LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לברך ליד פח ברחוב: התכוונתי, שאם אדם מברך ברכה ברחוב ורואה פח אשפה ממתכת או מפלסטיק, האם אסור לברך כאשר הוא רחוק מהם יותר מ-4 אמות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גרף של רעי - פחי זבל"
תשובה: גרף של רעי, שאסור בדברים שבקדושה, הוא מפני שהיה מצוי שתהיה שם צואה האוסרת בתפילה כנגדה. אמנם בפחים שלנו לא מצוי שתהיה צואה וגם אם ישנם טיטולים הם עטופים בשקית ניילון ואין איסור כנגד צואה מכוסה, ומה עוד שבדרך כלל הפחים ברחוב סגורים והרי יש כאן כיסוי על כיסוי. ורק אם נודף ריח מאוס אז ראוי בכל גוונא לשתוק ולא לומר דברים שבקדושה לידם.
שאלה: עליית נשים לקבר אבות: במצב שיש כבר מי שעולה לקבר, מדוע יש מניעה הלכתית-רוחנית, שאישה טהורה עדיף שלא תעלה לקבר אביה ולקיים בזה מצוות כיבוד אב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עלית נשים לבית הקברות"
תשובה: כיון שעל פי הנסתר מצויים כוחות טומאה בביה"ק ואישה רגישה בגלל עדינותה היא עלולה להיפגע יותר מגברים. ואת מצות כיבוד אב תקיים כמו כהנים מחוץ לבית הקברות. ובוודאי שזהו רצון הוריה שלא תפגע ביתם בגללם.
שאלה: לברך שהחיינו על קניית ספרים: האם יוצא מתשובת הרב, שאדם שקנה ספרי קודש שיודע שיעזרו לו בלימוד בצורה משמעותית והוא כ"כ שמח עד שרוצה לצאת בריקוד, זה נקרא שגם הגוף שמח ויוכל לברך שהחיינו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שהחיינו על ספרי קודש לפי הבא"ח"
תשובה: נראה לי שמי שמלא שמחה עצומה כמו שהזכרת יכול לברך, וכן העיד הרב אריה לוין זצ"ל שבעל הבא"ח בירך שהחיינו על ספר הקדו"ש לבעל הלשם.
שאלה: התיקון של חודשים טבת-שבט: החיד"א כותב בספרו מורה באצבע שחודשים טבת-שבט הם חודשים קשים ח"ו כמש"כ בזוהר. מדוע הם קשים ומה צריך להשתפר ולתקן בחודשים אלו?
תשובה: ידוע שאלו חודשי החורף שמצויים בהם רוחות סערה ואז ראוי להיות במקום מחסה ולא להיקלע לתוך הסערה רק אם יש צורך חשוב ותוך כדי זהירות בהגנת לבוש. וכמו בטבע החומר כך בעולם הרוח כדברי ח בשעת סכנה השטן מקטרג. א"כ לקיים כאזהרת התורה בכי תצא מחנה על אויביך ונשמרת מכל דבר רע, דבור רע הרהורי עבירה וכל מה שמביא להם, וההגנה היא בריבוי תורה כדברי החכם במשלי:"ושומע לי ישכון בטח ושאנן מפחד רעה".
שאלה: מרק פרווה שכוסה במכסה בשרי: יש לנו סיר בשרי אך בישלנו בו מרק פרווה ללא בשר. המרק היה חם בסיר אך האש לא דלקה. בטעות שמנו את המכסה מסיר אחר שבו היה תבשיל עם בשר על הסיר הנ"ל. המכסה היה קר אבל לא היה נקי. האם המרק נחשב בשרי? האם ניתן לאוכלו בכלים חלביים (הסיר עצמו אינו בן יומו לבשרי)? אם כבר אכלו את המרק הנ"ל בכלים חלביים, מה הדין (חלקם כלי חרס)? אנו נוהגים לפי מנהגי הספרדים.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה על פי מנהג הספרדים בדיעבד אחר שבושל מרק פרווה בסיר בשרי מותר אף לאכלו עם חלב. החשש מהלכלוך הוא שאולי אדים מהמרק המסו את הלכלוך וגרמו לו ליפול לתוך המרק. בפשטות במרק היה פי 60 מהלכלוך ולכן הוא בטל במרק והמרק לא נחשב לבשרי. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לברך כשמחליפים מקום : הבנתי שיש הלכה שאם אתה נמצא בבית שלך, לדוגמא, או ברשות היחיד ויוצא לרחוב ולאחר מכן חוזר לרשות היחיד צריך לברך על האוכל שוב. עכשיו יש לי כמה שאלות בנוגע להלכה הזאת.ותקן אותי אם ההלכה לא נכונה. 1. אם אני בבית ספר יש לי בניין שבו הכיתות נמצאות ויש שם גם קולר ואני מברך שותה יוצא להפסקה וחוזר, לדוגמא, לאחר 10 שניות או כמה דקות, אני צריך לברך שוב או לא בגלל שזה לא נחשב רשות היחיד? 2. אם אני נמצא ברשות היחיד מברך יוצא לרחוב ונכנס לאותו, ובאותו אני רוצה לאכול אני צריך לחזור ולברך? 3. בנוגע לברכת המוציא, יש לה אותו דין שאם אני יוצא ונכנס אני צריך לחזור ולברך? 4. אם אני מברך שאני ברחוב נכנס לרשות הרבים ויוצא לרחוב ואני רוצה לאכול משהו ברחוב, אני צריך לברך? ושבת
תשובה: שאלותיך עוסקות בדין שינוי מקום בסעודה. דין זה נידון בהרחבה בשולחן ערוך ובפוסקים וקשה להקיף נושא רחב זה בתשובה קצרה. לכן אפרט את הנקודות המרכזיות. לכתחילה ראוי מאוד לאכול במקום אחד ולפני שמשנה מקומו יברך ברכה אחרונה על מה שאכל. כשיש צורך מיוחד ללכת באמצע האכילה הטוב ביותר שיכוון מראש בשעת הברכה הראשונה שכוונתו לשנות מקומו במהלך האכילה ואז לא נחשב כמשנה מקומו ויכול להמשיך לאכול המקום החדש ללא ברכה נוספת. כגון: מתחיל לאכול בבית ומתכוון להמשיך לאכול ברחוב או במכונית. פרטי דינים: אם שינה מקומו, יתכן ויצטרך לברך ברכה אחרונה על מה שאכל (לספרדים) וברכה ראשונה נוספת (גם לאשכנזים) על מה שממשיך לאכול. דין שינוי מקום נפסק לספרדים בכל סוגי המאכלים ולאשכנזים אם אכל כזית פת או כזית מחמשת מיני דגן יכול בשעת הצורך לשנות מקומו. שינוי מקום באותו חדר אינו נחשב שינוי מקום אפילו אם האולם גדול (כמו בחתונות). באופן כללי הקלו הפוסקים שמעבר מחדר לחדר באותה דירה ובאותה קומה לא נחשב שינוי מקום (כל עוד החדרים שייכים לאותו אדם ולכן בבנין משרדים גם שינוי מקום באותה קומה יכול להחשב שינוי מקום) ובוודאי יש להקל אם היתה דעתו מראש לעבור לשם או שכך הרגילות שלו (כמו אשה שיוצאת מפינת האוכל למטבח וכד'). פתרון נוסף שקבעו ח הוא שאם אדם משנה מקומו אולם חברו שאוכל עימו נשאר במקום הסעודה יכול החבר לשנות מקומו ולחזור אח"כ ולאכול במקום הראשון ללא ברכה נוספת כיון שנחשב הדבר שמקום הסעודה לא השתנה כיון שחברו המשיך לשבת במקום הראשון. (יודגש, מדובר דווקא שחברו אוכל איתו שם ולא מספיק שהחבר נמצא שם)
שאלה: חינוך גיל 3: לכבוד הרב. בננו הגיע לגיל 3. רציתי לשאול לאלו דברים צריך לחנך את הילד בגיל זה? איזה דברים הם בבחינת הרגל ואילו דברים הוא חייב?
תשובה: ח הדריכו ללמד פסוקי תורה ואמונה כ"שמע ישראל" ו"תורה ציוה לנו", וכן לצניעות ונקיות, כידוע שמגיל שלוש יש איסור ערוה בבת. וכמו כן גם כן הרגל לברכות וזהירות בשמירת שבת.
שאלה: עד מתי להתפלל על חולה במחלה ממושכת: מתי נדע מתי כבר לא צריך להתפלל על החולה? כגון: חולה סרטן שממשיך לקבל טיפולים גם שכבר בבית או שנולד עם מום או שחלה במחלה כמו סכרת. בכל אלו זקוק החולה לסייעתא דשמיא גם אם חזר לתפקד. אם החולה אמר את ברכת הגומל, לגבי זה סימן שהבריא ואיני צריך להמשיך לבקש לרפואתו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עד מתי להתפלל על חולה שלא מכירים?"
תשובה: אם הרופאים אומרים שהוא יצא מכלל סכנה, ניתן להפסיק.
שאלה: ברכה אחרונה על גרנולה: רציתי לשאול מה מברכים ברכה אחרונה על גרנולה שיש בה הרבה דברים חוץ מקועקר (כפי שנכתב בידיש). הבנתי שיש מחלוקת בין הרב עובדיה לרב אליהו בנושא והיתי שמח לפרוט. ושבת
תשובה: וברכת ד' להלכה נראה שגרנולה ברובה (בארץ) היא לא מבושלת אלא קלויה ועל כן ברכתה "אדמה" ולאחריה "בורא נפשות רבות". אמנם לדעת התוס' יתכן שיש לברך "על המחיה", על כן הציע השו"ע שיאכלו רק בתוך סעודה, אבל נראה שדעה עיקרית היא שאין לברך אלא בורא נפשות רבות (עיין מ"ס סי' ר"ח ס"ק יח). אם בגרנולה יש פירות אחרים (צימוקים, תפוחים וכדו'), אם ניכרים ועומדים בפני עצמם יברך על כל אחד ברכתו. ולעניין ברכה אחרונה, אם יש כזית בכדי אכילת פרס צריך לברך עליהם, אולם אם אין כזית אין לברך עליהם אלא ברכת בנ"ר שעל הוואקאר. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קניית מוצר לת"ח מכספי מעשר: אחי הינו בה" תלמיד חכם הלומד באחת הישיבות ללימודי הסמכה. לאחרונה התעניין אצלי לגבי מחשב קטן שבו יוכל לסכם בנוחות את לימודיו. לאחר ברורים אמר לי שמבחינה תקציבית כנראה ידחה את הקנייה. ביודעי שרוב תשמישו של המחשב יהיה לצרכים תורניים, האם מותר לי לקנות לו את המחשב מכספי מעשר?
תשובה: בוודאי שמותר לקנות לו מכספי מעשר אלא שראוי שגם הוא ישתתף מעט במימון המחשב שתהיה המצוה בזכותו וגם כך יזהר בה לקדושה ולא לחול.
שאלה: שאלת המשך ל: "למה משתטחים על קברי צדיקים?" : אנחנו מאמינים שהנשמה אינה נמצאת בבית קברות אלא היא ממשיכה להיות איתנו איפה שאנחנו, אז אם כן אין שם כלום, אז למה ללכת למקום שאין כלום? ולכן, האם יש בכלל עניין לעלות לקברי צדיקים או לבקר בבית קברות לנפטר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "למה משתטחים על קברי צדיקים?"
תשובה: לגבי ביקור: זה משום הכבוד לנפטר. לגבי תפילה: יש עניין כי זה מעורר באדם את הכוונה ואת כובד הראש הראוי לתפילה. כמובן שאין מתפללים לצדיק אלא לקב"ה שבזכות הצדיק ירחם עלינו. ובאמת הגר"א הסתייג מתפילה על קברי צדיקים.
שאלה: אזכרה חדשית: זכור לי מילדותי, שאבי היה עורך אזכרה חודשית לאימו ואביו במהלך השנה הראשונה לפטירתם. האם יש יסוד למנהג זה? מהו המקור? ואם כן מה נהוג לעשות באזכרה זו?
תשובה: יש יסוד למנהג זה, כיון שבכל ר"ח יש עליה לנשמה והיא צריכה תספת חיזוק. אמנם חיזוק זה יבוא ע"י נתינת צדקה יתירה בער"ח לזכותם, וכן תוספת לימוד תורה או משנה, ואם אפשר גם הדלקת נר.
שאלה: מצה כלחם משנה לספרדים ולתמנים: לספרדים ולתימנים, האם מותר לבצוע על מצה כלחם משנה בשבת למרות שברכתה מזונות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לחם משנה עם מצה "
תשובה: לספרדים: מצה נחשבת לחם רק בפסח, ולכן דינה בשאר השנה ככל דבר שברכתו מזונות- אם הוא ייקבע עליה סעודה - יאכל בסעודה זו מצה בשיעור שישבע ממנה. אם לא - זו בעיה, יש צורך בלחם שמברכים עליו המוציא. לאשכנזים: מצה נחשבת לחם גם בשאר השנה ולכן ניתן לבצוע עליה.
שאלה: ברכה אחרונה - כמה זמן אוכלים: חייב לברך ברכה אחרונה? כי אני כבר לא מבינה. אמרו לי צריך לברך ברכה אחרונה עד 4 דקות,מה זאת אומרת? חייבים לגמור לאכול תוך 4 דקות כדי לברך ברכה אחרונה? מה עם סעודת שבת? לוקח לפחות חצי שעה לסיים? אז לא אומרים ברכת המזון? מה זאת אומרת עד 4 דקות?
תשובה: אדם שאוכל פחות משיעור אכילה אינו מתחייב אחרונה. שיעור אכילה הוא כזית מאכל בכדי אכילת פרס. לגבי גודל כזית, יש דעות (בפוסקים הספרדים) שהוא כ-27 גרם ויש דעות (אשכנזים בעיקר) בנפח של קופסת גפרורים (בכדי לצאת ידי כל מחלוקת). כמות זאת יש לאכול בכדי זמן של 4 דקות (ושוב, בכדי לצאת ידי רוב הדעות). לכן, אם את אוכלת כמות כזו ב-4 דקות את חייבת אחרונה אבל אם אכלת פחות משיעור זה בזמן זה את פטורה, אפילו אם בסוף אכלת כמות גדולה. לדוגמא, בסעודת לחם (כמו בשבת) יש להשתדל לאכול לאחר ברכת המוציא לחם בגודל כזית בכדי שנתחייב בברכת המזון, וכן כשאוכלים שאר דברים. אבל אדם שאוכל חטיף או פיצוחים ולוקח לו יותר זמן בכדי לאכול שיעור כזית, אף שלבסוף אוכל כמות גדולה, לא מברך ברכה אחרונה. ויש לכל אדם לשער כמה הוא אכל ובכמה זמן. לגבי שתיה השיעורים שונים, לשתות רביעית (כ-86 סמ"ק) רצוף.
שאלה: שירי עגבים: רציתי לדעת מה ההגדרה של שירים "עגבים" ואיפה המקור לכך שאסור לשמוע אותם?
תשובה: חשוב לדעת שמוזיקה, תוכנה וקצבה, משפיעים על הנשמה. שירים אלו מעוררים את יצר האדם ומלהיטים אותו. ה' יצליח דרכך. (למה צריך מקור לדברים פשוטים ובסיסיים? מקורות : רב פעלים ד, יור"ד לב. צי"א יג,יב)
שאלה: משקפי שמש מחליפות צבעים בשבת: האם בשבת מותר להרכיב משקפים שמחליפים צבע שיוצא לשמש (הופכות להיות משקפי שמש) האם יש איסור משום מלאכת צובע?
תשובה: מותר. אין כאן צביעה ע"י חומר מסויים.
שאלה: הגדרת צורך בטלטול דבר שמלאכתו להיתר - המשך: עדיין לא ברור, הרי גם בזה יש הנאה - הפגת השיעמום. מתי אם כך יהיה מותר לטלטל כאשר זה נעשה לצורך "הנאה מעצם הטלטול וההתעסקות בכלי"? כלומר מהי בדיוק הגדרת ההבדל? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הגדרת צורך בטלטול דבר שמלאכתו להיתר"
תשובה: אדגיש שאין כוונתי להפגת שיעמום על ידי משחק שמחשיבים אותו כמשחק ובאים בכוונה תחילה לשחק בו, שזה נחשב צורך ומותר, אלא כוונתי לכך שהידיים עסקניות הן ומתעסקות בכך כמעט בלי שימת הלב. דבר זה אינו חשוב צורך ושימוש ממשי בחפץ. אביא את לשון הבן איש חי לפרשת מקץ שנה שניה אות א: "אסור לטלטל כלים מכאן לכאן אם אין לו צורך בטלטול זה כלל, כי אם ידיו עסקניות הם בעסק שלא לצורך, כיוון דאין לו הפרש אם מונח בצד זה או בצד אחר". כעין זה כתב ערוך השולחן סי' שח סע' טו, ונראה שאף הרחיב במעט את ההיתר: "כגון דאינו אלא כמתעסק בעלמא, אך אם יש לו שום תענוג במה שמטלטלו מותר". ועין בשלמי יהונתן סי' שח ס"ק יג אות ה שדן בכך בהרחבה ומוכיח שהמשנה ברורה מחמיר יותר (סי' שח ס"ק כא) ומצריך צורך ממשי יותר ולא תענוג, ולדעתו צורך משמעותו מחמה לצל או שרוצה להשתמש בגופו אך יכול להשתמש גם בכלי אחר (בכלי שמלאכתו לאיסור אוסר זאת).
שאלה: השלמת מאה ברכות בצומות: לא לגמרי ברור איך עובד עניין השלמת הברכות בצומות ע"י ברכות העולים לתורה: אם זה ר מלכתחילה להחשיב את הברכות האלה - למה רק בצומות זה אפשרי ולא בימים אחרים? ואם זה פתרון של בדיעבד - קצת תמוה, איך ח תקנו תקנה כאשר מראש הם ידעו שבימים מסויימים יהיה אפשר לקיים אותה רק בדרך של דיעבד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מאה ברכות כל יום"
תשובה: בזמן תקנת ח של מאה ברכות (ע"י דוד המלך או אנשי כנה"ג) לא היו צומות מלבד יום הכיפורים, ולרוב התפילות שיש בו וקדושת הצום גם אם לא יברכו מאה ברכות הם מוגנים בלי המאה ברכות, ורק לרווחא דמילתא אמרו גם לכוון על ברכות התורה. אמנם אם אפשר להוסיף ברכות כברכות הריח וכדומה בוודאי שמצוה בו יותר מבשלוחו.
שאלה: לעקוף אתר שקישר ביני לבין לקוח: אתר ישיבה. אני תלמיד שיעור ה בישיבת הסדר. נרשמתי בעבר לאתר הזה: על מנת להרוויח כסף מהשירותים שאני מעוניין לתת. כגון: "אני ילמד אותך עברית דרך האינטרנט תמורת 5 " מאז השארתי את המודעה באתר ושכחתי ממנה. אתמול קיבלתי הודעה באתר הזה ממישהו בשם "דוד" שגר בישראל, שביקש ממני ללמד אותו עברית דרך האינטרנט והוא ישלם לי דרך האינטרנט. הבעיה היא כזו: ברגע שאני נותן שירותים דרך האתר הזה: gigbucks.com האתר לא מרשה שהוא ישלם לי את המשכורת על השירות מיחוץ לאתר (כאילו דרך פייפל או ישירות לחשבון הבנק) משום שאם הוא משלם לי מחוץ לאתר, האתר מפסיד את העמלה שהם לוקחים ממני על השכר שהרווחתי. משום שברגע שהוא משלם לי דרך האתר, האתר לוקח עמלה מסוימת מהמשכורת, והסכום מגיע אלי לחשבון רק לאחר שהאתר ניקה את העמלה שלהם. בעיקרון אני יכול לומר לאותו אדם שאני עתיד ללמד אותו עברית, לשלם לי דרך פייפל ישירות(ולא דרך האתר), אבל אני חושש שזה גזל של האתר. מצד שני, אני לא יכול לומר לו לשלם לי דרך האתר, כי אז אני יצטרך להוציא חשבונית מס, ואין לי אפשרות לעשות זאת משום שאני עדיין בשל"ת ולומד בישיבה. אם זכור לי נכון הילקוט יוסף סובר שטוב ללמוד את השפה האנגלית, כדי שנוכל לעזור ליהודים (שלא יודעים עברית) ללמוד את השפה העברית כדי שיקל עליהם להגיע לארץ ולגור בארץ. שאלתי היא, האם מותר לי במקרה כזה ללמד אותו עברית, ובתמורה הוא ישלם לי מחוץ לאתר הזה(gigbucks.com)? כי אחרת אני לא יוכל ללמד אותו בחינם כי גם ככה אין לי הרבה זמן.
תשובה: תיווך הינו שירות שווה כסף. אתר אינטרנט שיוצר חיבורים בין נותני שירותים וצרכנים הינו אתר תיווך. גם אם לא היו כותבים במפורש שהתיווך (השימוש בשרות האתר ) עולה כסף, היה ביכולתם לדרוש ממך כסף בתמורה להנאה שנהנית משרות התיווך של האתר. לכן הנך צריך להעביר את הת דרך האתר לפי כללי  תקנון האתר. אין ספק שהשימוש באתר מהווה את ההתחייבות לפעול לפי הכללים שבו. צריך לחפש את הדרך שבו תוכל לקבל את הת דרך האתר - אני סמוך ובטוח שיש דרך כזאת. לעיון- חושן המשפט קפ"ה.
שאלה: מחללי שבת במניין בשבת: מה קורה במידה ואנו מתארחים בשבת (אצל משפחה שחוזרת בתשובה וגרה עדיין במקום חילוני) במקום שחלק מהמניין בבית הכנסת בו מחללים? האם מותר להתפלל איתם ולענות לברכות קריאת התורה? מה קורה במצב שהדבר יכול ליצור מחלוקות או צער במשפחה במידה ולא נסע? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מנין שחלק גדול ממנו מחלל שבת"
תשובה: במקום שאין מניין אחר נוהגים לצרף גם מחללי שבת מתוך הנחה שקירובם יביא אותם לשמור שבת מלאה.
שאלה: ברכה על עלי בזיליקום: רציתי לשאול מספר שאלות: מברכים כאשר אוכלים עלי בזיליקום?
תשובה: וברכת ד' כל דבר שנאכל בפני עצמו מברכים עליו, אבל בזילקום בא רק לתת טעם במאכל ועל כן אין מברכים עליו אלא על עיקר האכילה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: יופי בגדים לתלמידי חכמים: רציתי לשאול את הרב דוד חי הכהן. הגמרא אומרת בגדים נאים ודירה נאה מרחיבים דעתו של אדם. בבית המדרש של מרן הרב קוק מסבירים שזה מצב שבו אנו נמצאים בא"י. אך האם זה כבודם של ת"ח בא"י, שהיופי של הביגוד מדובר גם על ימות החול והדירה מעניין אותם וזה מרחיב משפר את דעתם ושכלם? זה מתאים לנשים! ובמיוחד ששמענו שהבית של הרצי"ה היה בית פשוט ולא בגדר דירה-נאה?
תשובה: דירה נאה מרחיבה דעתו של אדם, זה כלל שנאמר בגמרא לגבי כל אדם כולל ת"ח. אמנם המושג נאה זה תלוי בכל אדם לפי מה שהוא ויש להניח שהרצי"ה סבר שדירתו נאה ביותר והיא הרחיבה את דעתו, יותר ממה שאחרים מרחיבים דעתם בגלל ציפוי קירות בקרמיקה ובצבעים שונים.
שאלה: לענות לטלפון מאח שאצלו כבר שבת : אחי, שאינו שומר תורה ומצוות נסע לטייל בחו"ל למשך שנה. הוא מאוד שומר על קשר, ובכל יום שישי מתקשר להגיד לנו שבת לפני כשבועיים נפל לי האסימון שהוא מתקשר אלי כאשר אצלו כבר נכנסה שבת. בקשתי ממנו שיתקשר מוקדם יותר, בתואנה שהוא מתקשר סמוך לשבת וזה מאוד לחוץ אבל הוא שוב התקשר בזמן שאצלו שבת. האם מותר לי לענות לשיחה ממנו, בידיעה שאצלו כבר נכנסה שבת? אשמח לשמוע את תשובת הרב. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אחריות לחילול שבת של מישהו אחר"
תשובה: וברכת ד' לפי מה שהצלחתי לברר בפעילות הטלפון בימינו נראה שאין בכך איסור, כיוון שהאח לא עושה פעולה נוספת בהרמת הטלפון כאן. אמנם יתכן שמופעל מונה שיחות, אבל זה פס"ר דלא ניחא ליה ולא מתכוון לכך והאיסור רק מדרבנן. על כן אפשר להקל ולהרים כאן למרות שאצלו שבת. ברור שמבחינת מדיניות יש לבקש שיתקשר לפני שבת שלו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לוגריתמים בחפץ חיים: הייתי בשיעור של הרב, וכבוד הרב דיבר על החפץ חיים ועל כך שיש לחפץ חיים לוח של משוואות לוגריתמיות באחד מהספרים שלו בסוף. אשמח מאוד לציון המקור המדוייק היכן זה נמצא ולעיון נוסף. ב
תשובה: אמרתי בחזון איש סוף חלק אורח חיים.
שאלה: לומר דבר תורה בפני החתנים: לכבוד הרב האם מותר לאשה לומר דבר תורה בביתה בפני חתניה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ד"ת מפי אישה לקהל גברים ונשים"
תשובה: זה לא מהודר אך מותר.
שאלה: דיני גזיזת צפרניים: לגבי גזיזת צפרניים ראיתי שישנם מנהגים שונים ורציתי לדעת מה מקורם ומה טעמם? 1. איסור גזיזת צפורניים בידיים ורגליים באותו היום. 2. איסור גזיזה ביום ה. 3. סדר הגזיזה בדאג"ה בימין ובשמאל דבהג"א.
תשובה: א. ענין זה הובא במגן אברהם (סימן רס סעיף קטן ב) בשם ספר מגיד מישרים למרן הבית יוסף. גם המשנה ברורה הביאו (סק"ו). מאידך כתב הרב חיד"א (הביאו בשערי תשובה שם ב) שהאר"י הקדוש לא חשש לזה וקצץ ציפורני ידיו ורגליו באותו היום. הטעמים שנאמרו בזה הם מצד עניינים נסתרים. יש שכתבו שיש בזה משום סכנה (שועה"ר) ויש שכתבו שקשה לשכחה (יסוד ושורש העבודה) ועוד טעמים. ומכל מקום כאמור יש שלא חששו לזה כנ"ל ב.משנה ברורה סימן רס סעיף קטן ו: "וביום ה' מקפידין שלא ליטלן מפני שהצפרנים מתחילין לחזור ולצמוח ביום ג' לגלוחן וא"כ אין זה תיקון כבוד שבת שחוזר לצאת. יש שכתבו שלא לקוץ צפרני הידים ורגלים ביום אחד ואין לקוץ אלא בע"ש או בעיו"ט והנכון שיקוץ מן הרגלים ביום ה' ומן הידים ביום ו'  מ"א ". ג. רמ"א רס א: "וכשנוטל צפרניו לא יטול אותן כסדרן, ויתחיל בשמאל בקמיצה ובימין באצבע. וסימן לזה. דבהג"א בשמאלו ובדאג"ה בימין" משנה ברורה שם ח: "לא יטול וכו' - בתשב"ץ כתוב שמהר"ם לא דקדק בזה וכ"כ על האר"י מ"מ יש ליזהר לכתחילה  מ"א ". טעמים שונים נאמרו בזה: קשה לשכחה, עניות ועוד עניינים, אולם כאמור האר"י לא חשש לזה.
שאלה: ש"צ בשבת בחודש ה12 לאבלות על אמא: בשבת ר"ח שבט יחול היורצייט של אבא (נפטר לפני 10 שנים). החודש ה12 לאבלות על אמא מתחיל השבוע בכ שבט. האם אפשר להיות ש"צ בשבת זו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קדיש יתום בחודש ה-12"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, היות והסיבה להיות שליח ציבור היא בגלל יום השנה ולא בגלל אבילות השנה, אפשר להיות שליח ציבור בשבת. עד ביאת הגואל במהרה בימינו אמן. הרב חגי בר גיורא
שאלה: אורך מינימלי של תספורת: מהו האורך המינימלי שאפשר לספר את שיער הראש, ושוב, במספרי מכונה או מילימטרים - כמה זה השיעור שהתכוונו בגמרא כשאמרו שזה בכדי לכוף את השערה? סמטימטר או מילמטר? לכבוד הרב!
תשובה: שערה באורך מילימטר לא ניתנת לכיפוף. שמעתי שיש פוסקים שקבעו שעל השערה להיות ארוכה לפחות 5 מ"מ. ס"מ הוא בודאי שיעור ראוי.
שאלה: יין פוטר משקין תמיד?: האם יין פוטר ברכת שהכל על שאר משקין תמיד או רק בקידוש?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, השותה רביעית יין פטור מברכה ראשונה ואחרונה על שאר משקים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: האם יש לעמוד בזמן קריאת שמע?: האם יש לעמוד או לשבת כשקוראים קריאת שמע? האם זה חיוב? האם יש הבדל בין ק"ש של הבוקר או של הערב?
תשובה: בקריאת שמע יושבים. אם אין אפשרות לשבת אומרים בעמידה. בתפילת ערבית אם התחלת לקרוא בעמידה אין להתיישב באמצע קריאת שמע.
שאלה: מהי פרשת בר המצווה: הבן שלנו נולד ביח בניסן תש"ס, לפני השקיעה. שאלתי היא מהי פרשת הבר מצווה שלו, שתחול בע"ה ב- י"ט בניסן תשע"ג? חשוב לציין כי זוהי שבת של חוה"מ פסח. ב מראש,
תשובה: בשבת חול המועד קוראים לא לפי סדר הפרשות אלא בספר שמות פרק לג. לפירוט הפסוקים המדוייק כדאי להסתכל בסידורים. כמו כן, יש קריאה מיוחדת למפטיר. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: מדוע הרב מתיר? זה לא שינוי: מדוע הרב מתיר לתלוש עור יבש מהשפתיים ע"י השפתיים? הרי כמו שאסרו לתלוש את הציפורניים ע"י הפה כיוון שזה גרך רוב האנשים גם דרך רוב האנשים לתלוש את העור היבש ע"י השפתיים עצמם. אם כן, אין כאן שינוי כלל! לא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טעם היתר קילוף שפתיים"
תשובה: גזירת ציפורניים ביד או בפה אסורה מדרבנן, בשונה מגזירת ציפורנים במספרים (שמ,א), וכן הדין בעור. ולכן, עור יבש כאשר הוא תלוש ברובו, וכן ציפורניים תלושין ברובם, התירו חכמים איסור דרבנן במקום צער במציאות זו. (למי שיש ספק מהו רוב העור התלוש אסור לו). ה' יצליח דרכך.
שאלה: חתונה בספירת העומר: כבוד הרב רציתי לדעת אם לפי מנהד הספרדים אפשר להתחתן יום לפני ר"ח אייר שיוצא כ"ט ניסן (9.4)?
תשובה: אסור להתחתן מליל הסדר עד לג' בעומר - יח' באייר. כך נוהגים הספרדים ורוב מוחלט של האשכנזים.
שאלה: גיטרה שמשמיעה קול בשבת: יש לי בחדר 2 גיטרות וברגע שצועקים או מדברים קצת חזק אז הגיטרה משמיעה קול. מה לעשות אסור לי לצעוק בחדר או לדבר בשבת? ושבוע טוב
תשובה: מעשיך גורמים להשמעת קול וזוהי פעולה אסורה ולכן תוציא את הגיטרות מהחדר.
שאלה: לברך על שוקו בסוף הסעודה: למנהג הספרדים -החיד"א והבא"ח- 1: האם אדם ששותה משקה שוקו בסוף הסעודה לקינוח יברך ברכת שהכל? 2: מי ששתה מים או יין, עד כמה זמן יוכל עדין לברך עליהם ברכה אחרונה?
תשובה: 1. אם בתוך האוכל שתה לצמאו, והשוקו רק לתענוג, יברך עליו. 2. עד שלא יגיע זמן שיצמא שוב וירצה לשתות מחדש.
שאלה: ברכת גלידה וקרמבו לספרדים: אבקש לדעת את דעת הרב דוד חי הכהן. האם כאשר אוכלים גלידה בגביע או "קרמבו" זה תלוי בדעתו של האדם,שאם שניהם עיקר אצלו אז יברך גם מזונות וגם שהכל, ואם הגלידה או הקצפת עיקר יברך רק שהכל?
תשובה: מסתמא אצל כולם המזונות חשובים גם כן וראוי לברך גם עליהם. ורק מי שלא סובל לאכול את הציפוי והוא אוכל בגלל בל תשחית או לרכך את מתיקות הגלידה או הקצפת, לא יברך על המזונות ויסתפק בברכת שהכל.
שאלה: אשכולית נחשבת ל"דבר חריף"?: ב"ה הרב! האם החותך תפוח חמוץ או אשכולית, בסכין בשרית - אין לאכול אותם יחד עם דבר חלבי? ואסביר שאלתי. בשו"ע (יו"ד סי צו סע ב) פסק שדברים חמוצים דינם כדבר חריף. אמנם לגבי תפוחים כתב הט"ז סק"ט שלפי האו"ה תפוח חמוץ אינו נחשב חריף, ושיש לסמוך ע"ז במקום הפסד. הרי לפנינו שדבר חמוץ קצת, יש לו גדר ביניים שמקילים בו יותר, במקום הפסד. מה הדין כיום? ישנם סוגים רבים של תפוחים, ומסתבר שתפוחי סמיט ( גרנד ) החמוצים, הם בכלל חמוצים שכתב השו"ע, אך השאר אינם חמוצים כלל. מסתבר לי שאשכולית ג"כ נחשבת כדברים החמוצים שמחמירים בהם (לפחות אשכולית צהובה שחמוצה עוד יותר מתפוח חמוץ). ומסתבר שה"ה פומלה צהובה (אך האדומה היא מתוקה לכאו ). סיוע לכך, ממש"כ האחרונים לגבי מאכל חריף שלא נתפרש דינו בפוסקים: כתב הפמ"ג (משב"ז ט) שאם חריף או חמוץ הרבה, שאין יכול לאוכלו חי כמות שהוא, ודאי הוא חריף כצנון. ואם יכול לאוכלו חי, נחשב כדברים חמוצים כגון תפוחים דלעיל, שמקילים בהם יותר. והובאה הגדרה זו בפ"ת סק"ד והוסיף שכן כתב החוו"ד. וכ"כ החכמת אדם (מט,ד). וא"כ אשכולית צהובה, למשל, יחד עם זה שנאכלת חיה, מרגישים בודאי את החמיצות שלה. ועובדה שיש שמפזרים סוכר על האשכולית (בעיקר ילדים) מכיון שבלי זה היא חמוצה להם. מאידך, ת"ח גדול אמר לי שלדעתו יש הבדל בין דבר שאנשים יכולים לאכול אותו חי, אבל רוב אכילתו מבושל שבו יש להחמיר כדברים החמוצים. לבין דבר שרוב ועיקר אכילתו חי. ולפ"ז תפוחים ואף אשכוליות בימינו, שכל שימושם הוא לאכול חי, אין להחמיר. אשמח לדעת מה סובר כת"ר. וישר כח, אברך בישיבת מרכז-הרב
תשובה: דעת רוב הפוסקים שגם אתה הבאת אותם הגדרת דבר חריף היא שלא ניתן לאוכלו באכילה רגילה כמות שהוא וכך גם קבלתי מגדולי הוראה אשכוליות מכל הסוגים אינן דבר חריף לימון הוא דבר חריף
שאלה: האם ראוי ללמוד מורה נבוכים: לרב, האם ראוי ללמוד מורה נבוכים,שמעתי אומרים שלא כדאי מפני שאפשר להגיע למכשול, ועוד שמעתי שהרמב"ם נחשב רק ביד החזקה?
תשובה: ספר מורה נבוכים נחשב מספרי היסוד באמונה היהודית, וחשוב שכל תלמיד בישיבה הלומד כבר כמה שנים (בגיל 20 ומעלה)יקבע בו סדר לימוד קבוע. כל לימוד יכול להביא את האדם למכשול, אך כשלומדים תורת ה' באהבה ובתמימות לקבל התורה, ומתפללים שלא יארע תקלה, ה' לא ימנע טוב להולכים בתמים. הדבר נכון בכל לימוד, הן בהלכה והן באמונה. וגדולתו של הרמב"ם בכל תחומי היהדות, בהלכה באמונה. נכון שהרמב"ם דעתו בהלכה נחשבת כפוסק ראשון בחשיבותו לאחר חתימת התלמוד לכל הדעות. אך גם באמונה נחשב מהראשונים המובילים שביסודות אמונתנו. וכפי שבהלכה אנו לומדים ומבררים את כל השיטות כך בתחום בירור יסודות האמונה מעמיקים בכל השיטות. אומרים בשם הרב קוק זצ"ל שאדם נשאל באחרית ימיו "נשאת ונתת באמונה" פשט הדברים אומנם לענייני החולין, העסקים של האדם. אך הרב הסביר: נשאת ונתת בלימוד האמונה כפי שנשאת ונתת בלימוד ההלכה בבירור כל השיטות.
שאלה: תפילת שחרית לפני הנץ: בישוב שלנו יש בית כנסת אחד ואנו מתפללים כל בוקר שחרית בשעה 05:45 (הודו), כי חלק מהמתפללים עובדים מוקדם וצריכים לצאת ב06:30. לאחר התפילה יש דף יומי. כעת הנץ בשעה 06:42 האם ניתן לקיים מנין מאוחר שעלול לגרום לכך שלא יהיה מנין לעובדים? האם ניתן להצטרף למנין הראשון רק כדי ללמוד את הדף היומי (המנין השני חופף לדף היומי)?
תשובה: 1. נראה לי שאין לאחר את המנין ויש להתחשב בעובדים, וזכות הערבות תועיל ותגן. 2. וכן, אם יש תועלת בלימוד תורה דף יומי בוודאי שאפשר להקדים כי תלמוד תורה כנגד כולם.
שאלה: לנהוג אזכרה לדודה: לכבוד הרבנים. אבי עליו ה נהג לקיים אזכרות לאיחיו ואחיותיו ונהג לומר קדיש מיום שישי אחרי שיר השירים עד ליום הפטירה כמנהג ספרדים. שמא עלי להמשיך כך או לומר קדיש רק ביום הפטירה?.
תשובה: תאמר קדיש כפי שאמר אביך מליל שבת עד יום הפטירה (כולל).
שאלה: בנית פרגולה שתשמש כסוכה: אני נמצא בשלבי התכנון של בנית ביתי. בחלק האחורי אני מתכוון להקים פרגולה מעץ או בטון או עץ ובטון יחדיו. משיחה עם האדריכל הוא ביקש מאיתנו לברר מהן הדרישות ההלכתיות שבהן יש לעמוד על מנת שהפרגולה תוכל לשמש בעתיד לסוכה (האם אפשרי בטון? איזה מרווחים בין הקורות של הגג של הפרגולה? כמה רוחב של כל קורה? גבהים וכו ). ככל שזה קשור - אנו משפחה מעדות המזרח ומשתדלים לנהוג ע"פ הבן איש חי. אודה לתשובה מהירה בנושא.
תשובה: חזק וברוך שהנך שואל טרם עשייה, ולא כעושים ואחר כך מתייעצים. לא רק לגבי פרגולה ספציפית אלא כעקרון לחיים. כמה כללים ידועים בסוכה: 1. צריך לעשות דפנות טרם עשיית הגג. 2. קנים ברוחב פחות 32 ס"מ (4 טפחים). 3. מעיקר הדין השו"ע לא אוסר העמדת קנים בברגים אך גם לאוסרים אין בעיה במקרה זה שברגים גורמים אי תזוזת הכלונסאות ברוח שאינה מצויה אך ברוח מצויה העצים הרי לא ינועו. מכאן לביצוע: 1. ניתן לשלב קורות בטון כמסגרת קירות בטון - ולהניח עליהם את הסכך. 2. רוחב עצי הפרגולה בגג יהיה פחות מהאויר שביניהם. (אפשר לכסות בציליה בכל השנה). מקורות: שו"ע סימנים תרכו,תרכט פסק"ת שם תרכו, ט.תרכט, ח. דבר חברון או"ח תקפד. באהלה של תורה ב,פה. ה' יצליח דרככם. ויהיה בביתכם ברכה והצלחה כמאמר הפיוט - על בית זה ויושבהו תהיה ברכת אליהו.