LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: "עשה לך רב": האם מותר לי לשאול רב אחר כאשר אני מתבייש לשאול את אותו רב שקבעתי אותו כרבי? האם חובה לשאול את אותו רב כאשר מדובר בהתייעצות או בשאר ענייני אמונה וכיוצ"ב? כיצד לבחור את הרב? וכיצד לדעת האם הרב מספיק סמכותי (שהוא לא מקל מידי, למשל)?
תשובה: אם יש לאדם רב מובהק שרוב תורתו ממנו עליו להתייעץ רק אתו. לרוב אין היום רב מובהק שרוב תורתו ממנו. אם המרא דאתרא בקי בכל התורה יש להתיעץ רק אתו. גם בנושא זה מעטים הם המקומות שהמרא דאתרא בקי בכל התורה. יש התמקצעות גם בין הרבנים, כל אחד מתמחה בתחומים מסוימים. יש רבנים שאינם רואים עצמם מומחים בענייני אמונה. או שיש להם מסורת השקפתית מסוימת שאינה דרכו של השואל. מותר לשואל לפנות בנושאים ייחודיים לרב המומחה יותר באותו נושא. יש שממנים רב לא לשם הוראת הלכה אלא למטרות הסברה וייצוג. בנושאים ציבוריים מקומיים יש להתיעץ אתו. בנושאים אישיים אין חובה כזו.
שאלה: שהחיינו על פירות שונים: מה הדין לברכת שהחיינו על פירות בעלי שם זהה אבל שונים כמו ענבים שחורים ולבנים שזיף מסוג שונה וכדו האם לברך ברכת שהחיינו על כל מין?
תשובה: ביחס לפירות שהם מאותו המין רק מזן שונה, כמו ענבים ירוקים ושחורים, פוסק הרמ"א שכיון שיש שמחה באכילת הזן הנוסף ניתן לברך על זה ברכת 'שהחיינו', אף שלגבי דיני כלאים אין הם נחשבים למינים שונים, כפי שפסק הרמב"ם ועל פיו נוהגים (דלא כשיטת הר"ן בנושא זה).
שאלה: איחור בלקיחת הילדים מהגן: נתעוררה שאלה אצלנו בצוות המורים. השיעור האחרון מסתיים בשעה שגורמת למורים לאחר בלקיחת ילדיהם מהגן. האם איחור קבוע של עשר דקות מהווה גזל וחילול ה כטענת צד אחד או שמא כך המקובל ולכן מותר? אם הגננת לא מוחה או לחילופין נשאלה והביעה הסכמה זה מתיר או שיתכן שההסכמה ניתנת מאי נעימות ולא בלב שלם?
תשובה: אם הגננת מוכנה להשאר עוד כמה דקות אין כאן שום בעיה. היא רשאית להתנגד או לדרוש ת נוסף על ההמתנה. ואם היא מוכנה להישאר ולשמור על הילדים יש לה מצוה בכך. באשר לחלק הראשון, אין הבדל בין דבר קבוע למקרה חד-פעמי. זה וזה הוא גזל. אך ניתן אולי לקצר את ההפסקות (בצורה שלא תפגע בילדים) ובעיקר את ההפסקה הגדולה, כשם שיש מקומות שמצרפים שני שיעורים לשיעור אחד. ובכך להקדים את היציאה בכמה דקות.
שאלה: ספר טלפונים בשבת: אשה שיש לה תחביב לעיין בספר טלפונים מתוך סקרנות גרידא ללא כל תועלת מסחרית, סקרנות בלבד לראות שמות אנשים וכתובתם האם מותר לה לעשות זאת בשבת?
תשובה: אין איסור.
שאלה: מקלחת לאחר טבילה במקווה: האם מותר צריך להתקלח לאחר טבילה במקווה?
תשובה: אין להתקלח לאחר טבילה במקווה, לנשים מעיקר הדין ולגברים כחומרה. אבל אשה שמרגישה צורך רב להתקלח, תוכל להתקלח בבואה הביתה. אם זה גם כן קשה לה, תשתדל להתייבש ממי המקווה ולהתנגב היטב ואז תוכל להתקלח. פנים ורגליים מותר לגברים לשטוף במים.
שאלה: אבקת מרק בשרית: אבקה להכנה מהירה של מרק שמכילה בשר (רשום בתור אחד הרכיבים השוליים) וכתוב עליה "כשר למאכלי בשר בלבד" האם צריך לשמור אחריה זמן עד אכילת חלב או שרק אין לאוכלה עם בשר.
תשובה: אם האבקה מכילה תרכיב בשר צריך לשמור אחריה 6 שעות.
שאלה: פקק בשבת: האם מותר לפתוח פקק פלסטיק בשבת?
תשובה: יש שפסקו להחמיר, ולדעתי מעיקר הדין הדבר מותר, משום שהכלי כבר עשוי קודם וזה לא נקרא "תיקון כלי". מכל מקום, לכתחילה יש לפתוח לפני שבת, ואם לא פתחו ויש צורך לפתוח מותר אף בשבת בין בבקבוקי פלסטיק ובין בבקבוקי יין. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: עודף שנשכח: אני עובדת בסופרמרקט. לפעמים קורה שאנשים שוכחים לקחת את העודף שנתתי להם ולא חוזרים לבקש אותו. מה עלי לעשות עם העודף. האם מותר לי לקחת אותו לעצמי במידה והאדם לא חוזר?
תשובה: נראה לי שהעודף הוא הפקר ואין הוא שייך לבעל החנות ואת יכולה לקחת אותו לעצמך, אא"כ בעלי הסופר מקפידים על כך.
שאלה: אם פונדקאית נשואה: האם אפשר להתגרש לצורך הפריה רפואית רק לעצם זמן ההפריה (יום שבוע) ומיד אח"כ להנשא שנית?
תשובה: בעיית ההפריה אינה הבעיה העיקרית. נכון שיש פוסקים הסבורים שאסור להפרות אישה נשואה מגבר זר מהתורה והילד יהיה ממזר. אך פה אין מדובר בהפריית האישה מביצית שלה. הביצית הופרתה כבר במבחנה והאישה הנשואה משמשת רק כפונדקאית. ואין הדבר דומה להפרייתה מביצית שלה. אלא אם כן נאמר שגם הגידול ברחמה יש בו איסור וזאת בהנחה שהעובר מתיחס לפונדקאית. גם דבר זה אינו מוסכם. (בספרי באהלה של תורה ח"א סי' ע עסקתי בכך). הבעיה העיקרית היא שיש איסור לשאת מעוברת חברו ומינקת חברו. ולכן אם האשה תופרה בהיותה פנויה לא תוכל לחזור ולהינשא לבעלה אלא כעבור 33 חודש! אין איסור המתנה במחזיר גרושתו. אולם כאמור לא זאת הבעיה. הפתרון המועדף הוא אשה לא נשואה. וכמדומני שכך דורש גם החוק.
שאלה: התרת רצח במקורות: כתוב בתלמוד שיהודים רשאים לרצוח גויים, ולא את חבריהם היהודים. זה עומד בסתירה למה שהתורה מלמדת אותנו. איך ניתן להבין את זה?
תשובה: אסור ליהודי לרצוח גוי. מותר בעת מלחמה להרוג אויב, וחלק מהמקורות עוסקים במצב של מלחמה. או כשיש הפקרות בלא דין ולא חוק, "וכל דאלים גבר", ורשעים רוצחים את חבריהם, אזי מותר להרוג רשעים גדולים, וכמו שמשה רבינו הרג את המצרי שהכה את העברי המסכן. אבל כשיש דין וחוק, אזי הכלל הוא "דינא דמלכותא דינא". וכידוע אמרו חכמים במסכת יבמות, שאחת משלושת התכונות היהודיות היא "רחמנות", והשנייה "גומלי חסדים", וכך ביחס לכל אדם בעולם. וכפי שאברהם אבינו היה מכניס אורחים שלא הכיר, ורבקה אמנו עזרה לאליעזר להשקות את הגמלים בלא שהכירה אותו.
שאלה: חינוך קטנים בין בשר לחלב: האם יש חובה להקפיד לחנך קטנים בשמירה של זמן בין בשר לחלב?
תשובה: המגן אברהם מביא את הרשב"א הכותב שאף שאסור להאכיל לקטן בידיים איסור, ואפילו איסור דרבנן, הני מילי בדבר שהוא אסור מצד עצמו מה שאין כן באיסור התלוי בזמן, כמו לאכול מאכל חלבי המותר מצד עצמו אחרי מאכל בשרי, שבזה אין דין חינוך, ואם יש צורך להאכיל את הילד מותר (אבל לא ביחד עם בשר), וה"ה להאכיל ילד לפני קידוש, מותר כיון שמצד הדין האוכל מותר, ורק זמן הקידוש מעכב, בכל אלו אין דין מצוות חינוך מדרבנן ומותר להאכיל לצורך הילד.
שאלה: אכילה אצל חילוני: האם יש בעיה לאכול אוכל כשר צונן המוגש בכלים אצל חילוני שאינו מקפיד על הפרדה בין בשר וחלב, האם כאשר מדובר בכלי זכוכית הדין שונה?
תשובה: בצונן אין בעיה לאכול אצל חילוני. אבל בדברים חריפים יש בעיה. אמנם, יש בעיה של טבילת כלים ועייני בתשובה שכתבנו בעניין זה. בכלי פלסטיק בלבד לא תהיה בעיה של טבילה. בכלי זכוכית קיימת גם כן בעיית הטבילה, ולכן אין לאכול בכלים אלה. כל זאת בכלים שיוצרו על ידי גויים, ולא כלי ישראל.
שאלה: אירוע בספירת העומר עם תזמורת: ראש חודש אייר (ספירת העומר) חל השנה ביום חמישי. האם מותר להזמין תזמורת לאירוע, מכיון שזהו ערב ראש חודש? מדובר בארוע של אחדות וקירוב רחוקים בקהילה קטנה השוכנת בגולה.
תשובה: אם יש צורך בדבר לשם קירוב רחוקים מותר. ואם יש לכם ספק בזה, תצרפו לזה גם סיום מסכת.
שאלה: גניזה של מחברות במקצועות קודש: האם מחברות של מקצועות קודש כמו תורה, תנ"ך וכו דורשות גניזה?
תשובה: אם כתובים בהן דברי תורה מסודרים ומבוארים, צריך לגונזם. ואם אלו רק קיצורי דברים, שנועדו להקל על החזרות, או שיש בהן תשובות קצרות לשאלות, אינן צריכות גניזה.
שאלה: ברכת שהחיינו על שעון די ייחודי: האם עלי לברך ברכת "שהחיינו" על שעון שהינו די מיוחד (השעון הינו עם לוח שנה עברי וכל מיני פריטים נוספים מיוחדים לו כמו זמני הדלקת נרות, מציין "יעלה ויבוא" ביום שצריך לאומרו ועוד כהנה וכהנה פונקציות)? נראה לי שאפשר לראות שהשעון משמח אותי, לאור העובדה שהחלטתי לקנות אותו למרות שהיה לי שעון אחר. השעון בעזהי"ת אמור להגיע אלי בימים הקרובים, כלומר באזור תחילת חג הסוכות. האם במידה והוא יגיע אלי בערב החג - עלי לכוון להוציא אותו בברכת "שהחיינו" שבקידוש או בנפרד (בעצם, מה עדיף: לנסות לצמצם בברכות "שהחיינו" אלא, להפך, מה טוב להרבות)? ואם הוא יגיע אלי בחוה"מ - להמתין עד לברכה בקידוש בשמחת-תורה? א"כ, מותר לי לענוד אותו עד אז?
תשובה: אם השעון משמח אותך עליך לברך שהחיינו. אם השעון יגיע לכבוד החג תסתפק בברכת שהחיינו על החג ותתכוין גם לשעון.
שאלה: שמיעת קול שריקה של אישה: האם מותר לאישה (מדובר ביר"ש שאינה שרה בפני גברים), לשרוק וגברים ישמעו את שריקתה (שריקה במקום שירה)?
תשובה: שריקה מותרת. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד.
שאלה: פינוי ישובים וסירוב פקודות: האם בעת פינוי מאחזים מותר לתושבים להתנגד באופן אקטיבי או פאסיבי? האם מותר לחיילים לסרב פקודה לכך או שעליהם לסרב פקודת ה?
תשובה: אסור לפגוע בחיילים ובשוטרים ואין לנהוג באלימות כלל. מותר להתנגד באופן פאסיבי, כגון להיאחז במקום בחזקה, אך ללא כל אלימות. יש איסור גמור להחליש את אחיזתינו בא"י וכל פינוי מאחז יש בו משום ביטול מצוות ישיבת א"י ועוד איסורים וכיון שאסור לחייל, שוטר או כל אדם אחר להשתתף במעשה איסור, עליהם להימנע מכך. דעת מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל. עוד בנושא זה. האם סירוב פקודה פוגע בדמוקרטיה? מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: מי אומר 'קדיש דרבנן'?: מי צריך להגיד קדיש דרבנן בכלל ולאחר "אין כאלוקינו" בפרט?
תשובה: המנהג שיתום הוא האומר קדיש דרבנן. בהעדר יתום יכול גם אחר לומר קדיש זה.
שאלה: נישואים אזרחיים: א. האם יש גדר הלכתי לנישואים אזרחיים? ב. האם זוג שנישא נישואים אזרחיים והתגורר ביחד מספר שנים מחויב בגט במקרה של היפרדות?
תשובה: נושא זה נדון בהרחבה בספרות ההלכתית של הדורות האחרונים. לכתחילה חוששים שמא נישואין אלו תופסים מבחינה הלכתית.ויש צורך בגט. רק כאשר יש מצב של עיגון יש מתירים למי שנשוי בנשואין אלו להינשא לאחר ללא גט.
שאלה: אחות שנפטרה: אחותה של אימי נפטרה לפני 3 חודשים,שאלתי היא: האם מותר לה לארח בביתה?והאם הכללים הם שונים לגבי אירוח בני משפחה שלא מדרגה ראשונה?למשל הורי החתן שלה, שאלה נוספת באותו עניין האם מותר לה לרכוש חפצים חדשים לביתה ו או לשפצו?
תשובה: ארוח קרובי משפחה שגרתי אינו כינוס חדוה שאסור בתקופת האבלות. אבלות על אחות היא 30 יום בלבד
שאלה: תירס קלחים: האם מותר לאכול קלחי תירס? האם יש הבדל בין תירס טרי לתירס קפוא? ישנם קופסאות שימורים של תירס שכתוב עליהם שיש לברור לפני השימוש - האם כך יש לעשות?
תשובה: התירס הוא אחד המוצרים הנגועים ביותר, ולכן אין לאכול קלחי תירס, אלא א"כ הם גודלו בשיטה ופיקוח הלכתי ראוי שמוודא שאין בו חרקים. אין הבדל בין תירס חי לתירס קפוא. בקופסאות שימורים אין את התריפסים כיוון שיורדים בשטיפה, וכן בכל תירס גרגירים אין את הבעיה של החרקים, ורק בקלח הדבר אסור. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הכנסות מעסק בשבת: פתחתי, בשעה טובה, עסק בתחום שדומה למכונות משקה בת למעשה מדובר על קבלת מידע בת בטלפון סלולרי. חלק לא מבוטל של ההכנסות מהשרות מתבצע בשבתות על ידי גויים ויהודים שאינם שומרי שבת. למזלי יש לי שותף גוי בעסק. ולפי מיטב הבנתי בהלכה אני אמור לחתום עמו על הסכם אשר משייך לו (לגוי) את ההכנסות בשבת. האם זה נכון לעשות הסכם כזה? כיצד צריך להיות הנוסח של הסכם כזה?
תשובה: יש כאן בעיה נוספת של הכשלת ישראלים בחילול שבת. החוזה צריך להערך ע"י פוסק היודע איך לנסחו כהלכה. יש גם בעיה מה יהיה שמה של החברה כדי להימנע משמו של ישראל על חילול השבת. מומלץ לפנות אישית לפוסק מומחה בנושא.
שאלה: מזוזות בנוסחים שונים: האם משפחה מעדות המזרח חייבת להחליף מזוזות כאשר היא נכנסת בדירה שקבועים בה מזוזות לפי כתב אשכנזי? אם לא חייבים, האם מותר להם להוריד המזוזות ולקבוע מזוזות לפי כתב ספרדי או שאסור? וכאשר מדובר בדירה שכורה, כאשר יעברו לדירה אחרת, האם יוכלו להחזיר את המזוזות שהורידו? האם המזוזות שהורידו האם מותר להחזירם או חייבים להשאיר את המזוזות שקבעו? ואם קבעו מזוזות יקרות ומהודרות האם מותר להחליף ולהשאיר בדירה מזוזות לא מהודרות?
תשובה: אין חובה להחליף את המזוזות כיון שבדיעבד הכתב האשכנזי כשר לספרדים וכן להיפך. אך יש בזה משום הידור מצוה, אם הדבר אפשרי. ובודאי שאין שום איסור. ובדירה שכורה מותר יהיה להחזיר את המזוזות שהורידו בשעה שיעברו משם, וכן מותר להשאיר בדירה מזוזות לא מהודרות בתנאי שיהיו כשרות ולקחת את המהודרות.
שאלה: קלחי תירס: ראיתי במאגר השאלות שהרב יהודה עמיחי פסק ש"אין לאכול קלחי תירס אא"כ גודלו בפיקוח רב שמקפיד עליהם". האם יש כאלה בארץ? של איזה חברה?
תשובה: בחברת עלי-קטיף שבכפר דרום גידלו לאחרונה קלחי תירס בהדרכה של אגרונומים ובפיקוח רבני. כאמור זה רק לגבי קלחים של תירס, אך גרגירים אפשר לאכול הן מקופסאות שימורים והן קפואים. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן
שאלה: נרות ביהדות: למה מדליקים נרות בשבת? מאיפה מנהג זה הגיע? כמה נרות יש להדליק לפי ההלכה? למה מדליקים את הנרות לפני כניסת השבת? האם חייב להיות סוג של נר מסוים או שאין משמעות לגודל, לצורה ולצבע? ובצאת השבת- מה משמעות ההבדלה? ולמה מדליקים נר הבדלה? מה ההבדל בין נרות שבת לנר הבדלה? מדוע לנר הבדלה חייבים להיות מספר פתילים? האם חייב להיות לנר ההבדלה צורה מסוימת?
תשובה: אור מביא שמחה ועונג ו בית, ולכן מצוה שיהיה אור בכל בית בליל שבת. זו הלכה עתיקת יומין, וכבר ישעיה אמר וקראת לשבת עונג. המנהג להדליק לפחות שני נרות וכל המרבה הרי זה משובח.בפרט בימי קדם שלא היה אור אחר זולת הנרות. בימינו שיש גם אור חשמל הנרות מציינים יתר חגיגיות לכבוד שבת ויש להתכוון גם על אור החשמל. נר ההבדלה מציין את היכולת להשתמש עתה באש, ולכן כאן ההדגשה על הבערה דווקא ולא רק על האור. משום כך יש צורך באבוקה. האש היא מקור האנרגיה העיקרי המניע את כל התעשיה ולכן אנו מבדילים באמצעותה בין קדושת השבת שבה היינו מנועים מכל מלאכה לבין ימות החול שבהם אנו שבים לעסוק במלאכתנו.
שאלה: יין ביתי - תרומות ומעשרות: הכנתי השנה יין ביתי מענבים שנבצרו למחרת סוכות. לא הופרשו מעשרות מהענבים. נאמר לי שעלי להפריש רק בזמן גמר מלאכה של היין. מתי זמן גמר מלאכה? והאם מותר לי לדחות את ההפרשות עד שהיין יהיה מוכן לגמרי ואני אעביר אותו לבקבוקים קטנים, או שאני צריך לפריש תוך כדי כך שכל היין נמצא בבקבוק הגדול? האם יש נוסח שונה להפרשה ביין? שכן איך אני יכול לומר "בצפונו" "בדרומו" וכו. אני גר בעיר העתיקה בירושלים. מה אעשה עם המעשר השני?
תשובה: א. גמר המלאכה של ייצור היין הוא לאחר הסינון. אם אתה רגיל לסנן את היין רק לאחר העברתו לבקבוקים הקטנים חובת ההפרשה חלה לאחר העברה לבקבוקים הקטנים. אם הסינון היה לפני כן (לפני העברתו לבקבוק הגדול) חובת ההפרשה תהיה בבקבוק הגדול. ב. הדגש המיוחד על הפרשת תרו"מ מיין הוא, שבעת ההפרשה יתכוון לתקן גם את יין הטבל שנבלע בכלים כתוצאה מהשהייה הממושכת בתוכם. ג. בנוסחאות הפרשה שהובאו בפוסקים לא צויין מיקום המעשרות, עפ"י "צפונו" או "דרומו". למעשה, בצורת ההפרשה הנעשית כיום, ניתן לציין את מיקום המעשרות: "למעלה" "למטה" כפי הנוסח שנדפס על ידי מכון התורה והארץ, כשרצוי להקפיד שהבקבוקים יהיו מונחים בזמן ההפרשה במקום יציב בלא תזוזה של היין. ד. קיים איסור לפדות מעשר שני טהור בירושלים שבין החומות גם בזמנינו. לעומת זאת מעשר שני שנטמא מותר לפדותו בירושלים, אך אסור לטמאו בצורה יזומה על מנת לפדותו שם. הפתרון המעשי כפי שכתבו הפוסקים, שבזה"ז מותר לטמא פירות טבל מחשש תקלה. לכן, יש לגעת ביין קודם ההפרשה על מנת שייטמא בעודו טבל, ולאחר ההפרשה ניתן יהיה לפדות את המעשר שני, גם בירושלים שבין החומות. בברכת התורה והארץ, הרב אהוד אחיטוב
שאלה: כשרות שמן זית של ערבים: ראיתי את תשובת הרב שמתיר להדליק בשמן זית שמיוצר במפעלים של ערבים. ידוע לי שיש בשמן זית בעיית כשרות הקשורה לתופעת הזיוף.מערבבים את שמן הזית בשמן סויה, אולם מכיון שבאופן טבעי הם אינם מתערבבים לגמרי, מוסיפים לתערובת חמרים מסוימים שתפקידם לגרום לערבוב מלא - ובחמרים אלה יכולה להיות בעיית כשרות. לכן חלק מהבדיקות לפני נתינת כשרות לשמן זית היא שהוא אכן שמן זית ואינו שמן מזויף.
תשובה: גם אם יש בו בעיית כשרות אין הדבר פוסלו מלהדליק בו נר חנוכה, שהרי יש אפילו מתירים להדליק באיסורי הנאה, כל שכן באיסורי אכילה בלבד ולא בעינן 'מן המותר בפיך' בהדלקת נר.
שאלה: מה נקרא ספרות קודש?: ידוע לי שלכל ספר קודש יש להתייחס בכבוד. לא להניח עליו דברי חול או דברים שונים ככוסות וכדומה. השאלה שלי היא לגבי ספרים סיפוריים שקשורים בקודש. אם למשל אני קוראת ספר סיפורי על רב מסויים, זה ספר קריאה - לא לימוד, האם נקרא ספר כזה גם ספר קודש, או ספר רגיל? והאם קיימת סוגיה הלכתית בנושא?
תשובה: ספרות קודש הינה ספרות שמקיימים בה מצוות תלמוד תורה שהיא או מכתבי הקודש שבכתב או שבעל פה או פירושיהן והמסקנות היוצאות מהן, אבל לא סיפורים המעובדים על פיהן. סוגיות הלכתיות בנושא נמצאים במסכת שבת פרק "כל כתבי" ובמסכת ברכות ובספרי הלכה ביורה דעה הלכות כתיבת ספר תורה ועוד.
שאלה: להזדהות בשם המקורי או המתורגם לעברית?: בעליה לתורה אמי נקראה הנדל-גיטל, בגיל שנה היא עלתה לארץ ושמה תורגם לטובה.מאז קוראים לה כולם טובה (כולל ההורים שלה). כיצד אני צריכה להזדהות: כאפרת בת טובה או כאפרת בת הנדל-גיטל?
תשובה: השם העברי הוא העיקרי.
שאלה: מדינה - גאולה?: האם ברור לנו היום שהקמת המדינה הינה אתחלתא דגאולה?
תשובה: כבר לפני מאה שנים אמרו גאוני הדור ההוא שהתחלת קיבוץ גלויות הוא אתחלתא דגאולה. כך כתב הגאון בעל ישועות מלכו בתשובותיו יו"ד סי' ס"ו וכך כתב גם הגאון ר' אליהו גוטמכר מגרידיץ. כשהוקמה המדינה לקראת הבחירות התאחדו הסיעות הדתיות לחזית דתית אחת ופרסמו כרוז שתחילתו "נודה ל-ה' על שזכינו ברוב רחמיו וחסדיו לראות את הניצנים הראשונים של אתחלתא דגאולה עם הקמתה של מדינת ישראל" ועל הכרוז הזה חתמו הרוב הגדול של הרבנים, האדמורי"ם וראשי הישיבות. עיין בכל זה זה בספר "התקופה הגדולה" של הרב כשר ובספר "לנתיבות ישראל" של מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל חלק ב'.
שאלה: המתת חסד - מותרת?: האם מותרת המתת חסד ע"פ ההלכה? היכן אוכל למצוא עוד מקורות על כך?
תשובה: עצם המושג מכיל סתירה פנימית המתה היא רצח ואינה יכולה להחשב כחסד חומר רב בנושא זה נמצא באנצקלופדיה הלכתית רפואית של פרופ' שטיינברג אם אוכל אשלח לך בemail חומר מסוים. לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א
שאלה: למה נוטלים ידיים ללחם?: למה נוטלים ידיים לפני אכילת לחם ולא לפני אכילת שום דבר אחר?
תשובה: נטילת ידים תוקנה להזכיר את אכילת התרומה על ידי הכהנים שחייבה טהרה ורוממות הנפש והגוף לקראת אכילת המצוה. עם חורבן המקדש והפסקת אכילת התרומה רצו חכמים להשריש בישראל את הטהרה הקדושה לאכילת קדשים ותיקנו נטילת ידים לסעודה העיקרית של האדם. היות והלחם נקבע הן בתורה והן בנביאים ובכתובים כעיקר הסעודה הסועד את לב האדם הסתפקו חכמים בקביעת נטילת על העיקר והניחו את הטפל. למה נוטלים ידיים שחרית?
שאלה: נטילת ידיים משירותים: האם צריך ליטול ידיים ביציאה מהשרותים (או מספיק לשטוף) ואם כן כיצד?
תשובה: אין צורך ליטול ידיים ביציאה משירותים אלא די לשוטפם אך רבים נהגו ליטול ג' פעמים.
שאלה: חתימה על טפסי תרומת איברים: לאור החשיבות הגדולה של הצלת יהודים ע"י תרומת איברים, האם מותר לחתום על כרטיס תורם של אגודת אדי המגיע עם חידוש רשיון הנהיגה? אם כן איזה אברים אפשר לתרום ללא חשש שיגרמו למוות קודם קביעת מוות סופי?
תשובה: לצערי עדיין אי אפשר לחתום על כרטיס תורם של אדי כי בתי החולים אינם מסכימים להנחיות הרבנות הראשית באשר לבדיקות המוודאות שאכן המוות הוא בלתי הפיך לחלוטין. לאחרונה נוסף סעיף חשוב שהדבר ייעשה בהתיעצות עם רב המשפחה אולם הדבר לא תואם תמיד את רבו של התורם. כליה וקרנית ניתן לתרום גם אחרי המוות לכל הדעות אולם גם כאן בתי החולים מעדיפים ליטול כליה כשהלב עדיין פועם. לידיעתך, אין לכרטיס משמעות רבה. בלאו הכי יש צורך בהסכמת המשפחה. מאידך, המשפחה יכול להסכים גם ללא כרטיס ואז היא יכולה להתנות שנטילת האברים תיעשה רק בנוכחות רב או רופא שומר מצוות המכיר את הנחיות הרבנות הראשית ופועל לפיהן. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א. עוד בעניין זה מהגר"ש ישראלי בעלון חמדת ימים. לשיעור בנושא זה של הרב אליעזר מלמד שליט"א. לשיעורו של הרב אליעזר בנושא "הלכות ניתוחי מתים".
שאלה: תספורת קצרה - עד כמה?: יש לי בבית מכונת תספורת ולה 4 מספרים המייצגים את רמת התספורת. אם מספרים במספר 4 השיער שנשאר ארוך, מספר 3, השיער קצר יותר וכן הלאה. האם אפשרי להסתפר במספר 1?
תשובה: יש חילוק בין מקום פיאות הראש לבין שאר הראש, בפאות יש להשאיר שערות באורך מינימלי שניתן 'לכוף ראשן לעיקרן' ומס' 1 זה קצר מדי. בשאר הראש רשאי לקצר יותר. כדי שלא תיראה משונה מוטב תעשה במספר אחיד את כל הראש. תמדוד במכונה שלך מאיזה מספר אורך השערות נשאר לפחות כדי לכוף ראשן לעיקרן וכך טוב שתעשה.
שאלה: הנמכת מוזיקה בשבת: אני נמצא בבסיס ובו שומעים רדיו בקול גבוה במקצת כל השבוע. האם מותר לי בשבת להנמיך את הווליום של הרדיו כשאני רוצה לקדש או סתם ב"בוטקה" כשאני בא לשמור והרדיו מופעל (לא מדובר ברדיו דיגיטלי, כי אם בשפורפרת שבסיבובה מונמך הקול היוצא מהרדיו).
תשובה: מותר בשבת להנמיך את הווליום של רדיו שאינו דיגיטלי ע"י סיבוב הכפתור אבל לא לכבות אותו לגמרי. יש לעשות זאת בשינוי. להמשך הדיון בנושא - תשובת הרב דב ליאור.
שאלה: אורח - דיני נידה: הזמנו אלינו זוג דתי לאירוח. יש לנו בבית מטה רחבה ללא הפרדה המיועדת לזוג. האם חל עלינו לשאול אותם האם הם בזמן נידה? או חל עליהם להודיע לנו זאת? או שכולנו מתעלמים והם ישנו יחד עם הפרדה ביניהם אך ללא הפרדת המיטות? כיצד עלינו לנהוג? ב שבת
תשובה: עצם הימצאותה בבית של מיטה שאינה ניתנת להפרדה היא בעייתית הן לבני הבית (מה הם עושים בזמן האיסור?) הן לאורחים והן לדוגמא החינוכית של הילדים שאומנם אינם מבינים במה המדובר אך כשהם יבנו את ביתם הם ייזכרו שבבית הוריהם הייתה מיטה אחת ולא שתיים. עתה אתם במילכוד, האם תשאלו אותם? זה לא צנוע. לצפות שהם יגידו - גם זה לא צנוע. להתעלם ולהציע להם מיטה אחת ולהכשילם באיסור, או שאחד מהם ייאלץ לישון על הרצפה? אם יש לכם מיטה מתקפלת בבית הכניסו גם אותה לחדר עם כלי מיטה וכך תאפשרו לזוג להתנהג לפי הצורך מבלי להתערב בחייהם הפרטיים.
שאלה: אזכרה בחול המועד: אבי, נפטר לפני מספר שנים בשביעי של פסח (כא בניסן). בכל שנה אנו עולים לקבר, לאזכרה, באסרו חג. השנה, כנראה שלא אוכל לעלות לקבר במועד זה. שאלתי, האם ניתן לעלות לקבר בחול המועד (כ בניסן).
תשובה: יש להימנע מעליה לקבר בחוה"מ שהוא זמן שמחה. עדיף לעלות בערב ר"ח ניסן. לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א לתשובת הרב זלמן מלמד שליט"א
שאלה: כהן וכהנת בבית הקברות: אני אשכנזי, ושני הורי נפטרו. ברצוני לדעת מספר דברים: 1. האם מותר לי להכנס לקברם של הוריי? 2. אם מותר לי להכנס לבית העלמין? 3. יש לי חמש בנות, לפי ההלכה מה בנוגע אליהן האם הן כוהנות או משהו כמין זה? 4. כיצד על בנותי להתנהג בכל מה שקשור בחובות וזכויות כהנים? 5. כיצד על אישתי לנהוג, האם יש דברים מיוחדים שעליה לבצע?
תשובה: 1-2. כהן אינו נכנס לבית הקברות. נוהגים לקבור קרובי כהנים בגבול החלקה ליד השבילים על מנת לאפשר לכהנים להתקרב אליהם. אולם אם לא עשו כן אין להכנס בין הקברות על מנת לבקרם. ביקור קברים אינו מצוה. ויש גם ישראלים הנמנעים ממידת חסידות להיכנס לבית קברות. 3-4-5. על הבנות והאישה לא חלים דיני כהונה.
שאלה: שאלת רב לפני נישואין?!: יש לי חברה שאני מעוניין להנשא לה. אבל, רציתי ללכת לרב מקובל על מנת לדעת האם זהו "זיווג משמים" או לא, כאשר ידוע שלא מדובר בסתם "בבא". השאלה היא: מה דעת התורה לגבי שאלת רב "האם האשה הזאת היא זיווג משמיים או לא?". האם יש עניין לבדוק התאמה ע"פ שמות וכ ו? אם צריך לשאול - לאיזה רב מקובל ניתן לפנות בנושא זה?
תשובה: הדרך הטובה ביותר, היא ללכת ולהתייעץ עם תלמיד חכם שמכיר אותך. אין צריך לחשב את השמות ולבדוק בסגולות שונות אם הזיווג מהשמיים. מפני שאם הכוונה היא טובה, לשם הקמת בית נאמן בישראל, ולקיים מצוות ואהבת לרעך כמוך בין בני הזוג, אזי מובטח שהנישואין יהיו לטובה. אלא שטוב להתייעץ עם תלמיד חכם כדי שיוכל לחזק את הכוונות הטובות שלך, ואולי אם חס ו אתה טועה ומתעלם מאיזה דבר חשוב, הוא יעיר לך ויכוון את דרכך. לשם כך צריך שתתייעץ דווקא עם תלמיד חכם שמכיר אותך. או עם רב שאתה מתכוון להמשיך להיות קשור איתו, על ידי שמיעת שיעורים ממנו. אבל ללכת אצל בעלי סגולות זהו דבר שאינו מומלץ, ופעמים רבות בעלי סגולות אלו הם רמאים גמורים. ופעמים עמי הארץ. אמנם אם מדובר בתלמיד חכם גדול, שידוע כפוסק הלכות מובהק, אתה רשאי לבקש ממנו ברכה ועצה, אף שאינו מכיר אותך. אבל שוב, הטוב ביותר הוא להתייעץ עם תלמיד חכם שמכיר אותך. ובהצלחה
שאלה: כשרות חלב באפלו: האם חלב של באפלו הוא כשר? ואם כן האם למהדרין? ומה הדין של הבע"ח עצמו?
תשובה: הבפלו נחשב לבע"ח כשר יש לו את כל הסימנים הנחוצים ובשרו נאכל גם ע"י המהדרין. באשר לחלב (בצירה וסגול) יש מקום להסתפק אולי הוא חיה ולא בהמה וחלבו מותר. ואיני יודע איך נוהגים למעשה. עכ"פ מספק יש לאסור כנראה את החלב באכילה.
שאלה: שרות לאומי מול כיבוד הורים: תלמידה רוצה לצאת לשירות לאומי באחד מישובי השומרון על מנת לחזק את אישיותה בחברה תורנית אידיאליסטית. הוריה אינם מעוניינים. כיצד יש להדריכה? עד כמה עליה להתחשב ברצונם?
תשובה: כיבוד הורים מחייב רק כאשר ההורים רוצים מהילד דבר לטובת עצמם. אולם אין בסמכותם לקבוע לילדם מה טוב בשבילו. לכן בעקרון אין הילדים חייבים לשמוע בקולם בנושא הנוגע להם, בפרט כאשר הם סבורים שהדבר נחוץ להתפתחותם הרוחנית. עם זאת הדבר תלוי במצבם הבריאותי והנפשי של ההורים. אם הדבר יפגע בהם מאוד נמצא אפוא שהוא נוגע לטובת ההורים ושוב חוזר חיוב כיבוד הורים למקומו.
שאלה: הנאה מספר בישול לא כשר: האם מותר להנות מרוחי תרגום של ספר בישול לא כשר תוך ציון שזה ספר לא כשר?
תשובה: הבעיה החמורה יותר מאשר ההנאה מרווחי הספר היא עצם הוצאתו לאור של ספר לא כשר. יש בה איסור לפני עיור לא תתן מכשול או לפחות סיוע לדבר עברה. אם הספר כבר יצא לאור מן הראוי להימנע מרווחיו או מסירתם לצדקה.
שאלה: פיקוח נפש בבית החולים: הנני אח מוסמך. מכורח עבודתי אני נאלץ גם לעבוד בשבת. אני מטפל בחולים ברמת סיכון גבוהה ולעיתים עם חולים מסובכים ומורכבים ביחידה. בשעת העבודה אני מדליק מכשירי חשמל בכדי להזליף תרופות, עונה לטלפונים ביחידה ורושם מדדים של החולה במשך כל שעה על הגיליון שלו. האם אני מחלל שבת בזה שאני עובד בשבת? לעיתים אני עובד עם חולים שזקוקים לתמיכה וסיוע קל כמו להקים אותם מהמיטה, להביא להם בקבוק או לסייע להם להגיע לשרותים בנוסף לטיפול התרופתי והסיעודי שהם זקוקוים לו. האם גם בשבילם אני יכול לחלל שבת?
תשובה: כל חולה שמצבו מוגדר ברמת סיכון גבוהה מותר לעשיית כל מלאכת שבת הנחוצה לו. למשל הזלפת תרופות, מדידת חום, ורישום המדדים. רצוי אם אפשר לעשות מלאכות אלו בשינוי כגון: במקום ביד ימין ביד שמאל. אולם כשהזמן לחוץ, ויש צורך להספיק בטיפולים נוספים דחופים מותר גם ביד ימין. גם פעולות שנודו להקל על הרגשתו מותרות כיון שלפעמים צער גדול או דאגה יכולים לדרדר את המצב הרפואי. בנוגע לחולים סיעודיים שאינם מוגדרים כמצב של סכנה או ספק סכנה או אפשרות להגיע לחשש סכנה - שם אין היתר לעשות מלאכה האסורה מדין תורה.
שאלה: פעילות מעורבת: בבנ"ע קיים צוות הדרכה המורכב מבן ושתי בנות. בשבת אחת נעדר הבן. מה עדיף לעשות, פעילות מעורבת או פעילות נפרדת כשאחת המדריכות תעביר לבנים? (מדובר בחניכים בכיתות ט -י ).
תשובה: אם רגילים לחלק את הקבוצה לבנים ולבנות, נדמה לי שעדיף שמדריכה תדריך את הבנים לחוד. הטוב ביותר להתייעץ בזה עם תלמיד חכם המכיר את הסניף ויכול לשקול את השאלה מכל צדדיה.
שאלה: קידוש מפי אב מחלל שבת: אבי עובד במשטרת ישראל. במסגרת עבודתו יוצא לו לעבוד בשבת (שישי או שבת). האם אני יכולה לצאת ידי חובה בקידוש שאבי עושה בשבת לאחר שחילל את אותה שבת או שאני צריכה לקדש לעצמי? יש לציין שאבי יפגע מאוד אם אגיד לו שאינו יכול לקדש על היין, בפרט כאשר מגיעים אורחים, שהרי הוא ראש המשפחה. אנחנו משפחה חוזרת בתשובה. אבי מקיים את הדברים המינימלים כל עוד זה נראה לו הגיוני, לא מחמיר ועושה כהבנתו.
תשובה: בעקרון המשטרה צריכה לתפקד גם בשבת. שאם לא כן יש חשש לסכנות חברתיות חמורות שיש בהן לצערנו גם פיקוח נפש. אלא שלא כל פעולה משטרתית היא דחופה. ויש פעולות רבות שניתן להימנע מלעשותן בכלל או לדחותן למוצ"ש. חלקן ניתנות לביצוע ע"י המרת מלאכה דאורייתא במלאכה דרבנן. על אביך להתייעץ עם רב במשטרה או מחוצה לה באשר לפרטים המעשיים. מדברייך נשמע שאביך משתדל לשמור שבת לפי יכולתו. אין מניעה אפוא שאביך יקדש בשבת בעצמו ובד בבד ישתדל לשמור יותר ויותר על השבת גם במסגרת תפקידו במשטרה.