LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תרומות ומעשרות ברשתות השיווק: בהמשך לשאלתי א. אני עדיין לא מבין מה המשמעות של מפרישים ולא נותנים לעניים, הרי זה מעשר עני ויש עניים? אם יש מאמר שאוכל להרחיב בעניין אשמח.
תשובה: במעשר עני יש שני חלקים: א. יורה דעה - חיוב הפרשת תרומות ומעשרות. ב. חושן משפט - הצד הממוני. הפרשה היא הצד האיסורי וללא הפרשה אסור לאכול והרי זה כטבל. הנתינה זהו חיוב ממוני. ולכן יש מצב שמפרישים ואז אין איסור טבל על הפירות אולם לעניין הנתינה כל זמן שאין הוכחה מוחלטת אי אפשר להוציא מידי המוחזק. בחוברת אמונת עתיך האחרונה נתפרסם מאמר בעניין, אם ברצונך אנא העבר לי מייל ואני אעביר לך אותו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: למנוע חוסר צניעות: לצערי הרב בדרכי לעבודה, הלוך ושוב, יוצא לי לראות בתדירות גבוהה קדשה. ידוע בציבור שהיא כזו, זה לא אני שהמצאתי. כואב לי מאד לחשוב על כמה קילקולים היא גורמת ואולי גם להרס בתים בישראל. האם אפשר לעשות משהו נגד זה?
תשובה: לפנות למשטרה מחלק המוסר.
שאלה: תספורת עם תער: 1. הבנתי שבאזור האוזן אסור להשתמש בתער אבל מאחורי האוזן מותר נכון? 2. ולמה אסור באיזור רכה, כי כשאני הולך להסתפר אם אני לא טועה הספר משתמש שם עם תער? אני חשבתי שרק בפאות אסור.
תשובה: אסור לגלח בתער באזור הפאות ובכמה מקומות בפנים. מכיון שההגדרה המדוייקת של מקומות אלו אינה ברורה מספיק, אין לגלח כלל בתער, והמגלח בתער עלול לעבור על כמה איסורי תורה. במכונת גילוח כשרה מותר הגילוח, ועדיף שלא להצמיד בכוח את המכונה לפנים אלא לגלח בנחת. באזור הפאות (מהעצם הבולטת שבאמצע האוזן ולמעלה) שהוא חמור יותר, אין לגלח אף במכונת גילוח. באזור זה אפשר לספר במספריים או במכונת תספורת רק אם משאירים שערות באורך ניכר. במקומות אחרים של השיער, כמו בראש, אין איסור. עליך להסביר לספר מה רצונך ולעמוד על כך שיעשה כך. (אל תשכח שמדובר בראש שלך ואתה משלם לספר.)
שאלה: מעשר כספים לבן אברך שחוסך לדירה: יש לי בן אברך שאשתו עובדת והכנסתם כנראה מספקת לחיים השוטפים כרגע (כזוג צעיר). האם מותר לתת ממעשר הכספים לבן הנ"ל החוסך את הכסף לצרכים עתידיים כולל רכישת דירה (כרגע הם גרים בשכירות ) וכו?
תשובה: רק אם הדבר מאפשר לו להמשיך ללמוד תורה - מותר.
שאלה: למה החרדים לא נלחמו עמנו?: ראיתי את תשובתו בעניין של "למה החרדים לא נלחמו עמנו על גוש קטיף?". איני חרדי אולם ניתן לשאול גם על הציבור שאינו חרדי מדוע הוא לא נמצא במחאות כנגד חילולי שבת או מצעדי תועבה למינהם? אני חושב שאין לנו זכות אחיזה בארץ ללא שמירת שבת ותורה והיא לא מגיעה לנו אלא בתנאי שנשמור על קדושתה, זה לא שהם נגד הארץ וח"ו לאמר כזה דבר. כמו שהגמרא כמדומני אומרת שזמן משך הגלות היה כנגד זה שלא שמרו עליה. איני רואה את הציבור זועק זעקה כנגד חילולי השבת ומצעדים אלא רק בנושא הארץ שזה מאוד מוזר לי.
תשובה: משך זמן הגלות היה כנגד שבעים שמיטות שעם ישראל ביטל. אנו מאמינים בשכר ועונש, ולכן ודאי שהעונשים שבאים על עם ישראל הם כתוצאה מהדברים האלו. מה שאני טוען זה שבדורנו התעוררה מצוות יישוב הארץ. הרב חרל"פ כותב שבדורנו זו המצווה שהגויים מתנכלים אליה. הם חשים שהמצווה הזו שהייתה רדומה במשך 2000 שנה, עכשיו הגיע זמנה והם עושים את הכל כדי למנוע את שיבת עם ישראל לארצו. אנו יודעים שבדור המדבר היו כמה מעידות רוחניות לעם ישראל, חטא העגל, חטא המרגלים ועוד כמה מעידות. אנו רואים שעיקר הקפידה על עם ישראל היתה בחטא המרגלים יותר מאשר בחטא העגל. למרות שבחטא העגל לפי כל השיטות בהסבר החטא, הטעות הייתה בדברים השיכים ליסודי האמונה. רואים שקיומה של האומה מותנה בהיות עם ישראל בארצו. לכן אני אומר שבדבר זה שהוא העיקר כיום, והכי הרבה התנגדות כיום היא בעניין זה, צריך לעמוד עליו בתוקף. נכון שצריך לעמוד בתוקף גם על שבת כשרות וקדושת חיי המשפחה. ייתכן שחלק מהציבור מכיוון שהוא עסוק כל כך בנושא ארץ ישראל קשה לו לעסוק גם בתחומים נוספים אלו וצריך לעורר גם בזה. אבל לגבי הציבור האחר, אנו מצפים שלפחות ישמיע את קולו, שלא יראה שלא אכפת לו שהולכים להחריב חבל ארץ, והם לא מבינים שיש בזה גם סכנה ופיקוח נפש מיידי, כמו שאנו רואים בפועל.
שאלה: הלכות ייחוד בנשואין שניים: אני גרושה, אמא לילדים ובהם בנות בגלאים שונים. אם אני אנשא, האם לאבא החדש יהיה מותר להיות בבית עם ילדיי כשאני לא נמצאת בבית? האם יש בעיית יחוד?
תשובה: תהיה בעיית ייחוד. ניתן לפתור את הבעיה על ידי כך שיקפיד לא לנעול את דלת הבית בשעה שיש בעיית ייחוד. לפי הרבה שיטות אין איסור ייחוד כשהדלת לא נעולה למרות שהיא מוגפת. כמו כן, אם הם נמצאים בחדרים שונים זה מועיל במהלך היום אבל בזמן השינה מחמירים ולא סומכים על חדרים שונים.
שאלה: זריקת לחם לפח: במקום עבודתי נשאר פעמים רבות לחם שלא נאכל, כיצד יש לנהוג בו - לזרוק בתוך שקית?אם אפשר בבקשה גם פירוט המקורות.
תשובה: מוזכר בהלכה שאין לזרוק אוכל משום בזיון אוכלים. הכי טוב זה להניח את הלחם במקום שציפורים או חתולות יאכלו אותו. אם אי אפשר, אז לפחות יש להניח את הלחם באשפה בצורה "מכובדת", ולא בצורת ביזיון.
שאלה: אברכים, וחינוך: שאלות חשובות: 1. חשבתי להקים קבוצת כדורגל לילדים דתיים. האם זו יוזמה חיובית או שספורט תחרותי איננו ראוי? אמור להיות הבדל מבחינת היחס שלי כמאמן ירא שמים לעומת מאמן רגיל? 2. מה צריכה להיות עמדתנו בעניין חוק האברכים, האם המדינה צריכה לשלם להם כסף אמנם לא הרבה לציבור שלם שמחליט שלא לעבוד ורק ללמוד כל היום? או שזה בעיה שלהם שהרי הם החליטו מרצונם רק ללמוד? 3. שמעתי טענה חרדית האומרת שחג חנוכה תומך בדרך החרדית שהרי כמות קטנה מאוד של יהודים יצאה אל מול אימפריה וברור שזה היה חסר סיכוי הגיוני, אלא שהם היו צדיקים והאמינו ב-ה ולמדו תורה ולכן לא חששו לצאת למלחמה כזו לא הגיונית, כי בטחו ב-ה.
תשובה: 1. אומנם ספורט תחרותי אינו לרוח היהדות, אלא רק התעמלות לבריאות הגוף, אך המצב הנוכחי בו הנוער אוהד ספורט תחרותי ראוי להקים קבוצה כשרה שומרת מצוות כהלכה שתטפח את ערכי הספורט הטובים ולחנך אותם לא לראות בספורט מטרה אלא אמצעי בלבד. 2. איני מכיר את חוק האברכים. אולם בעקרון כשם שיש מלגות באקדמיה כך לא ייתכן שלא יהיו מלגות לתורה. לא תהיה כהנת כפונדקית. 3. על הנסים ועל המלחמות ועל הגבורות כפשוטן וכמובן על התשועות - העזרה משמים שבאה בגלל שהיו טהורים וקדושים. 4. חינוך הוא מקצוע מיוחד, יש להתייעץ עם מחנכים בעלי נסיון.
שאלה: חלוקת עלוני שבת: 1. אני מחלק עלונים לשבת בכמה בתי כנסת, מאחר שאני מחלק את העלונים לאחר התפילה אני רק שם את העלונים בבתי הכנסת כיוון שאין אנשים בתוכו מחוץ לבית הכנסת, על מדף או שולחן. האם מותר לעשות כך או שמא ביזיון קדושת העלון? 2. האם מותר לי להחליף בית כנסת שבו אני מחלק את העלונים, כיוון שאני לא יודע אם הם מחולקים לכולם או שלא משתמשים בהם, לבית כנסת שאני יודע בוודאי שהם קוראים ומשתמשים בהם? 3. אם אפסיק לחלק את העלונים דבר זה יהיה ר בלי לומר, כלומר, יום אחד פשוט להפסיק או שאצטרך לומר להם שאני מפסיק לחלק את העלונים?
תשובה: 1. אם אתה שם במקום מסודר בו הם לא יתגללגלו על הרצפה או יהרסו, זה ר גמור. 2. אם לא התחייבת להביא להם אלא זו יוזמה שלך, אתה יכול להביא למקום אחר בו יהיה לעלונים אלו יותר ביקוש. 3. כמו בשאלה הקודמת, השאלה אם התחייבת לכך או לא.
שאלה: קדיש בזמן תפילה: א. אם אני קורא עם החזן ולא מספיק והוא סיים את הקטע והגיע לקדיש ואני באמצע מה לעשות? (נגיד אחרי ובא לציון) ב. אם אני בתוך הבית כנסת ואני שומע קדיש מהכולל (יש כניסה לכולל ומשם כניסה לבית כנסת), האם אני צריך לעצור לימוד ולענות לקדיש?
תשובה: א. תלוי היכן אתה בתפילה. באמצע "ובא לציון" יש להפסיק בסוף פסוק ולענות אמן על הקדיש. ב. אם זה מפריע ללימוד שלך, לא.
שאלה: פרסומות באינטרנט: האם מותר לי לשים פרסומות באתר שלי שקופצות ברגע שלוחצים על משהו בתוך האתר? על כל לחיצה אני מקבל סכום קטן והאנשים רואים את הפרסומת.
תשובה: לא נראה לי שיש בזה בעיה. מי שלא נוח לו עם זה, פשוט לא ייכנס יותר לאתר.
שאלה: תוכנות מאיצות הורדה: אתרי אינטרנט גדולים מספקים לכל משתמש רוחב פס (מהירות הורדה מסויימת ומוגבלת קטנה בהרבה ממה שהם מסוגלים לתת וזאת כדי שגם אחרים יוכלו לקבל שירות). ישנן תוכנות המסוגלות להאיץ את הורדת הקבצים למחשב. מה שהתוכנות עושות הוא: הן מפצלות קבצים ענקיים לחלקים קטנים ומורידות חלקים קטנים כאילו בתור משתמשים שונים וככה ניתן לכל "משתמש" מהירות מקסימלית. בסופו של דבר הן מחברות את כל החלקים יחד כדי שזה יהיה קובץ אחד. יתכן שפעולה זו תגרום למשתמשים אחרים לקצב הורדה איטי יותר ויתכן שלא. תלוי במספר המשתמשים הכללי שמורידים קבצים כרגע. 1. האם דבר זה מותר הלכתית - למנוע מאנשים אחרים (ביניהם אולי מבני עמנו) להוריד במהירות שהאתר מקציב להם? 2. האם אין בכך גניבת דעת (אפילו של גויים) - הרי האתר מתכוון להקציב רוחב פס מסויים בלבד לכל משתמש? אני חושב שאתרים מודעים לזה שהתוכנות הללו קיימות כי הן אפילו מפורסמות ומבוקשות? הלוואי שנקפיד על דבר חשובים יותר, אבל גם זו שאלה מעניינת.
תשובה: לאחר בירור עם מומחים בתחום נראה היה לומר שלכאורה הדבר אסור משום שבעלי האתר ממנו מורידים את הקבצים אינו רוצה שיורידו ממנו סרט או קובץ על ידי תוכנה כזו. הסיבה היא משום שהתוכנה גורמת לכך שעל ידי משתמש אחד נתפס רוחב פס המיועד לכמה משתמשים, ואילו בעל האתר מצידו מוכן להקצות לכל משתמש רק רוחב פס מוגבל וזאת בכדי לאפשר לגולשים אחרים להיכנס לאתר שלו. השימוש בתוכנה גורם לכך שיתפס כל רוחב הפס שבעל האתר נותן לגולש על מנת שיוכל להוריד קובץ, ואז גולשים אחרים הרוצים באותו זמן להוריד גם הם נתקלים בסירוב מצד האתר שאין לו כבר רוחב פס לתת להם לשם כך. אולם לאחר ההתבוננות נראה שאין לאסור, משום שמבחינת בעל האתר העיקר הוא שיהיו כניסות רבות לאתר שלו, ובין כך ובין כך כל אחד יכול להיכנס לאתר, אלא שיתכן שאם פס ההורדה של האתר מנוצל לגמרי ההורדה מן האתר תיקח זמן רב יותר מן הרגיל. התוצאה תהיה אחת מן השתיים: הגולש יאלץ להמתין זמן רב יותר עד להשלמת ההורדה, או שיוותר על ההורדה ויחזור לאתר לנסות להוריד את הקובץ בזמן אחר. בנוסף לכך, בהיעדר איזכור מפורש באתר על איסור להשתמש בתוכנה כזו, יש להניח שבעל האתר אינו מקפיד שהרי מודע לכך שישנן תוכנות כאלו בשוק, ויש כאן יאוש או מחילה מצידו. כמו כן, אין בעיה להשתמש בתוכנה הזו מצד פגיעה בגולשים אחרים משום שגם הם יכולים לרכוש את התוכנה בעצמם, ומי שבידו תוכנה כזו (שרכש כחוק או הוריד מאתר חינמי) זכאי להשתמש במה שברשותו. מספר הערות שאינן קשורות לגוף השאלה: א. בוודאי שההיתר להוריד קבצים מן הרשת הוא רק במקום בו לא נפגעות זכויות היוצרים של היוצר (עיין בספרי ביכורי אביב עמוד 232 והלאה בסיכום ההלכות בנושא). ב. אין היתר להוריד סרטים או קבצים אשר תוכנם אינו טוב ואינו הולם את דרך הזהב של תורתנו הקדושה. ג. מי שמחוייב בלימוד תורה, דהיינו הגברים, צריך למלא את זמנו הפנוי בתכנים הקשורים ללימוד, ולכן ההיתר הוא רק לעניין הורדת שיעורי תורה וכדומה. הרב ניר אביב
שאלה: מדוע לא יבער הסנה: שמות פרק ג, ב-ג: "וירא מלאך יהוה אליו, בלבת-אש--מתוך הסנה וירא, והנה הסנה בער באש, והסנה, איננו אכל. ויאמר משה--אסרה-נא ואראה, את-המראה הגדל הזה: מדוע, לא-יבער הסנה". בפסוק ב כתוב "והנה הסנה בער באש" - הפלא הוא שהסנה בוער והוא לא נאכל, אז מדוע כתוב בפסוק ג שמשה הלך לראות "מדוע לא-יבער הסנה", הרי הסנה כבר בער בפסוק ב?
תשובה: הרס"ג מבאר באופן פשוט: "מדוע לא יבער הסנה" - הכוונה, מדוע לא ישרף הסנה. וזה מתאים לפסוק ב'. החזקוני מסביר שזהו מקרא חסר: "מדוע איננו אוכל. לא יבער הסנה?! בתמיה, וכי לא רואה אני שהסנה בוער באש?" - כלומר, לשיטת החזקוני חסר העניין שהסנה איננו אוכל ויש להוסיפו. הכלי יקר שואל גם הוא שאלה זו ומשיב: 1. שהייתה שם אש ומשה רבנו שאל "מדוע לא יבערו גם שאר חלקי הסנה?". 2. משה רבנו הבין בשכלו שבאמת הסנה לא בוער, שהרי אם היה בוער היה נאכל על ידי האש, ולכן שאל "מדוע לא יבער". 3. בתחילה חשב משה רבנו שהסנה בוער ממש אולם כשהתקרב לראות את הפלא ראה שאינו בוער ולכן שאל את שאלתו. הספורנו מוציא את הפסוק מהפשט.
שאלה: ארבעת המינים משותפים: אני גר בבניין משותף. השכן שלי נטע בחצר המשותפת עץ אתרוגים והסכים שכל דיירי הבניין ייהנו מאתרוגים אלו. האם אני יכול לקטוף אתרוג ולקיים אתו מצוות ארבעת המינים או שמכיוון שזה אתרוג משותף לא אצא ידי חובה?
תשובה: יש לבדוק מה בדיוק קבע השכן לגבי השימוש בעץ האתרוג. אם הוא קבע שכל מי שקוטף אתרוג, האתרוג ייהפך להיות שלו - ניתן לצאת בו ידי חובה. בשביל שניתן יהיה לצאת ידי חובה, התנאי הוא שברגע שמישהו לוקח אתרוג, האתרוג הזה הופך להיות שלו לגמרי ואין לאף אחד אחר שותפות בו.
שאלה: קדושה בחזרת הש"ץ: חזן בקדושה צריך לעשות שני דברים שלכאורה הם סותרים: 1. להתחיל להגיד את הפסוק כשהציבור בסוף הפסוק בכדי שיהיה קדושה במנין. 2. להגיד בקול כדי שאנשים שהם בתפילת עמידה יצאו ידי חובה מדין שומע כעונה. הרבה פעמים הציבור ממשיך להגיד בקול את המשך הקדושה והחזן לא יכול להגיד בקול כדי שישמעו את הפסוק שהוא עיקר הקדושה. מה לעשות במקרה כזה? מה עדיף בציבור או שומע כעונה? (מדבר על מקרה שאי אפשר לעשות אותם יחד)
תשובה: הוא יכול לחזור על הפסוק לאחר שהציבור גמר את כל הקטע.
שאלה: תבנית פרווה בתנור חלבי: מה דינה של תבנית פרווה שהייתה בתנור, בזמן שנאפה בו דבר חלבי (בתבנית אחרת, כמובן)?
תשובה: אם הדבר החלבי היה מוצק התבנית נשארה פרווה. אולם אם הדבר החלבי היה נוזלי, והוא לא היה מכוסה, יש חשש שהאדים הפכו את התבנית לחלבית.
שאלה: לארח גבר מהעבודה: האם מותר לאשתי לנסוע ליישוב אחר להעברת סדנא יחד עם גבר באותו רכב על מנת לחסוך נסיעה? החזרה היא בשעות חשיכה. והאם מותר לאשתי לארח לשנת לילה גבר שעובד איתה וקשה לו לחזור לביתו בלילה, כשאני לא נמצא באותו לילה בבית. בבית יש ילדים גדולים?
תשובה: נסיעה בכביש בו מצויה תחבורה, ובשעות שהתחבורה עדיין סבירה, אין בה משום ייחוד. אך גם ללא איסור ייחוד, נסיעה עם גבר במקום שיש חשש שיסטה מהכביש צריכה שיקול דעת.
שאלה: כשרות התרופה ההומופטית Oscillococcinum: האם התכשיר ההומאופתי אוסילוקוקסינוס כשר? מיובא ע"י מדיצ י מדיקל רח הפנינה 2, רעננה, מופץ ע"י סלומון לוין ואלשטיין, רח התרופה, 12, נתניה. היבואנים טוענים שעדיין לא טיפלו בחידוש הכשר שהיה קיים בעבר אולם מצהירים שלא השתנה שום רכיב בתוך התרופה. הרכיבים הרשומים הם: Anas barbariae, hepatic et cordis extractum Sucrose and lactose.
תשובה: נא להתקשר 052-8897345 בית מרקחת אפרת, שם אפשר להתייעץ גם בענייני כשרות תרופות הומופאטיות. לפי הרכיבים שכתבת אין בעיה הלכתית, אבל צריך לדעת שאין תוספי אלכוהול שונים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הנחת תפילין בצהריים: 1. כשאני מגלגל את התפילין מסביב לאצבע, אני חייב לומר וארשתיך או שזה רשות? 2. מה קוראים בצהריים ואחרי צהריים? אני מתכוון שהבנתי שיש דברים שקוראים אותם בבוקר ואם אני לא מניח בבוקר אז אני לא קורא אותם אבל אני לא בטוח בזה אז אשמח לתשובות.
תשובה: 1. כך נוהגים לומר. 2. מי שמניח תפילין לאחר זמן תפילת שחרית יקרא בהם קריאת שמע ורצוי גם יתפלל איתם תפילת מנחה. הרב נימין במברגר
שאלה: מצוות מילה במצרים: האם בנ"י מלו את עצמם במצרים? הרי ידעו שבזכות מצוות מילה וקורבן פסח נגאלו אבל האם נצטוו על המילה בזמן שנצטוו על קורבן הפסח או שמלו את עצמם כבר לפני?
תשובה: במצוות מילה נתחייבו כבר מזמן אברהם אבינו. אולם המדרש אומר שבזמן שישראל היו במצרים הם עשו שני דברים שליליים כדי להידמות למצרים, ביטלו מצוות מילה ועבדו עבודה זרה. לפני קרבן פסח מלו עצמם, כי מי שהוא ערל לא יכול לאכול קרבן פסח.
שאלה: הודעה על פיטורין: לפני כשנה עבדתי בחברה מסוימת והודעתי על התפטרותי כיומיים לפני עזיבתי. הם לא כל כך קיבלו את זה אך בסוף לא עשו לי בעיות עם זה. כעת התוודעתי לחק המחייב להודיע זמן מסויים ארוך יותר לפני ההתפטרות. מה עלי לעשות כדי לתקן את העניין?
תשובה: תפצה אותם באיזשהוא ת או במתנה.
שאלה: סידור כסאות ושולחנות בשבת: הרב, יש לי כמה שאלות בנושא שבת- 1) יש לי נעליים שהחלק הפונה לגב כף הרגל משאיר צבע, כך שהגרב נצבעת. האם יש איסור בשבת, זה די כמו לכלוך? (יש אפשרות מסוימת להזיז את כף הרגל בדוחק כך שתצמד לסוליה ולא לחלק העליון כך שלא בטוח שיעבור צבע בכל נעילה של הנעל) 2) האם מותר להעמיד שולחנות, כסאות וכו מתקפלים בשבת, האם אין בעיה של בונה? אם אפשר בבקשה מקורות.
תשובה: 1) זה פסיק רישא דלא ניחא ליה. 2) מותר מכיוון שהם עשויים לפירוק ולהרכבה.
שאלה: כשרות -חלב שנשפך: אני בדרך כלל מעבדת את הבצק פרווה לצורות, חלות, לחמניות וכו על דלפק העשוי מעץ וכעת נשפך חלב ניקיתי מהר עם סבון מה עושים?
תשובה: אני מבין שנשפך חלב קר רק על הדלפק ולא על הבצק או הקמח. אם כן, הניקוי שעשית מספיק ולהבא תוכלי להמשיך ולהכין שם חלות וכד' פרווה.
שאלה: ימי השובבי"ם לבן ישיבה: האם לדעת הרב, גם בן ישיבה צריך לקחת על עצמו חלק מהנהגות ימי השובבי"ם, ואם כן, אלו? השאלה היא לרב דוד חי הכהן
תשובה: לענ"ד ראוי לבן ישיבה בימים אלו להיזהר זהירות יתר בשמירת הלשון ובלימוד תורה ללא דברים בטלים באמצע. וכן להרבות בזהירות טהרת המחשבה, אך לא בצומות או סיגופים אחרים.
שאלה: הלוואה בריבית: קרוב משפחה הציע לי הלוואה מסויימת. אני יודע שהוא רוצה שהת יהיה החזר חודשי ובנוסף הריבית שהוא היה מרוויח בסכום כזה בבנק אם היה משקיע שם את כספו. א. האם יש כאן ריבית? ב. אם כן, האם האיסור הוא עליו ואני יכול לקבל את ההלוואה או שגם עלי יש איסור ריבית וממילא איני יכול לקבלה?
תשובה: יש כאן ריבית. אך אם ההלואה למטרות מסחריות אתה יכול לחתום אתו על היתר עיסקא שבו תתחייב לו את הריבית הבנקאית שהוא מפסיד בגללך.
שאלה: קריאת שמו"ת בלילה: האם מותר לקרוא שנים מקרא ואחד תרגום בלילה?
תשובה: מותר.
שאלה: קידוש על שתי כוסות חד פעמיות: ראיתי שנהגו לקחת שתי כוסות חד פעמים, אחד בתוך השני, מתי שמקדשים עם כוס חד פעמי. מה המקור לדין זה? (הציץ אליעזר לא כותב שצריך שתי כוסות)
תשובה: כנראה שחוששים לדעת האגרות משה שכוס חד פעמית לא נחשבת ככלי. לעיתים משתמשים בשתי כוסות כששותים שתיה חמה ואז הסיבה היא שהכוס חמה מדי.
שאלה: הכשרת כיור סיליקוורץ לפסח: האם מותר לאשכנזים להכשיר כיור מסיליקוורץ (עשוי מחומרים מורכבים של פלסטיק, חול ים ודבקים) לפסח?
תשובה: יש לערות מים רותחים. כבולעו כך פולטו.
שאלה: פתיחת מקרר ומגירה בשבת: 1. האם בשבת שישנו מוקצה כל שהוא בדלת המקרר מותר לפתוח את דלת המקרר? האם זה נחשב לטלטול? 2. ומה לגבי מגירה? (אותה השאלה).
תשובה: 1. לכתחילה עדיף שלא יונח שם מוקצה, אמנם אם מונח מותר משום שדלת המקרר חשובה ואינה בטילה לגבי מוצרי מוקצה פעוטים בערכם (שמירת שבת כהלכתה פרק כ סע' עט), ובפרט אם מונחים בדלת גם מוצרים שאינם מוקצה, כפי המצוי בדרך כלל, שאז מותר גם משום בסיס לדבר האסור והמותר. 2. אם מונח במגירה רק מוקצה אין לפותחה (בשונה מהתשובה הקודמת!), אולם אם מונח בה גם חפץ שאינו מוקצה, וערכו רב יותר מהמוקצה או אם יתכן שיהיה לאדם שימוש בו אף בשבת זו (למעט סוודר באמצע הקיץ, למשל), שאז הואיל ובשבת החפץ המותר בעל ערך עבור האדם יותר מאשר המוקצה הרי זה בסיס לדבר המותר והאסור ומותר לפתוח את המגירה. לכתחילה אם יודע שיזדקק לחפץ המותר בשבת, ראוי לדאוג שלא יונח במגירה יחד עם מוקצה.
שאלה: לשלוח לוטו: אני ספרדי (מצד אבא) ותימני (מצד אמא) ואני רוצה לשלוח לוטו (מפעל הפיס) מותר לי?
תשובה: בדרך כלל יש לנהוג על פי מנהגי עדת האבא ולא לפי מנהגי עדת האמא. ולכן, עליך לנהוג לפי הספרדים. מכיוון שהדין שאסמכתא לא קונה הוא מדרבנן, אם אתה רוצה לסמוך על השיטות שזה מותר, אתה יכול.
שאלה: היחס לרבי נחמן מברסלב: 1. מה דעת הרב לגבי ר נחמן האיש? 2. מה דעת הרב לגבי תורת ר נחמן, ליקוטי מוהר"ן, הנהגותיו? 3. מה דעת הרב על נסיעה לאומן? 4. מה דעת הרב על תופעת הנהירה של הרבה חבר מהציבור שלנו ומהציבורים האחרים לר נחמן? 5. מה דעת הרב על תופעת בנות רווקות רבות המחפשות ברסלב עם עומק ואפילו חוזר בתשובה ובלבד שיהיה מנוי על תורת ר' נחמן בעמקות רבה?
תשובה: 1. לא חשובה דעתי בנוגע לגדולי ישראל. עפר אני תחת כפות רגליהם. אין גדולי ישראל צריכים חוות דעת מאנשים קטנים כמוני. 2. למי שהתורה של רבי נחמן היא בונה ומקדמת מבחינה רוחנית, אזי ילמד תורתו. איני בקי בכל הנהגותיו כך שלא אוכל לומר איזו הנהגות הם מדביקות אותי לנשמה העליונה הזו. לגבי לימוד ליקוטי מוהר"ן, הספר הינו ספר קשה ללמוד שדורש הבנה עמוקה גם בתורת הנסתר. יש בו הרבה פיסקאות שמרכיבות הרבה נושאים שצריך עומק להבין את ההקשר ביניהם. יש סכנה גדולה שמי שלומד מדבריו או שלא יבין את כל דבריו או שילמד את עצמו וידרוש דרשות, אולי יפות אולם הם הדרשות שלו ולא דברי מוהר"ן. אני ממליץ ללמוד בספר זה רק לאחר שאדם מלא מספרי אמונה אחרים. ללמוד ליקוטי מוהר"ן רק אחרי שאדם למד את הקדמות הרמב"ם ואגרותיו, כוזרי, מהר"ל, רמב"ן ועוד. 3. אין צורך לנסוע לאומן. אני מעריך שאם ר' נחמן היה בימי חיותו היה ממליץ לנו לנסוע למערת המכפלה. מה שכתב לנסוע אליו רק כל עוד שהיו ישראל בגלות. אנו לא עבדי חוויות אנו עבדי ה'. בתורת ה' ברורה ההבחנה בין קדושת ארץ ישראל לטומאת ארץ העמים. במקרים חריגים בהם האדם בנפילה ובעמדה של חיפוש לפעמים חויות רוחניות יוכלו לקרב את האדם לקירבת ה'. אולם זו הדרכה למי שבגלות רוחנית או מי שהסתבך והתרחק. 4. עוד לא ברורה לי כל התופעה. אולם ודאי שחלק מן התופעה נובעת מהצורך של הדור לעבוד את ה' לא רק מהשכל אלא מצד הנפש ומצד האמונה. חלק מהצורך הזה קשור להתמודדות מול התרבות המערבית שמעמידה אתגר נפשי קשה לעובדי ה'. אנו רואים בהתמודדות זו לא רק דבר שבדיעבד אלא גם דבר שבלכתחילה, שהקב"ה חפץ שנעבוד אות עם כל כוחות הנפש כולל כוחות נפש שמקבלים מזון בדברי ר' נחמן. אני מאמין שיש גם אצל חלק גדול מגדולי ישראל גם דברים ומזון שיכול להתאים לצרכים אלו. אולם אין תחרות בין גדולי ישראל ומיניה ומיניה מתקלס עילאה. עוד דבר שהתפתח מתוך תורת ר' נחמן העין הטובה והושטת היד גם לשבורי לב. 5. לא מכיר תופעה זו לעומק. באופן כללי לא כדאי להיות נעול על דברים מעין אלו. כל אדם יש לו נשמה מן העליונים. עיקר העבודה של האדם בעולם הזה היא עבודת המידות שמצויה אצל כל גדולי ישראל. זה העיקר "לב טוב".
שאלה: לימוד תניא בגיל צעיר: אני שמיניסט ויצא לי ללמוד מעט מספר התניא בהזדמנויות שונות. הרבנים שלי בעקבות הרצי"ה זצ"ל אוסרים לימוד תניא בגיל צעיר, ושמעתי כבר כמה נימוקים. אבל בכל זאת- אין שום ספר אחר שמעורר לאהבת ה כמו ספר התניא! אחרי שלמדתי תניא התפילה שלי הייתה אחרת, הלימוד. 1) למה לאסור ספר כזה לבחורים צעירים, שכ"כ זקוקים לו בדורינו ואין לו שום תחליף?! 2) ובכל אופן, אולי בכל זאת יש פרקים מסויימים שאותם אפשר ללמוד?
תשובה: אם אתה מרגיש שהלימוד בספר תניא מחזק אותך אתה יכול ללמוד בו. אך לא ממולץ ללמוד בקביעות בו עדיין בגילך הצעיר.
שאלה: מגבונים בשבת למצטער: אדם הסובל מפצעים בישבנו, האם מותר לו להשתמש במגבוני בד לחים כשזו האפשרות היחידה (כאשר גם בידה ונייר רגיל מכאיבים), בתנאי שמשתמש בעדינות? הרי גם את"ל זה פסיק רישיה,לא ניחא לו בכך,וגם הנוזל מתטנף מיד. (אני שואל גם לדעת הפוסקים המחמירים בכך)
תשובה: לענ"ד, אם נזהרים שלא ללחוץ במיוחד על מגבונים לחים מותר להשתמש בשבת, ובפרט למי שסובל מפצעים.
שאלה: לחשב משכורות של עובדים בשבת: אני עתיד לעבוד במחלקת משכורות של משרד הפנים, והבנתי שיש במשרד הפנים מחלקה שנקראת ביקורת גבולות, הם גם עובדים בשבת וכו. האם יש בעיה בזה שאני אכין להם את המשכורת? כלומר, על העבודה שעשו בשבת משום שאינני יודע עד כמה עבודתם מותרת בשבת. להבנתי, הם אחראים על רישום כניסות ויציאות של נוסעים וכו ביבשה, באויר ובים. אינני יודע אם הם נחשבים לאנשי ביטחון. הם כמובן מחתימים את הכרטיס, כנראה גם בשבת, ואז אנחנו מקבלים את כל השעות שלהם בדו"ח וע"פ זה נכין את המשכורת. כמובן שזה לא מורכב רק משבתות אלא מכל השבוע פלוס שבת, בטח גם ת נסיעות. לא יודע בדיוק איך הוא יחושב. האם יש בכך בעיה? הם מועסקים ע"י המדינה ואם אני לא אעשה זאת אז מישהו אחר יכין להם במקומי. לי אין שום קשר לחילול שבת אולי רק לקריאת שעון הנוכחות שלהם, שזה שעון החתמה דיגיטלי, ואז אנחנו נדפיס אותו. זה מקום עבודה ממש טוב, אך אם ישנה בעיה של חילול שבת.ואם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים בעניין. מצ"ב קישור לתיאור משרתם:
תשובה: הבעייתיות פה היא של מסייע לדבר עבירה לשעבר, מכיוון שאתה מכין את המשכורת שלהם על השעות שהם כבר עבדו. אינני חושב שאתה צריך להפסיד את מקום העבודה בגלל זה.
שאלה: אדים מסיר בשרי על סיר פרווה: מה דין סיר פרווה חם שעמד על הכיריים בסמוך לסיר בשרי ששחרר אדים שנגעו בסיר הפרווה מצידו האחד. מה דין התבשיל הפרווה?
תשובה: האם סיר הפרווה היה חם או קר?
שאלה: מעמד הים והאבידה שבתוכו: מהסוגיא של אבידה ששטפה נהר עולה לכאורה שאין בעלות על דבר שנמצא בים (לפחות לפי שיטת התוס שלא מדובר על יאוש אלא על איבוד רשות), ואילו בסוגיא בבא קמא (צח.), שמדברת על זרק מטבע לים הגדול, שפטור כי ניתן לראות את המטבע, לכאורה הוצאת את זה מרשותו, ולא ראינו חילוק בדין אבידה ששטפה נהר?
תשובה: בבקא קמא מדובר שניתן להגיע למטבע הזאת על ידי עלות מסוימת, כגון לשכור אמודאי וכדו'. השאלה שם היא אם הוא חייב לשלם או שיכול להגיד לו הרי שלך לפניך. באבידה ששטפה נהר מדובר שהגלים שטפו את זה ואין אפשרות רגילה להציל את החפץ.
שאלה: מלווה מלכה מעורב: האם מותר לקיים מלווה מלכה (שירה בציבור של שירי קודש) שמשתתפים בזה גם בנים וגם בנות?
תשובה: רק רב המכיר את התנאים המקומיים יכול לתת תשובה נכונה.
שאלה: להתחתן עם רווקה שהייתה מאורסת: האם יש בעיה לכהן להתחתן עם רווקה שהייתה מאורסת כבר לאחר?
תשובה: אם הרווקה רק השתדכה לאחר (אירוסין בלשוננו היום) היא מותרת לכהן. אך אם היא נתקדשה לאחר (אירוסין בלשון התלמוד והשו"ע) אע"פ שלא נישאה לו היא אסורה לכהן. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: כשרות פירות יבשים: אם אני קונה פירות יבשים בד"צ, גם להם צריך בדיקות או שאני יכולה פשוט לקנות ולאכול בלי בעיה?
תשובה: הכל צריך בדיקה, אפילו פירות בד"ץ, אלא א"כ צויין במפורש שנבדק מחרקים וראוי לשמוש מיידי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: בניית המקדש על ידי הורדוס: איך הקב"ה נתן להורדוס שרצח את בית חשמונאי וחכמי ישראל לבנות את המקדש, ולדוד המלך ששפך דמים בצדק, לא הותר לבנות את המקדש?
תשובה: הורדוס רק שיפץ את בית המקדש הוא לא בנה אותו. בשביל לשפץ אין צורך ברמה רוחנית גבוהה. כשם שהכהן הגדול נכנס לקודש הקודשים רק ביום הכיפורים ואילו הפועלים שמשפצים נכנסים בכל פעם שצריך.
שאלה: צרירות דם: כיצד הרב נוהג בהכשר שלו כאשר יש צרירות דם בעוף? מה עלי לעשות אם אני מוצא בעוף שקניתי מכה אדומה?
תשובה: צריך לראות את העוף בעיניים, היכן צרירות הדם, האם יש שבר במקום והאם מדובר בכלל בצרירות דם.סתם כתם אדמדם אינו צרירות דם.
שאלה: הכנסת תיק עם דבר קודש לשירותים: אני נוסע לבית שלי מידי פעם מהישיבה וחזרה לישיבה ובתיק שלי אני שם תפילין ולפעמים עוד ספר או כמה ספרים של קודש, ולפעמים בדרך אני צריך להיכנס לשירותים (מדובר על מקומות ציבוריים, כמו למשל, ברכבת עצמה או בתחנת רכבת או בתחנה מרכזית או בקניון). מצד אחד זה בעיה להכניס את התיק איתי לשירותים, כי יש שם דברי קודש, ומצד שני אם אני אשאיר את התיק מחוץ לשירותים, מכיון שזה במקומות ציבורים אז יכולים לחשוב שזה חפץ חשוד מה שיכול לגרום למלא בלאגן ועלול להבהיל אנשים סתם. מה עלי לעשות? אשמח למקרות לעיין (אם יש). וסליחה על האורך
תשובה: תכניס את התיק לשירותים, מכיוון שהתפילין עטופות בשתי כיסויים. אם יש ספרים תעטוף אותם בעוד עטיפה חוץ מהתיק.
שאלה: שם אלה לבת: בימים הקרובים אישתי צריכה ללדת בת. אנחנו רוצים לקרוא לה אלה. האם יש בעייה לקרוא לה בשם כזו?
תשובה: רצוי תמיד לקרוא בשם שמשמעותו היא טובה כיון שיש לו השפעה על מי שנושא את השם. השם אלה הוא שם של עץ, ואם כן, אין במשמעותו טוב או רע. אך יש בו גם משמעות של עבודה זרה, ובפרט בשימוש לאישה יש בו משום הערצת יתר ועל כן איננו ראוי. אמנם אין בזה איסור אבל אני ממליץ לחשוב על שם טוב יותר.
שאלה: תאריך עדיף לחתונה: רציתי בבקשה לדעת באיזה מהתאריכים יש אפשרות להתחתן. התאריך הראשון הוא 26 במאי 2011, התאריך השני הוא 2 ביוני 2011 והתאריך השלישי הוא ב9 ביוני 2011?
תשובה: התאריך הראשון הוא: כ"ב באייר. התאריך השני הוא: כ"ט באייר. התאריך השלישי הוא: ז' בסיוון. לאחר ל"ג בעומר מותר להתחתן ולכן בכל התאריכים מותר להתחתן. הרבה מהאשכנזים נמנעים מלהתחתן עד סוף ימי הספירה ולכן התאריך השלישי עדיף מכולם.