LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חזרה בתשובה על צריבת דיסק: הרב, 1. אדם קנה דיסק, צרב לעצמו עותק ונתן את הדיסק לחבירו, ולאחר זמן התחרט וביקש מחבירו את הדיסק המקורי בחזרה. 2. אדם קנה דיסק, צרב לחבירו עותק והשאיר את הדיסק המקורי, ולאחר זמן התחרט וביקש מחבירו להשמיד את העותק שברשותו. בשני המקרים, האם מותר להאזין לדיסק או שהוא "נפסל" (ואז צריך לשים אותו בצד לזרוק לפח וכד )? כמו כן, במקרים המתוארים בשאלה, מה יהיה הדין כאשר נוצר ספק מהו הדיסק המדובר (התערבב עם דיסקים אחרים ולא זוכרים מיהו)?
תשובה: הקונה דיסק רכש את זכות שמיעת השירים לשימוש במקום אחד בלבד, ולכן רשאי לשכפל עבור אנשים נוספים. לכן או הוא או החבר יכולים להשתמש אך לא שניהם. אם החבר החזיר את הדיסק המקורי או השמיד את העותק ממילא אין בעיה ורשאי הנותן לשמוע את הדיסק שברשותו. לא כל כך משנה מהו המקורי ומהו ההעתק, העיקר שישתמשו רק בעותק אחד.
שאלה: יחס לא שווה בבית: מה אפשר לעשות שבבית יש יחס לא שווה מצד ההורים אל הילדים?
תשובה: התורה אומרת על מצוות כיבוד אב ואם 'למען יאריכון ימיך', ביטוי נדיר שבו התורה מבטיחה מתן שכרן של מצוות בעולם הזה, ומכאן למדו רבותינו עד כמה יקרה היא מצוות כיבוד אב ואם. כידוע היא כתובה בתוך עשרת הדברות בתוך הלוח של המצוות שבין אדם למקום, משום שאביו ואימו של אדם זכו להיות שותפים עם הקב"ה להביא אותו לעולם הזה, לכן מצוות כיבוד אב ואם היא מצווה יקרה עד למאוד. הכאב שיש לילדים על אפליות והתנהגות של איפה ואיפה בבית הוא חריף מאוד, ויש מקום ללמוד מכאן כיצד אנחנו נתנהג כלפי ילדינו, כמו שאומרים ח : 'דבר זה למדנו מיוסף הצדיק שלא ישנה אדם את בנו בין הבנים, שבשביל אותה כתונת פסים' התגלגלה כזאת מחלוקת. אף על פי כן, התפקיד שלנו בוודאי הוא לשמור על בית, לשמוח במה שההורים נותנים לנו. בסופו של דבר, אנחנו לא צריכים לראות כמובן מאליו את מה שהם כן מעניקים לנו. הרי הם התמסרו בשבילנו כל כך הרבה מרגע לידתנו ומנין יש לנו יכולת לחייבם בנתינה נוספת. יחד עם זאת הצער מובן מאוד. דווקא משום כך בכל התגברות אפילו קטנה על הכאב כל פעם שאדם מרגיש שמפלים אותו ובכל זאת הוא שומר על כיבוד אב ואם ואהבת אחיו - הוא זוכה לשכר עצום בעולם הזה ובעולם הבא, כמו שהמשנה אומרת 'אלו דברים שאדם אוכל פירותיהם בעולם הזה והקרן קיימת לו לעולם הבא' והראשון שבהם הוא 'כיבוד אב ואם', ובנוסף לכך 'הבאת שבין אדם לחברו'.
שאלה: המזמור י-ה אכסוף בסעודה שלישית: שמעתי כי לפי מנהג קרלין (שכידוע רבי אהרון מקרלין חיבר את המזמור י-ה אכסוף) נוהגים לשיר את המזמור לא רק בערב שבת אלא גם בסעודה שלישית וכן ביום כיפור שחל בשבת על שולחן שבת (למרות שלא סועדים). האם יש מקור לכך? והאם יש מועדים נוספים שבהם נוהגים לזמר מזמור זה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל כיון שאינני בקי במנהגי חסידות קרלין, הפניתי את שאלתך לרב מיכי יוספי שי', והרי תשובתו בשם 'חבר חסיד קרלין': כך כתוב בסידור "בית אהרן וישראל" במנהגים: שרים י-ה אכסוף וזמירות בליל יום הקדוש שחל בשבת. וכן: סעודה שלישית שרים הזמר. נאמנה
שאלה: תאריכי קדושה בתבלינים: הרב. רצינו לברר מה הכללים הקובעים את תאריכי הקדושה בתבלינים. כפי שהבננו מרש"י בסוכה בענפים רב שנתיים הולכים אחר החנטה. כיצד אפשר למדוד דבר זה בתחילת השביעית ובסופה (יש לי למשל לואיזה בגינה, על פי הבדיקה שלי העלים שלה לא נושרים כלל אם לא קוטפים אותם והם יכולים להשאר גם כמה שנים על הצמח, כך גם ברוזמרין, האם נצטרך לחשוש כמה שנים אחר השמיטה? מה יהיה הדין בצמח צעיר שנשתל מעט לפני השמיטה ורוב הגידול שלו היה בשמיטה?)
תשובה: וברכת ד' בגלל שאלות של כת"ר ועוד שאלות, כתבתי מאמר שבו הוכחתי שבענפים אלו יש ללכת לפי שעת הלקיטה כירק, ומשעה זו לנהוג קדושת שביעית, אבל גם להפריש בלא ברכה לחומרא. המאמר ישלח לכתובת של כבודו ישירות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: ניתוק מכשיר חשמלי משקע בשבת: האם יש איסור מצד מוקצה לנתק מכשיר חשמלי משקע שאינו פעיל בשבת (כגון שהשקע מחובר לשעון שבת שכעת כבוי). כלומר רק לשלוף את השקע מהתקע ולא להזיז את המכשיר עצמו. האם איסור זה הוא מדאוריתא או מדרבנן? האם יש דרך המאפשרת ניתוק השקע ללא עבירה? ישר כח ותזכו למצוות.
תשובה: המכשיר החשמלי הינו מוקצה ומוגדר ככלי שמלאכתו לאיסור והאיסור לטלטלו הוא איסור דרבנן. ואותו הדין ביחס לתקע של המכשיר. אמנם כיון שהוא כלי שמלאכתו לאיסור ניתן לטלטלו לצורך גופו (שימוש במכשיר באופן המותר בשבת כגון לתלות בגד על המאורר) או לצורך מקומו (כגון החוט או המכשיר חוסמים את הדרך). אם הכלי פעל בבין השמשות צריך להוציא את התקע בשינוי דהיינו לא בידים. אם לא פעל בבין השמשות מותר להוציא בידים, כמובן רק אם יש צורך. לגבי כלי חשמלי עם גופי חימום יתכן והדין שונה. הרב אלישיב קפקה
שאלה: שמיטה ברשתות אונליין: האם ידוע לך לגבי הכשר שמיטה ברשתות השונות שמוכרות באונליין? (דרך האינטרנט). מגה באינטרנט שופרסל אונליין כל רשת אחרת. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שמיטה בשופרסל ומגה"
תשובה: וברכת ד' הרשת עצמה יש בה היתר מכירה אבל במכירה ברשתות האלחוטית אין לי מידע. צריך להתקשר להנהלה הראשית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: ברכה על מעקה למדרגות ועוד: ברשות הרב, שאלתי מורכבת מכמה שאלות : הנושא הוא : ברכה על התקנת מעקה א. עפ י מה שהבנתי, מאחר שהשו ע לא הזכיר ברכה על מעקה נחלקו האחרונים בדעתו. לכן, מצאתי בדברי הגרע י זצ ל ש שב ואל תעשה עדיף אולם, במקום שנהגו לברך- ימשיכו במנהגם. לשון הילקו י היא : מנהגינו כאן באר י של לברך על יציקת מעקה. שאלתי, האם במקום בו יש מגוון עדות וכל אחת ומנהגה וכעת, רבים בונים את ביתם ומברכים בהוראת או עפ י שמועה על מצוות מעקה- יחשב כמקום שנוהגים לברך? ב. במידה ומברכים- האם כאשר המעקה מותקן בכמה שלבים במשך מספר ימים עד להשלמת מעקה לכל המדרגות- צריך לברך בכל יום? ג. במידה ומברכים- האם נכון לברך לאחר העמדת המעקה או בגמר הפעולה? וכן בעניין סעיף ב ד. במידה ואין מברכים- האם אין לבעל הבית שום צד במצווה מאחר שאינו מברך או שעליו לעשות מעשה כלשהו אף שברכות אינן מעכבות? ומחילה על הטרחה
תשובה: א. הרב עובדיה זצ"ל חזר בו ומברכים והלכה כמשנה אחרונה - (ילקוט יוסף סעיף כב עמ' תרעז) ב.- ג יברך לקראת הסוף לקראת הסתימה של הפירצה האחרונה. (ויש מברכים קודם תחילת העשייה - במציאות שלך בוודאי כדעה ראשונה) ד. יש מצווה בעצם ההתקנה החשובה אף יותר מהברכה - כי זו מצווה של ונשמרתם מאוד לנפשותיכם. ה' יצליח דרכך.
שאלה: מכשפה לא תחייה  בימינו: לכלל הרבנים מה היא מכשפה ואיך נידע להיזהר לא להחיות אותה? האם יש עדה מבני ישראל שידועה ברוב של מכשפות? כיום מה הסממנים של מכשפה בימינו והאם עלולים לחטוא שלא ביודעין מעבירה על איסור לא תחיה מכשפה בימינו. אודה לכם מאוד על תשובה רצינית על אף שהשאלה נישמעת מהאגדות
תשובה: לשואל כתב הרמב"ם בהלכות עבודה זרה (יא, טו): "המכשף חייב סקילה והוא שעשה מעשה כשפים, אבל האוחז את העינים והוא שיראה שעשה והוא לא עשה לוקה מכת מרדות". למעשה, כל מי שמשתמש בכוחות של טומאה כדי לעשות מעשה החורג מדרך הטבע, עובר על האיסור וחייב סקילה, אלא שכדי לדון אדם למיתה יש צורך בעדים והתראה, בחידוש הסמיכה וכינון בתי דינים של עשרים ושלושה דיינים. וכך כותב הרמב"ם בהלכה הבאה שם: "ודברים האלו כולן דברי שקר וכזב הן והם שהטעו בהן עובדי כוכבים הקדמונים לגויי הארצות כדי שינהגו אחריהן, ואין ראוי לישראל שהם חכמים מחוכמים להמשך בהבלים אלו ולא להעלות על לב שיש תועלת בהן, שנאמר: 'כי לא נחש ביעקב ולא קסם בישראל', ונאמר :'כי הגוים האלה אשר אתה יורש אותם אל מעוננים ואל קוסמים ישמעו ואתה לא כן' וגו', כל המאמין בדברים האלו וכיוצא בהן ומחשב בלבו שהן אמת ודבר חכמה אבל התורה אסרתן אינן אלא מן הסכלים ומחסרי הדעת ובכלל הנשים והקטנים שאין דעתן שלימה, אבל בעלי החכמה ותמימי הדעת ידעו בראיות ברורות שכל אלו הדברים שאסרה תורה אינם דברי חכמה אלא תהו והבל שנמשכו בהן חסרי הדעת ונטשו כל דרכי האמת בגללן, ומפני זה אמרה תורה כשהזהירה על כל אלו ההבלים 'תמים תהיה עם ה' אלקיך'". נאמנה
שאלה: האם מותר להשקיע במניות בארץ?: האם מותר להשקיע במניות בארץ לאור החשש שבחברה ישראלית יש בעיות של חילול שבת ועוד?
תשובה: כדאי לברר כשמשקיעים אם החברות מחללות שבת או עוסקות במכירת בשר טרף. בדרך כלל אם הן חברות ממשלתיות אין חשש כזה.
שאלה: מקום מעברות הירדן - האם ניתן לברך שעשה ניסים?: לרב אומרים שאתר "קאסר אל יהוד" הוא "מעברות הירדן", מקום חציית הירדן בימי יהושע. 1) מה המקור למסורת זו? האם הזיהוי מספיק ודאי? 2) ניתן לברך "שעשה ניסים לאבותינו במקום הזה" בשם ומלכות?
תשובה: מסורות אלה מפוקפקות
שאלה: מסכת שבת דף ד: "שדי נופו בתר עיקרו": בדף ד: מסכת שבת כתוב על מחלוקת בין רבי לחכמים בדין אדם הזורק חפץ ארבע אמות ברשות הרבים ונח החפץ על זיז כל שהוא: "זרק ונח ע"ג זיז כל שהוא רבי מחייב וחכמים פוטרים" מובן למה רבי מחייב א. יש פה גם איסור של טלטול ארבע אמות ברשות הרבים ב. יש כאן (לרבי, ע"פ הבנת הגמרא עתה) איסור של הנחה ע"ג מקום ארבע טפחים ברה"י שהרי "שדי נופו בתר עיקרו. אבל לא מובן איך חמכים פותרים: שלמרות שחכמים לא אומרים "שדי נופו בתר עיקרו" שהעיקר נמצא ברשות היחיד, בכל זאת. יש כאן איסור של טלטול ארבע אמות ברשות הרבים בכל מקרה!!!!! ואיך חכמים פותרים מאיסור זה של, לפחות, טלטול ברשות הרבים?
תשובה: כדי לעבור על איסור מעביר ד' אמות ברשות הרבים יש לבצע גם עקירה והנחה, יש לעקור ממקום חשוב להעביר ד' אמות ולהניח במקום חשוב. לדעת חכמים לא התבצעה כאן הנחה על מקום חשוב אלא רק על הזיז וממילא לא ניתן לחייב. יום טוב
שאלה: זימון נשים- האם רצוי או רק אפשרי?: 1. האם רצוי שתזמנה, או שזו רק אפשרי? 2. כמו כן, אם בתחילת הסעודה היו איתן שני גברים, והם הלכו, האם יכולות (או האם רצוי) שתזמנה לעצמן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זימון נשים?"
תשובה: זימון עדיף
שאלה: אחריות ועד הבית : הרב. אני משמשת כועד הבית בבניין שלנו. אני עושה את זה בהתנדבות מלאה ומקבלת על עצמי שעות של עיסוק בצרכי הבניין ללא כל שכר. בתקופה האחרונה עלה צורך להחליף את כל הרעפים של הבניין, ואחד השכנים אמר לי שהוא מוכן לשלם בתנאי שיהיה לו מקום לשים על הגג החדש את הדוד שמש והקולטים. אמרתי לו שאני לא חושבת שתהיה לו בעיה עם זה, והוא שילם כמו כולם. אחרי שסיימו לשפץ את הגג, חלק מהדיירים הזמינו אינסטלטור שיתקין את הדודים והקולטים על הגג החדש, ואני שכחתי להגיד לאינסטלטור להשאיר מקום לעוד דוד וקולט, לא הייתי בסביבה כשהאינסטלטור הגיע ולכן לא זכרתי. להזמין עכשיו אינסטלטור שיזיז את הדודים ויפנה מקום לעוד אחד יעלה בערך 700 ש"ח. השכן בא אלי בטענות וטוען שאני צריכה לשלם מכיסי הפרטי את הכל. האם אני באמת צריכה לשלם? או לחילופין הת כולו צריך להגיע מקופת ועד הבית? או שבכלל הוא זה שצריך לשלם את העלות הזאת?
תשובה: כמה שאלות: א.האם את משמשת כועד בית באופן קבוע ותמידי, או שמא יש תחלופה ותורנות בין בעלי הבתים בתפקיד זה ועכשיו זו תורנות שלך? ב.מי הזמין את האינסטלטור להעלאת הדודים אל מעל גג הרעפים? את כועד בית או כל דייר בנפרד? ג. משאלתך משמע שהדייר היה יכול לבחור שלא לשלם עבור גג הרעפים ושיפוצו, מדוע? ד. האם התחייבת לטפל בהעלאת הדוד שלו לגג, או שמא רק חיוית דעתך שלא אמורה להיות בעיה?
שאלה: שינוי שם - לשנות את הכתובה?: הרב. בגיל 40 שיניתי את השם שלי בעקבות עצה של הרבנית קנייבסקי ע"ה. האם צריך לשנות את הכתובה בעקבות כך ולכתוב את השם המעודכן?
תשובה: לא
שאלה: שעטנז והכללים בזה: ובrכה כבוד הרב האם הבגדים הבאים צריכים בדיקת שעטנז: 1)סוודר שעשוי מ: 35 viscose 27 cotton 25 polyamide 8 angora 5 cachemire 2)מעיל שעשוי מ 40 צמר 60 פוליאסטר (הביטנה עשויה מ 65 פוליאסטר ו 35 כותנה, הביטנת שרוולים מ100 פוליאסטר) 3) מעיל עור הפוך שעשוי מ100 עור (הביטנה 100 פוליאסטר) 4)סוודר שעשוי מ : 35 wool 35 viscose 20 nylon 5 angora 5 kashmir שמעתי פעם בשם רב כלשהו, שלא צריך לבדוק שום בגד משעטנז, אלא אם כן יצא רעותא על החברה שמכרה אותו, שהם מוכרים שעטנז, האם הרב מכיר היתר כזה? אשמח לדעת מה הכללים בזה מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר יש במרכיבים צמר או פשתים צריך לחשוש בבגד תפור מחויט ולכן צריך לבדוק. הרב חגי בר גיורא
שאלה: יום הנף כולו אסור בחדש: יש לי כמה שאלות על מסכת סוכה דף מא., בה לומדים את תקנות ריב"ז. א. "צריכא דאיבני בלילה. אי נמי סמוך לשקיעת החמה" מה ההבדל ביניהם? ועוד, הרי רש"י בד"ה "אי נמי" אומר שאינו יכול להבנות בלילה! ב. מדוע לגבי כהנים שתויי יין פסקינן כרבי "דתקנתו קלקלתו", ואומרים שכיון שאחרי כל כך הרבה זמן לא נבנה, לא חיישינן לשמא יבנה, וכאן אומרים "מהרה יבנה ביהמ"ק"? (אולי כיון שריב"ז חי בתקופת החורבן ורבי הרבה אח"כ?)
תשובה: א. הערה חזקה זו ששני תרוצי הגמרא זהים מעיר הכפות תמרים (בספרו יום תרועה על מסכת ראש השנה בדף ל א). רש"י כותב שמשמעות שני התרוצים הללו זהה "אי נמי - דאיבני בחמיסר סמוך לשקיעת החמה, והיא היא" אלא שנקטה הגמרא בשני מצבים בין אם יבנה בית המקדש באמצע הלילה או אף אם יבנה בתחילת הלילה לא יספיקו להכין את העומר עד למחר. התוספות מביא פירוש בשם יש מפרשים שהכוונה היא שבית המקדש יבנה "בערב יו"ט סמוך לשקיעת החמה ולא יכול לבקר ביו"ט מהיכן יקצרו את העומר והיכן מגלות וקופות ושלש עשרה נפה וכלי שרת דברים הצריכין לעומר". ביום תרועה מבאר על פי היש מפרשים. הי"מ הבינו שהגמרא הסתפקה האם יש לחלק בין בנין בית המקדש הנבנה בידי אדם שעליו חלים ההלכות שאין בונים בית המקדש בלילה וביו"ט לבנין בית המקדש הנבנה בידי שמים שעליו לא חלים הלכות אלו או שמא אין לחלק ביניהם - ועל כן ענתה הגמרא שני תרוצים לפי הצד שאין לחלק ביניהם תירצו דאבני סמוך לשקיעת החמה כלומר מערב יו"ט שאין בנין בית המקדש דוחה יום טוב אפילו דהוא בידי שמים. ולפי הצד שיש לחלק בין בנין בידי אדם לבנין בידי שמים תירצו דאיבני בלילא למרות שאין בנין בית המקדש בלילה בנין ידי שמים שאני. חלק ב' של השאלה -רש"י שואל על הגמרא כיצד ניתן לתרץ שבית המקדש יבנה בלילה הרי למדנו במסכת שבועות דף טז ב שאין בונים את בית המקדש בלילה! רש"י עצמו מתרץ שיש לחלק בין בנין בידי אדם שאכן לא נבנה בלילה לבנין היורד מן השמים שיתכן וירד גם בלילה. נוסיף כאן גם את הסברו של המאירי לשאלה זו. המאירי כותב "ואף על פי שאין בנין בית המקדש דוחה יום טוב וכן שאין בנין בית המקדש בלילה דהא כתיב וביום הקים את המשכן חשש לבית דין טועים שתהא חיבת הקדש מביאתן לכך". ב. הריטב"א במסכת תענית (דף יז א ד"בה אבל) מבאר את הדברים. רבי כך, משחרב הבית ואין את עבודת הכוהנים בבית המקדש אין לאסור את שתית היין מפני חשש שמהרה יבנה בית המקדש כיון שזו גזירה שאי אפשר לעמוד בה וחששא גדולה, ועל כן מותרים הכוהנים היום בשתית יין. אבל לאסור למשך יום שלם בשנה את התבואה החדשה במקום עד חצות אותו יום זוהי גזירה שאכן הציבור יכול לעמוד בה ועל כן גזר אותה רבן יוחנן בן זכאי בגלל הטעם "מהרה יבנה המקדש". יום טוב
שאלה: עליה לקבר בשלושים למניקה שעדיין לא טבלה: לפני כשלושה שבועות נפטר אבי ובאותו יום ממש ילדתי בן. כמובן שלא נכחתי בלוויה והתחלתי לשבת שבעה (את הימים שנותרו) רק לאחר יציאתי מבית החולים. בעוד כשבוע וחצי יחול השלושים. רוב הסיכויים שלא אספיק לטבול עד אז (מהלידה), יתכן שאהיה בתוך 7 הנקיים. השאלה היא האם מותר לי לעלות לקבר ואם מותר להביא גם את התינוק איתי לשם? אני אשכנזיה.
תשובה: יש שנהגו שנשים לא יכנסו לבית העלמין ובוודאי לא בזמן מחזור. אך מקילים הפוסקים מהסיבות הבאות: 1. לא אסרו ב7 ה30 והשנה.(ילקוט יוסף י,כד) 2. מפני עגמת נפש אם לא ילכו - ובוודאי אצלך שלא נהגת אבלות רגילה.(בית לחם יהודה שנט) (צרור החיים 129) 3. בשבעה ימים נקיים מותר. אין איסור להכניס תינוק לבית העלמין יהי רצון שלא תוסיפו לדאבה עוד
שאלה: מה אישה יכולה לעשות בתקופת השובבי"ם?: הרב, אנחנו בתקופת השובבים וקראתי שלגברים יש תיקון גדול בפגם הברית וכו. ואני רוצה לשאול אותך הרב, מה לגבי י -נערה בת 17? מה אני יכולה לעשות על מנת לנצל את הימים אלו הכי שאפשר? הבנתי שהימים האלו מסוגלים מאד לתשובה. קראתי שהתיקון הכללי מועיל מאד לגברים, האם כשאני קוראת אותו הוא גם מועיל לי? מראש,
תשובה: התיקון מועיל גם לך, וטוב שתשתדלי ללכת בצניעות ולא לגרום חלילה לגבר לחשוב עליך מחשבות טובות ובזאת גדול חלקך.
שאלה: דיני אבלות בשבת: סבא שלי נפטר הערב ויש לי כמה שאלות ברשותך. 1. אבא של אבא שלי נפטר האם אבא שלי יכול לעשות קידוש בערב שבת רגיל או שיש כמה שינויים? 2. מותר לו להתקלח לפני כניסת שבת?
תשובה: ב"ה עד ביאת הגואל בשבת אבל לא נוהג באבלות כלפי חוץ, ולכן הוא לובש בגדי שבת, יכול לצאת מהבית לבית הכנסת, עושה קידוש ורק נוהג באבלות בדברים בצנעה. הוא יכול לרחוץ פניו ידיו ורגליו בצונן. בשמחות הרב חגי בר גיורא
שאלה: שבועה על אוכל: לכבוד הרב, נשבעתי שלא לאכול במשך חודשיים פחמימות וכתבתי אפילו תאריך, לסיום השבועה. ניסחתי את זה ככה: "אני נשבעת לא אכול פחמימות ישירות (לחם, פסטה וכאלה) מהתאריך. עד. מהיום עד בעוד חודשיים". דבר ראשון: האם זה נחשב שבועה ואם כן, האם אני יכולה לעשות התרת שבועה? דבר שני: אכלתי ממרק שאמא שלי הכינה והיה בו קצת שאריות - ממש קצת מהקובה האם זה נחשב שהפרתי את השבועה? ואם כן מה לעשות? מראש,
תשובה: מעשה השבועה ועברת עליו חמור ביותר. 1. תעשי בהקדם התרת נדרים. 2. תקבלי על עצמך לא להישבע על שום דבר. 3. תקפידי להתפלל פעם ביום ולשמוע שיעור תורה פעם בשבוע - עד יום הכיפורים
שאלה: מצקת בשרית בכלי חלבי: אם הכנסתי מצקת בשרית לסיר חלבי מלא בשמן רותח (וצ יפס), האם זה ר? אם לא אז מה עושים עם הכלים והאוכל? בנוסף אם עף קצת שמן מהסיר לתוך מחבת בשרית שלידו, האם המחבת ר? מראש. ואני אלמד מהתשובה שלך לעתיד
תשובה: הקדמה ראשונה: מלשון השאלה אני מבין שמדובר שהמצקת הייתה נקייה מבשר, והסיר היה נקי מחלב. על בסיס הנחה זו נכתבת התשובה. אם המציאות היא שהיו שם לכלוכים ממשיים של בשר או חלב - נא לכתוב לנו, ובע"ה נכתוב תשובה חדשה. הקדמה שנייה: "בן יומו" פירושו: השתמשו בכלי ב24 השעות האחרונות. למשל "מצקת בשרית בת יומה" השתמשו בה לבשר רותח ב24 השעות האחרונות. "אינו בן יומו" פירושו: לא השתמשו בו ב24 השעות האחרונות. למשל "מצקת בשרית שאינה בת יומה"-עברו 24 שעות מאז השתמשו בה בפעם האחרונה בחום. כעת לתשובה  ע"פ שולחן ערוך יורה דעה סימן צה סעיף ג : לבני ספרד הפוסקים כשו"ע - הכל מותר. אמנם יש אומרים (כף החיים סימן צה, ג) שאם לא היה בשמן פי שישים מחלק הכף שנתחב, אז ראוי לאסור, כדעת האשכנזים. לבני אשכנז הפוסקים כרמ"א: א) אם גם המצקת וגם הסיר היו "בני יומם" - גם הכלים וגם הצ'יפס נאסרו, כמו כן המחבת עליה ניתז השמן נאסרה. ב) אם אחד מהכלים "אינו בן יומו", וכמובן אם שני הכלים "אינם בני יומם" - לספרדים- הכל מותר. לאשכנזים- המאכל מותר וכן הכלי שהיה בן יומו אך את הכלי שהיה אינו בן יומו יש להגעיל. אם יש ספק אם הכלי הוא בן יומו - הכלל הוא שאומדים שהכלי הוא אינו בן יומו. הרב עודד מילר
שאלה: וישניאק - ברכה על הנוזל והדובדבנים: הרב אמר לברך בורא פרי העץ ואח"כ שהכל. האם מתקיים גם שמגיע לפי קודם הנוזל ואח"כ הפרי (כפי שקורה ברוב המקרים)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכה על וישניאק דובדבנים"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה צריך לקחת בכפית את הדובדבן ולאכלו תחילה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: אחריות ועד הבית - המשך: א. יש תחלופה כל כמה שנים, ומאז הסיפור הזה בדיוק הייתה החלפה ואני כבר לא ועד הבית. ב. היינו שני דיירים שרצינו להזיז ואני תפסתי יוזמה בשביל להזמין לשנינו. כל אחד שילם לו בנפרד. ג. בעיקרון לא, אבל לצערי יש בבניין יש שני דיירים שלא משמלים ולכן הוא איים כל הזמן שהוא לא ישלם. מבחינה חוקית הוא היה צריך לשלם. ד. כשבאנו לשפץ את הגג והוא שאל האם יהיה לו מקום רק אמרתי שאני לא רואה סיבה שתהיה בעיה, אבל לא בדקתי את זה. ולא התחייבתי לו בצורה מפורשת יותר. יכול להיות שבכל מקרה לא יהיה מקום על הגג גם לדוד שלו, אבל הוא רוצה שאני אשלם לאינסטלטור שינסה להזיז את הדודים. כמו כן, עד השיפוץ לא היה לו דוד וקולטים על הגג, פשוט הוא רוצה להתקין חדשים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אחריות ועד הבית "
תשובה: יש הרואים את היישות של "ועד בית" כשומר, שהרי ח אמרו לנו שהשותפים הרי הם כשומרי שכר (חושן משפט קע"ו סעיף ח) כאשר הם מתעסקים בטיפול בנכס המשותף כל אחד לפי תורו לזמן קצוב המסוכם מראש. ויש הרואים את ועד הבית כשליח של כלל החברים (השותפים ) בבנין המשותף, וממילא ישנה אחריות לשליח לקיים באופן תקין וטוב את שליחותו (חושן משפט קפ"ג סעיף ה'). אמנם - לפי דבריך, הזמנת האינסטלטור להעלאת הדודים לא נעשתה בתוקף תפקידך כועד בית, בשליחות כל הדיירים, אלא כאדם פרטי - לכן אין כאן צד לבא ולדון ברשלנות בתפקודך כועד בית. כמו כן, לא התחייבת בפני השכן הנ"ל לטפל בהעלאת הדוד שלו או לדאוג לו למקום - לכן אין כאן מקום לדון על תפקודך או אי תפקודך כ"שליח" של השכן. לאור זאת איני רואה מקום לחייב אותך, באופן אישי, בת העלאת הדוד שלו. לענין שאלת הת מקופת ועד הבית יש לכנס את הדיירים ולהגיע להסכמה כללית, המיוחסת לכלל הדיירים,בנושא.
שאלה: ניקוי ספה עם מגבון בשבת: האם מותר לנקות בשבת לכלוך מהספה במגבון לח: 1) במידה והספה היא מעור? 2) במידה והספה היא מחומר סינתטי דמוי עור?
תשובה: מותר לנגב בעדינות, אך לא לשפשף.
שאלה: הסרת קליפה מהסלק: במרכול השכונתי יש סלק שיש לו מן "שערות", האם מותר להוריד אותם כדי לחסוך בהוצאות?
תשובה: : אין היתר לקצוץ את הגבעולים של הסלק ללא רשות בעל החנות. א) בעל החנות הניח את הסלק בצורה זו וכך רצונו למכור אותו. ב) יכול להיות שבעל החנות משלם על גבעולים אלו ואתה גורם לו הפסד בזה שאתה מוריד אותם והרי זה דומה לדברי השו"ע חושן משפט סימן רכט סעיף ב- "ויש מקומות שנהגו אפילו היה בהם מחצה שמרים, או שהיו בפירות עפר או תבן או מין אחר, ימכור כמות שהוא. לפיכך הבורר (צרור) מתוך גרנו של חבירו, נותן לו דמי חטים כשיעור צרור שברר, שאילו הניחו היה נמכר במדת חטים". הרב משה מאיר אבינר.
שאלה: תפילת שחרית מוקדמת לאישה: אני מתחילה לעבוד במאפיה ברוך ה, ואצטרך לקום ממש מוקדם בבוקר בערך ב3 כי המאפיה מתחילה בארבע וחצי, מה אני עושה עם התפילות? מה עדיף? ברכות השחר וברכות התורה בלבד? או פשוט להתפלל מנחה או ערבית?
תשובה: טוב לומר ברכות השחר וברכות התורה. ובבוקר אם יש הפסקה קטנה לקרוא קריאת שמע. ועם זה, להתפלל כל יום תפילת מנחה.
שאלה: לישון ליד נעליים : אמא שלי אמרה שמאז שהיא ילדה קטנה אמרו לה לא לשים את הנעליים בחדר כשהולכים לישון כי אסור לישון עם נעליים. יש לזה בסיס או שזה אמונה טפלה?
תשובה: לא רצוי לשים נעליים ליד הראש, ואם נודף מתוכם ריח רע כדאי לשים מחוץ לחדר. אולם אין בזה שום איסור.
שאלה: קידוש בערב שבת באבלות: ובשורות טובות. אבא של אבא שלי נפטר ורציתי לדעת האם אבא שלי בערב שבת יכול לקדש רגיל ולשיר עליכם ולברך את אחי? מראש
תשובה: הכלל הוא שאין אבלות בפרהסיא ולכן קידוש וברכת הבנים ודאי יכול לומר. לגבי זמירות שבת יש חילוקי מנהגים יש אומרים ששרים כרגיל ויש אומרים שלא שרים. לכן אם רוצים לשיר זה מותר ואם רוצים להמנע גם כן אין בעיה. כמובן שכל השאלה היא בשבת שבתוך השבעה. לאחר מכן נוהגים הכל כרגיל. שתדעו בעז"ה רק שמחות. הרב אלישיב קפקה
שאלה: כישופים ביציאת מצרים: יש לי שאלה ברשותך, אשמח אם תענה. במצרים שמשה עשה את האותות עם הנחש והיד המצורעת, גם החרטומים יכלו לעשות זאת. איך? היו כישופים אמיתיים פעם? זה באמת היה קיים? ואם כן אז למה לא קיים בימינו גם?
תשובה: לשואל על עניין הכישוף כתב הרמח"ל בספרו דרך ה' (חלק ג ב, ט): "והנה על פי הדרך הזה, כמו שהמציא לאדם דרך להשיג בו הארה והשכלה ורוח הקודש שלא כדרך הטבע הגשמי, כן הוצרך שימצא לטוב הגדול הזה, ההפך, והוא שיוכל האדם להמשיך חושך ועכירות ורוח טומאה שלא כדרך הטבעי, והוא עניין טומאות הכישוף והדרישה של המתים, שהרחיקתנו התורה מהם. ועניינם הוא המשיך על ידי הזכרות בתנאים ידועים, השפעות הטומאה וזוהמה, מה שהוא הריחוק היותר גדול ממנו יתברך, הפך הדבקות בו ממש. והדבר נמשך מאותם כוחות הרע (שזכרנו בחלק א ה), שהושמו להם בגזירתו יתברך שמות יוזכרו בם, ויימשך על ידי זה מהם משך הטומאה במדרגות ידועות שלא כדרך הטבע, וכן יעשו על ידיהם מעשים שלא כמעשים הטבעיים, כמעשה החרטומים וזולתם, כפי מה שנמסר בכוח הפועלים ההם לפעול, ובאותם הגבולים שהושמו להם. וכן על ידי השדים יעשו מעשים כאלה, לפי מה שנמסר בידם גם הם שיעשו, ובגבולים המיוחדים להם. והנה באותו השיעור שניתן להם היכולת לפעול, גזר האדון, ברוך הוא, שיידחו מפניהם פקידי הטבע, המחזיקים ענייני העולם על מצבם הטבעי, וכל המלאכים, המביאים ההשפעות כפי הסידור המסודר. ועל זה אמרו "כשפים - שמכחישים פמליא של מעלה" (חולין ז ע"ב)". וראה גם רמב"ן לספר דברים (יח, ט) ו"נפש החיים" (ג, יב). ב"ה בימינו התופעה איננה רווחת כבעבר. דומה שסייעה לכך העובדה שיצר עבודה זרה נתבטל (ראה יומא סט ע"ב), ואולי גם 'ציד המכשפות' שהובילה הנצרות בסוף ימי הביניים תרם את תרומתו. יחד עם זאת, גם בימינו יש שטוענים לכוחות על טבעיים שאינם מגיעים ממקום של קודש. אנשים אלו, או שהם נוכלים ומרמים את לקוחותיהם או שהם רשעים ופועלים על ידי כוחות של טומאה. יתן ה' ונזכה לעבדו בלבב שלם מתוך אמונה גדולה ומתוך קדושה וטהרה. נאמנה
שאלה: ברכת מעין שבע בתפילה בבית: לרב, האם אומרים ברכת מעין שבע בליל שבת כשמתפללים במניין בבית פרטי? מראש.
תשובה: שו"ע פוסק בסימן רס"ח סעיף ח' שאומרים ברכת מעין שבע רק בבית הכנסת. וכך פוסק הרב עובדיה זצ"ל למעשה לא לאמרה בבית פרטי. הנוהגים על פי קבלה נוהגים לאמרה בכל מקום שיש מניין אפילו אינו בית כנסת קבוע(עיין כה"ח שם). האשכנזים נהגו לאמרה בבית פרטי רק אם המניין שם קבוע, אך לא אם הוא ארעי. הרב אלישיב קפקה
שאלה: האם שלמה חטא?: מופיע במקורות על חטא שלמה? מהו החטא (או החטאים) המיוחסים לו? ומה המקור? והאם מי שטוען ששלמה חטא אינו אלא טועה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל תקופת שלמה נחשבת לתקופה הזוהרת ביותר בימי ישראל, מאז היותו לעם. בימיו נבנה בית המקדש ושרתה עליו שכינה, ומאז נתקדשה ירושלים בקדושת עולם.בעולם כולו שרר ומלכי האומות ושריהם נהרו לירושלים לשמוע את חכמת שלמה. שלמה, בחכמתו העצומה, האמין כי בימיו ובידיו הכח לרומם את האנושות כולה לייעודה המובטח באחרית הימים. בשל כך, ככל הנראה, נכשל בשעה שהרבה סוסים, נשים וזהב, זאת חרף איסורי התורה שלא להרבות באלה, וכך אמר בליבו: "אני ארבה ולא יסור לבבי", כמובא במסכת סנהדרין (כא ע"ב). על איסורים אלה אומרת התורה, כי מטרתם היא: "למען ילמד ליראה את ה'. לבלתי רום לבבו מאחיו ולבלתי סור מן המצוה ימין ושמאל" (דברים יז, כ). שלמה המלך שגג בחשבו כי בשל מדרגתו הגבוהה אין חשש שייכשל. טעותו נבעה מהערכה מוטעית של מצבם הרוחני של אומות העולם, שמסתבר שעדיין לא הוכשרו למדרגה המיוחלת. בהתאם לזה, גם ישראל עדיין לא הגיעו למדרגה בה יש בכוחם להשפיע על כל הגויים בעוצמה כה גדולה. אף על פי כן זכה שלמה להאיר באור מופלא את אורה של ירושלים ואור השכינה שהשרה בבית ה'. הרחבת דברים ניתן למצוא אצל הרב אליהו מאלי שי' בספרו אורות מציון וכן בספר מקדש מלך של הרב יגאל אריאל. וראה עוד: ירושלמי סנהדרין (פ"ב, ה"ו)  דעת מקרא (מלכים א' יא, א)  צדקת הצדיק אות קצג  מחשבות חרוץ פרק כ ד"ה וזה. נאמנה
שאלה: שימוש בביטויי סלנג : האם יש בעיה להשתמש בביטויים כגון "אני מתה עלייך"? אני רואה את זה בפרוש- "הייתי מוכנה להקריב את חיי למענך" האם יש עניין שלא להתבטא כך?
תשובה: זאת צורת דיבור המונית שאיננה ראויה למי שמכבד את עצמו. מלבד זאת יש בה שני צדדים פסולים: א. אין לאדם לפתוח פה לרעה על עצמו כי זה יכול חלילה לגרום נזק. ב. יש בדיבור זה שקר כי כמעט ברור שמי שאומרת את זה איננה מוכנה באמת להקריב את חייה למען החברה.
שאלה: קידושין בטבעת משובצת: רציתי לדעת האם ניתן לקדש בטבעת משובצת אבן אבנים כאשר: 1. הכלה יודעת את שוויה המדויק של הטבעת. 2. הכלה הביעה דעתה להתקדש בסוג זה של טבעת וחשוב לכלה שהטבעת תהיה משובצת. 3. החתן והכלה הולכים יחדיו לקנות את הטבעת (ושוב, הכלה יודעת את שוויה). 4. החתן משלם על הטבעת במקום והכלה רואה את הת ידוע לי שישנו מקור הלכתי המתיר עניין זה (הנישואין כהלכתם א, ריד). האם ניתן לסמוך על מקור זה?
תשובה: מעיקר הדין ודאי אפשר,למעשה יש לומר זאת מראש לרב שמסדר את הקידושין. הרב נריה אברהמי