LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: השתמשות במכונת תמי 4 בשבת: כבוד הרב האם מותר להשתמש ולשתות במכונת תמי 4 בשבת?
תשובה: במים החמים בוודאי אסור. לגבי המים הקרים, ישנם מכשירים באישור של המכונים הטכנולוגיים, שהם הראויים ביותר לשימוש. הבעיות הנדרשות לבדיקה במכשיר: א. שהברזים אינם חשמליים - ניתן לבדיקה אם מוציאים מים כשהמכשיר מנותק מהחשמל. ב.שאין טיהור מים חשמלי - גם ניתן לבדיקה על ידי הפעלה במנותק מהחשמל. ג. הפעלת הקירור - לכאורה כמו כל מקרר המופעל בדיליה לאחר פתיחתו, אך כאן מדובר על מיכל קטן שבהוצאת המים הקרים נכנס מים לקירור ההשפעה על הקירור מחדש מוחשית יותר. עקב סיבה ג' ראוי לרכוש מכשיר עם הכשר של מכון 'צומת'.
שאלה: מה הגבול של "על כן יעזוב איש. ודבק באשתו.": מאז נישואיי קידשתי את האימרה הנ"ל וכמעט כל סוגייה של בחירה בין כיבוד הורים לכיבוד אשתי ביטלתי את רצוני (לכבד את הוריי) בפני רצון אישתי. הדבר גרם לכך שבשורה התחתונה אישתי "קיבלה תיאבון" וכל פעם שאני מגלה דעתי שאני רוצה להסיע את מי מהוריי לרופא או לסידור זה או אחר היא אומרת "מה אתה נהג מונית"? כל פעם שאני הולך ללמוד עם אבי (פעם בשבוע.) היא עושה פרצופים. וכל פעם שאני מעיז לבקש (! ) לנסוע להוריי לשבת או לחג יש לה תירוץ מצויין למה לא. (כך שבפועל במהלך 8 הנישואין 99 אחוז מהשבתות שעשינו מחוץ לבית היו אצל הוריה. וכך גם לגבי 75 אחוז מהחגים). מה הגבול. האם בית דורש התבטלות גמורה רק כדי שהאשה לא תתרגז ויהיה (מלאכותי.) בבית??? (למותר לציין שאני ממורמר מאוד אבל האופציה הנוספת היא לפרק את החבילה על שלושת הילדים הנפלאים שלנו. נ.ב. ייעוץ נישואין לא עזר לאשתי לשנות את דעתה! ). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כיבוד הורים מול בית"
תשובה: שווה להתאמץ מאד בשביל שווה לשלם מחירים יקרים בשביל ל אין מחיר. אבל כפי מה שאתה מתאר יתכן שבדרך שאתה הולך אין הוא כשיש באמת שני צדדים שכל אחד משלים את חבירו. כפי מה שאתה מתאר יש כאן ויתורים שגורמים לכך שלא יהיו כעסים ולא יהיה מתח. צריך להביא ליתר קשר בין שניים ולא להליכה על קצות האצבעות. אני לא יכול לייעץ לך לשנות את מה שהורגלת עד עתה. אולם משאלתך אני מבין שאתה בנקודת בחירה שאתה מנסה שוב לברר לעצמך מה מערכת הערכים שלך. אתה צריך לבחור אם אתה מנסה לקדם את ה בביתך או שאתה נשאר במצב כמות שהוא שזה גם לגיטימי. הניסיון להביא יותר עמוק הוא ניסיון שיש בו גם סכנה ואולי זה לא יצלח ואף יזיק. אבל אין התקדמויות בלי סיכונים. זוגיות לא בנויה רק על ויתורים לא מאוזנים. קשר טוב הוא קשר בו כל אחד מביא את הטוב שלו את הצרכים שלו לקשר והזוג ביחד הולך ובוחר כיצד לממש את הרצונות של שני הצדדים. הדרך בה אתה מצניע את רצונותיך ולא מגלה אותם אולי עוזרת להשאיר את המצב כמות שהוא אבל היא לא תצליח לקדם אתכם. כיצד מבטאים בני הזוג רצונות שונים וכל אופן לא רבים ללא הפסקה, זהו לימוד ארוך עם עבודת מידות גדולה.
שאלה: הוראת תלמיד במקום רבו: מדוע אסור לתלמיד להורות במקום רבו במקרה שרבו מסכים, הרי אין אדם מתקנא לא בבנו ולא בתלמידו, אדרבא הרב צריך להיות שמח?
תשובה: אם הרב מסכים, מותר.
שאלה: היום הרת עולם וארשת שפתינו בתפילת לחש: א. האם אומרים היום הרת עולם וארשת שפתינו בתפילת לחש במנין שלא תוקעים בו בתפילת לחש? ומה הדין בשבת? ב. במנין שבו תוקעים בלחש, אך המתפלל טרם סיים הברכה- האם יאמר היום הרת עולם וארשת שפתינו מיד אחרי התקיעות (למרות שהוא באמצע הברכה) או כשיסיים את הברכה או בכלל לא?
תשובה: היום הרת עולם אומרים גם כשלא תוקעים. ארשת שפתינו אין אומרים אלא כשתוקעים בחזרת הש"ץ. המתפלל בלחש ולא הגיע לסיום הברכה לא יפסיק בשום דבר.
שאלה: חידון התנ"ך: רציתי לשאול האם מותר לבת מבחינה הלכתית לגשת לחידון התנ"ך?
תשובה: אם היא מקפידה על כל גדרי הצניעות, מותר. אולי זה לא הידור אבל מותר.
שאלה: החרד"ל לעומת החרדים: בשנים האחרונות ב"ה הציבור הדתי לאומי מתחזק ומתרחב לציבור הנקרא חרדי לאומי. ציבור זה מקפיד על מצווה קלה כבחמורה, בני תורה, אוכלים אוכל בד"צ וצניעות הנשים אף יותר טובה מהחרדים. אך השאלה שלי היא ככה, חוץ מהעניין של ישוב ארץ ישראל בתיאוריה ובפועל, מדוע הציבור החרד"ל לא נטמע בציבור הליטאי, לדוגמא? מדוע גדולי הדור שלו לא מקובלים על החרד"ל? למה לא עדיף להיות חרדי (כמובן חוץ מענייני ישוב ארץ ישראל שזה חלק מהמחלוקת) שיש להם מסורת שלא השתנתה מדורי דורות לעומת דבר חדש לכאורה.
תשובה: ראשית, גם בין הרבנים שנקראים ליטאים יש הבדלי סגנון. יש מדגישים לימוד מוסר ויש המדגישים לימוד גמ' בעיון, יש שמחשיבים מאד כניסה לפרטי פרטים של הלכה ועוד. בכל אופן, עיקר ההבדלים נוגעים לאמונות ודעות. יש שאלה בסיסית שנוגעת כיצד להתייחס אל החול ומה היחס בין החול ובין הקודש. בשאלות כלליות אלו יש תשובות שונות. התורה של תלמידי הרב קוק נוגעת לכך שהישן יתחדש. חילוקי האמונות האלו גורמות לכך שהקודש מתגלה בלבושים שונים.
שאלה: מדוע מקימים תורה ומצוות מידי יום?: כאשר אנו באים להסביר לאדם שאינו שומר תורה ומצוות ושואל שאלות באמונה מדוע צריך לשמור תורה ומצות מידי יום ביומו, בלי שביתות, בלי חופשות, בלי פסק זמן, אנו בדרך כלל לוקחים דוגמא מצרכי הגוף שאף הם נעשים בלי הפסק אפילו של יום, כמו-אכילה, שתיה, רחצה, וכדומה. נשאלת השאלה-הרי לפעמים כן יש הפסקה מעשיית צרכי הגוף, כך למשל כמה פעמים בשנה יש צומות בהם אנו לא אוכלים ולא שותים, גם מבחינה בריאותית טבעית יש טוענים שמידי פעם בריא לצום כדי לחזק את מערכת העיכול על ידי כך שמשביתים אותה, כיצד ניתן להשיב על שאלה זו?
תשובה: לך. שאלה יפה שאלת. באופן פשוט חשוב לדעת שיש דברים שהאדם יכול להפסיק אותם לזמן מסויים, וישנם דברים שהאדם לא יכול להפסיק אותם כלל. לדוגמא, נשימה האדם יכול להפסיק אותה לזמן קצר, אך את פעולת הלב האדם לא מסוגל להפסיק כלל. כך גם בתורה יש דרגות שונות של דברים וממילא גם נחיצות ודחיפות של הדברים. ישנם דברים שהם ממש כל הזמן צריכים להיות כמו לדוגמא האמונה בה'. ישנם דברים שהאדם עושה אותם רק במרווחים של זמן כמו לדוגמא תפילה, וישנם דברים שהם בהפסקות גדולות יותר. עבודת ה' של האדם מורכבת, ולכן היא דומה לצרכי הגוף שלנו, אך גם שונה. תמיד שאנו משתמשים במשלים יש גם שוני, ולכן חשוב לא להיתקע עם הדוגמא. נראה לי שהדברים ברורים, ואם אתה זקוק ליותר הרחבה אשמח להרחיב. הרב יצחק גרינבלט
שאלה: למה הגירושין כל כך שלילים?: למה אנו מתיחסים לגירושין ולנשיאת אשה אחרת לאחר הגירשין כדבר כל כך שלילי, הרי בהרבה תחומים בחיינו אנו עושים שינויים ואף שינויים קיצוניים, כמו-מעבר דירה למקום כל כך שונה מהמקום הקודם, (כמו-מהעיר לכפר או להפך) הסבה מקצועית למקצוע מאוד שונה מהמקצוע הקודם שהיה לנו, וכדומה, ואף אם בהתחלה קשה לנו מהשינוי-לבסוף אנו מתרגלים אליו, מדוע דווקא בנושא הנישואין אנו לא יכולים לעשות שום שינוי בחיינו?
תשובה: התורה התירה גירושין במקום שהנישואין גורמים למידות מגונות בין בני הזוג ולמקום שלא רואים שיש סיכוי לתקן את החיבור בין בני הזוג. הנישואין בעיני התורה נחשבים כברית של אמון שבני אדם כורתים. בחיינו אנו יכולים לשפוט דברים לפי ההצלחה המעשית שלהם. אולם במבט של אמונה אנו מבינים שיש לכל דבר שורש גבוה יותר. במבט של אמונה אנו מכירים בכך שכל דבר שנעשה על ידינו אנו יכולים לצרף לו את כוח האמונה. כוח האמונה זהו הכוח שמחבר כל דבר לכוח פנימי יותר למקום עמוק יותר, למקום מוחלט יותר שהוא כשלעצמו נותן יותר חוזק למעשינו. כך גם בקשר שבין איש ואישה, אנו יכולים לכרות ברית שמבוססת על המעשים הטובים שלנו כבני זוג. אולם יש לנו יכולת לכרות ברית שמצרפת למעשים הטובים שלנו את כוח האמונה. האמון שביננו זה התודעה שאנו מתחייבים אחד לשני להיות קשורים לנצח להיות אחד בשביל השני מעל ומעבר לכאן ועכשיו. האמונה בברית הנישואין היא ההכרה שהקשר אינו מתחיל מאיתנו אלא יש כוח אלוקי כוח נצחי שהוא עומד בבסיס הקשר והוא נותן לנו חוזק ועוצמה לודאות בקשר. הגירושין נובעים מאיבוד האמון מאיבוד הכוח הפנימי המקיים את הקשר. כשאדם בחר במקצוע לחמש שנים ואחר כך רוצה לעבור למקצוע אחר אין בכך בעיה. חמש שנים פיתחנו סוג מסויים של כשרונות ופעילות ולאחר מכן אנו עוברים לפתח משהו אחר. המקצוע הוא לא חלק מעצמיותנו. אולם כשאנו כורתים ברית עם אישה, האיש והאישה צרכים להרגיש שהקשר נוגע לעצם חייהם. לא מדובר בבחירת אישה בכדי לחוות איתה מספר חוויות, אם זהו המבט אזי הקשר מאד שטחי ומקומי. הקשר עם האישה הינו קשר של חיים קשר של נשמות תאומות שמתחברות.
שאלה: תחנון בבית כנסת שיש בו הכנסת ספר תורה: ואם מדובר בבית כנסת שבאותו יום מתקיימת בו הכנסת ספר תורה, כך שאותו יום הוא יום גדול לבית הכנסת-האם אומרים בו תחנון? והאם יש הבדל בין אם ההכנסה מתקיימת לפני צאת הכוכבים או אחריה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תחנון בסיום הש"ס העולמי"
תשובה: אם מתפללים מנחה סמוך להכנסת ס"ת לא נוהגים לומר תחנון.
שאלה: האם ראש השנה מבטל שלושים: אימו של חותני נפטרה ביום ב באלול, האם מותר לו להתגלח ולהסתפר בערב ר"ה לקראת החג? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני ראש השנה בזמן אבל"
תשובה: ראשית אשתתף בצערכם. אמנם רגל מבטל חלק מדיני השלושים אולם לענין תספורת באבילות על אב ואם אין הרגל מבטל ויש למנות שלושים יום ממש. לכן א"א להסתפר בערב ראש השנה כיון שהוא בתוך השלושים. אולם לענין גילוח הזקן אם יש צורך ממשי כגון שהאבל מרגיש מבוזה להיכנס כך לחג יש מקום להקל להתגלח בערב ראש השנה וזאת בתנאי נוסף שיגערו בו חבריו ויאמרו לו שהוא כבר נראה כאחד שצריך להתגלח. אולם אם אין צורך גדול אין להתגלח. וזכות שמירת המצוות וכיבוד הורים תעמוד לכם להכתב ולהחתם לחיים טובים ול שנה טובה
שאלה: שריפת גופות על פי ההלכה: שאלה דחופה!!! גיסי עומד שבוע הבא לעשות ניתוח שהרופאים אומרים שהסכוי שהוא יצא ממנו חי הוא 1 אחוז. לפני שהוא עושה את הניתוח הוא פנה לחברת עלי שלכת שישרפו את גופתו, האם זה מקובל על פי ההלכה ואם לא מה ניתן לעשות כדי למנוע את זה?
תשובה: הדבר אסור עפ"י הלכה. אינכם חייבים לשמוע בקולו, ואם חלילה יהיה צורך לקוברו תקברוהו כדת משה וישראל.
שאלה: סעודה לפני תפילת מוסף: האם מותר לאדם לאכול סעודת שבת עם אשתו לפני תפילת מוסף סעודה בלי משקה משכר?
תשובה: יש בעיה לעשות לפני תפילת מוסף סעודת קבע, ולכן לכתחילה לא ראוי לעשות כך. לקדש ולטעום מותר, כמו שעושים בימים נוראים בין שחרית למוסף, אך קבע אין לעשות זאת.
שאלה: עליכם: כאשר בעלי חוזר הביתה מבית הכנסת ואנו שרים את עליכם, האם צריך גם לשיר את המשפט בצאתכם ל מלאכי ה? משום שחבריי הקרובים חלק טוענים שצריך לשחרר את המלאכים ל וחלק אומרים שאסור לשיר וצריך להשאיר אותם בבית ל בית. מה אנחנו אמורים לעשות?
תשובה: נוהגים לשיר גם את הבית "צאתכם ל " מאחר ואנו פונים לסעודת שבת ואין המלאכים זקוקים לאוכל. יש ששרים "בצאתכם ל " בשביל שלא ישמע כאילו מגרשים את המלאכים.
שאלה: כיסוי ראש לשיטת המגן אברהם- המשך: קראתי את תשובת הרב, וברצוני לשאול למה לא להבין את דברי המג"א כפשוטם. ואם יקשה לנו להבין את המקורות גמרא בעניין זה ניתן לומר שהמג"א למד את המקורות כמו הרב יוסף משאש אוצר המכתבים חלק ג עמ ריא- כרגע זה לא רלוונטי לומר שהרב משאש רק בה ללמד זכות. עצם הלימוד שלו במקורות קיים אם כן למה שלא נעתיק אותו לדעת המג"א? הרב משאש אף בחלק מתשובתו מדבר על כך שנראה מדברי רש"י על הגמ כי חיוב הוא רק בקליעת שיער וזה תואם אחד לאחד את דברי המג"א. דבר נוסף ראיתי שכמה מגדולי ישראל נשותיהם הלכו בלא כיסוי ראש לא אזכיר שמות מחשש לשון הרע, וכן אני לא מנסה למצוא היתר לעניין אלא רק בירור הלכתי, האם לא ייתכן לומר שלמדו את המג"א בצורה אותה אני הצגתי? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כיסוי ראש לשיטת המגן אברהם"
תשובה: מדברי המגן אברהם בסוף דבריו בסימן עה, מבואר שהוא מחלק בין נשואה לפנויה, שהראשונה צריכה לכסות את שערה ולא לילך בגלוי ראש, ולאחרונה די בקליעת ראשה שלא יהא פזור, כך שאין לתלות בדבריו את לימוד הזכות של הר' משאש בתשובה אלף תתפד. ז'ל המ'א: 'ומ'מ צ'ל דפנויה לא מתסרא מדאורייתא, דא'ת דקרא איירי גם בפנויה א'כ גם בגילוי הראש תהא אסורה לילך, דמהכא ילפינן בכתובות פ'ז שלא תלכנה בנות ישראל בגילוי הראש.' מבואר בדבריו שאין לומר שהפסוק דיבר גם על פנויה, שא'כ יצא שפנויה אסורה גם בגלוי ראשה, ולא רק בפריעת שערה, כלומר הפסוק עוסק בנשואה ומחייב כיסוי השער, ומה שהפנויות הולכות בשער אסוף ולא מופזר הוא מדרבנן. הרב מרדכי גרוס
שאלה: שימוש באבידה עד שיבוא אליהו: האם מותר לי לענוד את השעון על ידי בינתיים- עד שיבא אליהו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "השבת אבידה"
תשובה: משאלתך ניכר שלא היה יאוש בשעון. הכוונה בלשון "עד שיבוא אליהו", שהחפץ ברשות הבעלים ועל המוצא לשמור ולטפל באבדה. בזמן הזה אסור השימוש בחפץ. לקיים צווי התורה "עד דרש אחיך אותו והשבתו לו". הרב נריה צבי
שאלה: לשמור כשרות בחו"ל: רציתי לדעת כמה דברים בנוגע לכשרויות בחו"ל. בשאלות שלי אני מתייחס גם למדינות אירופה וגם לארה"ב מראש ומצטער על השאלות הרבות פשוט זה ממש חשוב לי 1. איך נראת התעודת כשרות שם במסעדות? 2. האם יש משקאות שניתן לשתות אותם גם ללא כשרות עליהן (כולל בקבוקי מים וסודה)? 3. האם מותר לשתות בירה ללא סימן כשרות? 4. לגבי אוכל פירות וירקות, הבנתי שמותר אבל צריך לבדוק חשש מתולעים זה נכון? 5. ובבקשה רציתי לדעת איך נראים הסימני כשרות בחו"ל?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, מים וסודה טבעיים מותר לשתות. שאר הדברים צריך לברר עם הרבנויות המקומיות. לגבי ירקות ופירות, צריך לבדוק חרקים ואם לא ציפו את הפירות. מותר לצאת לחו"ל רק לשלושה דברים: לימוד תורה, לשאת אישה ופרנסה. ההיתר הוא רק כאשר לא מצליחים בנ"ל בארץ ישראל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מנחה עם שקיעה: יורנו הרב, האם אכן דעת רבותינו הספרדים להתפלל מנחה סמוך לשקיעה, הרי דווקא חכמי מערבא לייט מי שמצלי עם דמדומי חמה?
תשובה: מנהג הספרדים היה להתפלל סמוך לשקיעת החמה כדי לסמוך גם תפילת ערבית ולא להטריח את הציבור לבא פעמיים. ומה שנכתב בגמ' מדובר על יחיד שעלול לטעות ותעבור השקיעה ויפסיד תפילה,אבל בציבור לא חוששים.
שאלה: חתונה בשושן פורים: כבוד הרב ארוסי ואני עומדים אי"ה להתחתן בשושן פורים. שנינו אשכנזים. רציתי לדעת מה הדין לגבי צום ביום זה שהחתן והכלה אמורים לצום.
תשובה: מאחר ואסור להתענות בשני ימי הפורים, י"ד וט"ו באדר, גם לחתן וכלה אין להתענות ביום זה. (שולחן ערוך אורח חיים, סימן תקגג) שיהיה לכם הרבה שמחה ואושר, הרב בנימין במברגר
שאלה: להתלבש בצורה שמושכת את העין: אישתי ואני שומרי תורה ומצוות ברוך ה, אבל יש אצלה בעיה קטנה. אישתי מאז ומתמיד אוהבת להתלבש עם המון צבעים על אותו בגד (למשל חצאית כתומה עם עיגולים לבנים) שלפי דעתי אלו בגדים שמאוד מושכים את העין לכיוונה מבחינת האנשים שבחוץ. אי אפשר לפספס אישה כזו באמצע הרחוב. בנוסף היא גם אוהבת לשים תכשיטים שכמו כן גם מושכים את העניים לכיוונה. וכמובן גם לק ועקבים שעושים יותר רעש ממקדחה. חשוב לציין, שכל בגדיה הם צנועים לחלוטין אך צמודים ללא ספק! רציתי לדעת, האם מבחינת ההלכה מותר לאישה ללבוש בגדים צבעוניים וצמודים שבהחלט מושכים את העיניים (אך עדיין צנועים מבחינת אורכם), והאם מותר לענוד תכשיטים שגם הם מסיתים את העניים של האנשים לכיוונה בעקבות הרעשים שנוצרים מהתכשיטים?
תשובה: אתה צודק שענין הצניעות אינו נמדד רק באורך הבגדים אלא בכך שהם בגדים שאינם מעוררים תשומת לב חריגה. בדרך כלל אני ממליץ לגברים להשאיר את עבודת הצניעות ואת גדרי המניעות לנשים. אל תגיד אתה לאישתך שהבגד לא צנוע. עדיף שתבקש ממנה להתייעץ על כך עם אישה אחרת ששניכם מסכימים שהיא מאד צנועה.
שאלה: החלפת שליח ציבור בישתבח: כאשר רוצים להחליף שליח ציבור בשחרית לאחר פסוקי דזימרא, מתי נכון לעשות זאת לפני ישתבח או אחרי? מנהג בית הכנסת לפני ישתבח אך יש האומרים שאין זה נכון.
תשובה: לא משנה. תפקידו של הש"ץ מתחיל בקדיש.
שאלה: אמירת תחנון בבית הכנסת שבו אולם שמחות: בבנין בית הכנסת שלנו יש אולם שמחות, האם נכון הדבר שלא להגיד תחנון ביום שיש ברית באולם, גם אם הברית לא בבית הכנסת אלא רק באולם ובעלי השמחה (האבא, הסנדק והמוהל) לא מתפללים בבית הכנסת?
תשובה: אין קשר בין ברית באולם לבין התפילה בבית הכנסת, לכן יש להגיד תחנון. כמו כן, אם יש מספר אולמות במבנה אחד, אין קשר בין אולם לאולם לעניין זה.
שאלה: לימודי חשבנואות בסביבה מעורבת: למדתי תואר בחשבונאות במכללה חרדית וכעת ממשיכה בעזר"ה לימודים לרשיון רו"ח והתמחות. יש לי מס שאלות: א. כשמסתכלים על המרצה זה עוזר להתרכז בשיעור, כאשר מדובר בגבר האם יש מקום להמנע מכך? ב. ישנה אפשרות לקורס להתמחות ברשות המיסים כמפקחי מס. הקורס הינו מעורב למשך כ 3 חודשים (איני נשואה-בהמתנה ארוכה לגט.), היתרון שלו שעבודה ברשות המיסים מתאימה לנשים במיוחד, שעות נוחות ומשכורת טובה, האם שייך להשתתף בקורס גם כשיש לי חברה איתה אלמד? ג. בכלל לגבי הלימודים, תמיד יש לי חשש שבגלל שאלו לימודי חולין אני כאילו "מבזבזת" זמן יקר מעבודת ה בחיים, אילו היה מתאים לי והייתי לומדת מקצוע שיש בו יותר חסד כמו רפואה, ייעוץ וכדו זה היה שונה, איך אפשר אם בכלל להפוך את העבודה הזו בראיית חשבון כחלק מעבודת ה? ויישר כח.
תשובה: אין איסור הלכתי ברור בלימוד מעורב. זו הנהגה טובה שנועדה למנוע בעיות הקיימות במקום מעורב. שמרי אפוא על עצמך, המנעי מקשרים חברתיים ושיחות בטלות. אפשר לעבוד את ה' בכל מקצוע, לשמור על יושר, לסייע למי שזקוק, ועוד ועוד.
שאלה: תנאי בהתרת נדרים: לרב, כתוב באתר, שהמודעה שמוסרים בר"ה אינה חלה אם בשעת הנדר זוכרים אותה ובכל זאת נודרים. במודעה שאני לפחות מוסר, רשום במפורש: גם אם נזכור לתנאי מודעה זו ונדור עדיין יהיה מבוטל. לא תתבטל לעולם ותיהיה עדיין קיימת (בסידורים של עדות המזרח) אז מה העניין לומר את הקטע הזה אם הוא כביכול לא תופס? ושנה טובה ומבורכת לכל עם ישראל
תשובה: התרת הנדרים שאדם עושה בערב ר"ה, לא מפקיעה מאדם את היכולת לנדור נדרים. אם הוא זוכר שעשה התרת נדרים והוא בכל זאת רוצה על דבר מסוים לנדור נדר, הוא יכול. אם אדם נוהג הנהגה טובה שלוש פעמים, זה מחייב אותו מדרבנן מדין נדר. התרת הנדרים באה כדי לבטל נדרים אלו בלבד.
שאלה: לעלות לבית עלמין בצום גדליה: האם מותר לעלות לבית העלמין בצום גדליה?
תשובה: מותר.
שאלה: השקיית בהמה לפני אדם: ראיתי בפסק השו"ע שאדם מחוייב להאכיל בהמתו קודם שהוא אוכל, ולגבי שתיה מעיר המג"א שהאדם שותה קודם הבהמה. בפרשת חוקת כתוב שכל העם שותה לפני שנותן לבהמתו מהמים. בעירם בהמה. ומתרץ שם "אור החיים" הקדוש, כי במקום סכנה הדבר שונה והאדם אוכל ושותה קודם בהמתו. למה נצרך "אור החיים" הקדוש לתירוץ זה, הרי הפסוק מדבר בשתיה ולפי המג"א אין שום בעיה שאדם ישתה קודם בהמתו? כמדומני שכך גם הלכה למעשה. האם נכון יהיה לומר כי "אורח חיים" הקדוש חלק על המג"א ויהיה נכון להחמיר כדבריו? אני יודע שהדברים נכתבו בפרשנות לתורה אך עדיין אור החיים הקדוש היה גם פוסק הלכה שכן הוא כתב פירוש לכל השו"ע.
תשובה: נראה שדעת אור החיים שכל צימאון עלול להביא סכנה ולכן אין בזה מחלוקת.
שאלה: חיוב השלמת תפילה לנשים: לפני החתונה הייתי משתדלת להתפלל שתי תפילות ביום (אנחנו אשכנזים). אני סטודנטית וגם בהריון ב"ה. ויוצא הרבה פעמים שאני לא מרגישה טוב וכדו ולכן לא מספיקה להתפלל לפני הלימודים בבוקר. וגם יוצא שמסיבות שונות אני לא מספיקה להתפלל מנחה. אבל אני משתדלת להתפלל לפחות תפילה אחת ביום. תפילת שחרית מאוד חסרה לי כאשר אני לא מתפללת אותה. אם יוצא שאני יכולה להספיק להתפלל שחרית לפני חצות היום, האם לעשות זאת או שעדיף שאתפלל מנחה ותשלומים?
תשובה: תעשי התרת נדרים על תפילת המנחה, וקבלי על עצמך להתפלל מנחה בלי נדר רק כשתוכלי.
שאלה: משיכת כסף לפני התפילה: לכב הרב. במשך היום, כאשר אני בא להוציא כסף מהכספומט, כמעט תמיד יש צורך להמתין עבור אנשים שהקדימוני. לעיתים ישנן בעיות של חוסר צניעות בהמתנה במקומות אלו, ולכן אני נאלץ פעמים רבות לוותר ולשוב בפעם אחרת. כמעט כל בוקר אני עובר בהשכמה ליד הכספומט בשעה שאין איש בסביבה, ואני מתלבט האם מותר לי למשוך כסף אז- מצד הפעולות שאין לעשותן לפני התפילה. עד היום החמרתי בדבר ואשמח אם יוכל כב הרב לפשוט לי את הספק.
תשובה: צדדי הספק בדבריך מובאים בפוסקים בהתייחסות לגבי מלאכת עראי, סידור מיטה, הורדת שקית הזבל לחדר האשפה, שמתירים בכך (שו"ע פט,ג. פסקי תשובות פט, הערה 181). למרות שהוצאת הכסף הוא דבר עראי ויש בו צורך מבחינות נוספות שהזכרת, לא ראוי להוציא כסף ממכשירי הכספומט כיוון שבכך ניכר יותר מדברים אחרים שאתה עוסק בחפציך לפני חפצי שמים. ה' יצליח דרכך.
שאלה: מצווה הבאה בעבירה במצוות שבין אדם לחבירו: האם שייך דין "מצווה הבאה בעבירה" במצוות שבין אדם לחבירו, הרי במצות שבין אדם לחבירו העיקר היא התוצאה, ואם התוצאה היא שהחבר שמח מהחסד שנעשה עימו, מה איכפת לי שנעשתה עבירה תוך כדי קיום המצווה ולכאורה צריך לומר שיצא ידי חובת המצווה?
תשובה: צריך לשמח אדם ולא לעבור על איסורים בדרך לעשיית המצווה גם במצוות של בין אדם לחבירו.
שאלה: ברכת שהחיינו על ילקוט : האם צריך לברך את ברכת שהחיינו על ילקוט ביה"ס שגורם לי שמחה?
תשובה: אם זה משמח, אפשר לברך.
שאלה: "שאלת המשך ל"הדלקת אש במוצאי שבת" " 2: על התשובה,אני השואל הראשון. אני רציתי לשאול בהמשך לשאלה, הבנתי שאם אינני אומר הבדלה בתפילה,אז אוכל לומר "ברוך המבדיל בין קודש לחול". שאלתי היא: 1.האם אומרים ברוך אתה ה המבדיל בין קודש לחול או שאומרים את הנוסח המלא: ברוך אתה השם אלוקינו מלך העולם,המבדיל בין קודש לחול,בין אור לחושך,בין ישראל לעמים,בין יום השביעי לששת ימי המעשה,ברוך אתה ה המבדיל בין קודש לחול? והאם שמבדילים צריכים לומר שוב המבדיל בין קודש לחול? הרב על כל מה שאתה עושה בשבילנו,השם יברך אותך. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שאלת המשך ל"הדלקת אש במוצאי שבת" "
תשובה: ב"ה לך ידידי היקר. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ולראות שאתה לא מתבייש להמשיך ולשאול, זה מאוד מאוד חשוב. כבר אמרו לנו חכמנו זכרונם לברכה שלא הביישן למד ולא הקפדן מלמד. רק אם שואלים זוכים לדעת ולהתקדם, לכן המשך לשאול ואשמח לעזור בכל מה שאוכל. לפי ההלכה אומרים רק את הנוסח שכתבתי, ואז בהבדלה אומרים את כל הנוסח שאתה כתבת. אמירת ברך המבדיל איננה מפריעה לנוסח הרגיל שבהבדלה על הכוס. המון הצלחה ושמחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: לכבות שריפה בשביל לא לטלטל: לכב הרב. בשו"ע (שכט, א) נפסק בענין פיקוח נפש, שאפילו נפלה דליקה בחצר וירא שלא תעבור לחצר אחרת (שיש שם חולים וקטנים) מותר לכבות. וכתב המג"א (סק"א), שאפילו אם ניתן להצילם דרך רה"ר מוטב לכבות דהוי מלאכה שאינה צ"ל ולא לעבור על איסור דאו של הוצאה. האם מי שמקפיד לא לטלטל ברחוב לפי שחושש לדעות שיש לנו רה"ר היום וממילא העירוב אינו מועיל, יכול לסמוך על כך ומותר יהיה לו לכבות דליקה באופן הנ"ל?
תשובה: גם מי שחושש לרה"ר בזמן הזה יפסוק שבמקום סכנה אפשר לסמוך על 12 הראשונים שמקילים בכך, מה שאין כן בכיבוי שריפה שיש בו איסור לכל הדעות. (ויש בשאלתך לימוד לשאר התחומים, שדבר השנוי במחלוקת אינו דומה לדבר האסור לכל הדעות למרות שאיסורו מדרבנן בלבד).
שאלה: חזרה בתשובה על הפרת נדר: הרב, אם אני חושבת שהפרתי נדר שנדרתי, מה עושים?
תשובה: הצעתי לך לא לנדור ולהתרגל לומר בלי נדר. ולעצם שאלתך, תעשי התרת נדרים כנהוג ערב ראש השנה.
שאלה: הסבר אפשרי לתשובת האבודרהם: ברוך ה עלה בראשי רעיון להסבר אפשרי לתשובה השניה: כשאנו מבקשים מהקב"ה רפואה, פרנסה, גשמים וכו כמו בברכות האמצעיות - אלו דברים שברור שאין לנו יכולת להשיג מבלי שהקב"ה יתן לנו אולם ב והכוונה בעיקר ל בינינו - "כולנו כאחד באור פניך" - ניתן היה לחשוב שאנו יכולים לדאוג לבד ל בינינו, יש לנו בחירה חופשית להיות טובים זה לזה כך שזה סוג של החלטה של הציבור, אולם אנו פונים לה יתברך ואומרים שגם בזה אנו שמים את מבטחנו בה שיתן בינינו ויזכנו להיות מאוחדים ולעבוד אותו כאחד השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכת "שים "
תשובה: יישר כח. דבריך הועברו לרב. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: שריפת גופות - המשך: רציתי לשאול שאלה בהמשך לשאלתי הקודמת האם עליי למנוע מלשרוף את גופתו גם אם הוא מנשל אותי מירושתו ואז אני מוצא את עצמי עם 5 ילדים ללא בית? שכחתי לציין שאני גר אצלו בבית בשכירות עד שהוא יפטר מן ההעולם ואז על פי הצוואה אני אמור לקבל את הבית בתנאי שלא אלחם על שריפת גופתו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שריפת גופות על פי ההלכה"
תשובה: אינך חייב להילחם אך גם לא לסייע בשרפה.
שאלה: סכין שחתכו בה בשר בצלחת: סכין שבה חותכים את הבשר הרותח כאשר הוא היה בצלחת, שאז לשו"ע ולרמ"א דינו ככלי שני, האם נקל שהסכין לא נחשבת בשרית לענין חיתוך בצל?
תשובה: ישנן הרבה שיטות הסוברות שמאכל גושי בצלחת ממשיך להיות כלי ראשון. לכן הסכין שחתכו איתה את הבשר, נחשבת כאילו חתכו איתה בכלי ראשון על האש. לכן אם חתכו איתה בצל, הבצל מפליט מהסכין ולכן אין לאכול את הבצל עם החלב. אמנם דעה זו היא לא לכל השיטות אך לכתחילה יש להחמיר בכך.
שאלה: להוכיח על דברים שאינם ראויים: שאלה למעשה. הגמרא אומרת שהרואה בחבירו דבר שאינו הגון צריך להודיעו. לא כתוב דבר שאסור אלא "לא הגון". אם אני רואה בחברי דבר שמותר גם מדרבנן אך זה מכוער, למשל, ת"ח צעיר בן 33 שמעביר שיעור לנשים נשואות צעירות שיעור שהוא לא הכי הכרחי, האם אני צריך להוכיחו?
תשובה: אם החבר הוא ידיד קרוב שלא יכעס עליך כדאי להעיר אך אם עלול להיות כעס ומריבה עדיף להמנע.
שאלה: תפילת שחרית ותהילים אחר קריאת שמע: 1. רציתי לדעת עד מתי אני יכולה לקרוא שחרית. איני מספיקה את כל התפילה בבוקר ורק מסיימת את העבודה ב17 בערב. 2. אם אחרי קריאת שמע על המיטה איני נרדמת, האם אני יכולה לקרוא תהילים? אשמח לתשובה
תשובה: א. אפרט בקצרה את חיובי התפילה הבסיסיים לנשים: אישה חייבת לומר ברכות השחר ותפילת שמונה עשרה בלבד. ראוי שתאמר גם פסוק ראשון של קריאת שמע ו"ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד". ולפי הזמן שבידה טוב שתאמר גם את כל פרשיות קריאת שמע וברכת "אמת ויציב", אם יש לה עוד זמן תוסיף גם "ברוך שאמר", "אשרי" ו"ישתבח" וכן את הברכות שלפני קריאת שמע. מן הסתם לתפילה הבסיסית הזו אפשר למצוא זמן במהלך הבוקר. סוף זמן תפילת שחרית הוא בסוף 4 שעות זמניות של היום ובדיעבד עד חצות היום. זמנים אלו משתנים לפי הזריחה והשקיעה ואפשר למוצאם בלוחות השנה השונים וכן בלוח המפורסם באתר זה. אם בכ"ז לא הספקת להתפלל עד חצות היום את יכולה להתפלל מנחה מחצי שעה אחרי חצות ועד השקיעה.  גם זמנים אלו מופיעים בלוחות  ב. טוב לומר תהילים לפני השינה והדבר מותר אף לאחר קריאת שמע. וודאי עדיף הדבר מלהרדם ללא התהילים.
שאלה: מקלחת בשבת המשך: כאשר הדוד מלא מים חמים שהוחמו ע"י דוד שמש והמים בטמפרטורה של בערך 60-70 מעלות, האם אין בעיה שהמים החמים מתערבבים בברז עם הקרים ומבשלים אותם?
תשובה: אכן זו בעיה אך הבעיה חמורה יחותר בעצם פתיחת הברז של המים החמים כל טיפת מים שיוצאת נדחפת ע"י טיפת מים קרים הנכנסת לדוד המים הרותחים ומתבשלת שם. ומשום כך יש אוסרים שימוש בדוד שמש (בוילר חשמלי חם אסור לכל הדעת בשימוש בשבת) עם זאת יש גם מתירים ר' שש"כ מהדורה ראשונה
שאלה: השבת אבידה שאדם מצא בביתו: האם אדם שמצא אבידה בתוך ביתו חלה עליו חובת השבת אבידה, הרי נאמר בתורה "ואספתו אל תוך ביתך", משמע שמקודם האבידה לא הייתה בבית?
תשובה: הגדרת האבידה בפוסקים היא "שמצוי אצלו ואינו מצוי אצל בעליו", אין הבדל אם זה מצוי אצלו (אצל המוצא )כי זה ברשותו ביתו או כי הוא יכול לקחתו ברחוב, ודווקא מכיוון שזה ברשותו הוא מחוייב בהשבת האבידה לבעליה שאצלם זה בגדר "אינו מצוי". התורה מתארת את הטורח שאדם צריך לעשות בהשבת האבידה, אפילו אם הוא מגיע למצב שבו הוא צריך לאסוף אותה לביתו ולהמתין עד שיימצא את המאבד. ברוח זו באר ב"משך חכמה" לר' מאיר שמחה הכהן מדוויסק זצ"ל שמפסוק זה נלמדה חובת ה"הכרזה" שיש על המוצא להודיע ברבים על מנת שהמאבד יוכל לדעת על כך שאבדתו נמצאה. לאור זאת המוצא אבידה בתוך ביתו שיש בה סימנים חייב להשיבה
שאלה: כשרות של קפסולות קפה: אנחנו מקבלים משלוח של קפסולות של קפה ועל חלק מהאריזות אין הכשר. (של אספרסו קאפ ואיטליקו) המשגיח שלהם טוען שכל המוצרים כשרים גם מה שאין עליו הכשר ושזה רק בעיה טכנית שלא רשום על הכל "כשר", האם זה נכון או שרק חבילה שמסומנת בהכשר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, צריך להיות כתוב בתווית כשר לפסח בד"ץ ב"י. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לפסוק במקום רבו בהיתר: תלמיד שלומד בישיבה אצל רבו ורבו מרשה לו לפסוק בתוך הישיבה למרות שיודע שלפעמים לא תמיד מה שהתלמיד יורה זו תהיה דעת הרב, האם מותר לתלמיד לפסוק, שהרי עדיין זה נראה חוצפה וממילא לא תהיה לתלמיד סייעתא דשמיא?
תשובה: רב שמחל על כבודו כבודו מחול, ולכן אם הרשה לו מותר.