת, כתב הרמ"א, שמכיוון שיש חשש שאם נחתוך את הפת - הפת תשבר, ולא יהיה לנו לחם משנה, לכן פסק שאין לעשות את המנהג הזה בשבת. כאמור, אני נוהג גם לכסות את החלה, וכמו כן אני רוצה גם לנהוג את המנהג של להשאיר סימן על החלה - איך אני עושה את זה?
תשובה: הסימן על החלה נועד למעט את ההפסק בין הברכה לבציעה, שידע מיד היכן לבצוע. אתה אל תסמן את המקום בחלה, רק תניח את הסכין ממש מתחת לחלות או סמוך להן, ומיד בתום הברכה תיבצע. הפסק מועט כזה לא נחשב להפסק. אפשרות נוספת היא שתקח חלה קלועה, ותבצע במקום הקליעה, ואז שוב אין בעיה של הפסק בין ברכה לבציעה.
שאלה: סיוע לדבר עברה: אני ישן בפנימיה וכל בוקר מעירים אותנו לתפילה ברבע לשבע וחברי החדר שלי קצת עצלנים, הם בדרך כלל לא קמים לתפילה. לפעמים הם מבקשים ממני לכבות את האור ולנעול את הדלת כדי שהם ימשיכו לישון, האם זה סיוע לדבר עברה? (אני יודע שאם הם לא יקמו, או שהם לא יניחו תפילין או שיניחו לחמש דקות ולא יתפללו תפילה כמו שצריך)
תשובה: לדעתי אתה צריך להתנהג רגיל, אל תנענע אותם בחזקה על-מנת שיקומו, אבל גם אל תכבה את האור בצאתך מהחדר.
שאלה: הסרט החדש שיצא נגד הגירוש: קניתי את הסרט החדש לא נשכח ולא נסלח, שבו יש סרטים קשים מהפינוי והגירוש וכן הכנסת ספר התורה ביום הגירוש בנוה דקלים. האם יש עניין להראות את זה גם לילדי הקטנים בבחינת "זכור ואל תשכח", או שמא עדיף להעלים מאיתם את הטראומות שאנו עוברים, מה דעת הרב בעניין?
תשובה: ילדים קטנים אינם צריכים לראות את זה.
שאלה: כשרות בחתונה: אני אדם חילוני שעומד להתחתן. במשפחה של ארוסתי יש מספר אנשים דתיים שחזרו בתשובה. באירוע דאגנו שכל האוכל יהיה כשר למהדרין כאשר ההשגחה תהיה של הרבנות הראשית לירושלים, ובנוסף הרב האזורי. גורמים מסוימים במשפחה של כלתי לא מוכנים לאכול באירוע למרות הנ"ל בטענה שרמת הפיקוח אינה מספקת ובנוסף טוענים שלספרדים אסור לאכול אוכל שבושל ע"י גוי למרות שיהודי ידליק את התנור ולמרות שרוב הספרדים שיזומנו חילונים שומרי מסורת, הם מתכוונים להפיץ ידיעה שספרדי שאוכל באירוע דומה לאוכל חזיר. במאמץ לרצות את כולם הצעתי לדאוג למנות מיוחדות של בד"ץ למי שרוצה בכך וגם באופן שישמור על אחידות הצורה עם יתר האוכל (גם זה לא מוצא חן בעיניהם) אולם אני לא מוכן לשנות את מיקום האירוע - שחשוב לי מאד - למקום של בד"ץ ולוותר על קיום האירוע בגן אירועים מה שאין במקומות בהשגחת הבד"ץ, בנוסף לעובדה שלהמקום שבחרנו יש תפריט "גורמה". הדבר גורם למתח גדול ועמותים. האם לדעתכם אותם אנשים מקפידים מעבר למקובל או לא ומה הפתרון? אנחנו באמת רוצים שכולם יוכלו וישתתפו בשמחה אבל כעת אני במצוקה וחסר פתרון.
תשובה: אני מציע שאותם קרובים ימנו משגיח שיהיה נוכח בשעת הבישול ויראה שהכל ינוהל על פי דרישותיהם. דבר זה מקובל ואני מניח שבעל האולם יסכים לכך.
שאלה: גיור לאשה גויה: בני יוצא עם גויה -אנו ממשפחת כוהנים. אני מרגישה נורא -אמרו לי שאסור לה להכנס לביתנו,האם וכאשר היא תתגייר היא בני יוכל לשאת אותה לאשה, מאחר ואנחנו כוהנים.
תשובה: אסור לכל איש ישראל לישא גויה, ולא להיות עימה כלל. גם אם היא תתגייר היא תהיה מותרת לינשא לישראל בלבד ולא לכהן. האיסור של כהנים לשאת גיורת הוא מפני קדושתם היתירה של הכהנים בישראל, והעבירה על כך היא חילול קדושה זו. בעניין היחס החינוכי על מנת לקרב את הבן ולהשפיע עליו, כדאי אם אפשר להתייעץ עם אנשי חינוך מקצועיים. בכבוד רב, הרב יהודה אודסר.
שאלה: אשה בהריון שמקיאה: אשה בהריון שהקיאה לאחר מאכל בשרי, האם צריכה לחכות 6 שעות כדי לאכול מאכל חלבי?
תשובה: יש שני טעמים מדוע צריך לחכות שש שעות. הטעם הראשון הוא מפני שיש שאריות של בשר בין השיניים, והטעם השני הוא שהבשר הבלוע בבטן מושך טעם בשר בפה עד שש שעות מאכילתו. לפי הטעם הראשון, גם אישה שמקיאה את הבשר צריכה להמתין משום בשר שבין השיניים, ואילו לטעם השני לא תצטרך להמתין. למעשה אנחנו מחמירים כשתי השיטות, אבל לאישה בהריון נראה למעשה להקל שלא תצטרך להמתין שש שעות אם הקיאה את מה שאכלה.
שאלה: הדבקת מדבקות ציבעונית: איזה איסור יש בהדבקת מדבקות ציבעוניות על דף בשבת, והאם הדבר מותר לילדים?
תשובה: הדבר אסור משום תולדה של תופר, שמחבר שני דברים יחד. מסיבה זו צריך לחנך גם ילדים שלא להדביק מדבקות בשבת.
שאלה: שנת מעשר שני או עני: מה משמעות הגדרת השנה כמעשר שני או עני?
תשובה: השנה זאת שנת מעשר שני, שנה חמישית במניין שנות השמיטה, ברור שהמפריש מפירות ודאי מברך להפריש תרו"מ, אולם בשנת מעשר שני יש עוד ברכה לפדות מעשר שני, ועל כן יש צורך לדעת האם השנה שנת מעשר שני או עני. לגבי מעשר עני הנתינה איננה כפי ששאלת אלא הנתינה היא מהפירות עצמם (מלבד דעת הרדב"ז), בכו"א מכיוון שהשנה שנת מעשר שני אין משמעות לשאלה כיצד מפרישים מעשר עני, אי"ה בשנה הבאה נפרט את הדברים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ספירת עצים.: אדם שרכש עץ כבן שנתיים או יותר ממשתלה ומעוניין להעבירו לגינתו האם עליו לספור מהתחלה, או שמא ניתן להמשיך את הספירה לגביו (כלומר להכליל את השנתיים ימים בספירה הרצופה)?
תשובה: וברכת ד' אפשר להמשיך את השנים שהיו במשתלה, ובתנאי שהעץ עמד במשתלה בעציץ שיש לו נקב של 2 ס"מ, וכמו כן עמד על הקרקע (או מול הקרקע) ללא חציצה (פלסטיק, זכוכית, ברזל וכדו') בין העציץ והקרקע. עלייך לברר שאמנם המשתלה נהגה על פי הנחיות אלו, ואז אם השתילה תעשה כדין דהיינו שהגוש לא יתפורר, יוכלו למנות שנות ערלה מהשתילה במשתלה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: החלפת קלפים: החלפתי עם חבר קלפים תמורת קלפים אמרתי לו "בלי חרטות" -שלא מחזירים יש לי עד ששמע שאמרתי. אחרי שעה החבר שהחלפתי איתו רצה שנחזיר את הקלפים. מה עושים?
תשובה: בפרטים שציינת חסר לשמוע את דברי הצד השני, בכל אופן גדול ה ובמיוחד כדאי לשאול אם אביו של חבירך אם הוא מסכים להחלפה הזו. בכבוד רב, הרב יוסף ללום.
שאלה: מליחה - וחליטה: בערוך השולחן סימן סט סעיפים לד- לט דן בשיעור זמן המליחה, ועולה מדבריו שאין מח בין הרמב"ם שמצריך חליטה לבין מנהגנו למלוח כשעה, משום שהרמב"ם דיבר על מליחה בשיעור של 18 דק ולכן צריך גם חליטה, ואנו נוהגים למלוח שעה ולכן א"צ בחליטה. אני שואל אם נוכל לסמוך על ערוך השולחן לכתחילה (ולא רק לצורך אורחים או בערב שבת) שלפי דבריו כל העדות יוכלו להסתפק במליחה של 18 דק ואחר כך לחלוט את הבשר.
תשובה: לא נהגו כערוך-השולחן בזה, אלא רק לצורך חולה.
שאלה: סרט כתום: האם יש עוד עניין להסתובב עם סרט כתום? כי ישנם עוד אנשים ללא בית- להשאיר במודעות הציבור?
תשובה: יש מקום לכך.
שאלה: לימודי פוסט דוקטורט בחו"ל: אני סטודנט של המחלקה לפיסיקה באוניברסיטת בר אילן, רציתי לדעת האם יש היתר לרדת מהארץ לצורך לימודים (פוסט דוקטורט) בחו"ל, כאשר לצורך הלימודים זה חשוב מאוד. כמובן כל זאת בידיעה ברורה ועם כוונה לחזור לארץ מיד עם תום הלימודים. (פרט חשוב נוסף: הלימודים הם לתקופה של יותר משנה).
תשובה: מכיוון שמותר לצאת מהארץ לצורך פרנסה, הרי שלימוד כזה הוא לצורך פרנסתך, ולכן מותר לך לצאת מהארץ מסיבה זו.
שאלה: ברכת הטוסט: היות ואני מורח את פרוסת הלחם במאכל כל שהוא ואחר כך קולה אותה בטוסטר, התהליך שמתקבל הוא אפיה חדשה של הלחם עם המזון שבתוכו. יוצא מכאן שהמאפה החדש יוצה מגדר לחם ונכנס לגדר עוגה לכאורה וברכתו מזונות. האם זה נכון?
תשובה: כאשר אתה מניח משהו על הלחם ואופה אותו (או קולה אותו), אין הלחם יוצא מגדר לחם, אלא זהו לחם שאתה אוכל איתו משהו נוסף. האפיה הזאת לא משנה את הלחם, היא רק נותנת לו טעם נוסף.
שאלה: מה כוללים בתוכם שבע מצוות בני נוח?: האם לגוי מותר לקבל לשון הרע, האם גוי מצווה על כיבוד אב ואם, איפה בשבע מצוות בני נוח מוזכר עניין המידות (כלומר, איפה למשל מוזכר, שאסור: (1.)לכעוס על מישהו או (2.)לשנוא מישהו), מה בקשר לשאר המצוות, האם גוי חייב או פטור?
תשובה: נכון ששבע מצוות בני נוח לא כוללים את הדברים האלו אבל אלו דברים שכל חברה מתוקנת צריכה לתקן חוקים ומוסכמות בנושאים חברתיים אלו, אחרת מצבם יהיה כסדום שקיבלו עונש על התנהגות לא נורמלית. לסיכום אתה צודק שלא כתוב שהם צריכים לעשות אבל החברה שהם חיים בה צריכה לעשות דברים אלו. הרב יאיר פרייליך