LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חיוב מעשרות בשמן זית: שמענו שעור מפי משהו,שהוכיח שלא צריך לעשר שמן זית כי לא מברכים עליו כי הוא מזיק, ורק שאוכלים לרפואה מברכים. וגם שלכן אסור בשביעית לשתות שמן כפית שמן למי שרגיל כל יום, כי זה לא כדרכו. האם זה מוסכם?
תשובה: וברכת ד' התורה מצווה אותנו להפריש "דגנך תרושך ויצהרך" וכידוע יצהר הוא השמן. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דחיות והקדמות של חגים - המשך: ומה בנוגע ליום ירושליים? דוחים או מקדימים? ומה בנוגע לתענית בכורות? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דחיות והקדמות של חגים וצומות"
תשובה: לשואל, יום ירושלים אינו חל בשבת (יום ירושלים מתאים ליום השני של פסח, ועל פי הכלל "לא בד"ו פסח" לא יחול בשבת). לגבי תענית בכורות, בשולחן ערוך (סי' תע ס"ב) מביא דעות שונות לגבי ערב פסח שחל בשבת, האם הצום מתבטל לגמרי או שהבכורות יקדימו לצום ביום חמישי. הרמ"א הכריע כדעה השניה, וכן בכף החיים (שם אות כג).
שאלה: איזו ציצית עדיפה בקיץ?: לכבוד הרב. בקיץ, כשיש מזג אוויר חם - מה עדיף: טלית קטן מצמר בלי גופייה, או טלית קטן מכותנה עם גופייה? אני אשכנזי, במידה וזה משנה. מראש ו
תשובה: כותנה עדיפה, אין צורך בגופיה.
שאלה: אח גדול שנזף באח צעיר: לכבוד הרב שליט"א ביום שישי אחר ון זה סיימנו את הלימוד לשנה של אחותי בעבר שאלתי הרב לגבי אח שנזפתי בו בגלל שבת שנה שלימה התייסרתי השפלתי עצמי היום ניסיתי שוב לא עזר האם התכפר לי פגיעה בו.
תשובה: אין בין אדם לחברו מתכפר עד שירצה את חברו.
שאלה: יום ניקנור ותענית אסתר: מובא במסכת סופרים "יז-ג (וזה 800 שנה בקרוב לאחר חורבן הבית) שרבותינו שבארץ ישראל נהגו להתענות אחר ימי הפורים מפני ניקנור וחבריו ולא תלו בחורבן כלל ובספר מקבים הקדום מובא שקבעו לחוג בכל שנה ביום ההוא ובזמנם היה סנהדרין בלשכת הגזית, איך חכמי תלמוד הבבלי יכולים לחלוק על הנקבע ולומר שבטל יום ניקנור מפני החורבן? ראיתי את הגמרא ויש חולקים וגם אם לא היה אין ביד אדם אפילו גדול לומר שבטל נגד הסנהדרין ולאחר החורבן חכמי ארץ ישראל שאצלם זה היה מסורה מדור דור עד החשמונאים והסנהדרין לחוג בי"ג באדר את יום ניקנור, ובזמננו יש החוגגים משום שמציון תצא תורה ודבר ה מירושלים ולא עם כל הכבוד מבבל. האם למעשה צריך לחגוג את יום י"ג באדר?
תשובה: לשואל, ראשית עלי להעיר על הסגנון. אם יש לנו תמיהות על הגמרא ועל מנהג ישראל יש לנסח אותן בצניעות ומתוך רצון להבין, לא בסגנון מתריס. 'יום ניקנור' הוא אחד מרשימה ארוכה של עשרות מועדים הכתובים ב'מגילת תענית', רשימת תאריכים האסורים בהספד ובתענית עקב אירועים שמחים שהיו בהם, בעיקר בימי בית שני (המגילה נדפסה ע"י הרב שטיינזלץ במסכתות תענית ומגילה שלו). הדיון הוא כללי על תוקפה של מגילה זו אחרי החורבן, לאו דווקא על יום ניקנור, אם כי לגביו השינוי אכן בולט יותר, מיום האסור בתענית ליום תענית. הגמרא במסכת ראש השנה (דף יח,ב-יט,ב) דנה באריכות האם מגילת תענית בטלה אחרי החורבן, ומביאה מחלוקת תנאים בשאלה זו: "הימים האלו הכתובין במגילת תענית, בין בזמן שבית המקדש קיים, בין בזמן שאין בית המקדש קיים - אסורין, דברי רבי מאיר. רבי יוסי אומר: בזמן שבית המקדש קיים - אסורין, מפני ששמחה היא להם. אין בית המקדש קיים - מותרין, מפני שאבל הוא להם". ומסקנת הגמרא שהלכה כרבי יוסי. כמו כן שיטת הירושלמי בתענית (פ"ב הי"ב): "הדא דתאמר עד שלא בטלה מגילת תענית, אבל משבטלה מגילת תענית בטלו כל אלו". וראה בהמשך שם, מעשים על אמוראי ארץ ישראל שלא חשו למגילת תענית (וכן בירושלמי מגילה פ"א ה"ד ונדרים פ"ח ה"א). אם כן, קביעתך שזוהי מחלוקת בין חכמי בבל לבין הסנהדרין בלשכת הגזית ומנהג ארץ ישראל איננה נכונה כלל ועיקר. חכמי ישראל בזמן הבית קבעו חג, ואחרי החורבן החליטו חכמים, כולל תנאים ואמוראים בארץ ישראל, שכעת אין טעם לציין את המועדים הללו, כי האירועים שהם מציינים הפכו לחסרי משמעות, וכלשון רבי יוסי: "אבל הוא להם". האם יש טעם לחגוג ניצחון מקומי על ניקנור, שהיה חשוב מאוד בשעתו, אחרי החורבן הכללי של הארץ? אמנם נכון הוא שבמסכת סופרים (פי"ז ה"ד) מובא מנהג 'רבותינו שבארץ ישראל' לצום שלושה ימים כנגד תענית אסתר "אחר ימי הפורים, מפני ניקנור וחביריו, ועוד שמאחרין בפורענות ואין מקדימין". נראה שלדעתם לא נכון להפוך יום חגיגה ליום תענית קבועה, ודיינו בכך שלא חוגגים אותו, אבל אין פירוש הדבר שהיו מציינים אותו כיום מועד, ומן הסתם גם לדעתם מותר לצום בו באופן אקראי (ועיין ר"ן על הרי"ף בתענית ז,א). על כל פנים, אין צורך להפוך זאת לעימות עקרוני בין ארץ ישראל ובבל ולערער על המנהג שהתקבל בישראל לצום בתענית אסתר (בוודאי אינך מתכנן לצום שלושה ימים בתמורה.).
שאלה: הבדלה על לחם: לכבוד הרב רציתי לשאול לגבי הבדלה יש לי בעיה בריאותית אסור לי לשתות שום דבר אלכוהולי או מתוק בערב שבת אני יודע שאני יכול לקדש על הפת.אבל מה לגבי מוצש? איך אני יכול להבדיל? מראש!
תשובה: הבדלה צריכה להיות על משקה המקובל כמשקה במדינה לא חייב להיות משקה מתוק, אך לא מים.
שאלה: גורל האדם: שבוע טוב כבוד הרב, רציתי לשאול שאלה שאני מהרהר בה רבות לאחרונה, לגבי גורלו של האדם. מצד אחד אנו יודעים שביום הכיפורים גורלו של האדם לשנה הקרובה נגזר ונחתם על פי מעשיו בשנה שחלפה. מצד שני יש שאומרים שגורל האדם כבר קבוע מראש מיום היוולדו, וידוע כבר מה יהיה עתידו, במה יעסוק, עם מי יתחתן, כמה שנים יחיה וכו. בנוסף יש כאלה שאומרים שהשם של האדם הוא מאוד חשוב בקביעת גורלו ומסלול חייו. אז מכל הגישות אני כבר נעשיתי מבולבל. יש אפשרות לעשות סדר בדברים? אני אודה לך על כך מאוד מאוד. שבוע טוב. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גורל קבוע מראש"
תשובה: : יש דברים הנקבעים מראש כגון איזה כונות ומזגים יהיו לאדם וכד'. אולם רוב הדברים נקבעים לפי ההתנהלות של האדם. יש גם רובדים שונים של התערבות אלוקית. יש קביעות שהם מאד כלליות ולא מפורטות. אלו נקבעות בתחילת החיים. ויש קביעות מאד מפורטות שנקבעות בכל שנה בפני עצמה.
שאלה: תורת הרב כהנא הי"ד: אני בחור שמשתדל להתחזק מזה תקופה ארוכה. ברוך השם, בענייני אמונה והשקפה אני מרגיש מאוד מחובר לתורת הרב קוק זצ"ל והרב צבי יהודה זצ"ל, וממשיכי דרכם כיום. כמו כן, נחשפתי לתורתו של הרב מאיר כהנא הי"ד ראיתי הרבה שיעורים והרצאות שלו ואני מכיר את עיקרי תורתו, אמנם לא למדתי את ספריו באופן מסודר ורחב ומצאתי שאני מאוד מתחבר לדבריו ועל פניו נראה שכל דבריו לקוחים מההלכה. מוזר לי מאוד שהוא נחשב "מוקצה" בחוגים דתיים רבים. א מה דעת הרב על תורת הרב כהנא, באופן כללי?יתרונות חסרונות. ב מה הרב חושב על רעיון "הטרנספר" לערביי ישראל,מבחינה הלכתית ומעשית? ג ידוע לי שהרב היה מקורב לרב מרדכי אליהו זצ"ל. האם גם הרב אליהו סבר שיש לגרש את הערבים מארץ ישראל? ומה הייתה דעת הרצי"ה בעניין? שכבוד הרב יזכה להמשיך להגדיל תורה ולהאדירה!
תשובה: א. הרב כהנא הי"ד היה יהודי יקר שקינא את צער ישראל מידי הגויים אך כיון שהשתמש בסגנון בוטה במקצת גרם לרוגז אצל ציבור מסוים שמעריץ את תרבות הגויים. ב. הטרנספר יכול להיות רעיון טוב אם היה מקובל על הגויים, אך כיון שהם דוחים אותו ברוגז רב ויש הרבה יהודים שמאוד חשוב להם מה יגידו הגויים הוא בינתיים לא מעשי. ג. דעת הרב אליהו זצ"ל היתה להתחשב עם דעת הממשלה ולא לפרסם דברים בניגוד לדעתה. גם דעת הרצי"ה זצ"ל הביאה בחשבון את מה שמקובל על רוב העם, כמובן לא במקרים שהממשלה נוטה לעבור על התורה במעשים שאז הרב אליהו זצ"ל מחה, והרצי"ה גם פעל במעשה להשתדל לבטל כל מה שבניגוד לתורה.
שאלה: כסאות ביה"כ : האם ניתן בהחלטת ועד ביה"כ גבאים להפקיע כסאות שרכשו מתפללים שעזבו את ביה"כ לביה"כ אחר באותה שכונה וכבר לא מגיעים להתפלל בביה"כ? ניתן לציין כי יש ציבור גדול המעוניין לקבוע את מקומו בביה"כ אך כיוון שאין מקומות קבועים הוא לא מגיע.
תשובה: מי שעזב את המקום ויתר על מקומו.
שאלה: כשרות מכונת פופקורן להשכרה: לצורך פרוייקט חסד בבי"ס, אנחנו חושבים להשכיר מכונת פופקורן (כמו אלו של בתי הקולונוע, שניתן להכין בהן פופקורן בכמויות גדולות), מה צריך לדעת בעניין כשרות?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לשם הכנת פופקורן משתמשים בשמן, גרעיני תירס מיוחדים ומלח סוכר ויש מוסיפים טעמים צבעים וכן קיים פופקורן חלבי. היות וקשה לנקות את השמן שמטגנים בו הטעמים נשארים גם בשמן ולא רק נבלעים בדפנות הכלי. לכן חשוב לשכור מכונה מחברה שיש לה כשרות. אם אין כשרות - יש להגעיל ברותחים את המכונה אחר ניקויה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: בדיקת שעטנז בסוודר: יש לי סוודר של ילדה, 70 אקריליק 30 צמר, מיוצר ב-MACAU ומעוצב בצרפת. האם הוא צריך בדיקה משעטנז? אם לא, אשמח לדעת את הנימוק.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה איסור שעטנז קיים גם כאשר חלקי בגד העשוי מצמר נתפרים בפשתים או הכפתורים מחוברים בפשתים או שיש רקימה מפשתים. לכן רק כאשר אין חשש לכל הנ"ל לא צריך לבדוק את הבגד. את חוט התפירה לא מפרטים במרכיבי הבגד. ברור שחוט סינטטי יותר זול ויותר שכיח מפישתים עבור תפירה, לכן מצד אחד קיים ספק מהתורה לחומרא ומצד שני לא ברור שזה מיעוט המצוי. לכן כאשר אין כל תפירה או רקימה בבגד ברור שלא צריך לבדוק. כאשר יש רק תפירת חלקים בסוודר טוב לכתחילה לבדוק. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הפשרת בשר בשבת לצורך מוצאי שבת: אימי אומרת ששמעה שמותר להוציא לפני צאת השבת עוף קפוא מבושל,כדי לאוכלו במוצ"ש ואין בעיה של מכין משבת לחול כי המטרה היא רק שהעוף יופשר. האם זה נכון?
תשובה: לשואל, הדבר מותר רק אם יתקיימו כל התנאים הבאים: א. הבשר יוצא מספיק זמן לפני צאת השבת כך שתיאורטית יהיה ניתן להשתמש בו כבר בשבת, ולא יהיה ניכר שמוציאים אותו לצורך יום חול. ב. יש צורך ממשי להקדים את ההפשרה כדי לקיים סעודת מלווה מלכה כראוי, ואם הבשר יוצא אחרי צאת השבת לא תספיקו להשתמש בו לסעודה זו (למשל, אם רוצים שישתתפו בסעודה גם ילדים שמקדימים לישון ולכן אתם סועדים שעה אחרי צאת השבת). ג. אתם מקפידים בדרך כלל לאכול בשר בסעודת מלווה מלכה. אני משער שאמך מסתמכת על פסק הלכה שהתיר להוציא עוף קפוא  מבושל, שאינו מוקצה  בשבת לצורך יום טוב הסמוך לו, או מיום טוב ראשון של ראש השנה ליום השני (מיום לטוב לשבת בודאי מותר משום עירוב תבשילין). דין זה שנוי במחלוקת במעבר משבת ליום טוב או מיום טוב למשנהו, ויש בהחלט מקום להקל כדי לחסוך זמן לסעודת ליל יום טוב, ובתנאי שיוציאו את העוף מספיק זמן לפני צאת השבת חג כך שתהיה אפשרות, ולו תיאורטית, להשתמש בו בו ביום. אבל אין ללמוד מכאן היתר להוציא בשבת לצורך מוצאי שבת כשהוא יום חול, אלא אם כן עליה להכין את העוף לצורך סעודת מצווה מיד בצאת השבת. על הדעות לכאן ולכאן בשאלה זו בשבת הסמוכה ליום טוב עיין שמירת שבת כהלכתה פרק י סעיף י (שאוסר) וב'פסקי תשובות' סי' תקג סעיף א (שהתיר). המקור לדעה המקילה הוא החיי אדם (כלל קנג סעיף ו), שכתב שהעברת חפץ ממקום למקום לצורך היום הבא איננה בגדר 'הכנה', כי 'הכנה' היא רק השלמת דבר ולא שלב ראשוני, והביא ראיה לכך מההיתר להוליך עירוב תחומין ביום מקודש עבור היום הבא. אך גם הוא התיר זאת רק בשעת הדחק, וכשהדבר נעשה בעוד היום גדול ולא מוכח כל כך שהוא לצורך הלילה, והוסיף: "ומכל מקום לצורך חול אין לנו ראיה להתיר, דיש לומר דדוקא לצורך מצוה מותר" (שהרי עירוב תחומין, שהוא הראיה לעניין, נעשה רק לדבר מצווה). המשנה ברורה (סי' תרסז סק"ה) הביא להלכה את דברי ה'חיי אדם', בתוספת כל הסתייגויותיו. ממילא, לצורך יום חול אין לעשות זאת. סעודת מלווה מלכה נחשבת כסעודת מצווה, וטוב לאכול בה בשר (משנה ברורה סי' ש סק"א, ועיין שם שער הציון סק"ט), אבל אין להחשיב את אכילת הבשר כמצווה לעניין דברים שהותרו משום סעודת מצווה אלא אם כן אם אתם נוהגים לאכול תמיד בשר בסעודה זו (שו"ת תשובות והנהגות ח"ב סי' קסו).
שאלה: גמר מלאכה במלפפון: היינו בשדה שהבעלים כבר אספו את המלפפונים ונשארו כמה על האדמה כי הפקירם. האם זה פטור ממעשר? הם כבר נתלשו מהאדמה, האם הקטיפה נחשבת כגמר מלאכה?
תשובה: וברכת ד' הדין הוא שהפקר אחר גמר מלאכה אינו פוטר, גמר מלאכה מחייב אסיפה מסוימת למקום אחד וקודם לכן אין גמר מלאכה עיין מעשר פ"ג ה"ח. על כן כאן פעולת ההפקר הייתה קודם גמר מלאכה והיא פוטרת כדין הפקר של שבולים עד שימרח שפוטר מתרו"מ, כן גם מלפפון שלא הגיע לערמה או לאיסוף מסויים, הפקרו הפקר הפוטר מתרו"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לימודי פתולוגיה לנשים: ושבוע מבורך, אני יודעת שלאישה אסור או רצוי שלא להיות בבית קברות. האם זה אומר שאישה לא יכולה להיות רופאה פתולוגית?
תשובה: פתלוגיה אינה בית קברות. הבעיה אחרת, האם מותר לנתח מתים? על כך יש להתייעץ עם פוסק, במקרים שמותר לגבר מותר גם לאישה.
שאלה: קבלת זיכוי אחרי קנייה כי המחיר ירד: לרב רכשתי ספא בחנות "במחיר מיבצע" כל הניסיוניות להוריד במחיר לא צלחו מאחר ומנהל החנות טען שזה המחיר הכי טוב וזו רשת ואין לו סמכות. לאחר כשבוע לפני שקבלנו את המוצר- פורסם בעיתונות על מחיר מיבצע יותר זול בכ-800 ש"ח מהמחיר ששילמנו. לאחר ששוחחנו עם מנהל החנות הוא הסכים לזכות אותנו בהפרש - מותר? ושאלה נוספת התארחנו במלון. בטעות לקחתי מגבת קטנה. התקשרתי למלון על מנת לשלם עבור המגבת והיא אמרה שהם מוותרים ולא יכולים לגבות בטלפון. האם אני חייב לעשות השתדלות נוספת מעבר לכך ולשלוח אולי בדואר את המגבת?
תשובה: א) ודאי שמותר לך לקבל את ההחזר. ראוי לשבח את המנהל על יושרו וטוב ליבו. ב) מותר לך להשתמש במגבת ואין עליך שום חיוב השבה. נראה שאין לחשוש שאותה פקידה שאמרה שהיא מותרת לך אין לה סמכות לכן אתה יכול לזכות בה. הרב משה מאיר אבינר
שאלה: קריעת עטיפת שוקולד בשבת: פתחתי עטיפת שוקולד בשבת ונקרעו האותיות על האריזה, האם לפי הרב שליט"א בדיעבד זה חילול שבת?. ומה עדיף לעשות פתח יפה בלי שיקרעו האותיות או לעשות פתח לא יפה והאותיות ימחקו.? כי נראה לי שיש איסור של פתח יפה מדרבנן.
תשובה: זה לא חילול שבת בדיעבד, עטיפה זה לא נחשב פתח בגלל שהיא לא נחשבת כלי, זה כמו שהיה בתקופת התלמוד חותלות של תמרים, שעטפו את התמרים כדי לשמר את חומם, גם פה הנייר הזה שומר אותם, זה לא נקרא כלי, ולכן גם פה עדיף לעשות פתח יפה, ולא לקרוע אותיות שזה מדרבנן מעין מחיקה כזאת.
שאלה: חיתוך גזר בקולפן בשבת: האם מותר בשבת להכין סלט גזר ע"י חיתוכו דק דק בעזרת קולפן?
תשובה: נפסק בשו"ע (שכא) שאיסור טוחן שייך לא רק כשטוחן דבר אלא גם כשחותכו דק דק, לכן אסור לחתוך ירק דק דק משום איסור טוחן. אך אם הוא חותך את הירק סמוך לסעודה הדבר מותר משום שנחשב לדרך אכילה ולא מלאכה. לטחון את הפרי או הירק בכלי המיועד לטחינה אסור בכל אופן גם כשעושה זאת סמוך לסעודה (סימן שכא סעיף סעיף יב ביה"ל ד"ה מידי דהוי). בספר ילקוט יוסף (שבת ג עמ' שצב) פסק שקולפן נחשב לסכין רגיל ולא לכלי המיועד לטחינה וכדו' לכן מותר להכין עם קולפן סלט גזר בשבת כשעושים זאת סמוך לסעודה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: טלטול מגילה לפני צאת השבת: האם אין צד להקל לזקן,לטלטל את המגילה סמוך לצאת השבת כאשר פורים חל במוצ"ש?
תשובה: שילמד במגילה בשבת
שאלה: השקה במקווה גברים: במקווה של גברים האם צריך שכל הזמן יהיה השקה או שאולי אחרי שממלאים את המקווה ממים מהברז רק לכמה שניות עושים השקה ומספיק? איפה אפשר ללמוד את הדינים האלו? אשמח לתשובה
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מובא בשולחן ערוך(יורה דעה ר"א, נ"ב):".ולאחר שנתערב הפסול עם הכשר אפילו רגע - נשאר לעולם בהכשרו אילו נסתם הנקב אחר כך.".  אולם השפתי כהן(קי"ב) מביא בשם רבינו ירוחם שהסתפקו בזה המפרשים ולכן פסק שטוב להחמיר לכתחילה. לעומתו הנודע ביהודה(תנינא קמ"א) תמה על המחמירים.  ההלכות נמצאות בשולחן ערוך יורה דעה סימן ר"א. הרב חגי בר גיורא
שאלה: איפה לעשות תיקון חצות: שאני עושה תיקון חצות אני צריך לעשות זאת דווקא בפתח המזוזה שבחדר או שאולי אני יכול גם לעשות זאת באחת מן הכיתות מכיוון שבחדר שלי לפעמים ערים וזה מפריע לי?
תשובה: עדיף לעשות באחת הכיתות כי אין לעשות מצוה תוך כדי צער לחברים.
שאלה: האם אריזה שנעשתה מיותרת כעטיפת ארטיק היא מוקצה?: היו אצלנו אורחים בשבת,עם ילדיהם הקטנים.אכלנו ארטיק.,אחרי שאכלו אותו מידית האם אפשר להקל שהנייר עטיפה לא מוקצה לפעמים הילדים רוצים אותו למשחק. כי התהלה לדוד שח,ט כותב שכל שברי כלי שלא השתנה גופו,לא נעשה מוקצה ולכאורה ה"ה כאן. זה חידוש לקולא, מה דעת הרב?
תשובה: לשואל, שאלתך נוגעת באופן כללי לאריזות שהסתיים תפקידן במשך השבת ולא מקובל לעשות בהן שימוש חוזר, וכן כלים חד פעמיים, האם נעשו כעת מוקצה. מסתבר כדעת האוסרים זאת, אלא אם כן היה ידוע וברור מלפני השבת שיהיה להם שימוש בהמשך, כגון שהילדים רוצים את העטיפות למשחק. יסוד דברי התהלה לדוד הוא סתירה לכאורה בסימן שח בין סעיפים ו-ז: בסעיף ו נאמר שכלי שנשבר בשבת ואינו ראוי עוד למלאכה כלשהי נעשה מוקצה, למרות שבכניסת השבת היה ראוי, ואילו בסעיף ז נאמר ששבר כלי הראוי לשימוש כלשהו ובשבת החליט לזרקו אינו מוקצה, למרות שבכניסת השבת היה ראוי. על כך הוא משיב, שבסעיף ו התחולל שינוי בגוף החפץ ולכן הוא הפך למוקצה במהלך השבת, ואילו בסעיף ז לא התחולל שינוי בגוף החפץ אלא רק בדעת האדם, ולכן לא הפך למוקצה במהלך השבת. ובלשונו: "דדוקא דבר שנשתנה גופו והשתא לא חזי הוי מוקצה. אבל היכי דלא תלוי  אלא  רק בדעתו, כיוון שהיה דעתו עליה בין השמשות מותר לטלטלה אף שבאמצע שבת הסיח דעתו ממנו". אך יש לדייק בדברים: בסעיף ז מדובר במקרה שהיה שינוי פתאומי בדעת האדם, ללא סיבה חיצונית מוכרחת: יש לו שבר כלי מסוים, ובתחילה חשב להשתמש בו, ובאמצע השבת החליט לפתע שאינו רוצה בו יותר, ועל זה אמר התהלה לדוד שהשינוי הפתאומי אינו עושה את הכלי למוקצה. לעומת זאת כאן העטיפה מיועדת מראש רק לאריזת הארטיק עד אכילתו, ולכן כשהאדם אוכל ומוציא את העטיפה - הסתיים תפקידה וכעת היא מוקצה (עיין שמירת שבת כהלכתה, במהדורה החדשה, פ"ט הערה יב ופכ"ב סעיף נג). וכך נראה מדברי התהלה לדוד עצמו (שם ס"ק יז), שמה שהיקל הוא דווקא במה שאדם מסוים החליט להקצות מדעתו, אבל דבר שדרך כל אדם להקצות מדעתו - נאסר גם במהלך השבת (ראיתי בשו"ת שערי יושר ח"ג סי' סא שהיקל באריזות, בין השאר על סמך דברי התהלה לדוד בסק"ט, ולא הזכיר את דבריו בסקי"ז). מעבר לזה, הדוגמא של עטיפת ארטיק גרועה יותר מהדיון הכללי על אריזות, כי הוצאת הארטיק כרוכה בדרך כלל בקריעה מסוימת של העטיפה וכעת איננה ראויה לשימושה הקודם כשומרת על הארטיק.
שאלה: השתלת שיער מאזור תורם הזקן: האם מותר לעבור השתלת שיער, שהשערות נלקחות גם מהזקן ומתחת לסנטר והצואר, ולא רק מהחלק האחורי של הראש? ההשתלה בשיטת FUE- מוציאים שערה שערה בעזרת מחט חלולה שהשערה מושחלת לתוכה ואז שולפים אותה. להבדיל מהשיטה הישנה FUT שלוקחים רצועת עור מהעורף. השאלה היא, האם זה עובר על השחתת פיאות הזקן, ח"ו.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה איסור השחתת זקן נעשה בחיתוך צמוד לעור או תחתיו תוצאה מכך עור חלק. דבר זה נעשה גם בשיטה הנ"ל. אולם האיסור הוא דוקא כאשר הדבר נעשה בחיתוך בכלי - בסכין תער ולא באבקה. בשולחן ערוך(יורה דעה קפ"א, י'-י"א) מובא שבמספרים מותר ואילו הרמ"א אוסר כאשר חותכים בחלק התחתון של המספרים סמוך לעור בדומה לתער ורק מתיר במספרים תחת הגרון (והב"ח והאר"י היו מחמירים גם בזה והש"ך(ז') היקל). לכן נראה שלכתחילה אין להתיר להוציא שערות מהזקן אלא רק מהצואר. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מה מותר לעשות בגינה בשנת שמיטה?: אני עתיד לעבור לדירה עם גינה לאחר ראש השנה, ובשל שנת השמיטה אשאל מספר שאלות: 1. לצורך השמת דשא סינתטי האם מותר להשתמש במכבש (מכשיר ליישור האדמה)? 2. האם מותר לשים חצץ דק על האדמה וליישרו (גם לצורך הדשא הסינתטי)? 3. האם מותר לסדר את הגינה עם מחיצות - כלומר לשים אדניות עץ (כמובן שללא שתילים)? 4. האם מותר למלא את האדניות בחצץ מסוג טוף? 5. האם מותר לשים עמודי תאורה פנסים לגינה כולל תשתית חשמל באדמה ו או מחוץ לה? 6. האם מותר לבנות בריכת נוי מזרקה בגינה? 7. האם מותר להכין תשתית להשקייה (טפטפות וממטרות) כמובן ללא קשר לשתילים? 8. האם מותר להכין בורות מכוסים לצורך נטיעות בצאת שנת השמיטה? 9. האם ישנו איסור כלשהו להנאות את הגינה באבני חצץ בעלי גוונים שונים (כמו כן יש צורך לישר ולפזר בצורה אחידה)? 10. האם ישנה דרך או היתר הלכתי לקיים נטיעות של עצים או שתילים על ידי גוי או משהו דומה? ב מראש על מענה לשאלותיו.
תשובה: וברכת ד' מזל טוב למעבר לדירה החדשה יהי רצון שהיישוב יהיה טוב ומועיל. 1. אפשר. 2. כן. 3. כן. אדנית ריקה. 4. לא. 5. כן, מבלי ליישר ישור שמכין לגינה. 6. כן. 7. כן, אבל שהשטח יוכיח שלא הולכים לשתול שם כעת. 8. לא. 9. מותר. 10. אין לשתול בשביעית בין על ידי יהודי או גוי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: המשך בענין מציאת פלאפון נעול: המשך לרב מרדכי גרוס - בענין הסיפא של תשובתו שאם יש שיחות נכנסות והבעלים לא מתקשר וכו - אך האם מחזיקים שהפל נמצא לאחר ידיעת הבעלים ואז התייאש מיד? למה לא נעריך שיותר סביר שלא התייאש (שהרי יש סימנים) ואף אם התייאש היה זה לאחר שנמצא הפל? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מצאתי פלאפון נעול"
תשובה: כתבנו שעל פי הדין המוצא מכשיר פלאפון יקר שפתוח לקבל שיחות נכנסות, והבעלים אינם מתקשרים אליו כדי לאתר אותו, במשך יותר משבוע מהמועד שנאבד, יכול לקחת המכשיר לעצמו (באופן שהשיחות יחייבו את המוצא ולא את המאבד) זאת כיוון שכיום אנשים "מחוברים" למכשיר הפלאפון היקר שלהם בכל שעה ושעה. חזקה שהמאבד שם לב שהוא נפל מיד לאחר נפילתו, כמו שהגמרא מזכירה חזקה שאדם ממשמש בכיסו תמיד ויודע שנפלו ממנו מעות, ומזה שהאדם לא מתקשר למכשיר כדי לאתר אותו, אנו למדים שהוא מיואש מהסיכוי שהמוצא יחזיר לו את המכשיר. אנו נוקטים שהוא התייאש מהרגע שהוא שם לב שהמכשיר נפל ממנו, כיון שאם בעת ששם לב שנפל ממנו תכנן להתקשר למכשיר ולמצוא אותו, למה הוא לא עשה זאת כשהיה ליד מכשיר ממנו יכל להתקשר, מה גרם לו לשנות את דעתו במשך הזמן? אלא מן הסתם הוא התייאש מראש ולכן לא התקשר גם כשיכל לעשות זאת. אמנם וודאי שחסיד יעשה לפנים משורת הדין ויחזיר לבעלים למרות שהוא התייאש מהמכשיר. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: חציצה בטבילה לעליה להר הבית: יש לי שן שבורה ועשיתי לה הוספה, האם זה חציצה לטבילה לעליה להר הבית?
תשובה: השלמת שן זה חלק אינטגרלי מהגוף, וזה בטל לגוף, זה כמו אדם שיש לו שיניים תותבות או כל אדם שעשו לו סתימה וכדומה, שזה חלק מהגוף, מיעוטו ואין מקפיד, וזה לא חוצץ.
שאלה: מאוורר ותנור בשבת: ערב טוב שאלה א: האם יצירת זרם חשמלי חדש, כשמדליקים מאוורר מזגן או מנורת ליבון הינו איסור מהתורה או מחכמים? שאלה ב: דעת הרב עובדיה ששבות דשבות מותרת על ידי ישראל לצורך מצווה, בין דרבנן ויש בה הנאת הגוף לבין דאורייתא, אם כך, האם מותר להדליק מזגן או מאוורר בשינוי כאשר חם ומזיעים, או כאשר קר, לצורך מצוות עונג שבת, מניעת צער בשבת? ב מראש
תשובה: א. הדעה המקובלת סגירת מעגל חשמלי אסורה מדרבנן. מנורת חוט להט זוהי הבערה האסורה מהתורה. ב. שבות דשבות לצורך מצווה מותר על ידי גוי בלבד, וכן יתר הדברים במקום צורך. על ידי ישראל אסור כול איסור בין איסור האסור מדרבנן ובין מדאורייתא.
שאלה: שתיית שמן זית בשמיטה: האם מותר בשביעית לשתות כפית שמן? או שמא זה לא כדרכו כי שמן מזיק לגוף ששותים לבד ולכן לא מברכים על זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חיוב מעשרות בשמן זית"
תשובה: וברכת ד' שמן נאכל בתערובת, ולכן חייב בתרו"מ ושביעית וכל הדינים נוהגים בו. לגבי אכילתו כפי שהוא יש בכך היזק ולכן אין לאכול שמן בפני עצמו בשמן שביעית, אבל בתערובת הוא נאכל גם בשמיטה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: עלייה לתורה ביום רביעי: לכבוד הרב אני מלמד ילדים לקרוא בתורה ובהפטרה לקראת בר המצווה שלהם. רציתי לשאול שאלה: ילד שההורים שלו רוצים שהוא יקרא רק את העלייה הראשונה בפרשתו (כמו בשני וחמישי) אך הם רוצים לעשות זאת ברביעי בצהריים. האם זה אפשרי בכלל לעשות זאת בצהריים ולא בבוקר בשחרית והאם זה אפשרי לעשות זאת ביום רביעי?
תשובה: לשואל, אין שום מקום לקריאת התורה ביום רביעי. רק בשני, חמישי ושבת. ביום שני וחמישי יש מקום לקרוא בתורה במנחה, אם קריאה בשחרית לא אפשרית מבחינתם, ובתנאי שיש עשרה גברים שלפחות ששה מהם לא שמעו קריאת התורה באותו היום (משנה ברורה סי' קלה סק"א ופסקי תשובות שם הערה 23). ידוע לי שדודי הרב יעקב אריאל שליט"א ממליץ כך למשפחות שאינן שומרות תורה ומצוות, כתחליף לקריאת התורה בשבת שכרוכה בחילולי שבת.
שאלה: ת שכר לעוזרת מכספי צדקה: אני מעסיקה אישה עניה ומבוגרת כעוזרת בית, כדי לפרנסה בדרך כבוד. לולי היתה נזקקת לא הייתי מעסיקה אותה, כי אין לי כסף להחזיק עוזרת. האם אפשר לשלם לה מכספי צדקה?
תשובה: אפשר לשלם לה מכספי צדקה.
שאלה: עיר מוקפת חומה שכולה גויים: לרב! 1) עיר מוקפת חומה שכולה גויים בארץ ישראל, האם יהודי שנמצא שם בעלות השחר של ט"ו באדר יתחייב בקריאת מגילה? מובן שלא מדובר על ירושלים ולכן השאלה היא על קריאה בלי ברכה מספק. 2) האם הדין הוא בעיר שצריכה להיות מיושבת ואם כל תושביה גויים היא נקראת שוממה, ולכן לא נחשבת כרך שקוראים בו, או שהדין תלוי בתושבים, כמו בשו"ע ס קס"ח וקצ"ו שהמנהג לפי תושבי העיר, והרי אין מי שקורא. 3) מה שכתב המשנ"ב בביאור הלכה על ישראל שנכנס לעיר שכולה עכו"ם - הכוונה גם בעיר בא"י שנקראת שוממה אם כולה גויים?
תשובה: באהלה של תורה ח"ב (או"ח) סי' קד עסקתי בשאלה דומה מסקנתי שבמקום מסופק שכולו נוכרי (וכל הערים בארץ מסופקות חוץ מירושלים) אין צורך לקרוא גם בטו.
שאלה: מגנט בשבת: האם מותר בשבת להוריד דף נייר המחובר בדיסקית מגנט אל לוח מתכת? האם מותר להחזיר את הדף אל הלוח ולחברו במגנט? (הסבר: מודעה תלויה על לוח מודעות ומחוברת במגנט. מורידים את המודעה על מנת לקרוא לקהל את תוכנה, ולאחר מכן מחזירים את המודעה אל לוח המודעות ומצמידים במגנט).
תשובה: מותר. הרחבה לתשובה: בהחזרת מגנט אל לוח מתכת ישנם שני דיונים: א) מצד מלאכת תופר. במשנה ברורה (שמ, ס"ק כט) מבואר שבחיבור בגד על ידי קרסים ולולאות ( כפתורים) אין משום מלאכת תופר. והביאור בזה הוא, שכיוון שצורת הכפתור מראה שהוא מיועד לפתיחה וסגירה תמידית   הרי אין אנו רואים את הכפתור כמחבר את חלקי הבגד אלא רק כאוחזם יחד. מיסוד דין זה כתבו פוסקי זמננו להתיר גם חיבור על ידי רוכסן (שמירת שבת כהלכתה, פרק טו הערה רמו). ולפי זה יש להתיר גם חיבור על ידי מגנט. ב) מצד מלאכת בונה   כאשר המגנט מחובר ללוח הקבוע בקיר, או למקרר (שמחמת גודלו נידון כקרקע). השולחן ערוך (שח, סעיף ט) פוסק שאסור לחבר דלת ללול של תרנגולים משום מלאכת בונה, כיוון שהלול מחובר לקרקע. אף על פי כן, המגן אברהם (שיד, סעיף קטן ב) התיר לתלות סדינים המצוירים לנוי, אפילו אם ישארו שם בקביעות. החזו"א (סימן נב, סעיף קטן יג) תמה מדוע אין כאן משום בונה, וכתב שאחת הדרכים בהם המג"א פסק להקל הוא שתלה את הוילונות באופן "רפוי שנוח להסירן, וממילא דרכן להסירן". על פי זה יש להתיר הצמדה והפרדה של מגנט, כיוון שהחיבור בהחלט הינו "רפוי שנוח להסירו". הרב עודד מילר כולל הלכה ישיבת בית אל
שאלה: כתיבת סיפורים לא אמיתיים - המשך: בהמשך לשאלתי הקודמת בנושא. אני בטוח שאני לא הראשון, ויש סופרים רבים ואולי גם רבנים שמספרים סיפורים שאולי לא אמתיים בכלל או שחלקם לא אמתי. אני שולח מידי ערב במייל, דברי חיזוק בעבודת ה, וסיפורים על גדולי ישראל (שנפטרו באותו היום) ורציתי לגוון עם סיפורים משלי. מה גם שלא תמיד אני מוצא על מה לכתוב ואם יש לי מעט כישרון ואני יכול לכתוב סיפור שיחזק האם עדיף לא לכתוב בכלל מאשר לכתוב סיפור שהיה יכול להיות במציאות (ולציין בפירוש שהסיפור היה יכול להיות.ולא היה). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כתיבת סיפורי השגחה לא אמיתיים"
תשובה: אם זה סיפור לנוער שאוהב לקרוא סיפורים דמיוניים ויודע מראש שהסיפור איננו אמתי אפשר לכתוב, אך למבוגרים אם כותבים סיפור לא אמתי זה יכול לגרום דחיה וחוסר אימון אפילו כשתספר דברי אמת. ובכלל כדאי להתרגל לספר רק דברי אמת ולא לשקר בכלל אפילו לתועלת. ואם תרצה תקרא סיפורים אמתיים על צדיקים או גבורי ישראל ותכתוב אותם בצורה מרחבת תוכל להביא תועלת גם בדברי אמת ללא שקר.
שאלה: הוכח תוכיח בכלאיים: שכן שלי קנה עצי פרי ונטע בגינתו. היצרן של העצים לא מקפיד על כלאיים ועוד, והרבה מהעצים שלו מורכבים באיסור. האם אני צריך לומר לשכני משהו? בעבר הערתי את תשומת ליבו של שכן אחר והוא הגיב במשיכת כתפיים. (שני שכניי ר"מים)
תשובה: וברכת ד' לא. מכיוון שלדעת החת"ס לאחר שנתאחה העץ אין איסור לטעת כלאים, כדין הייחור שמותר, וכמו כן לעניין קיום יש מחלוקת ראשונים האם אסור לקיים עץ כלאים, בודאי שיש להזהר בכך אבל אין חובה למחות בדבר שיתכן שהוא מותר על פי ההלכה. על כן נראה ששב וא"ת עדיף. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון