LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שום נגד עין הרע: יש אנשים שנוהגים לשים שום על הגוף כדי להנצל מעין הרע. מה דעת ההלכה על כך? האם זה לא אסור משום עבודה זרה?
תשובה: בודאי שזו אמונה תפלה ואדם צריך להתנהג בצורה של "תמים תהיה על ה' אלוקיך" ולא לעשות פעולות, שמבחינה שכלית לא מובן כיצד הן פועלות ומשפיעות.
שאלה: דין ביצה שבושלה בכלי טרף: כאשר נמצאים בבית מלון בחו"ל, האם ניתן לאכול ביצים מבושלות המוגשות עם הקליפה? האם יש לחשוש שבושלו בכלי טרף? אם חוששים לכלי טרף, האם העובדה שהביצה מבושלת עם קליפתה מאפשרת להכשירה?
תשובה: הקליפה חדירה לטעם הטרפה ולכן אין לאכול ביצה כזו. אין ברירה בתנאים אלו אלא להסתפק בירקות ופרות שלמים (לא חתוכים) ולאוכלם בכלים חד פעמיים כדאי להצטייד במזלג חשמלי ובאבקות מרק תוצרת הארץ ולהכין מרק חם בחדר בכוס זכוכית
שאלה: שבת נכנסת תוך נסיעה: מקרה בו הייתה נחיתה סמוך לשבת. יש סיכוי להגיע בנסיעה הביתה, אך קיים חשש שהנסיעה לא תושלם טרם כניסת השבת. כיצד לנהוג? נסיעה שאמורה היתה להגיע לפני שבת ועקב תקלה חל עיכוב, השבת נכנסת תוך כדי נסיעה, הדרך איננה מקום יישוב ויש בה מידה של סכנה. כיצד לנהוג?
תשובה: א. אם הנסיעה תיארך ויש מקום בדרך שיהיה אפשר לשבות מותר, ואם לא אסור. ב. אם יש סכנת נפשות של פיקוח נפש או אפי' ספק רחוק מותר להמשיך לנסוע, אך לא ספק מאולץ. הרב חיים כץ.
שאלה: היסח הדעת בברכת כהנים : 1.הרמב"ם בהלכות תפילה פרק י"ד הלכה ז כותב: כשיהיו הכהנים מברכין את העם לא יביטו בעם ולא יסיחו דעתן אלא יהיו עיניהם כנגד הארץ כעומד בתפלה ואין אדם רשאי להסתכל בפני הכהנים בשעה שהן מברכין את העם כדי שלא יסיחו דעתם אלא כל העם מתכוונין לשמוע הברכה ומכוונים פניהם כנגד פני הכהנים ואינם מביטים בפניהם: האם נכון לדייק שהאיסור להסתכל בכהנים הוא מפני היסח הדעת של הכהנים שהרי הרמב"ם כותב "אין אדם רשאי. כדי שלא יסיחו דעתם" דמשמע שהולך על הכהנים. 2. המשנ"ב בסימן קכ"ח ס"ק צ"ב כותב: וידיהם חוץ לטלית - בד"מ מוסיף שגם העם נוהגין לכסות פניהם בטלית כדי שלא יוכלו להסתכל בידי הכהנים: האם נכון לדייק מכאן שהיסח הדעת של העם נובע מההסתכלות בידי הכהנים (וממילא כשידי הכהנים מכוסות לא שייך היסח הדעת בעם) שכן משמע גם מהרמ"א וגם בספר טעמי המנהגים ומקורי הדינים אות קכ"ג: טעם שנוהגים הכהנים לשלשל טלית של מצוה על פניהם וידיהם כדי שלא יוכלו הם להסתכל בעם ולא העם בהם ויבואו לידי היסח הדעת - משמע שכיסוי פניהם וידיהם של הכהנים מונע היסח הדעת של העם.
תשובה: הרמב"ם דיבר בזמן שלא היו הכהנים מכסים ידיהם בטלית. כיום נוהגים מסיבות של קבלה לא להסתכל בכהנים אף-על-פי שידיהם מכוסות, אבל על-פי תורת הנגלה מותר להסתכל על הכהנים בשעת הברכה.
שאלה: איך אדע שאני כהן?: נאמר לי ע"י סבא שלי שאני כהן רציתי לדעת האם זה נכון הבנתי שע"י בדיקה פשוטה ( רוק או דם ) אפשר לגלות את זהותי ואם זה נכון איפה עושים את זה?
תשובה: כיון שסבך אמר לך שהוא כהן ממילא גם אביך (בנו) כהן ואתה כהן ועליך לחוש לאמירתו ולהתנהג ככהן. אין צורך בבדיקה' ובדיקה גם לא תועיל לענין זה. הרב חיים כץ.
שאלה: קריאת שם לבן.: האם יש מניעה לקרוא לבן ענר? (מופיע בבראשית יד כבן בריתו של אברהם) האם ניתן למצוא במקורות (תלמודים, משנה) דמות שלילית שנושאת שם זה?
תשובה: אין איסור לקרוא בשם זה כיון שלא היה אדם רשע, אך כתבו הפוסקים שלא יקרא לבנו בשמות של נוכרים כיון שהדבר מגונה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: דיני תענית: האם ניתן לפרט כמה הלכות בנושא תענית, כמו למשל באיזה יום צמים, ומה מוסיפים בתפילה?
תשובה: יש לנו מס' צומות בשנה. אחד מהתורה: יום הכפורים, וחמשה מדרבנן: שבעה עשר בתמוז, תשעה באב, צום גדליה - ג' תשרי, עשירי בטבת, תענית אסתר לפני פורים. ההוספות בתפילת שמונה עשרה היא תפילת "עננו" בברכת שומע תפילה. כל זה בכלליות ויש עוד הרבה פרטים שאי אפשר לפרטם כאן ומופיעים בשו"ע בהלכות תענית. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הנצחה ממעשר כספים: לכבוד הרב ה והברכה. רציתי לדעת האם מותר לי להנציח את סבי ע"י תרומה ל"דף היומי" מכספי מעשר כספים? מראש.
תשובה: כן
שאלה: מקום תפלה (עדיפות): האם עדיף להתפלל במקום שמתפללין בנוסח של המתפלל (כגון מנין ספרדי לספרדי) אע"פ שהמנין של הנוסח האחר יש יותר אנשים? ומה עם הוא לומד בבית המדרש ששם מתפללים נוסח אשכנז והוא ספרדי. האם יש לו להתפלל בביהמ"ד הספרדי אע"פ שהוא לומד בביהמ"ד האשכנזי? בקיצור בקדימות מה עדיף נוסח או רוב עם הדרת מלך ואת"ל נוסח האם עדיף מבביהמ"ד ואת"ל דעדיף האם עדיף מבביהמ"ד שלומד בו. ואת"ל דעדיף האם עדיף אם בזה מבטל קצת מלימודו.
תשובה: אם אדם מתפלל בנוסח שונה מביהכנ"ס או ביהמ"ד שנמצא בו, יכול הוא להתפלל כמנהגו ונוסחו בתפילת הלחש ו ר התפילה הפרטי שלו, ובודאי עדיף להתפלל במקום שלומד בו ולא לבטל תורה בחיפוש או בהליכה למקום אחר. הרב חיים כץ.
שאלה: בישול בשר בחלב במיקרוגל לחולה: ישנו איסור בישול בשר בחלב מן התורה. בחמי טבריה איסור בישול בשר בחלב הוא רק מדרבנן. מה דין בישול בשר בחלב במיקרוגל, האם אסור מדאוריתא או מדרבנן, נפקא-מינה לחולה שחייבים לבשל לו בשר בחלב.
תשובה: לדעתי, בישול בשר בחלב במיקרוגל זה לא מדאוריתא. וצריך להבדיל בין סוגי החולים. בחולה שאין בו סכנה מותר לבשל בשבילו בשר עוף בחלב, מפני שזהו איסור דרבנן בלבד. ואם הוא חולה שיש בו סכנה, והרופא אומר שחיביים לבשל בשבילו בשר בקר בחלב, יבשלו בשבילו מפני שזהו פיקוח נפש. אבל אם אין בו סכנה, אסור לבשל בשבילו בשר בקר בחלב.
שאלה: לימוד בין ישתבח ליוצר: האם מותר לי ללמוד שנים מקרא ואחד תרגום או דברים אחרים בין ישתבח ליוצר?
תשובה: כן.
שאלה: לדון לכף זכות: מהי המשמעות של לדון לכף זכות? באיזה מקום בתורה אנו מצווים על זה? מתי אנו יכולים לבחור שלא לדון בכף זכות?
תשובה: אני ממליץ לך לפתוח את המשנה במסכת אבות, האומרת: "והווי דן את כל האדם לכף זכות" (פרק א, משנה ו), ובפירוש רבינו עובדיה מברטנורה המסביר שם, שאם אדם שהוא בדרך-כלל רשע עשה מעשה מסוים ואפשר לדונו לכף זכות ואפשר גם לדונו לכף חובה, איננו חייבים לדון אותו לכף זכות. אך אם זהו אדם שמוחזק כיהודי כשר, והוא עשה מעשה שאפשר לדונו לכאן או לכאן, יש לדונו לכף זכות.
שאלה: ביצה קשה שבישל גוי: כמדומני שגם אילו בושלה ביצה בכלים שאין בהם חשש איסורי אכילה, עצם העובדה שהביצה בושלה בידי גוים הופכת אותה לבישולי נכרים, וממילא בכל אופן אסור לאכול ביצה קשה שבושלה בידי גוי.
תשובה: יש פוסקים הסבורים שמכיון שבימינו ביצה נאכלת גם כשהיא חיה (עושים ממנה קצף לקרם וכדו') אין לדעתם איסור בישולי עכו"ם בביצה.
שאלה: אכילת כבד במסעדות: במסגרת לימוד דיני צליית כבד התעורר חשש למה שנעשה במסעדות. הכבד ניצלה כדת על גחלים ומובא לשולחן על שיפוד, לאחר שהכבד מורד מן השיפוד, אוסף המלצר את השיפודים בחזרה למטבח. האם השיפודים במסעדות שבהשגחה עוברים ליבון? אחרת שיפוד שנטרף על ידי הכבד משמש לצליית בשר מומלח (כגון פרגיות). האם יש בזה בעיה? האם עושים הפרדה? מהם נוהלי הכשרות בנושא?
תשובה: ההוראה אצלנו להשתמש רק בשיפודי עץ חד פעמיים.
שאלה: אוסף תגים של יחידות צה"ל: חברי אוסף תגים של יחידות צה"ל וביקש ממני שאביא לו את תג יחידתי. האם זהו גזל רכוש צה"ל? מה עלי לעשות?
תשובה: אם התג בידך וזה נחשב שקיבלת אותו במתנה, יש כאן יאוש ושינוי רשות, וזה נחשב כשלך, אבל לכתחילה ודאי שלא נכון לעשות את זה.
שאלה: סכין לא כשרה לתפוזים: האם מותר לחתוך תפוז וכדומה עם סכין של אדם שאינו שומר כשרות?
תשובה: אם הסכין נקיה הדבר מותר, מפני שזה בצונן.
שאלה: צביעת שיער לבנים: אני לומד בישיבה בכתה ט ואני רוצה לצבוע את השיער לכבוד פורים. האם יש בזה איסור כלשהו?
תשובה: הפוסקים בקושי התירו להתחפש בפורים, ולכן נראה לי שלצבוע את השיער זה כלל לא מתאים.
שאלה: לחכות לרב שמאריך בתפילתו: בתפילות ערבית בישיבה הש"ץ מסיים את תפילת עמידה, ולאחריו מסיימים תלמידים נוספים, אולם הרבנים עוד לא מסיימים את תפילתם. ברגעים שהרעש מתגבר, האם יש להמשיך בתפילה או שמא יש לחכות שהרבנים יסיימו את תפילתם למרות הרעש?
תשובה: אם אין שם הוראה מהרמי"ם להמתין להם, עדיף שהש"ץ יתחיל להתפלל בקול, ובכך ישתיק את הציבור.
שאלה: שירותים בזמן תפילה: אם אני זקוק להתפנות באמצע התפילה, יש אפשרות לצאת מהתפילה או שאין אפשרות?
תשובה: יש אפשרות, ותחזור לתפילתך לאחר מכן.
שאלה: משלוח מנות בן לבת בפורים: אני מדריך בתנועת נוער, ויש משחק שבו אנו מביאים אחד לשני בסניף משלוחי מנות. האם יש בעיה שבן ישלח לבת או להיפך?
תשובה: הרמ"א בהלכות פורים פוסק, שבחור לא ישלח לבחורה. אבל משפחה יכולה לשלוח למשפחה, ורווקים ישלחו חבר לחבר וחברה לחברה.
שאלה: תחנון בפורים משולש: האם אומרים תחנון בפורים משולש בערים שאינן מוקפות חומה? האם השנה ביום ראשון ט"ז אדר ב יאמרו בערי הפרזים תחנון? הרי זה פורים נדחה ולא שושן פורים.
תשובה: רק בירושלים לא יאמרו תחנון בט"ז. ביתר המקומות יאמרו תחנון.
שאלה: גואל הדם הנוקם: כתוב בתורה: "לא תיקום ולא תיטור" אז איך מותר לגואל הדם לפגוע ברוצח שרצח בשגגה?
תשובה: הגמרא במסכת יומא דף כט אומרת שכל איסור נקימה ונטירה הוא דוקא בענייני ממון. אבל אם, למשל, פגעו בתלמיד חכם, הוא לא מחויב למחול על כבודו, והוא לא צריך לוותר. וכן אדם שהרגו את קרובו בשוגג, אין עליו איסור "לא תקום ולא תיטור".
שאלה: חתונה בכ"ט ניסן: כפי שהבנתי מן התשובות באתר, לא ניתן להינשא מהיום שלאחר חג הפסח למשך שבעה שבועות מאחר ומדובר בספירת העומר. לי נאמר, על ידי בעלי אולמות כי מאחר וארוסי הוא ספרדי ניתן להינשא בתאריך כ"ט בניסן. האם זה נכון?
תשובה: מנהג רוב הקהילות להתחתן מליל לג בעומר לאשכנזים ומליל לד בעומר לספרדים. יש אמנם עוד מנהגים אחרים, אך אם לא ידוע על מנהג מסוים שקהילתכם נוהגת, יש לנהוג כמו שהזכרנו שכך פסקו השו"ע והרמ"א. הרב רואי מרגלית.
שאלה: סידור, ארנק, כיס ושירותים: האם לאדם שיש לו סידור קטן בתוך הארנק מותר שיהיה בכיס האחורי? הרי לפעמים יושבים על הארנק? האם מותר להכנס אם ארנק כזה לבית הכסא?
תשובה: א. אם הסידור עטוף בשני כיסויים, מותר להכנס איתו לבית הכסא, לכן יעטוף אותו בכיסוי אחד, והכיס עצמו הוא כיסוי שני. ב. כמובן שאסור לשבת על הכיס בעוד הסידור בתוכו. ובכלל, זו לא מידת חסידות ללכת עם סידור בכיס האחורי, למרות שאין ממש איסור.
שאלה: מוזיקה לועזית?: האם מותר לשמוע מוזיקה לועזית, ואם לא - אז מהו המקור בהלכה לכך?
תשובה: מותר, בתנאי שהיא נקיה ותרבותית. הרב חיים כץ.
שאלה: ישיבות ההסדר: האם מסלול ההסדר הוא לכתחילה?
תשובה: בדורות הקודמים, בתקופת יהושע ודוד המלך, האנשים שהלכו לצבא היו תלמידיהם של מנהיגי הדור. זאת מפני שאצלנו אין סתירה בין שירות בצבא ללימוד תורה, ומי שלא קשור לתורה פסול מלשרת בצבא. וכששואלים האם 'הסדר' זה לכתחילה או בדיעבד, אני אומר שצריך לשאול האם ללכת לעבוד זה לכתחילה או בדיעבד. בדור המדבר לא היה צריך לעבוד כלל, היה מן ובאר וכל צרכיהם מזומנים להם. כיום זה לא כך. הנהגת הציבור היא שצריך גם לעבוד וגם ללמוד תורה. לכן ללכת לעבוד זה לכתחילה. אותו הדבר לגבי שירות בצבא, ולכן 'הסדר' זה לכתחילה. הרמב"ם לא מביא הלכה שמי שתורתו אומנותו פטור מלשרת בצבא. במדינה עשו הסדר כזה, מפני שהמצב הרוחני היה ירוד, ובן-גוריון וראשי הישיבות הבינו את הצורך בזה שאנשים ישבו וילמדו. אך זהו לא חיוב מן התורה שהם פטורים מצבא, וכמו שצריך פרנסה וזה לא בדיעבד, כך צריך שמירה וזה לא בדיעבד.
שאלה: צריבת סרט מהאינטרנט: האם אני יכולה לצרוב סרט מהאינטרנט? האם יש הבדל אם הסרט עדיין מופיע בקולנוע או כבר עבר לספריות הוידאו?
תשובה: ישנו מושג של אבידה ששטפה נהר. פירוש הדבר הוא שאדם ירד לרחוץ בנהר, הניח את בגדיו מחוץ לנהר, והגלים באו ושטפו את בגדיו. אדם כזה, אפילו אם הוא יצעק כל היום שהוא לא מתייאש מאבידת בגדיו, זה לא יעזור לו ומי שמוצא את בגדיו זכה בהם. אותו הדבר באינטרנט, כיוון שאין ליוצרי הסרט שליטה על-זה, זה אבוד מבחינתם, וזה כבר לא נקרא שיש להם בעלות על-זה. לכן מותר לצרוב כל דבר.
שאלה: אבני מילואים  בלימוד בקיאות: לרב. אני לומד עכשיו מסכת קידושין בקיאות. ודרך הלימוד שלי היא מה שאני קורא "בקיאות עיונית", הלימוד לא מצטמצם רק בגפ"ת אלא אני משתדל גם לראות את הראשונים על הסוגיה, בהנחה שלימוד הגמ צמוד לראשונים הוא הלימוד האידיאלי. אלא ששונה דרך זו מלימוד עיון בכך שאין כאן התעמקות בסברות ובחילוקים למיניהן, ובהשוואות בין הראשונים, אלא בד"כ התמקדות בראשון אחד או שניים והבנת הגמ לפיהם. אך בכל זאת רציתי להוסיף ללימוד שלי גם את הצד הסברתי יותר ולהשתדל ללמוד עם ה אבני מילואים. ורציתי לקבל הדרכה ללימוד ב אבני מילואים - כיצד יש לגשת אליו? איך ללמוד אותו? מה ללמוד קודם? האם אפשר להסתפק בגפ"ת ואולי עוד ראשון או שיש להרחיב יותר ואולי אף ללמוד גם את הטור והשו"ע הרלוונטיים עם או בלי נושאי כליהם? אין לי ניסיון בלימודו אך זה מושך אותי מאוד ובעיני זהו השילוב האידיאלי של בקיאות ועיון כשישנו לימוד גם לרוחב וגם לעומק באותה המסכת. אבקש את עזרתו של הרב והדרכתו. כמו כן מתקשה אני מאוד בסיכום הלימוד שלי- כמעט ולא מסוגל לסכם, פשוט לא יודע איך, בתיכון פשוט לא סיכמתי אז לא התרגלתי לעשות זאת ולאחר שהגעתי לישיבה, כבר כמה שנים שהלימוד שלי תקוע במידת מה ואני מרגיש וחושב שחלק מהעניין הוא שאני לא יכול לסכם. איך לסכם את לימודי (בהתחשבות בקושי הרב שיש לי לעשות זאת)? גם בגמ וגם בכל מהלך הלימוד של ראשונים ואחרונים לאורך הסוגיה וכן של ה,אבני מילואים. ב לרב ובהיישרת כחו. (אודה מאוד למערכת אם תתיר לי באופן חד פעמי ויוצא דופן לתת לשני רבנים לענות לי על שאלה זו, (אני לא שולח פעמיים כי אסור) כי הדבר מאוד חשוב לי וניתן לומר שחלק גדול מעתיד הלימוד שלי תלוי בשאלה זו. ו
תשובה: אם אתה לומד בישיבה וכך מובן מדבריך, הדרך הטובה היא להיעזר ברמי"ם שלך שהם מכירים אותך, וידריכו אותך בדרך הטובה ביותר. הרב חיים כץ.
שאלה: הזמנת מחלל שבת לבית כנסת: האם מותר להזמין מחלל שבת לבית כנסת או לסעודת שבת אע"פ שבואו יהיה כרוך בחילול שבת? הרי בס"ה יש סיכוי שיתקרב לדת ע"י בואו לתפלה. וכן האם מותר להזמין ליל הסדר מחללי שבת שעל ידי כך יתקרבו לדת?
תשובה: אין היתר לכך, כי אין המטרה מקדשת את האמצעים ואתה מכשילו באיסור נסיעה. כנ"ל לגבי ליל הסדר אם זה כרוך בחילול שבת או חג אסור. הרב חיים כץ.
שאלה: העלאת גרה בשפן וארנבת: כתוב ששפן וארנב מעלים גרה אבל זה לא נכון במציאות של היום וכל כל מה שכתוב בתנך אמור להיות נכון איזה הסבר יש לזה?
תשובה: מה שכתוב בתורה הוא אמת, אך בכל חיה יש העלאת גרה המיוחדת לה, ולעיתים לחוקרים זה נראה שונה ממה שאנו קוראים היום העלאת גרה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: התחייבות כפולה בפורים משולש: חאמו"ר מתגורר בירושלים ואני מתגורר בשומרון (פרוז), מידי שנה אני נוהג להתחייב בשני ימי הפורים ע"מ שאוכל לחוג את החג הן עם חברי והן עם מו"ר, וכן ע"מ שאוכל להתעלות ולהתכלל למדרגת המוקפין. ברצוני לדעת האם ישנה אפשרות גם השנה (פורים משולש) להתחייב גם בפורים דפרוזים וגם בפורים דמוקפין?
תשובה: יש מחלוקת גדול אם ניתן להתחיב פעמייים. אנו מחייבים רק מספק אך לא מודאי. אותו ספק יהיה השנה למי שישבות בשבת בירושלים
שאלה: קידוש וסעודות שבת בצבא: 1. מי שאין לו יין ולא חלות בע"ש ויהיה לו רק בבוקר. האם יכול לאכול מזונות או פירות, או שיצום עד הבוקר כשיהיה לו יין? 2. האם בצבא כשיש ארוחה קבועה בשעה 12 בצהרים מותר לאכול לפני תפילת מנחה וכן לגבי ערבית כשהארוחה בשעה 6 בערב?
תשובה: 1.הוא יכול לעשות קידוש על כמות מזונות גדולה! שניתן לשבוע ממנה ומברכים עליהם המוציא (במקום פרי הגפן) וברכת המזון. 2. בשעה 12 ניתן לאכול לפני מנחה בשעה 6 - יש להתפלל ערבית לפני האכילה.
שאלה: סעודה שלישית או שיעור?: לאחר תפילת מנחה בשבת מתקיים שיעור בבית הכנסת. מה עדיף - ללכת לשיעור ולחטוף דבר מאפה לפני התפילה או לא ללכת לשיעור ולערוך סעודה שלישית עם כל בני המשפחה (כולל זמירות ודברי תורה)?
תשובה: אל תאכל לסעודה שלישית דבר מאפה בלבד, אלא תאכל בבית בצורה יותר צנועה ובקיצור, ותלך לשמוע את השיעור, מפני שלימוד תורה ברבים הינו דבר חשוב ביותר.
שאלה: גיוס נשים לצה"ל : שלחו לי צו גיוס ותהיתי מה עמדת הדת בנושא זה? אני בת.
תשובה: בדורנו לא רצוי שבת תלך לצבא. האוירה בצבא לא מתאימה לבת ישראל, ובנוסף לזה יש גם בעיות צניעות. תצהירי שאת דתיה, ותשרתי את עם-ישראל בצורה אחרת, דרך השירות-הלאומי.
שאלה: נישואי גרושה בלי עם גרוש   1: האם לפי ההלכה יש הבדל בין נישואין אלה לנישואין בין רווקה לרווק? האם עושים שבת חתן? האם עושים חתונה רגילה באולם שמחות? איזה קרובי משפחה מזמינים? מה עושים במקרה והזוג צעיר ומעוניין בחתונה רגילה?
תשובה: הכלה מכוסת ראש ללא הינומא. החופה בבית. הכלה לא מסתובבת. החתן עולה לתורה בשבת לפני החתונה. אין צרוך בקידוש (גם לרווק אין צורך בקידוש גדול כל כך כפי שרבים עושים). בדרך כלל עושים חתונה כזו בצנעה בנוכחות מניין גברים לפחות. אין צורך בקהל גדול. אולם הכל פי טעמם של בני הזוג. אם הם רוצים חתונה גדולה אין מניעה הלכתית לכך.
שאלה: שלא עשני גוי - לגר: מה יעשה גר צדק שהתגייר כהלכה ושומר תורה ומצוות באדיקות, כשמגיע כל בבוקר לברכה " שלא עשני גוי"?
תשובה: ידלג ברכה זו.
שאלה: ייחוד עם רופאה: האם יש המתירים ייחוד של גבר (דתי) עם רופאה או פסיכולוגית (שאינה בגדר "חשודה על עריות") לצורך טיפול?
תשובה: ודאי עדיף שגבר יטפל אצל רופא ולא רופאה אבל כשאין ברירה ואין רופא ויש רק רופאה יש הרבה מתירים לטפל אצלה כיון שהיא עסוקה בעבודתה כרופא. יש שדורשים נוכחות של אדם נוסף, או לכל הפחות אפשרות שאדם נוסף יכול להכנס, ולכן עדיף לקבוע פגישה בזמן שיש אנשים אחרים שם ולא לקבוע בסוף היום או בבית פרטי. כמו כן אסור לנעול את הדלת כך שיהיה יחוד בין הגבר והרופאה.
שאלה: נטילת שחרית במים חמים: האם יש בעיה לטול ידיים שחרית במים שחוממו?
תשובה: אם מדובר בנטילת ידיים לצורך אוכל, מותר רק במידה והמים פושרים, אך לא במים חמים, אולם לנטילת ידיים של שחרית לצורך תפילה אפשר להקל גם במים חמים, כל זאת ביום חול. ולעניין שבת, תלוי אם היד סולדת במים, יש איסור כיון שנכנסים במקום המים החמים מים קרים והם עוברים בישול.
שאלה: לחייך לפקידה: היום הלכתי לקופת חולים וקניתי תרופה. בסוף השירות חייכתי ל לפקידה על היחס הנדיב. אח"כ חשבתי שאולי זה לא נכון אפילו לחייך, שהרי הרב קוק כתב במידת הצניעות שהרבה דברים נדחים עקב מידה חשובה ויקרה זו. האם עשיתי נכון? עד איפה הגבול?
תשובה: עשית נכון. צריך להתנהג בנימוס. הגבול הוא כאשר נכנסות מחשבות שאינם טהורות מזה צריך להתרחק.
שאלה: אורך פאות הראש: ראיתי בהלכה שאורך השער של פאות הראש צריך להיות כך שיוכל לכפוף ראשו לתחילתו. אם כן, מהו המקור שעליו מסתמכים אלה שנוהגים שלא לגעת בפאות בכלל? כמו כן בעניין הזקן, האם יש הגדרה מהו אורך הזקן שאין לגלחו (האם די בזיפים וכדומה)?
תשובה: הפאות הן הצדעיים, דהיינו השיער שבין גובה המצח לאוזן, עד העצם העליונה שכנגד האוזן (בערך קצת לפני אמצע האוזן). במקום זה צריך להשאיר פאות, שאסור לגלח שם את השער כלל, אפילו בדברים שאין בהם בעיה של תער. מותר להסתפר שם, בתנאי שאורך השערות שיישאר לאחר התספורת יהיה בכדי שיוכל לכוף ראשן לעיקרן (תחילתן). יש הנוהגים לגדל פאות ארוכות ולא לגעת במקום זה כלל, כפי שמובא בתשובות החת"ם סופר, אך זו מידת חסידות בלבד. בעניין הזקן: מהעצם העליונה שכנגד האוזן ומטה אסור להתגלח בדבר שיש בו השחתה, כגון תער. אבל אם מגלחים בדבר שאין בו השחתה, כגון משחה, הדבר מותר מבחינה הלכתית. במכונות גילוח של היום יש בעיה, וצריך לבדוק כל מכונה לגופה האם יש לה גדר של דבר המשחית או לא. ומה שכתוב בזוהר שאסור לגעת בזקן, יש הגורסים שם "בתער", שזהו עוון מאוד חמור. אך מעבר לכך אין חיוב לגדל זקן, אם כי יכול להיות שזה ראוי.
שאלה: האם צריך ללמוד תנ"ך?: סביב שולחן השבת שלנו עלתה ההצהרה הבאה: אדם שלא למד תנ"ך בילדותו, כהדרכת ח - אין טעם שילמד בבגרותו. כל מסר אמוני שהוא יכול לקבל מלימוד התנ"ך, יוכל לקבלו בצורה טובה יותר בלימוד ספרי אמונה. או לחילופין, אחרי שילמד אמונה בצורה עמוקה מאוד, רק אז יוכל לגשת ללימוד התנ"ך, משום שבלי בסיס רחב באמונה, לא יבין מה רוצה ממנו התנ"ך. אשמח אם הרב יביע את דעתו על ההצהרה הנ"ל, בפירוט ככל שניתן בגלל חשיבות הסוגייה.
תשובה: ח הדריכונו בפרקי אבות את סדר הלימוד האידיאלי לפי גילו של האדם, כיון שייחסו חשיבות ללימוד המובנה. אך אין זה אומר שמי שעבר את הגיל לא כדאי שילמד עתה, ויש מקום ללימוד תנ"ך גם בגיל מבוגר כיון שמהתנ"ך לא מקבלים רק מסר אמוני אלא קודם כל את עצם הידיעה שהיא בסיס למשנה ולתלמוד ולספרי האמונה ולא הפוך. כמובן שאדם שקורא את התנ"ך בגיל מבוגר לומד אותו אחרת, אך זה הדבר המדהים המוכיח שהדברים נכתבו מפי הגבורה שגם ילד בן חמש וגם פרופסור בן 65 מוצאים באותו טקסט הנאה וענין, מה שלא נמצא בספרים אחרים. התוספות אף מעיר על דברי הגמ' שאומרת שצריך ללמוד ביום שליש תנ"ך מדוע אנחנו לא עושים זאת, ומלמד זכות על כך שאנו לומדים את התלמוד הבבלי שהוא בלול גם בפסוקים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: להאזין לרדיו ולטלויזיה: איזה היתרים ניתנים היום בעניין שימוש בתקשורת? ידוע לי שפעם לפני שנים היה אסור ליהודי שומר מצוות להאזין לרדיו וכמובן לא לטלוויזיה. מה השתנה בימינו שלנו?
תשובה: לי אין טלויזיה, אבל ממה שאמרו לי, רוב מה שמראים שם לא תואם את קדושת החיים היהודיים, בלשון המעטה. ואותו הדבר ברדיו, שיש בו הרבה דברים שליליים, ושומר נפשו ירחק. ובפרט צריך להשגיח על הילדים והדור הצעיר, מפני שמה שהם רואים ושומעים שם, מחדיר את המודעות לדברים שליליים, ונפשם נשחתת. לכן מוטלת חובה על כל ראש משפחה להשגיח על ילדיו בזה.
שאלה: כיבוד הורים: הורי פרודים כבר 3 שנים לערך בגלל שאבי בגד באמי! אבי חי עם אישה גרושה ו-2 בנות בגיל 16,13 כבר למעלה משנה. בהתחלה לא רציתי שום קשר לחברה של אבי אך הקשר ביניהם רציני מאוד והאישה טובה מאוד לאבי. אבא שלי הוא אדם מאוד רגיש (בלשון המעטה) ובכל פעם שביקש ממני לבוא להתארח בביתם ואני סירבתי, פגעתי בו קשות ולעיתים הוא אף פרץ בבכי!!! אני כ"כ קשורה לאבא שלי וכ"כ רע לי לפגוע בו, אמרתי לו מספר פעמים שדרכו לא כשרה ואסורה מאוד והוא מבין זאת,אך בגלל הגירושים הקשים עם אמי הוא לא מוכן עדיין להתחתן עם חברתו! האם מותר לי לבקר בבית אבי? האם מותר לי להשאר בביתו בשבת(אבא שלי דתי ושומר שבת וכשרות!) עם בעלי, או רצוי רק לבקרו לזמן מועט? אני לא אוכל להפסיק לבקרו כי הוא מאוד יעלב השאלה היא מהי הדרך הנכונה ביותר?
תשובה: גם אם אביך לא מתנהג כיאות, יש לך חובה לכבדו בדברים כאלה שאין בהם פגיעה בבעלך, ממילא אין שום סיבה שלא תבקרי בביתו או תישארי שם בשבת. הרב חיים כץ.
שאלה: דיסה שאינה כשרה לפסח: בני בן 10 חודשים שותה דיסה שאינה כשרה לפסח, אך למרות זאת דיסה זו נמכרת בסופרים כשרים, עלי לציין שאת הדיסה הוא צורך 3-4 פעמים ביום. (דיסות אחרות כשרות,אינן טובות עבורו כיוון שהן חלביות והוא רגיש לחלב) מה עלינו לעשות?
תשובה: תבדקי האם יש בזה מרכיב מדגן או מקמח. אם יש שם מרכיבים אלו, הדייסה היא חמץ ואין אפשרות להשתמש בה. אך אם אין שם מרכיבים אלו, אפשר לתת אותה לתינוק, אף-על-פי שלא כתוב במפורש 'כשר לפסח', כי לתינוק לא מחמירים.
שאלה: ניפוי פרג: האם צריך לנפות פרג (המשמש לאפיה וכד )? אם כן, כיצד?
תשובה: לדעתי צריך לבדקו כאורז.
שאלה: כלה בחתונת חברתה: אני ממשפחה תימנית ורציתי לדעת האם יש אמת במנהג לא ללכת כלה לחתונת חברתה שבוע אחרי החתונה כדי לא לקלקל לכלה החדשה את הערב. האם זהו מנהג שטות שלא צריך לקיימו או מנהג שיש בו אמת וחייבים לשמור עליו. לא ברור לי אם זהו מנהג תימני או מנהג עתיק שנהגו בו כולם.
תשובה: בהלכה אין מקור לדבר זה, ואדרבה, תלכי לחתונת חברתך לשמח אותה.
שאלה: ברכה על קביעת מזוזה שתוקנה: קביעת מזוזה מחדש לאחר בדיקה, האם חייב?
תשובה: אם כשהורידו לא החזירו מיד, כגון: שהבודק לקחה אליו לבדיקה, צריך לקבוע
שאלה: קדיש באלוקי נצור: אני אומר קדיש על אדם שנפטר. לעיתים קורה בתפילת ערבית, שהש"ץ מסיים "עלינו לשבח" ואז אני צריך להגיד קדיש, אך אני נמצא בתוך "אלוקי נצור" משום שאני מאריך בתפילתי. האם אפשרי שאומר קדיש בקטע זה, ובפסיעת שלוש פסיעות אחורה אסיים יחד גם את הקדיש וגם את תפילת העמידה?
תשובה: אחרי סיום "המברך את עמו ישראל ב " תגיד את הפסוק "יהיו לרצון אמרי פי.", ואז תגיד את הקדיש, ואחר-כך תאמר "אלוקי נצור".
שאלה: גניזת עתון שספק אם יש בו דברי קודש: האם יש לגנוז עיתון שלא בטוח שיש בו דברי קודש? ואם כמה פעמים הובאו בו דברי קודש, יש על עיתון זה חזקה שיש בו דברי קודש וצריך לגונזו?
תשובה: רק שמות ופסוקים טעונים גניזה ולא סתם מאמר תורני.
שאלה: דרך חדשה?: למה הזרם של מזרחי לא מתבטל ב-100 לגדולי ישראל (הרב עובדיה יוסף הרב אליישיב הרב קנייבסקי וכל האדמו"רים) גם לא הכי מובן שהרא"יה תמך במזרחי ותמיד החרדים היו רוב וזה הדרך הישנה שהלכו בה אבותינו בכל התפוצות. וכי אנחנו יותר חכמים מהם שנחדש דרך חדשה?
תשובה: השאיפה לארץ ישראל אינה דרך חדשה וגם השאיפה לאחדות ישראל אינה דרך חדשה. לאיזו דרך חדשה אתה מתכוון? אם תסביר את דבריך אוכל להתיחס אליהם יותר בפרוט.
שאלה: בהתייעצות עם רבנים על בת זוג?: האם מותר לשאול או להתייעץ עם רבנים לגבי התאמת בת זוג למטרת נישואים?
תשובה: אם הוא שומע את שני צדדי הספק וההתלבטויות, הוא יכול לייעץ. זהו לא ממש פסק הלכה, אבל בחכמת-חיים והדרכה בחיים, כל תלמיד-חכם אמיתי יכול לעזור. רב הוא לא פסיכולוג מקצועי, אבל הוא חצי פסיכולוג. ולגבי התייעצות של חישוב שמות וכדומה, לא נראה לי ללכת לפי הדרך הזאת העוסקת במיסטיקה, מפני שזו לא הדרך המסורה לנו מדור לדור לדון בנושאים אלו.
שאלה: תנועת נוער נפרדת: אני נמצא בתנועת נוער ששמה הוא: "אריאל". הקו המנחה של התנועה הוא הפרדה מלאה- אין בנות. מנגד ישנה תנועת בני עקיבא שהקו המנחה שלה הוא פעולות ומסעות מעורבים. שאלתי היא מה הרב חושב על מצב זה, ומה לדעתו יותר נכון
תשובה: במקום שיש תנועה נפרדת יש ללכת אליה כיון שזה יותר מהודר ע"פ ההלכה, ויותר בריא לבני הנוער. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אבלות לאחר קבורה מחודשת: אבא קבור בחו"ל ורוצים לקבור אותו בארץ באמצע 11 חודשים. האם נצטרך שוב לקרוע ולשבת שבעה?
תשובה: לפי הדין ביום ליקוט עצמות יש לקרוע ולשבת אבלות יום אחד אך בדרך כלל לא הקרובים עצמם מלקטים את העצמות אלא חברא קדישא. ויום הליקוט לא ידוע לקרובים ולכן הם פטורים מקריעה ואבלות.
שאלה: מה לעשות עם רגישות יתר: אני בחור בן 25. מהיותי ילד סובל אני מרגישות יתר לסביבה ונפגע רבות מדברם של האחרים. מבחינת השכל והמידות מבין אני כי אין עלי להפגע, אולם גופי מגיב מלכתחילה בפגיעה בכל מצב והרגישות עולה. זוהי תחושה גופנית העולה לה לפתע רבות ומפריעה למחשבה. מה ביכולתי לעשות?
תשובה: אתה צריך לטפח בתוכך ביטחון עצמי. תפנים את זה שיש לך תפקיד בעולם, ומה שמוטל עליך לעשות אתה צריך לעשות עם קצת גאוה. משה אומר לאהרן אחיו: "קרב אל המזבח", משום שאהרן התבייש אחרי חטא העגל, שמה פתאום הוא יקריב קרבן לה'? לכן אמר לו משה: "קרב אל המזבח"- לכך נבחרת, זה התפקיד שלך בעולם. אותו הדבר אצלך. בנוסף, חשוב מאוד להתייעץ עם איש מקצוע (פסיכולוג), שיעזור לך עם משבר זה.