LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ספר נביא על קלף לקריאת הפטרות: לפני שנים כשלמדתי בירושלים בישיבת חברון, ראית בתי כנסת שקראו הפטרה מתוך ספר נביא הכתוב כמגילה על קלף. אין ספק שזהו הידור גדול יותר מאשר קריה בחומש או אפילו בתנ ך מודפס. רציתי לכתוב ולתרום את ספר ישעיהו לבית כנסת. מתוך דברי הגמ, ב"ב בקשר לתריעשר, איידי דזוטר מירכס משמע שספר ארוך ניתן לכתב בפני עצמו. בחרתי בספר ישעיהו (בינתיים רק זה לפי כוחי), כי יש בתוכו הרבה הפטרות. זכורני שראיתי לפני שנים בקהילה כלשהו ספר נביא או אולי משהו מן הכתובים (לא מגילת אסתר שלגבי כתיבתה יש כללים מדויקים), ובו בין השיטין היה הניקוד. בירושלים העולה למפטיר בירך ברכות ההפטרה, אבל הקורא בתורה קרא גם את ההפטרה. אבל ברוב בתי הכנסת רוצה המפטיר לקרוא בעצמו את ההפטרה. הייתי רוצה למען אלה לעשות כמה דברים: בין השיטין בעט צבעוני לסמן את הניקוד ואת הטעמים לעשות סימן היכן מתחילה הפטרה (לפי מנהגי עדות שונות) והיכן מסתיימת וכן כאשר יש חילוף של קרי לרשום אותו בשוליים. האם יש בזה משהו שנוגד להלכה או לא כשורה (פרט לזה שיש בזה כמו הידור)? אשמח לקבל תשובה חודש טוב ומרובה שמחה
תשובה: אין לנקד או להטעים את הספר. עליך להביא בחשבון שיהיו עולים שלא יוותרו על קריאת ההפטרה בעצמם ולא יהיו מסוגלים להכין קריאה כראוי מתוך ספר לא מנוקד ולא מוטעם.
שאלה: שימוש במתקן מים במקרר: יש לנו כזה מתקן על הדלת של המקרר שאם דוחפים את הידית יוצא מים אחרי שעברו כזה טיהור מותר להשתמש בזה בשבת?
תשובה: צריך לפרט קצת יותר מה עושה המכשיר והאם יש בו פעולה חשמלית וכד', על מנת שהרב יוכעל לענות תשובה מלאה על השאלה. חסרים פרטים רבים מידי. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שעון שבת: יש לי כזה מתקן נייד שאני יכול לחבר לכל שקע ואז לבחור מתי הוא יכבה ידלק. ונגיד כיוונתי אותו שיכבה ב12 ועכשיו 10 וחצי אני יכול להקדים אותו ל11 או הפוך (להאריך)?
תשובה: מותר להאריך מצב קיים!! כאשר האור דולק להשאיר אותו דולק לזמן ארוך יותר.
שאלה: אמן ואמן - למה?: וחודש מבורך לכל עם ישראל. שאלתי הפעוטה היא: מדוע בסוף "עושה במרומיו.", מסיימים ב"אמן ואמן" ולא מסתפקים באמירת "אמן" אחת? כלומר, לשם מה הכפילות? מה מטרתה ולמה דווקא כאן? מראש,
תשובה: אינני מכיר נוסח זה, בכל מקום ששמעתי וראיתי נאמר אמן אחד בלבד.
שאלה: תיפוף וריקודים בזמירות שבת: הרב. אני מחנך בישיבה תיכונית בדרום הארץ שכל תלמידיה ספרדים. כל שבת ישיבה מטרידה אותי מחדש השאלה כיצד יש להתייחס לתיפוף הנעשה ע"י התלמידים תוך כדי זמירות שבת (לפעמים בידיים ולפעמים ע"י הסכו"ם) או לריקודים הנעשים תוך כדי האוכל או בתפילה. מצד אחד ידוע שמרן מחמיר בנושא(וכך גם כתב בילקוט יוסף ) אך מצד שני זו כמעט גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה ואדרבא הריקוד והתיפוף אולי מחברים את התלמידים יותר גם לתפילה וגם לאוירה חיובית יותר בסעודה. ברצוני למקד את שאלתי לכמה סעיפים : א. האם ניתן להסתמך על פסק הרמ"א? ב. במידה שכן, האם צריך לפחות לומר לתלמידים שעדיף להחמיר אך מי שרוצה להקל יש לו על מי לסמוך או שכלל לא לפתוח את הסוגיא בשלב זה או בגלל שכדי לחבר את התלמידים יש מקום להקל בדווקא כרמ"א או בגלל שאולי לא יקשיבו? ג. אם כבר מסתמכים על הרמ"א, האם יש מקום לחלק בין תיפוף ביד לתיפוף ע"י סכו"ם? ד. האם גם צוות הרמי"ם עצמו צריך לקום ולרקוד כדי להתקשר לתלמידים או שעדיף באופן אישי להמנע מכך? ה. כיצד יש לנהוג בבית הפרטי שלי כאשר הילדים מתופפים בבית תוך כדי שירה בטענה שכולם עושים כך בישיבה או באולפנה שבה הם לומדים. האם יש להעיר שוב ושוב או להעלים עין?
תשובה: אם מתופפים בידיים יש להעלים עין, אך אם בסכו"ם יש לבטל. כמו כן, ריקודים אפשר להקל מסיבות חינוכיות אך שיהיה הריקוד כמקובל בישיבות, שהוא חצי הליכה וחצי ריקוד ועצם האחיזה יד ביד מעגל תוך כדי שירה והליכה סביב עוזרת לגבש, ויש למנוע ריקודים בהם מנתרים מעל גבי הקרקע. ואם התלמידים רוקדים בצורה המותרת הנ, אפשר שגם הרמי"ם יצטרפו כי זה יועיל לגיבוש ולחינוך. גם עם הילדים בבית יש לנקוט באותם כללים (תיפוף ביד ולא בכלים, וכשיתבגרו אפשר להראות להם שגם זה אינו רצוי).
שאלה: אמירת על הניסים במקום הספק מוקף:, אני גר במקום שקוראים המגילה בספק גם ביום טו' האם לומר על הניסים בתפילה וברכת המזון?
תשובה: ישנו הבדל במנהגי העדות בדבר זה. המשנ"ב כתב לומר ואילו בא"ח יבי"א - לא לומר משום הפסק. והציע הבא"ח לומר לאחר יהי רצון בתפילת עמידה לאומרו. ובברכת המזון שיאמר: הרחמן יעשה לנו ניסים ונפלאות כשם שעשה לאבותינו בימים ההם בזמן הזה בימי מרדכי וכו'.
שאלה: אבלות שלושים: אבא שלי נפטר ב 5-2-2013 ונקבר ב 6-2-2013. 1. מתי עולים לקבר בשלושים? ומה חובה לעשות? 2. אשתי מורה לנסוע לחו"ל ב 6-3-2013 לצורך השתתפות בסמינר. הדבר חשוב לה מאד, מכיוון שמדובר בהזדמנות לימודית חשובה עבור העבודה שלה ולא ניתן להשלים את הנסיעה בתקופה הקרובה. האם יש בעיה אם זה שהיא תסע במועד של השלושים? האם ניתן להזיז את מועד העליה לקבר ביום או יומיים? ב
תשובה: 1. את יום השלושים מונים מיום הקבורה. ולכן, את העליה לקבר יש לקיים בכ"ה באדר. עולים וקוראים פרקי תהילים, ואם יש מניין אומרים גם קדיש. 2. אשתך יכולה לטוס, במקרה זה, והיא לא מחוייבת בשום מנהגי אבל. ניתן, אם צריך להקדים את העליה לקבר. המקום ינחם אתכם בתוך שאר אבלי ציון וירושלים.
שאלה: ת חוב שלא באים לקחת: כבוד הרב אם הזמנתי ממקום כלשהו אוכל לבית, והמכונה של האשראי לא עבדה ואמרו לי שיחזרו אלי לגבות את הכסף ולא חזרו. התקשרתי כמה פעמים כדי לבקש לשלם את חובי וכל פעם אמרו שיחזרו אלי ולא חזרו. כמה פעמים אני צריך לנסות לשלם את החוב? האם כל יום להזכיר עד שהת נגבה? אם לא חוזרים אלי לגביית החוב אני נחשב גנב או גזלן? מראש
תשובה: אם התקשרת שלוש פעמים יותר מזה אינך חייב, ואינך נחשב גנב.
שאלה: מה לחפש בישיבה: לכבוד הרב אני שנה הבאה בעז"ה הולך ללמוד בישיבה ורציתי לשאול את הרב מה אני צריך לחפש בישיבה שאותה אני בודק לשנה הבאה?
תשובה: צריך למצוא את התורה שהיא האות שלך בתורה. לכל אדם יש את הסגנון והמידות שלו. אתה צריך למצוא את המקום שבו יש סוג רבנים שאתה רואה בהם את הופעת התורה בצורה שהיא הכי גדולה ובונה את החיים מבחינת המבט שלך. להתבונן על התלמידים בישיבה, האם האקלים בישיבה הינו אקלים של קודש ושל התמדה בתורה או שאנשים נשארים עם רגל אחת מחוץ לעולמה של תורה.
שאלה: אכילת חלב לאחר בשר בשוגג : אכלתי חלב כמה דקות לאחר שאכלתי בקר, האם עברתי איסור תורה או דרבנן? מלבד שלבי התשובה הרגילים, איך הרב ממליץ לי לכפר על החטא? האם לנער בן 17 ראוי לקיים את דברי האורחות צדיקים בשער התשובה להתענות לפחות פעמיים?
תשובה: האיסור הינו איסור דרבנן. אני לא ממליץ על פעמיים תענית. במקום זאת אפשר תענית דיבור ואפשר שלא לאכול בשרי למשך מספר ימים.
שאלה: לנקות ירק מחרקים: ה והברכה. בהנחה שלא אוכלים ירק המוחזק נקי מחרקים - " גוש קטיף", איך מנקים ולאחר מכן אוכלים בלב שלם ירק ללא חרקים?
תשובה: וברכת ד' יש לבדוק היטב היטב את הירק. חסה - יש להשרות במי סבון ולשטוף היטב תחת מים זורמים מחשש זבובים ועכבישים. לאחר מכן, לשפשף את העלה משני צדדים ובקפלים מחשש אקריות, כנימות, פסוקים. לאחר מכן להסתכל מול השמש מחשש מנהרות. כל זה מתוך הנחה שהבודק יודע מה עליו לחפש. כל ירק יש לו חרקים אחרים, ולכן צריך כל אחד לבדוק בפני עצמו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ברכת המזון לחולי צליאק: אדם שיש לו צליאק ( רגישות לגלוטן) ואינו אוכל דברים מקמח רגיל, האם יש אפשרות שכן יוכל לברך ברכת המזון? (בפסח יש מצות מיוחדות ואז כן יש נטילת ידיים וברכת המזון)
תשובה: השאלה אם לא יכול לאכול כל קמח או דווקא קמח חיטה. אם יכול לאכול קמחים אחרים מחמשת מיני דגן, דינם כלחם רגיל ועליו ליטול ידיים ולברך ברכת המזון. על שאר דברים אפילו שמשביעים לא שייך לברך ברכת המזון. ברכת המזון מברכים דווקא על דגן.
שאלה: מתי אומרים תחנון: בע ה כמתחזקת, לא ברור לי באילו ימים. מצבים לא אומרים תחנון,וכמו כן אילו קטעים נחשבים לתחנון? אפשר לפרט בבקשה את קטעי התחנון? ב ו
תשובה: ב"ה שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ואשתדל לעזור לך בכל מה שאוכל. ואתחיל בשאלתך. בתפילה שלנו יש חלקים שונים, שמהם נבנית התפילה. כמו קשר בין אישי, ככל שהוא מורכב מיותר חלקים הוא יותר משמעותי לאדם ויותר מקיף את החיים, כך גם הקשר עם ה', שבא לידי ביטוי גם בתפילה, ככל שהוא מקיף יותר הוא משמעותי יותר לאדם, ובונה אותו להיות יותר חי ופועל באדם ובעולם. אחד מהחלקים החשובים הוא התחנון, שבו אנו מבקשים סליחה על הדברים הלא טובים שעשינו, ומתפללים לה' שהן יתן לנו כח לתקן והן יקבל את תשובתנו ויעזור לנו לבנות גשר שיחפה על המרחק שנוצר ביננו לבין אבינו שבשמים. את התחנון אנו אומרים ברוב הימים של השנה, מלבד הימים המשמחים, שאותם כתוב בסידור שלא אומרים בהם את התחנון. בקשר לקטעי התחנון, אינני יודע את הנוסח שאת מתפללת בו, ולכן קשה לי לכתוב לך את הקטעים, הואיל ויש הבדל בין אשכנזים לספרדים. ולכן או שתראי דבר זה בסידור, ואם אין לך סידור שבו הדבר מפורט, תוכלי למצוא סידור באתרים שונים כמו לדוגמא באתר "דעת" בקישור הבא: ועוד. אם תרצי אוכל להשתדל למצוא מישהי שתכל להדריך אותך בסידור, לעזור לך באופן מעשי. כמו כן את מוזמנת לשאול כל דבר שתרצי, ואשמח לעזור לך בכל מה שאוכל. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: "לא ילבש" בתחפושת פורים: האם מותר לילדים בגיל חינוך להתחפש בימים שלפני פורים בבגדי איש ואישה הפך מינם? לדעת הספרדים והאשכנזים עם מקורות בבקשה.
תשובה: לשואל, ראוי להמנע מכך, אבל אם הילדים מבקשים זאת יש למיקל על מה לסמוך, בפרט בתחפושת חלקית. הרחבה: הרמ"א (סימן תרצו סעיף ח) הביא תשובה של המהר"י מינץ ולפיה מותר ונהוג להתחפש בפורים בבגדי המין השני, והטעם, שאיסור "לא ילבש" הוא כאשר הדבר נעשה למטרת הידמות לשני כדי להתערבב ולהגיע לאיסורים, אבל כאשר הדבר נעשה לשם שמחה והכול עושים זאת אין בזה חשש. נראה שלפי הטעם שכתב יש להתיר לא רק בפורים אלא גם בימים שלפני כן כאשר מקובל להתחפש בבתי הספר. אילו הנימוק שלו היה שהמצווה של שמחת פורים דוחה את האיסור - הדבר היה מותר רק בפורים עצמו, אבל ברור שהמצווה מדרבנן של שמחת פורים, שיש דרכים אחרות וטובות לקיים אותה, איננה דוחה שום איסור מן התורה, אלא הטעם הוא כאמור, שלדעתו כאשר מדובר במנהג כללי שהכול יודעים שמטרתו לשם שמחה ולא לצרכים שליליים הרי זה מותר. המהר"י מינץ עצמו כותב שההיתר נוהג "שני לילות ויום אחד", כלומר, מכניסת ליל פורים ועד הלילה שבצאתו ועד בכלל, ומכאן שהדבר אינו מוגבל בדיוק לפי הזמן של מצוות השמחה אלא לפי הנוהג המקובל במנהג זה, וממילא מסתבר שבימינו הוא הדין ליום התחפושות במוסדות החינוך. ברם, היתר זה של הרמ"א שנוי במחלוקת, וכבר אחד הראשונים, בעל ה'יראים' (סימן צו), קבע שאיסור "לא ילבש" נוהג גם כאשר המטרה היא שמחה כגון בשמחת נישואין. רבים מהאחרונים סברו שראוי לבטל את המנהג, עיין במשנה ברורה סימן תרצו ס"ק ל ובשו"ת יחווה דעת (לרב עובדיה שליט"א) ח"ה סי' נ, ושם כתב שאסור להלביש כך גם לילדים. ציינת בשאלה האם יש הבדל בזה בין העדות. לכאורה היה מקום להקל בזה יותר לאשכנזים היוצאים ביד רמ"א, מאחר שהרמ"א התיר זאת. אך למעשה בספרי הלכה שונים אינני רואה הבדל: יש מחכמי הספרדים שהזכירו את המנהג להקל ('מקור חיים' לרב חיים דוד הלוי ח"ה עמ' 364, וציין שהנמנע תבוא עליו ברכה), ולאידך גיסא רבים מפוסקי אשכנז החמירו, כאמור. כאשר כלל הבגדים מתאימים ורק בגד אחד הוחלף - אפשר להקל יותר (משנה ברורה, שם).
שאלה: שיעורי תורה בזמן העבודה: האם אפשר לשמוע שיעורי תורה מוקלטים בזמן עבודת חול (במקביל לעיסוק רגיל) או שזה לא מכובד כי איני מרוכז די? (בהנחה שמותר מבחינת מקום עבודה)
תשובה: אם מותר מבחינת מקום העבודה הדבר ראוי, אם הדבר אפשרי.
שאלה: מעלת תפילה בשבת בנץ או ברוב עם: מבקש תשובה מהרה"ג הרב יעקב אריאל. יש אצלנו בקהילה מנין נץ בשבת המונה בין 20-30 איש. רוב הקהילה מתפללת במנין הרגיל. מה עדיף - להתפלל בנץ או ברוב עם עם רוב חברי הקהילה?
תשובה: רק מי שהוא ותיק, דהיינו שבאופן קבוע מתפלל כותיקין, יכול לפרוש מן הציבור לשם כך.
שאלה: לבישת בגדי חול בשבת לפני פורים לשמחת פורים: לכבוד הרב, האם יוזמה ללבישת בגדי חול פורימיים בשבת לפני פורים מותרת לכבוד שמחת פורים או אסורה? במקרה שקבוצה שלמה החליטה לעשות זאת, האם לפרט בתוכה יש סמכות ללבוש בגדי שבת רגילים? אשמח אם כבוד הרב יוכל גם להביא מקורות
תשובה: הכנה משבת לחול אסורה. אך לעצם העניין, לכבוד פורים יש ללבוש בגדי חג (חסידים נוהגים לחבוש שטריימל בפורים).
שאלה: קשה לא לחשוב על המילים: קשה לי לזמזם את המנגינה בלי לחשוב את המילים, האם מותר לחשוב את המילים מבלי לשיר אותן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שירי קודש בהחלפת חיתול"
תשובה: אין להרהר בדברי תורה במקרה כזה, ולכן זו בעיה לחשוב על המילים.
שאלה: נזק ע"י כלב בחצר: אדם שחצרו היתה פרוצה ואנשים נכנסו דרכה, ולמרות שתלה שלטים זה לא עזר. לכן קנה כלב שירתיע ושם אותו בחצרו ואחד נכנס וניזוק ע"י הכלב. האם בעל החצר פטור?
תשובה: אם כתוב שאסור להיכנס והחצר סגורה והאדם נכנס - הוא פשע בעצמו. אם זו חצר פרטית - לא צריך שלט אזהרה. אם אדם נכנס בלא רשות - אין יכול לבוא בטענה.
שאלה: קדושת השם בכתיבת סת"ם: למנהג הספרדים. 1- האם חובה שסופר סת"ם לפני שכותב שמות השם יגיד- "לשם קדושת ספר תורה וקדושת השם"? 2- אם אמר רק "לשם קדושת השם", כשר?
תשובה: 1.כך ראוי לנהוג לכתחילה (ספר לדוד אמת בתורת השלמים סי' י"ח אות ט"ו). 2. כיון שבתחילת כתיבת הספר הזכיר שכותב לשם קדושת ס"ת וכאן הזכיר לשם קדושת השם יש להכשיר.
שאלה: להקדים שעון שבת: ולהקדים מותר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שעון שבת"
תשובה: מותר להקדים הכיבוי רק לצורך חולה אפילו כשאין בו סכנה. מעבר לדין המותר והאסור. חכם עיניו בראשו ויכוון מראש ולא ישנה בשעון שבת אלא לעיתים רחוקות.
שאלה: חימום מים בשבת ע"י שעון למוצ"ש: האם מותר לכוון לפני שבת את שעון דוד המים כדי שהמים יתחממו בשבת לצורך מוצאי שבת? האם יש הבדל בין צורך מצווה (כגון טבילת מצווה) ובין מקלחות, הדחת כלים וכדו?
תשובה: יש חשש שיפתחו בטעות את ברז המים החמים בשבת ויעברו על איסור בישול.
שאלה: החזרת מוצרי מזון מהשכנים: לעיתים שכנים לווים מוצרי מזון ומחזירים מוצרים שאינם מאותה חברה (טעם שונה, עלות שונה וכו ), כגון: פתיתים של חברת "אסם" לעומת חברה זולה יותר, פירורי לחם עם תוספות לעומת פירורי לחם פשוטים, רסק עגבניות בריכוז גבוה לעומת רסק בריכוז נמוך. האם יש בכך בעיה? אם כן- האם מספיק שאמחל בלב?
תשובה: אם מדובר בשכנים טובים שאינם מקפידים כל כך על דקויות כאלה, מותר. אחרת יש כאן בעיה של ריבית.
שאלה: ספרי קודש בחדר שינה: לפעמים ישנם מצבים בהם מונחים ספרי קודש (כגון סידור, תהילים, ספרי הלכה, גמרא וכו ) בחדר השינה שלי. מטבע הדברים, אני מתלבש או מחליף בגדים בחדר זה וכך, נוצר מצב בו אני עומד מול ספרי הקודש בבגדים תחתונים. האם יש בדבר משום ביזוי ספרי קודש?
תשובה: לשואל, הדבר מותר. נאמר בגמרא (שבת קכ ע"ב) ש"אסור לעמוד לפני השם ערום", כלומר, לפני שם ה' הכתוב על דבר כלשהו, וכן לפני ספרי קודש (משנה ברורה, סימן מה ס"ק ה), בפרט אם כתוב בהם שם ה'. במה דברים אמורים? בערום מלא, אבל בלבוש תחתון מינימלי כפי שתיארת, אפילו אם אינו מכסה את כל 'מקומות המכוסים' אלא רק את אבר הברית בגבר או אותו מקום באישה, הרי זה מותר (משנה ברורה סימן עה ס"ק יט, לגבי דין "והיה מחניך קדוש" בקריאת שמע, וכן מבואר במשנה בחלה פ"ב מ"ג, הוא הדין לנדון שלנו - ספר 'גנזי הקודש' פרק ד סעיפים ח-י). לכתחילה יש להקפיד גם שלא לחתל תינוקות בפני ספרי קודש (כדברי הרמ"א בסי' רע"ה סעיף יב, שנהגו להקפיד על כך אפילו בנרות שבת, שהם חפץ של מצווה ואינו תשמיש קדושה  אך מעיקר הדין מותר, ראו משנה ברורה סי' עה ס"ק כג  גנזי הקודש, שם). אם רצונך שיהיו ספרי קודש בחדר גם כאשר אתה ללא בגדים כלל, למשל, כשמקיימים מצוות עונה, יש להניח אותם בארון גדול שבחדר (בנפח של לפחות 40 סאה - כשליש מטר קוב), או אפילו בתוך ארון קטן או תיק אם הם בתוך כיסוי נוסף, כגון, שקית (שולחן ערוך אורח חיים סימן רמ סעיף ו ומשנה ברורה ס"ק לג).
שאלה: להשרות בסבון - כמה?: כמה זמן להשרות בסבון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לנקות ירק מחרקים"
תשובה: מספר דקות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הבהרה לשאלה ששאלתי: ראיתי שהשאלה לא הובנה כיאות אז אני אנסה לנסח אותה מחדש: קיימת יוזמה בקרב המחזור שלי בישיבה שבמהלך כל השבת שלפני פורים (ליתר דיוק, אחת לפניה) ילבשו בגדי חול בשביל אווירה פורימית (אין הכוונה ללבוש את בגדי פורים בשבת בשביל להתכונן לקריאת המגילה בערב אלא בשביל השבת עצמה, שכאמור היא שבוע קודם). מקווה ששאלתי הובנה כעת כיאות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לבישת בגדי חול בשבת לפני פורים לשמחת פורים"
תשובה: מדוע יש הכרח להתחפש גם בשבת? האם לא די בפורים?
שאלה: מעבר מנוסח ספרד לנוסח תהלת ה : שמעתי בשם הרב שאמר מי שמתפלל נוסח ספרד עדיף שיעבור להתפלל בנוסח תהלת ה של האדמו ר הזקן. (הרבה זמן התלבטי בנושא והיתה לי משיכה לעבור נוסח כי התחברתי לאדמו ר הזקן ויש יותר גב שעליו מתפללים) זה נכון? אם כן מה עומק הענין ומזה משנה באיזה נוסח אדם מתפלל העיקר שלאדם יהיה נוסח קבוע ועדיף מנהג אבות? זה לא סותר את מנהג אבות? מי שעובר להתפלל בתהלת ה, צריך לנהג את כל המנהגים שמובאים בסידור בין בגוף התפילה שמושמטים כל מיני מילים פסוקים קטעים וכו ובין בהנהגות של חב ד?
תשובה: נוסח ספרד המודפס ברוב הסידורים הוא משובש. התשתית שלו נוסח אשכנז ועליו נוספו תוספות מנוסח ספרד. כגון: בברכת רפאנו פעמיים מכותינו, או אתה שומע תפילת כל פה עמך ישראל ברחמים, או לדור ודור ואתה קדוש ועוד. רינת ישראל מדויק יותר, הוא התחשב גם בנוסח חב"ד.
שאלה: דוד חשמל בשבת - פטנט חדש: שמעתי שהרב התיר להשתמש בדוד חשמל בשבת שעובד על עיקרון של כלי שני. האם זה נכון?
תשובה: חכמים אסרו מים שהתחממו בשבת.
שאלה: מקור לשום וסוכר בפדיון הבן: האם יש מקור למנהג לחלק שום וסוכר דווקא בפדיון הבן? מדוע לא לחלק דברים אחרים? למשל, מלח או בקבוקי מיץ?
תשובה: שום מקובל כהגנה כנגד עין הרע והסוכר לסימן טוב.
שאלה: המשך: כתיבת נביא במגילה על קלף עם ניקוד וטעמים: הטעם לשאלתי בדבר הכנסת ניקוד וטעמים הייתה בדיוק למען אלה שאינם יכולים לקרוא בלא סימנים אלה. שאלתי נבעה מכך, שאמנם קריאה בתורה מתוך חומש או אפילו תנ ך, עם או בלי ניקוד וטעמים אין יוצאים ידי חובה. אבל קריאה בנביא - קוראים בחומש מנוקד וגם מברכים בשם ובמלכות (שלא כנהוג לגבי קריאה במגילות). למה אפוא ייגרע אם קוראים מתוך מעין חומש, המכיל את ספר הנביא בשלמותו, עם ניקוד וטעמים, ומה עוד, כדי שלא יהיה מקום לטעות ולחשוב שמעיקר הדין יש לנקד ולהטעים, אני רוצה להכניס סימנים אלו בצבע. אני חושב שקריאה במגילה מעניקה לקריאה בנביא יותר רצינות וכבוד. האם שאלה זו נידונה במקורות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ספר נביא על קלף לקריאת הפטרות"
תשובה: הדבר עלול להטעות, שספר שנכתב עם נקודות כשר. במס' סוכה למדנו, שכאשר אין אתרוג אסור ליטול לימון בגלל חשש לטעות.
שאלה: קיר הפרדה בין שכנים - הבהרה: מדובר בגג של הבנין, זהו שטח שהוא רכוש של כל הדיירים אולם בפועל אין לשאר הדיירים גישה אליו (רק דרך פיר שאין אליו סולם ) ויש הסכמה של הדיירים שאנו יכולים להשתמש בו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: שטח של שותפים שניתן לחלק אותו, לחלק בעל משמעות ויכולת שימוש לכל אחד מן השותפים, יש יכולת לכל שותף לדרוש את חלוקתו. השותפים רשאים לדרוש חלוקת שטח שניתן לחלוקה, למרות שהצד השני אינו רוצה בחלוקה. חלוקת השטח נעשית על ידי מחיצה. המחיצה צריכה להיות על מקום שני השותפים (בגבול) ובהשתתפות שניהם בהוצאות. בחצר - מקום שאדם יכול להשתמש בו גם שימושים אישיים, גובה המחיצה שצריך לבנות הוא 4 אמות (כשני מטר בערך) בגינה - מקום גידולי שדה וקרקע ללא שימושים אישיים של בני אדם, גובה המחיצה 10 טפחים. המחיצה צריכה להיות חזקה ויציבה - עשויה מחומרים טובים, כפי המקובל במדינה, במחיצות שמחלקות רשויות נפרדות. אם המחיצה שהשכנים בנו,עונה על הקריטריונים הנ"ל, אזי, מן הראוי להשתתף במחצית מן העלות. מקורות. מסכת בבא בתרא -משנה ראשונה וגמרא שם שולחן ערוך חושן משפט סימן קנ"ז ח
שאלה: סדר השינה והשכמת הבוקר: לכבוד הרב ברצוני לשאול האם הסדר הבא הוא נכון, ואם לא, מה מצריך תיקון: שינה, ברכות השחר ותיקון חצות לאחר זמן נקודת חצות בסביבות 1 בלילה, לימוד, חזרה לשינה, נטילה בבוקר ללא ברכה. ואני ספרדי אם זה משנה.
תשובה: תיקון חצות אומרים באמצע הלילה שזה מקביל לחצות היום לוקחים את זמן מנחה פחות חצי שעה. הסדר הנכון בגילך לישון 8-9 שעות בלילה רצוף לקום בבוקר לומר מודה אני וליטול ידיים לברך ברכות השחר. (כולל על נטילת ידים) סדר זה נכון לכל העדות. תיקון חצות תאמר שתגיע לגיל 18. ה' יצליח דרכך.
שאלה: נזק ע"י כלב בחצר: נשאלתי, אדם שחצרו היתה פרוצה ואנשים נכנסו דרכה ולמרות שתלה שלטים זה לא עזר. לכן קנה כלב שירתיע ושם אותו בחצרו ואחד נכנס וניזוק ע"י הכלב. האם בעל החצר פטור? בגלל סוגית ב"ק לג.
תשובה: כלל הוא אם רשות למזיק ולא לניזק, פטור המזיק על נזקי בהמותיו. כך פסק השו"ע שפט, י. ע"כ אם נכנסו ללא רשות בעל החצר, וניזוקו, פטור הבעלים מתשלומי נזק. משאין כן בנכנס ברשות כפי שיוצא מהגמ' בב"ק (לג.) שאם נכנס ברשות חייב בנזק. הרב נריה צבי
שאלה: לענות על קדיש לבטלה?: למנהג הספרדים. אם אחרי התפילה עומד אדם ואומר מזמור תהילים ואומר קדיש, אח"כ עוד תהילים ועוד קדיש, האם מותר לענות על הקדישים האלו? עושה זאת מיזמתו,כנראה עושה זאת להרבות זכויות או לעילוי נשמת מישהו
תשובה: מותר לענות אמן, אמנם כיון שאין להרבות בקדישים יש לומר לו זאת ואם לא ישמע אפשר להשאיר אותו בלי מנין וכך יאלץ להפסיק.
שאלה: קשיים בניסוח בתורה: הרב. רציתי לדעת מדוע בתורה יש הרבה פעמים כל מיני שינויים וסיבוכים שצריך אחר כך לתרץ עם כל מיני פירושים שנשמעים מאוד דחוקים. לדוג במכירת יוסף עם המידיינים והישמעאלים למי מכרו מי מכר, וכל המפרשים חולקים אחד על השני ומסבירים קצת שונה. אני לא מבקש תירוץ נקודתי (למרות שגם זה חשוב) אלא מדוע התורה כתובה בצורה כזו מה היא מנסה לומר לנו? בכל נקודה ספציפית תמיד אפשר לתרץ בצורה כזו או אחרת אבל מה הרעיון שעומד מאחורי זה? אשמח לקבל מקורות להרחבה
תשובה: לשואל שאלה זו נשאלה כבר לפני מספר ימים. עיין בתשובה שכותרתה: "שינויים ותרוצים דחוקים בתורה". נאמנה
שאלה: כתבו שם מוטעה בכתובה: אם כתבו את שם החתן גרשום במקום גרשון,האם הכתובה פסולה? כי בדיני גיטין השו"ע כותב שכזה מציאות בכתיבת גט, אזי הגט פסול.
תשובה: בכתובה: אפשר לתקן את זה והעדים יכתבו למטה שזה תוקן. (כי זה נחשב שטר חוב רגיל) בגט: יש צורך בגט שני.
שאלה: הבהרה לסעיף ג  : ב ג. כוונתי היתה לבחור בחורה שגילם אינו תואם את גיל השידוכים, אך לטענתם הם יתחילו לדבר בגיל צעיר(באיזור גיל 15) ויתחתנו בגיל המתאים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כללי שימוש בפורום - בנים ובנות"
תשובה: מומלץ רק לגיל השידוכים הרציניים.
שאלה: המשך חימום מים בשבת ע"י שעון: גם אם חימום המים יהיה בזמן סעודה שלישית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חימום מים בשבת ע"י שעון למוצ"ש"
תשובה: אפשר להתיר רק אם השעון יכוון לצאת השבת, ובכך לחסוך רק את זמן התפילה וההבדלה.
שאלה: עליה לתורה בבר מצוה חילונית: אחותי חילונית והיא מעוניינת שבנה, העומד לחגוג את בר המצווה שלו, יעלה לתורה ביום חמישי אך לא מוקדם בבוקר בזמן תפילת שחרית אלא סביב 11-12 בצהרים כשרוב האורחים המרוחקים יוכלו להגיע. האם ניתן אז להוציא את ספר התורה ולקרוא את הקטע מפרשת השבוע בנפרד מהתפילה? כמובן, יהיה אז מנין גברים אם כי לא כולם שומרי מצוות.
תשובה: אני ממליץ לכתחילה לקיים את חגיגות בר המצוה בשני וחמישי בזמן המנחה. הדבר ימנע את חילולי השבת, התפילה וקריאת התורה קצרות, אפשר לצלם, הנחת התפילין תלווה בטקס יפה ומכובד ועוד מעלות רבות אחרות.
שאלה: ים המלח נחשב מקווה גם עבור נשים?: האם ים המלח נחשב למקווה גם עבור נשים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ים המלח נחשב מקווה"
תשובה: השולחן ערוך (יורה דעה, רא,ה) פסק שכל הימים כשרים לטבילה. ולכאורה אין חילוק בין ים המלח לשאר ימים. וניתן גם להוכיח זאת מדברי התפארת ישראל בפירושו על המשנה במסכת פרה (ח, ח), שהיא המקור להלכה זו. רבי מאחר ורבי יוסי משתמשים במשנה בביטוי "כל הימים" ואילו רבי יהודה אומר שרק הים הגדול נחשב כמקוה. יש דיון מהו הים הגדול המוזכר בכמה מקומות, כמו במחלוקת לעניין ברכת "שעשה את הים הגדול", האם זה הים הסמוך לארץ ישראל (ים תיכון) או האוקיינוס. התפארת ישראל אומר, שבמשנה כאן לא התכוון רבי יהודה לים הגדול במשמעות ההיא אלא לכל הימים שמחוברים לאקויינוס ואמר זאת להוציא את ים הכנרת וים המלח. משמע, שלרבי יוסי, שהלכה כמותו, גם ים המלח כשר לטבילה. כמובן, יש בעיות לטבול בים ולכן לכתחילה עדיף ללכת למקווה מסודר. (יש מקוואות גם באזור ים המלח).
שאלה: כשרות OU בטונה: לכבוד הרב! האם אפשר לסמוך על כשרות OU בטונה סטארקיסט ככשרות מהדרין?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כיום המפעלים בארץ בדרך כלל מייבאים טונה שבושלה בחו"ל בהשגחה ובארץ רק ממלאים בקופסאות עם מי מלח או שמן. טונה סטארקיסט נארזת במפעל טונה בטירת הכרמל בהשגחת הרבנות המקומית ומיוצרת בחו"ל בלווי בהשגחה. כשרות הou בארץ מסתמכת על המשגיחים של המפעלים. לכן אין כשרות למוצר הנארז או מיוצר בארץ רק של הou אלא נוסף על הרבנות המקומית. וכאשר מודפס בישול ישראל היה בישול ישראל לכן אפשר לכתחילה לאכול טונה סטארקיסט. (לעומת זאת בכשרות ה ou בחו"ל מקלים בבישול ישראל על פי השיטות שצריך בישול ישראל דווקא בבישול באש ולא בבישול בקיטור.) הרב חגי בר גיורא
שאלה: מראית עין בחלב סויה: הרב אמר שאם ישנו חלב שאינו חלבי (חלב סויה, חלב קוקוס וכדו ) אך נראה כמו חלבי אזי הוא אסור בבישול עם בשר משום מראית עין. האם ישנו גם איסור משום מראית עין לשתות קפה עם חלב סויה בארוחה בשרית? האם יש הבדל אם זה בארוחה עצמה או מייד לאחריה? ואם אסור, האם צריך לחכות 6 שעות כרגיל משום מראית עין או שמקילים יותר מברגיל? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מראית עין בחלב קוקוס"
תשובה: רק בזמן הארוחה הבשרית יש מראית עין, אחרי כן אין מראית עין. ואם מוזגים את החלב ישר מהקופסא וכל אחד רואה שמדובר בחלב סויה, מותר גם באמצע הארוחה.
שאלה: תלמיד ישיבה וחסד: רציתי לדעת מה היחס של תלמיד ישיבה בין תורה לחסד, הרי במלאכה שאינה יכולה לעשות על ידי אחרים מבטלים תלמוד תורה, אז תמיד שמציעים לי להשלים מניין לאזכרה וכו להענות? הרב
תשובה: תלמיד ישיבה יעסוק בלימוד התורה. אם קשה לו ללמוד כל היום, בהתייעצות עם ראש הישיבה יעסוק מעט בחסד. בשנים אלו של בניין האישיות חשוב להקדישם ללימוד תורה, ניתוק מהלימוד יכול לפגוע ברצף הריכוז בלימוד. חשוב בדברים מעשיים לקבל ייעוץ מרב שמכיר אותך אישית. מה שכתבתי הם עקרונות כללים בלבד. ה' יצליח דרכך.
שאלה: מיקום קשר התפילין ונט"י באמצע הלילה: 1. עד היכן מקום הקשר האחורי של תפילין של ראש (במילים פשוטות בבקשה.)? 2. (א)האם כשמשנים את הקשר בתפילין שיתאים למיקום המדוייק ואח"כ קושרים בחזרה, אם צריך לומר לומר "לשם קדושת תפילין" ו-(ב)לכווין "לשם קדושת תפילין"? 3. אם ישנתי בלילה כשיעור יותר מ-40 דקות בלי ספיקא דהווי יותר משיעור שיתין נשמין או יותר ואח"כ נוטל ידיים, וכלאחריו מנקה עצמי ושוב נוטל -- ועוד לא האיר השחר (עלות השחר): האם אני צריך לברך בלילה ענט"י או לחכות עד עלות השחר וליטול שוב ולברך לכשהאיר השחר (אחרי עלות השחר)?
תשובה: 1, סוף הקשר בתחילת השקע. 2.עדיף לומר ובוודאי לכוון. 3.מברכים על נטילת ידים רק בבוקר.
שאלה: טלפונים ניידים בבית הספר: האם האפשרות לגלישה באינטרנט מחייבת איסור שימוש בפלאפון?
תשובה: שמעתי על בי"ס ממלכתי בת"א שבבוקר כל התלמידים מפקידים את הפלאפונים שלהם במשרד ביה"ס ומקבלים אותם חזרה בתום הלימודים. כך נוצרת אווירת לימוד ומשמעת, וגם שיפור בחיי החברה. בהפסקות כולם משחקים ביחד, מתאווררים ומוציאים אנרגיה והעיקר משוחחים זה עם זה. מדוע א"א לאמץ נוהל זה בכל בתי הספר, גם הדתייים?
שאלה: כניסה למנזר בסלוניקי: יש מנזר מטראורה שנחשב למקום הכי יפה בסלונקי. האם אפשר להיכנס ולראות את המקום? המקום הוא עתיק מאוד ומבחוץ נראה מרשים. העובדים בעירייה רוצים להגיע לשם. אין איזו שהיא הקלה לגבי זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הסיבה לאיסור כניסה לכנסיות"
תשובה: וודאי שלכנסיה אסור להיכנס. לפי הרמב"ם יש לנוצרים גדר של עובדי ע"ז.