LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הצופן הפנימי: לרב! אני קורא שאלות של הרב באתר, והביטוי "צופן פנימי" חוזר על עצמו שוב ושוב בתשובות של הרב. הרב אומר שעם הצופן הזה צריך להאמין בה, בתורתו ובטובו הצופן הזה אמור לתת את התשובה הנכונה לגבי הזיווג הוא גם אמור לשמש כלי למציאת מטרת וייעוד חיינו. הרב גם כותב כמה פעמים שתרבות המערב השחיתה את הצופן הזה והכניסה את השכל למקומות שהוא אינו אמור להיות השופט בהם. שאלתי היא: איך אני מגיע אל הצופן הזה? מעולם לא חשתי אותו ולא פעלתי על פיו. תמיד פעלתי על פי השכל, אבל באמת לאחרונה הרגשתי שאני חי את חיי יותר מדי מחוץ לחיים. כל האנשים שאני אוהב זה לא ממש אהבה, אני לא מתגעגע לאף אחד כמעט וכו. איך מתחברים לעצם החיים הזה, לצופן הזה, שממנו נובעת האמונה והבהירות בכל ההחלטות החשובות האלה? אציין כי אני לומד בישיבה כבר שלוש שנים, ולמדתי לא מעט אמונה- ספרי הרב קוק ועוד, ולא הגעתי לצופן.
תשובה: : הצופן הוא כוח האמונה שצריך לעורר אותו. יש לעורר אותו בדרכי השכל. זאת אני מבין שעשית. אם כן צריך לעורר אותו גם בכך שמעוררים גם את עולם הרגשות. כיצד מתעוררים להרגיש? מתחילים לדבר על רגשות. עושים דברים שיכולים לרגש אותנו יותר. מציירים יותר ציורים שלא מתעסקים רק אם הצד האידאולוגי של החיים אלא על הופעת החיים על סיפורי החיים. משתדלים גם להשקיע בחברויות אמת.
שאלה: להקפיד על כשרות מהדרין: לרב כאשר אנחנו אוכלים מחוץ לבית (וגם בבית) אנחנו מקפידים לאכול רק כאשר ישנה כשרות מהדרין מוכרת ובד"כ גם מדברים עם המשגיח שמענו טענות לאחרונה שזה מחליש את ההכשר של הרבנות הרגילה ורצינו לדעת מה הרב חושב על כך
תשובה: אין ההקפדה על הידור בכשרות מחלישה את ההכשר של הרבנות הרגילה. אך מי שמזלזל ברבנות הרגילה מחליש אותה.
שאלה: נענע שמתפרסת לסיפלורה: ישר כח ו על התשובות בענייו הכלאיים. רציתי לברר את התשובה. כשהנענע מתפשטת נכנסים שלוחות של שורשים לתוך שורשי הפסיפלורה. האם צריך לעקור את השלוחות או כיון שנטעתי בהיתר אין בעיה שזה מתפשט ואין צורך לעקור? וכן בזעתר, כיון ששתלתי בהיתר ואח"כ זה נכנס לתוך הלוף, האם צריך לעקור את הזעתר (וזה כוונת הרב להזיז את העלים) או שאפשר להשאיר כך? וכן אם אפשר לדעת איפה נמצא מקור הדין להרחיק 15 ס"מ? בברכת התורה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להרחיק בין כלאיים"
תשובה: וברכת ד' אין צורך לעקור. יסוד 15 ס"מ הוא טפח ומחצה, שלדעת החזו"א זהו התלם שמוזכר בהלכה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הפרשת מעשרות משמן זית: אבקש לדעת מכמות של 20 ק"ג שמן 1.כמה לתרומה גדולה? 2. מעשר ראשון מה כמותו? האם ניתן להדר לתתו ללוי הלומד תורה? 3. תרומת המעשר מה הכמות? מצורף בנתינה לכהן? 4. מעשר עני כי חנט בתשעא? מה הכמות? האם יכול להנתן לזוג צעיר בשנתם הראשונה לנישואין ואין להם עדין כסף לדירה והכנסתם מצומצמת? בברכת התורה.
תשובה: וברכת ד' 1. יש להפריש כל שהוא. 2. 1 10 מהטבל שנשאר לאחר תרומה גדולה. עדיף ללוי לומד תורה. מדיני צדקה, לא מדיני מעשר ראשון. 3. מתוך העשירית של מעשר ראשון נותנים 1 10 לכהן, הכמות היא 1 100 מהטבל הכולל. 4. עשירית מהנותר לאחר כל המעשרות. אם הזוג אין לו פרנסה קבועה בגובה שכר מינימום, אפשר לתת לו מעשר עני. כסף לדירה לא נותנים ממעשר עני. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חילול שבת לתיירים בכותל: אני עושה שירות לאומי במדרשה ברובע, ולפעמים אני מצטרפת לשבתות. כל ערב שבת אנחנו יורדות לכותל לקבלת שבת. גם באותו הזמן יש הרבה תיירים באזור. קרה לי פעם אחת אחרי שקיעה שתייר שאל אותי לצלם אותו ואת חברה שלו. התלבטנו מה לעשות. האם יש בעיה שאומרים להם לא וישאלו עוד משהו, יש בזה משהו של חילול שבת?
תשובה: אחרי שקיעה צריך להגיד להם לא.
שאלה: עורלה בגידול בעצצים על גג פתוח : קניתי מס עצי הדרים שגדלו בשקיות פלסטיק גדולות. העברתי את העצים בתוך בשקיות אלי הביתה ושתלתי אותם בעציצי פלסטיק מחוררים על הגג. 1) העצים הם מעל 3 שנים. 2) כמות האדמה בשקית מספיקה להמשך גידול גם ללא העברה לעציץ גדול יותר. האם יש לספור 3 שנים מהתחלה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מנין שנות ערלה בעציץ שהועבר לכלי גדול יותר"
תשובה: וברכת ד' אין צורך למנות שנות ערלה חדשות, אם ברור שעברו ג"ש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לבוד בחוטי הסוכה: בסוכה, אם קושרים שלושה חוטים במרחק של 3 טפחים נקרא לבוד, מחיצה. אך צריך שיהיו עשרה טפחים ואם מודדים מהרצפה שלושה טפחים ועוד שלושה טפחים ועוד שלושה טפחים זה רק תשעה טפחים!! השאלה: מה עושים אם מותחים חוטים בעובי קטן מאוד?
תשובה: במקרה כזה יש להוסיף עוד חוט.
שאלה: תולעים ש בושלו  בסירים: בערמת כלים מסוגים שונים בכיור מצאנו מלא!! תולעים. לא ידעתי מה לעשות ושפכתי עליהם מים רותחים מקומקום רותח (כמה פעמים). יוצא שסירים נירוסטה, מחבתות טפלון, צלחות זכוכית וסכו"ם מתכת עם ידית פלסטיק הושרו במים רותחים עם תולעים שמתו מהחום ו כאילו בושלו בהם. מה עכשיו? יש תקנה? איך להכשיר כל כלי? ב מראש(:
תשובה: וברכת ד' בדרך כלל יש פי ששים מים חמים לעומת החרקים, על כן לא נראה שיש בעיה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ברכה על טלית: אפשר לברך "להתעטף בטלית" במקום בציצית? כבר כמה שנים שבירכתי להתעטף בטלית ולפי מה שהבנתי אפשר!! זה לא משנה מטבע ברכות? האםלחזורלברך "בציצית"?
תשובה: בדיעבד יצאת ידי חובה, אבל ראוי לחזור ולברך בלשון שתקנו חכמים שהוא מטבע הברכה הראויה.
שאלה: להזכיר לחבר טובה: אם חבר עשה לי דבר לא ר, האם מותר לי להזכיר לו טובה שעשיתי לו ולומר לו "אתה לא זוכר שעשיתי לך כך וכך" או"שכחת מה עשיתי בשבילך?"
תשובה: : אם זה נאמר לא כדי להקניט אותו אלא כדי לפייס אותו ולשכנע אותו שאתה רוצה בטובתו, אזי מותר.
שאלה: עלי רוזמרין ו בית: נכתב פה באתר כי יש לבדוק עלי רוזמרין במים וסבון ולשפשף כל עלה. זה תמוה בעיני כי עלי הרוזמרין הם דקים ומחטיים, איך ניתן לשפשף כל עלה? והאם עלי רוזמרין לא ידועים כדוחים חרקים? בנוסף לזאת, בעלי טוען כי הגזימו עם בדיקת העלים. אני מעוניינת לקנות רק עלי גוש קטיף אך בגלל הקושי לנקות אותם בקושי אוכלת חסה ופטרוזיליה וכוסברה וכדומה וזה מכעיס אותו שבגלל העבודה הקשה לנקות כל דבר במים וסבון הוא טוען שלא ניתן לחיות כך והתורה תורת חיים היא והתורה ניתנה לבני אדם, וכי כתוב בהלכה כי מה שלא נראה בעין ניתן לאכול? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עלי רוזמרין ותולעים"
תשובה: וברכת ד' א. עלים שיש בהם שמנים אתריים יש בהם חרקים. ב. נכון שמה שלא נראה בעין אין איסור לאכול, אבל בחרקים שנראים בעין רגילה אלא שאנשים לא יודעים איך לראות אותם זה לא נחשב שלא רואים אותם אלא הם חרקים האסורים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תיאום חתונה וחינה: נתבקשתי לבדוק לקביעת תאריך לחתונה האם תאריך ט במרחשוון של השנה הבאה - 24 לאוקטובר 2012 למניינם, וראיתי שרשום תענית חמישי - מה הכוונה. מותר להתחתן רביעי בערב ששם מתחיל החמישי ורשום תענית חמישי? מה זה תענית חמישי? שאלה נוספת היא לגבי חינה שנוהגים ספרדים לעשות, האם מותר בימי חול המועד או שיש עניין שלא לערבב שמחה עם שמחה?
תשובה: תענית זו היא תענית של אנשים יחידים ואין בה שום איסור של שמחה או חתונה באותו יום. אבל למה לדחות שנה שלימה רצוי להתחתן השנה!. לא רצוי לערוך חינה בחג כדי לא לערב שמחה בשמחה אם כי אין איסור ממש כמו חתונה.
שאלה: כיצד יכלה התיבה להכיל כל כך הרבה: עלו במוחי שאלות שכנראה בעבר כבר נשאלו ובכן: כיצד יכלה התיבה להכיל את המספר העצום של המינים החיים בכדור הארץ? כיצד יכלה התיבה להכיל מזון לכל בעלי החיים הללו לשנה שלמה?
תשובה: : יתכן שבתיבה היו רק המינים העיקריים, הסוגים השונים לא היו בתיבה והתפתחו לאחר מכן. או שכולם נכנסו בדרך נס.
שאלה: כיצד להכשיר מיקרוגל: טעינו והשתמשנו במכסה עם חורים כדי להפריד בין הבשר לחלב במיקרוגל. אנחנו צריכים עכשיו להכשיר את המיקרוגל? אם כן, כיצד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מכסה עם חורים למיקרוגל"
תשובה: הרתיחו כוס מים עם אבקת סודה.
שאלה: עירוב תבשילין שלא נאכל: בראש השנה האחרון עשיתי עירוב תבשילין אך שכחתי לאכול אותו בשבת. איך ההלכה מתיחסת לסוגיה שכזאת?
תשובה: לכתחילה צריך לאכול את העירוב בשבת, שהואיל ונעשתה בו מצווה אחת תעשה בו מצווה נוספת. הרב חיים כץ
שאלה: לשלוח ילד לכיתה אחרת כעונש: לכבוד הרב מה דעת הרב והשקפתו החינוכית בעניין הענשת תלמיד ע"י הוצאתו מהכיתה ושליחתו לכיתה אחרת של תלמידים גדולים או קטנים ממנו. האם יש בדבר הוצאת שם רע והלבנת פנים? ו
תשובה: אני מתאר לעצמי שהתלמיד נשלח לכתה אחרת מפני שעשה משהו לא טוב. גם צריך לדעת מה הסיבה שהוא נשלח ומה מצבו בכלל, ואז גם צריך לשמוע את המורה מדוע הוא נהג כך. ורק לאחר מכן אפשר לחוות דעה האם זה עונש ראוי או לא.
שאלה: נטילת ידים לאחר נימנום בשיעור: 1. עפ"י ההלכה יש צורך בנטילת ידים לאחר שינת קבע ושינת ארעי. 2. שאלתי האם עפ"י ההלכה יש ליטול ידים גם אחרי נימנום קל (שלא במתכוון) תוך כדי שיעור או תפילה?
תשובה: 1. כן. 2. לא נהגו. הרב חיים כץ
שאלה: מעשר ממתנה להולדת הבת: הורי אשתי נתנו לנו מתנה להולדת בתי בשעה טובה. מצבנו הכלכלי ממוצע ברוך השם. האם צריך לתת הזה מעשר?
תשובה: אם זו מתנה כספית, יש לתת מזה מעשר.
שאלה: סעודת מצוה מכספי מעשר: האם ניתן לערוך מכספי מעשר סעודת זבד הבת בבית הכנסת בשבת אחרי התפילה?
תשובה: אין שום מצוה בסעודה זו. גם סעודת ברית מילה, בגלל שהיא מצוה, אין לממנה מכספי מעשר.
שאלה: גרגירי אורז במלחיה בשבת: בשבת העיר לנו אחד האורחים שלהשתמש במלחיה שיש בה גם גרגרי אורז זו בעיה של בורר. האם זה אכן בורר?
תשובה: אמנם יש פוסקים המחמירים בזה אולם רבים יותר המקילים, ולכן המיקל בוודאי יש לו על מי לסמוך.  בין המקילים: הרב אוירבך, הרב אלישיב, ילקוט יוסף וכך נראית גם דעתו של החזון איש ועוד.
שאלה: עירוב שנתנו באילן: במסכת עירובין פרק ג משנה ג כתוב שאם נתן את העירוב באילן למטה מעשרה טפחים (כרמלית) עירובו עירוב. שגם אם תאמר שמשתמש באילן, הרי זה שבות ובבין השמשות מותר, לכן עירובו עירוב. וכתוב במשניות קהתי שבקנה או מוט אם הם מחוברים לקרקע אינו עירוב בגלל גזירה שמא יקצץ את ראש הקנה או שמא יתלשם וכיון שגזירה זו היא משום איסור מלאכה של תורה אסור גם בין המשמות. וקשה לי. שהרי גם למטה מעשרה טפחים יש לאסור שהרי משתמש באילן ושימוש באילן הוא גם מאותה גזירה שמא יתלוש והרי גם זו איסור מלאכה של תורה. מה ההבדל בין קנה המחובר ללמטה מעשה טפחים באילן? כאן מותר וכאן אסור!!??
תשובה: אילן הוא קשה והחשש שמא יקטוף הוא קטן ולענין עירובין לא חששו לכך (למרות שסיבת הגזירה לא להשתמש באילן היא שמא יקטוף) ונותר רק האיסור מדרבנן לא להשתמש באילן, ובכך אין בעיה בבין השמשות. לעומת זאת במוט נעוץ שהוא רך חוששים כעת שמא יקטוף וזה איסור מהתורה.
שאלה: חרם להציל מאיסור: האם מותר לעשות חרם ברדיו ובאינטרנט על חברה שמפרסמת תמונות לא צנועות על מנת לקדם את המכירות שלה? ואין לחשוש משום הפרנסה?
תשובה: מותר לעשות חרם כדי למנוע את השפעת הפירסום לרעה על הציבור ואין לחשוש מהפרנסה של החברה.
שאלה: מאכלים שונים בבישולי גוים: ב"ה רבה לכבוד הרב יהודה עמיחי שליט"א! רציתי בבקשה לשאול את הרב מספר שאלות בנוגע לבישולי גויים. יש דברים שאיני יודע אם הם נאכלים חיים, או שזה "על ידי הדחק", כגון - גרעיני דלעת נפק"מ לפיצוחים, למי שאוסר קליות של עכו"ם גרעיני אבטיח פיסטוקים קשיו אגוז מקדמיה. לגבי פריכיות אורז - האם הם "עולים על שולחן מלכים", ואם לא, יש גם "פריכונים", פריכיות בצורה קטנה יותר שזה מעט יותר נאה להגשה, האם זה עולה? כמו כן האם בכל מוצר יש עלי לברר את הפרטים במפעל? לכבוד הרב!
תשובה: וברכת ד' כל הדברים שנשאלו נאכלים כמות שהם חיים, על כן אין הקלייה של הגוי אוסרת (יש מחמירים). פרכיות אורז אמנם אינם עולים על שולחן מלכים, ואין צורך לבדוק בכך. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חסד וגבורה: לכבוד הרב, למדנו שבפנימיות התורה, החסד והגבורה עומדים זה מול זה בבחינות של ימין מול שמאל. לכאורה בעל החסד הוא גם בעל הגבורה, כמו אברהם אבינו שהיה גיבור גדול ולעומתו דווקא יצחק שמידתו היא פחד וגבורה- היה ההפך מגיבור,וללא הילה של מנהיג ומשפיע. אמנם כידוע -"איזהו גיבור הכובש את יצרו", וכנראה שמדובר בהגדרות שונות של המושג גבורה (אקטיבית ופאסיבית),וכמובן אין כאן מקום להאריך. אשמח בכל זאת לקבל הבהרה בעניין, בתקווה שהשאלה שלי לא חורגת מהמסגרת של השאלות והתשובות באתר. יצחק.
תשובה: למרות שאברהם כולל את הגבורה אבל עיקר פעולותיו הם בחסד ולכן צריך את ההשפעה של יצחק שבכוחו היה לברך, ואפילו עשיו רצה את ברכתו. ולא מצאנו שאברהם בירך כמו יצחק.
שאלה: תפילה בבית כנסת: לאחרונה התחלתי ללכת לבית כנסת בכניסת שבת. אני מאוד נהנה מהתפילה ומשירי שבת אך אני נתקל בבעיה. הש"צ קורא מהר מאוד ולפעמים הוא בולע את המילים כך שיוצא שאני לא מספיק לקרא את הטקס בעצמי וכך יוצא שאני צריך לדלג על חלק מהתפילה כדי לא לפספס אותו. אשמח לקבל עצה בנידון
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לשמוע על השותפות שלך בבית הכנסת, ועל הרצון האמיתי שלך להתפלל ולהתקדם. כטבעם של הדברים, ישנם אנשים שמתפללים מהר יותר ויש שמתפללים לאט יותר. כל אחד מתפלל לפי הסגנון שלו. חשוב מאוד שאתה לא תשנה את התפילה שלך לפי המהירות שאחרים מתפללים, חשוב מאוד שאתה תתפלל לפי הקצב שלך, ולפי מה שמתאים לך. הגיוני מאוד שלך מתאים מקום שבו מתפללים במהירות אחרת, וכך תוכל להרגיש יותר חופשי להתפלל לפי הקצב של המתפללים. בדרך כלל בישיבות או בכוללים שם האברכים מתפללים יותר בנחת, יותר לאט וכדאי מאוד לנצל זאת, שכל מי שמתפלל יותר לאט יתפלל שם. אם תרצה יותר לדעת על מניין שמתאים לך, אשמח שנמשיך את הקשר דל האימייל שלי, ואשמח להיות בקשר ולעזור לך בכל מה שאוכל. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: אוהל עראי בשבת: האם ניתן להכין לשמחת תורה טלית הקשורה (באזיקונים) לארבע מוטות עץ (כמין חופה), כדי לצאת איתה לסיבוב ברחבי השכונה שתחתיה צועדים נושאי ספר התורה?
תשובה: משום כבוד התורה מותר.
שאלה: זכויות יוצרים במאמרים: ב"ה במהלך העבודה שלי אני כותב מאמרים ומסכם אותם מתוך מאמרים אחרים עם זכויות יוצרים. זה בעיה לתת "קרדיט" או מקורות בסוף המאמר. 1. האם במקרה הזה אין בעיה מצד ההלכה? 2. במקרה אחר, שאני ממש מתרגם מילה במילה מתוך מאמר ספציפי אחד באנגלית עם זכויות יוצרים, האם יש בעיה? מראש
תשובה: 1. לא נראה לי שיש בעיה אם אתה מצטט קטעים ממאמרים. 2. אם זה לא לצורך מסחרי לא נראה לי שיש בעיה.
שאלה: המניע לשמירת הלשון: לרב לקחתי על עצמי ברוך ה להתחזק בנושא של שמירת הלשון וממש אני נסלדת כאשר מדברים איתי או על ידי לשון הרע ואני לחמת עם עצמי לעצור זאת בדרך ארץ. שמעתי כי מי שמרכל כל המצוות עוברות לאותו אדם שעליו הוא ריכל והעבירות עוברות אליו לכן בזמן האחרון אבל רק בזמן האחרון אני מרגישה כי מה שמניע אותי לשמור על האוזניים והלשון כי אני פוחדת כי המצוות שלי יעברו וכו. אני לא יודעת למה. האם זה לא שווה כבר שבגלל המניע הזה אני שומרת, האם זה מדרגה ירודה?
תשובה: את בודאי לא רוצה להכשל ברכילות גם אילו לא היה המניע הזה. אלא שאת מרגישה שהמניע הזה שמא תפסידי שכר המצות הוא נותן לך כח להמנע מרכילות. זו לא מדרגה ירודה. וכאשר תתרגלי לא לדבר רכילות כבר לא יהיה צורך במניע הזה, כדי להמנע מלדבר דברים האסורים. את הולכת בדרך נכונה. והעיקר לא לרצות לדבר רכילות, לא לרצות לפגוע באחרים. אלא לרצות את טובתם. מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך ואל תרצה לעשות לחברך.
שאלה: גילוח ותספורת לאחר אבל על אמא: האם חודש אבל על אמא זה 30 או 31 ימים וגערה מחברים? האם זה שונה מאבא? (עליו שמרנו 31 ימים) הדעות חלוקות. הקבורה היתה ביום ח בתשרי
תשובה: גערה מתירה תספורת אם גערו בכם החל מיום השלושים של האבלות, כולל היום השלושים עצמו. כלומר, במקרה שלכם אם יגערו בכם ביום שישי ז' חשון יהיה מותר להסתפר כבר ביום זה. משנה ברורה תקמח לד. גערה בתוך שלושים יום - לא מועילה. (בחלק מהמהדורות יש טעות סופר במשנה ברורה ונכתב שם שגערה מועילה בתוך שלושים אולם הגירסא הנכונה היא שגערה ביום שלושים מועילה). ללא גערה אפשר להתגלח ביום שלושים (פת"ש יו"ד שצ ד), ולענין תספורת לאשכנזים לכתחילה יש להמתין שלושה חודשים (רמ"א שם) אא"כ יש צורך גדול של עבודה וכד' והספרדים מקילים לאחר שני חודשים (יביע אומר א יו"ד כה ו-ז, ילק"י לז ד) ויש בזה עוד מנהגים והטוב ביותר לדאוג לכך שיגערו בכם. בשורות טובות ושנה טובה
שאלה: ברכת שבע ברכות בזימון פרטי בחתונה : האם 10 חברים שיושבים בחתונה סביב שולחן באולם שמחות, צריכים בזימון להזכיר "שהשמחה במעונו" או אחת משבע ברכות או יותר? יש לציין שהחתן-כלה נמצאים באולם אך לא בשולחן זה
תשובה: לכתחילה ברוב עם הדרת מלך ועדיף לזמן עם הציבור כולו. אך אם יש שממהרים לצאת ונתחייבו בזימון בעשרה, וודאי שצריכים לברך עם שבע ברכות הנישואין, ובתנאי שהזימון והברכות יהיו בהסכמת החתן והכלה באופן מפורש. כשאין הסכמה מפורשת ורצון הקבוצה לצאת מצד הצורך, דעת חלק מהפוסקים שעדיף שיזמנו בשלושה ולא בעשרה. ולדעת חלק מהפוסקים צריך אדם המתכונן לצאת קודם הזימון ושבע הברכות בסעודה, להתנות קודם כניסתו לסעודה שאינו מצטרף לקביעות עם שאר הסובים ואז לא יתחייב בזימון ובשבע ברכות. הרב חיים כץ
שאלה: עדות בחתונה בשנת אבל: נתבקשתי להיות עד בחתונה של זוג שאני קרוב אליהם ברמה של בן משפחה. הכלה שאלה את הרב המקדש ולדבריה נאמר לה שאין בעיה שאהיה עד. היא יודעת שאני בשנת אבל ואוכל להשתתף לכל היותר בחופה ולכן חשוב לה מאוד שאקח גם חלק פעיל. האם מבחינה הלכתית מותר לי להיות עד?
תשובה: כן. הרב חיים כץ
שאלה: לטהר את המחשבה: איך אפשר לטהר את המחשבה מכל מיני מחשבות שליליות?
תשובה: אין לנו תוכנת מחיקה למוח. צריך להרבות בהרבה מחשבות חיוביות. ריבוי הטוב יבטל ברוב את השלילי.
שאלה: האם שותף נחשב כשומר שכר: חיים עובד עם כמה שותפים בבית עסק. חלק מהשותפים עובדים בפועל ומקבלים משכורת חודשית בנוסף לאחוז מהרווחים וחלק מקבלים רק את האחוז מהרווחים ולא עובדים. חיים אחראי לאסוף את הכסף מהלקוחות ולהפקידו בבנק. חיים איבד חלק מהכסף. לא בפשיעה, אבל לא ידוע איך. כנראה שזה יהיה בגדר של "גניבה ואבידה". הוא לא יכול להישבע שזה באונס. האם יהיה חייב בהחזרת הכסף? הצדדים - א. אם הוא יהיה חייב, והאחריות עליו- מי ירצה לקחת את התפקיד הזה? ב. האם שייך לפטור אותו מצד שמירת בעלים, שהרי הבעלים גם עובד אצלו - כי הם שותפים ופה נכנס העניין שיש בעלים שאינם עובדים אצלו, כי הרי הם רק כמשקיעים ותזכו למצוות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שיווק פרוייקט נדלנ"י"
תשובה: הניתוח ההלכתי שלך נכון. דהיינו, שכלפי שותפים שהם גם עובדים בעסק ומחוייבים לעבודה הדין הוא שנחשב כ"עמו במלאכתו", מה שאינו לגבי שותפים שאינם מחויבים לעבודה בעסק. מקור להלכה זו בשולחן ערוך חושן המשפט קע"ו סעיף ח' - יעויין שם בפירוט העניין.  ביחס לטענתך שאין לחייבו משום שאחרים לא יקחו אחריות - אין לטענה זו מקום כי לכל אדם במקרי החיים יש אחריות גם כאשר אין אחרים שיקחו אחריות.  הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: קטיפת פירות מעף בגינה הפרטית: שתלתי עץ הדר. מתי ניתן לקטוף ולאכול את הפרי? האם יש לקחת בחשבון את הזמן שהשתיל עץ היה במשתלה או רק ממתי שנשתל בגינה?
תשובה: וברכת ד' אם למשתלה יש פקוח לעניין ערלה והנטיעה הייתה ללא התפוררות גושים, אפשר למנות מהשנה שהשתיל הוכן במשתלה, אם אין פקוח על השתיל יש למנות שנות ערלה משעה שניטע. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הערה במציאות שיווק נדל"ן: ביחס לתשובה בעניין שיווק נדל"ן יש לי הערה שאולי משנה את ההלכה. לענ"ד, בשעת חתימת החוזה בין הקבלן למשווק היתה הבנה שהמשווק יקבל שכרו בתנאים רגילים, שישיג הקונים הדרושים, ואילו בדידן אולי י"ל שיש אונס אליו לא התכוון המשווק בחתימת החוזה, שמא הדין שונה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שיווק פרוייקט נדלנ"י"
תשובה: אינני מבין בדיוק את כוונתך, אולם אין כוונה בלב יכולה לבטל מעשה כתיבה וחתימה מפורשת שהיה בחוזה בינו לקבלן. הרב אברהם זרביב
שאלה: מתי מותר נישואין שניים: אני בת 50 גרושה 3 שנים. הבן זוג הנוכחי התגרש לפני חודש. מה הדין אומר לגבי נישואין שניים, מתי מותר לנו להתחתן? האם 92 ימים מיום הגט זה נוגע רק לגרושתו או גם לו?
תשובה: בענין שאלתך, מבואר בשולחן ערוך אבן העזר סימן י"ג סעיף א' שאשה שהתגרשה (או התאלמנה) אינה יכולה לינשא לאחר באופן מיידי אלא עליה להמתין ג' חודשי הבחנה שהם 90 יום חוץ מהיום שנתגרשה בו, כדי להבחין בין זרעו של הבעל הראשון לבין זרעו של האחרון. ממילא מובן שטעם זה שייך רק לגבי האשה ולא לגבי הבעל. ולכן בנידון שלך - בן הזוג הנוכחי שהתגרש לפני שלושים יום יכול לינשא לך כבר עתה ולגביו אין דין של המתנה וכיוצא בזה. הרב אברהם אחיה שוקרון.
שאלה: "מצוות דרבנן גדולות מדאורייתא?" : האמונה היהודית היא שתורה שבכתב ותורה שבע"פ נתנו שתיהן למשה בסיני- אחת נכתבה, והשניה הועברה בע"פ עד לר יהודה הנשיא (ולאחריו רב אשי ורבינא) אם שתיהן נתנו ביחד בסיני, איך יתכן לומר שחומרת מצוות דאוריתא גדולה משל מצוות דרבנן? :) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מצוות דרבנן גדולות מדאורייתא?"
תשובה: תורה שבע"פ היא פירוש התורה שבכתב והיא מדאורייתא, אמנם בתוך המשנה והגמרא יש מצוות דרבנן. וההבדל בין דאורייתא לדרבנן הוא בין מה שנתפרש על מצוות התורה לבין מה שתקנו חכמים.
שאלה: הוצאות מעלית שבת בבניין משותף: ב"ה ג במרחשוון תשע"ב כבוד הרב, אני גר בבית קומות. לפני זמן מה התארגנו קבוצה של שומרי שבת להפעלת מעלית שבת בבניין. קיבלנו הצעת מחיר וגבינו מכל אחד מהמעוניינים את חלקו. יש בבניין עוד משפחות שומרי שבת שלא רצו להשתתף אלה בטענה שזה לא דרוש להם אלה שאינם סומכים על ההיתר של צמ"ת. לא גבינו מהם כסף. אבל אמרנו, שאם בכל זאת מישהו מבני משפחתם או חבריהם ישתמש במעלית השבת בשעות שהמעלית פועלת בפיקוד שבת הרי שחובתם הייתה להשתתף בהוצאות ואם לא כן הרי זה גזל. בדיוק כמו מישהו הנוסע באוטובוס (הנוסע ממילא) ואינו משלם. הדברים לא דיברו אל לבבם. האם אנו צודקים? מדובר בסכומים לא גדולים הרבה פחות מ-1000 ש ח לדירה. ועוד משהו: מתחילה גבינו סכום קטן יותר. אלא בהמשך התברר שיש צורך בתוספת בלתי צפויה. יש מי מאלה שתחילה נתנו את חלקם שסירבו להוסיף, ואנו שוקלים אם נשלם אנחנו במקומו או שנחזיר לו את מה שכבר נתן והוא יוותר על שימוש במעלית השבת, ואם ישתמשו הוא ובני משפחתו (מה שבוודאי יעשו), ייכללו גם הם בין הגזלנים שומרי שבת. אודה לכבוד הרב אם ייתן לנו פסק דין, וגם אם הנושא יופיע ב"בשבע". מובן ללא זיהוי ושמות.
תשובה: חוק הבנינים המשותפים קובע שרוב הבנין יכול להכריח את המיעוט להתקין פיקוד שבת בתנאים מסוימים, והת על הרוצים להתקינו. במקרה שרק חלק מתושבי הבנין שלמו עבור המעלית שבת, יש יכולת להכריח את המשתמש בו לשלם לפי הנאתו, כלומר אם אחד מהדירים משתמש במעלית שבת באופן שהוא מגלה שהוא נהנה מקיומו הוא מתחייב לשלם את חלקו, (כמבואר בשו"ע חו"מ סימן קסא ס"א). אך אם הוא משתמש בו כך שאינו נראה שהוא נהנה ממנו בקביעות, כגון פעם בחצי שנה לצורך הוריו וכדו, הוא יתחייב לשלם רק עבור הנאתו באותו פעם, זה נמדד לפי כמה אדם מוכן לשלם עבור מעלית לשימוש פעם אחת,(יתכן והוא לא ישלם כלל כגון שהוריו מסוגלים לעלות ברגל ללא טורח גדול) כמו כן אם ישתמשו אורחיו במעלית שלא בהנחייתו אין עילה לחייבו. בענין אלו שמתחילה נתנו את חלקם וסרבו להוסיף, ההצעות שהצגתה אפשריות, כדאי לברור בחכמה איזו מהן עדיפה לכם הן מצד וכבוד השכנים והן מבחינה כספית. הרב מרדכי גרוס
שאלה: זמן טלית בשבת: כשאני הולך לבית הכנסת בבוקר בימי שבת נותנים לי לקרוא את פרשת העקדה עד "ברוך שאמר". הבעיה שאנו מתחילים את פרשת העקדה 10 דקות לפני זמן טלית (למשל בשבת בפרשת נח התחלנו את תפילת השחרית ב-5 וזמן טלית היה בחמש ועשרה) ואני לא יודע מה לעשות, כי אז כשאני קורא עד "ברוך שאמר" אני לא יכול להפסיק ולהתעטף בטלית. האם אני יכול לשים טלית רק ב"ברוך שאמר" או שאני יכול לשים יותר מוקדם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "זמן טלית ותפילין"
תשובה: אפשר להניח את הטלית על הכתפיים לפני הזמן, וכשיגיע הזמן לעטוף את הראש כנהוג עם ברכה. אבל אין להתעטף או לברך לפני הזמן.
שאלה: בית כנסת הנוהג בקלות ראש - ואין אחר באזור: בבית הכנסת שהגעתי אליו, קוראים עלונים בזמן התפילה וקריאת התורה "ראש הקהל" שלא בדיוק נבחר אלא קובע הכול בעצמו וחוששים "להתחיל אתו" מסתובב בזמן התפילה, מתבדח עם אנשים ועם הילדים, וכך עושים גם גבאים וגם אחרים. ניסיתי בעדינות לדבר עם אנשים אחרים שאיכפת להם, אך הם חוששים להעיר. פעם כתבתי בלשון מבודחת ובהומור על האווירה בבית הכנסת. בשבת שאחריה "ראש הקהל" פתח את ההודעות בזה שזוהי קהילה וחברה (אכן כך) ולא רק בית תפילה גרידא, ומי שזה אינו מוצא חן בעיניו, לא מחזיקים אותו בכוח. עניין ה"קהילה" והפעילויות שלה אכן מכובד. לענ"ד אין זה יוצר היתר לפטפט באמצע התפילה, עטורי תפילין. בכל פעם זה מפריע לי מחדש בתפילה. אינני מצליח להתעלם מזה. ולא פעם גמרתי בדעתי שעדיף להתפלל בבית ביחידות. מצב כזה ושאלה כזו מתעוררים אצל אנשים בבתי כנסת רבים. מה נכון? ייתכן שפסק דין חריף, שיוקיע אווירה כזו ויציב כנגד זה את האופציה לא לבוא לבית הכנסת אולי יעשה משהו. בבית כנסת אחר תקופה ארוכה לפני הבר מצווה הגיע נער עם אביו בהדרכת המורה שלו להשתתף בתפילות. כעבור זמן מה חדלו להגיע. פגשתי אותם ותמהתי מדוע לא רואים אותם. ענו שהם הולכים לבית הכנסת ה"מתקדם", שם יש אווירה מכובדת מאוד -בניגוד לאווירת השוק. הם גם סיפרו, שבטיול בחו"ל נכנסו לכנסייה, וראו באיזו חרדת קודש וכבוד עומדים שם, בפרט בתפילות. בשבת לאחר מכן כשחזרו לבית הכנסת הראשון, העיר הבן שכאן זה גועל נפש, ואחרי זמן קצר ברחו משם. מזלם שלקח אותם ידיד לבית הכנסת המתקדם. אפשר לספר את עיקרי הדברים בשינוי פרטים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לוותר על תפילה במניין כדי להינצל מאיסורים"
תשובה: : הכל ענין של מידה. קשה לי להדריך אותך משום שצריך להיות נוכח בפועל ולראות "הכצעקתה". אין ספק שענין הכובד ראש בדור שלנו הוא דבר שמאד קשה לאנשים. אין ספק שבית כנסת שיש בו קלות ראש עדיף שלא להגיע אליו. אין ספק שאם אדם בא לבית כנסת וכועס כל הזמן מבפנים עדיף שלא יבוא. השאלה היא עד כמה המצב הוא בלתי נסבל או שרק דורש תיקון. לא כל כך מהר מחליטים שלא להגיע להתפלל. אולם אם המצב קיצוני ובזמן קצוב עד שתמצא בית כנסת ראוי או שתעבור מקום אתה יכול להימנע מתפלה במנין.
שאלה: להחשיב את העיר בתחום העירוב: במשניות קהתי מסכת עירובין פרק ה משנה ז כתוב שאם נתנו (את העירוב) חוץ לתחום אפילו אמה אחת, מה שנשכר הוא מפסיד! ובהמשך כתב בפירוש ש"העיר עצמה אינה מן המניין שנחשבת היא כארבע אמות. כשאלפיים אמה מעירובו לצד העיר אינן כלות אלא בסוף העיר או חוצה לה, אבל אם הן כלות בתוך העיר, אינו יכול לילך בתוך העיר אלא עד המקום שכלות אלפים אמה ממקום עירובו! שאלה: למה אם תחום עירובו נכנס בתוך העיר, אינו יכול ללכת אלא עד המקום שכלו האלפיים אמה מעירובו? הרי נכנס לעירו זה לא נחשב לו מקום שביתה שיכול ללכת בכל העיר ובתחומה?
תשובה: הכוונה שם היא שאם כל עירו נמצאת בתוך האלפיים אמה מן העירוב, מחשיבים את העיר כאילו היא רק ארבע אמות. ולכן, אם למשל היא נמצאת מזרחית לעירוב ורוחבה 400 אמה, הוא רשאי ללכת 400 אמה נוספים לצד מזרח (כלומר, עד 2400 אמה מזרחית לעירוב). אמנם אם רק חלק מהעיר נמצאת בתוך התחום, לא הקלו להחשיב את העיר כד' אמות, ורשאי ללכת רק עד 2000 אמה מזרחית לעירוב. הואיל ומרחק זה מסתיים באמצע העיר הוא לא רשאי ללכת אפילו בחצי השני של העיר (והתוס' מסייגים שבמקרה שלן בתוך העיר רשאי ללכת בכל העיר, אולם גם במקרה זה אינו רשאי ללכת חוץ לעיר (בשונה מהמקרה הקודם שיכל עד 2400 אמה). לימוד פורה!
שאלה: אכילת בשר באבלות: אחי נפטר לפני עשרה ימים ורציתי לדעת אם קיים איסור אכילת בשר במשך השלושים לאבל על אחיו?
תשובה: אין איסור לאכול בשר בתקופת האבל.