LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חימום פסטה בשבת: לאחר שמכינים פסטה, שוטפים את הפסטה עם מים, ואח"כ שמים מעט שמן למניעת הדבקות. 1. האם יש בעיה לשים את הפסטה על הפלטה בשבת, מבחינת המים ומבחינת השמן? 2. האם ניתן לשים את הפסטה בערב שבת, בהנחה שעד השקיעה המים והשמן כבר יתחממו?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אסור לחמם נוזלים בשבת. אולם כאשר יש רק קצת נוזל הבלוע בתוך אוכל ולא נפרד ממנו מותר לחמם את האוכל בשבת כאשר מניחים את הכלי שבתוכו האוכל על כלי אחר המונח על הפלטה(גם אוכל בלי נוזל צריך לשים בשבת רק על כלי אחר). לפני שבת מותר להניח את הכלי על הפלטה וטוב שהם יתחממו לפני השבת. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: לפי איזה פוסק ללכת: לפי איזה פוסק אדם צריך ללכת? זה נכון שכל אדם צריך ללכת לפי הפוסק שהלכו אבותיו?
תשובה: כל אדם צריך ללכת לפי הפוסק שמוצא חן בעיניו.
שאלה: הורדות מהאינטרנט ולשים רגליים על שולחן: 1. רציתי לדעת בבקשה האם מותר להוריד דברים מהאינטרנט לשימוש שלי בלבד? 2.רציתי לדעת בבקשה האם מותר להוריד תכנים שהיוצר שם אותם באתר שלו לצפייה בחינם אבל בגלל שאני מישראל אני לא יכול לצפות בהם אז אני משתמש באתרים אחרים לצפות בתכנים? 3.רציתי לדעת בבקשה האם מותר לשים רגליים על שולחן שלא מיועד לאכילה אבל כן אוכלים בו מדי פעם?
תשובה: 1. דברים שיש עליהם זכויות יוצרים אין להוריד אפילו לשימוש אישי מלבד דברים שהחוק מתיר, כגון הורדת מעט דפים מתוך ספר שלם לצורך לימוד אישי וכד'. 2. יש לוודא את המציאות המדוייקת - מדוע היוצר מרשה לצפות באתרו אך לא להורידם, האם משום שמרוויח בכך על פרסומות, ואם כך, אם דרך אתרים אחרים אינו מרוויח תהיה בכך בעיה, או שמעוניין להתפרסם ע"י שיצפו בו אלא שאינו רוצה שיורידו כדי שהמעוניינים בשימוש יומיומי ירכשו את יצירותיו, ואם כן מסתבר שלא אכפת לו אם יצפו דוקא דרך האתר שלו או דרך אתר אחר. 3. המנהג לא להניח רגליים על השולחן משום שדומה למזבח הינו בשולחן המיועד לאכילה, ולכן אינו שייך במקרה שאין זה ייעודו.
שאלה: תחנון בחודש תשרי: מדוע לא קוראים תחנון עד חשון? מראש
תשובה: בספר ארץ ישראל לרב טיקוצינסקי כתב שהטעם שכיון ששמיני עצרת נחשב חג בפני עצמו לעניינים מסויימים ולא רק כהמשך לחג הסוכות הוסיפו שבעה ימים שלא אומרים תחנון לאחריו כמו שלא אומרים לאחר חג השבועות כיון שבזמן המקדש מי שלא הקריב את קורבנות החג בחג עצמו היה יכול להביאם במשך השישה ימים הצמודים לחג.  אשי ישראל כה הערות סד סה
שאלה: לשתות שארית מי נטילה: לרב. נטלתי את הידיים מבקבוק, האם מותר לשתות מהמים שנשארו בבקבוק?
תשובה: אין בעיה לשתות את המים שנותרו בבקבוק שבהם לא נעשה שום מעשה המוריד מערכם.
שאלה: להפעיל מאוורר המחובר לשעון שבת: לרב. 1. המאוורר מחובר לשעון שבת והוא מכוון להדלק בשבת, האם מותר בשבת לכבות את המאוורר לפני שהוא צריך להידלק? 2. האם אפשר להדליק המאוורר לפני שהשעון שבת יחבר הזרם?
תשובה: 1. יש בזה דעות שונות בפוסקי זמננו, לדעת הרב אליהו זצ"ל אסור לעשות כן רק במקרה חירום של חולה אפשר להקל. 2. כמו בתשובה הקודמת.
שאלה: לשון הרע שפורסם בתקשורת: לרב. האם מותר לדבר על אדם דבר רע אחרי שהדבר פורסם בכלי התקשורת (בחדשות)?
תשובה: פעמים רבות שבתקשורת לא אומרים אמת ולכן לא טוב לדבר רע בכל מקרה, ואם יצא וכן אמרו יש להוסיף שזה נאמר בתקשורת ואין בטחון שזו אמת.
שאלה: למלא מפעל הפיס בחול המועד: האם מותר לשלוח טופס 777 מבלי לסמן את המספרים ידנית אלא שהמכשיר יבחר אוטומטית כך שלא אצטרך לכתוב בעצמי? לכבוד הרב. חג שמח ובשורות טובות.
תשובה: מצטער על העיכוב יש בכך הדפסה,ואסור.
שאלה: חול המועד: 1. אני מנסה להבין קצת יותר טוב מה ההיתר של "לצורך המועד"? מה זה אומר? כי יש דברים שהם לצורך המועד בהקשר של הסוכה אוכל וכו, ויש דברים שהם חול כמו סתם לגלוש באינטרנט מתוך הרגל, הנאה או עניין שהם לא דחופים למועד. מעבר ללא לכתוב ולכבס והדברים הגדולים המפורשים שכולם יודעים. אני צריכה לשאול על כל דבר קטן, ולפעמים אין תשובה ברורה אפילו באינטרנט. יש הסבר יותר מפורט ל"רוח הדברים"? 2. לאבא שלי יש יום הולדת בחול המועד ולא הספקנו לקנות מתנה לפני. מותר לי לקנות לו מה שאני רוצה? כולל בגדים וכולל את העובדה שזה יגרור הדפסות וכתיבה (חתימה על הקבלה וכדומה, וכן כתיבת ברכה) 3. מותר לקנות מוצרים לשימוש בחול המועד שנגמרו שאנחנו רוצים לעבור להתחיל להשתמש בהם? ומותר בכמות שתספיק יותר מהצורך של המועד עצמו? (למשל הכנת קרם ביתי טבעי כלשהו אם בכלל מותר להכין אותו בחוה"מ) 4. מותר להזמין מהאינטרנט? (יכלול דואר רשום) מראש וחג שמח,
תשובה: 1.הלכות חול המועד מורכבות,ויש אומרים שאיסור מלאכה בחול המועד מהתורה ולכן יש בהם פרטי דינים רבים שנדרש ללומדם. 2.קניית מתנה מותר משום שמחת החג (עפ"י שו"ע תקטז)וכן מותר לצרף איגרת ברכה הכתובה בכתב (ולא מודפסת)כדין איגרת שלומים המוזכרת בהלכה או לתת ספר ולכתוב הקדשה.(פסק"ת תקמה הערה 6). 3. מוצרי מזון מותר. 4.מותר להזמין באינטרנט, ואם יש צורך גם בדואר רשום מותר. (שם יא)
שאלה: התרת נדרים על חצאית: יש לי חצאית שלא רציתי ללבוש פעם כי היא צבעונית (היא ארוכה ולא ממש צבעונית אלא שבאותו תקופה נסיתי ללכת בעיקר עם שחור) ועכשיו אני חוששת מללבוש אותה משום שאולי זה נקרא נדר. היא מאוד צנועה לדעתי אלא שאז הרגשתי שרק שחור זה צנוע. עשיתי מאז התרת נדרים ופרטתי בדף לרב שאם גמרתי בליבי ללבוש רק חצאיות שחורות וכד שאני מתחרטת, אבל מכיון שזה היה כללי וזאת חצאית מסויימת חששתי. שאלתי רב והוא אמר שאני יכולה לשאול חברה טובה משפיעה עם החצאית היא צנועה ואם היא אומרת שכן אז יכולה ללבוש אותה. שאלתי את אמא שלי והיא אמרה שכן. אני מתפרנסת בעיקר מההורים כרגע אז הייתי נותנת אותה לגמ"ח ונגמר הסיפור אבל חבל ואני לא קניתי אותה אז ללבוש אותה או לתת אותה? אני עדין מרגישה שאולי לא כדאי ללבוש אותה אם פעם ניסיתי שלא. גם יש בגדים שפעם חשבתי לתת לגמ"ח כי רציתי חדשים. אבל מכיוון שבעיקר ההורים מפרנסים אותי חשבתי שאולי זה יגרום להם הפסד כספי, שאלתי רב והוא אמר שנכון ההורים לא צריכים להיות אחראים לבגדים של אחרים, אז זה לגמרי ר ללבוש את הבגדים האלה עכשיו? אפילו שהתכוונתי לתת אותם פעם לצדקה?
תשובה: מותר לך ללבוש את החצאית. חבל להוציא הוצאות מיותרות. וכאשר את מקבלת על עצמך דברים מיוחדים אימרי בלי נדר. וה' יצליח דרכך.
שאלה: להסתמך על התרת נדרים: פעם קראתי שאסור לעשות שום דבר גאות לפני התפילה, אז ניסיתי לא להסתרק לפני התפילה, ואז חששתי שאולי אני צריכה על זה התרת נדרים. עשיתי התרת נדרים וכתבתי להם שאם נהגתי לא לעשות שום דבר לפני התפילה אז שיתירו לי את זה. אבל לא פרטתי להסתרק אז שוב חששתי מלהסתרק לפני התפילה! האם אני יכולה פשוט לסמוך על ההתרה הכללית? גם פעם הרגשתי שאני לא רוצה לקחת שום דבר מההורים, לא לקחת עט מהבית או דף.וגם את זה הכללתי בהתרה אך אח"כ שוב ניסיתי לא לקחת.אח"כ עשיתי התרת נדרים ואמרתי ש"אם ניסיתי לא לקחת דברים מהבית או לא לקחת דברים בלי רשות (משום מידת חסידות) אז שיהיה מותר. אך לא פרטי בדיוק מה. אפשר פשוט להסתמך על ההתרה הכללית?
תשובה: כאשר יש דברים ידועים ראוי להזכירם בהתרת נדרים. ובכלל ראוי לומר בלי נדר. אך אפשר להסתמך על התרה כללית כפי שנאמר בנוסח התרת נדרים.
שאלה: לחם מחיטה מונבטת: מה בירכתו של לחם שעשוי מחיטה שהנביטו אותה ולא הוסיפו עוד מים אחרי ההנבטה?
תשובה: וברכת ד' אני מבין את המציאות שלקחו נבטי חיטה וטחנו אותם ומכך נוצרה עיסה שאפו אותה. נראה שבמקרה כזה אין צורך להפריש חלה. ויסוד הדבר הוא שבמי פירות יש מחלוקת על חיוב חלה, עיין שו"ע סי' שכט סעי' ט, ובש"ך שם. ועוד שכל הדיון הוא על קמח הנילוש במי פירות, אבל במקום שכל הנבט נטחן לא היה קמח שנילוש ועל כן אין חיוב חלה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: הקפות בשבת סוכות: לרב. למנהג הספרדים שלא עושים הקפות בשבת, האם צריך לומר ביום ראשון מה שלא אמרו בשבת?
תשובה: אין צורך להשלים את ההקפה הקודמת כי בכל הקפה מזכירים את מנין היום וזה לא שייך למחרת.
שאלה: לברך לשבת בסוכה: לרב. למנהג הספרדים מתי צריך לברך לישב בסוכה?
תשובה: בעיקר באכילת לחם. או כאשר קובעים סעודה על עוגה. (כמות עוגה בשיעור 4 ביצים  216 גרם)
שאלה: ירק ללא חרק: בירקות ללא חרק למיניהם יש הנחיות שצריך לשטוף לפני השימוש ולעיתים להשרות במי סבון וכולי. מה הדין אם מישהו לא פעל לפי ההוראות האלו חלקית או לגמרי וכבר הכין סלט או מאכל אחר- האם הוא מותר באכילה?
תשובה: וברכת ד' אם הוא שטף ובישל את הירק אפשר להקל. אבל ללא פעולה נוספת (בישול, טחינה וכו') קשה להתיר. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: איך נדע שרבנים לא שינו הלכות: במרוצת השנים נקבעו הלכות שונות ע"י רבנים וגם שונו הלכות קיימות. שאלותי: 1 - איך אנו יודעים שרבנים שקבעו הלכות מסויימות לא טעו? 2 - למה התורה לא נכתבה בצורה שלא משתמעת לשני פנים וכך היינו מקיימים אותה כלשונה בלי תלות בפרשנויות כאלו או אחרות? מראש
תשובה: : אנו לא סומכים על רב פלוני או אלמוני. אנו הולכים לפי הזרם המרכזי שבין כל תלמידי החכמים שבכל דור ודור. התורה אומרת "לא בשמים היא", והכוונה שאין לנו לחשוש שמא יש טעות בדברי חכמים. כשניתנה התורה היא ניתנה על דעת זה שהפרשנות שיתנו לה תלמידי החכמים היא תהיה הפרשנות המחייבת. על שאלתך מדוע לא נכתבה כל התורה שבעל פה נכתבו תשובות רבות. אחת התשובות שבמה שכתוב תמיד ניתן להתווכח ולתת פרשנויות שונות. התורה הינה דבר דינמי שצריך להיות מתאים להתפתחויות השונות שיש באנושות ובישראל. חכמי התורה שבעל פה הם אלו שנותנים לנו פרשנות אחת שסביבה עם ישראל יכול להתאחד.
שאלה: טעם כמה הלכות בשבת: אשמח אם תוכלו להסביר לי את האיסורים הנ"ל בשבת: 1 - הדלקת מוצרי חשמל (טלפון, מנורה וכו'.) 2 - סחיטה, למה אסור לסחוט בשבת (כלומר להתקלח)? איפה זה כתוב ולמה? 3 - יציאת השבת: למה השבת יוצאת כשיש 3 כוכבים בשמים, ולא 4 או 5 לדוגמא? מראש
תשובה: 1. באיסור חשמל בשבת האריכו מאוד הפוסקים ורק אכתוב על קצה המזלג ממש: בהדלקת נורת להט או מכשירים שיש בהם חוט להט  פלטה וכד'  האיסור הוא מהתורה משום מלאכת מבעיר. כשאין חוט להט נחלקו הדעות: י"א שהאיסור הוא מדרבנן משום מוליד  מוליד זרם בחוטים. י"א שהאיסור מהתורה משום בונה  בסגירת מעגל חשמלי נוצר הכלי והיכולת להשתמש בו. י"א שהאיסור מהתורה משום מבעיר  אף שאין חוט להט כיון שהתורה אסרה הדלקת חום ויצירת אנרגיה בכל צורה שהיא. הפסיקה המקובלת היא שחשמל אסור בשבת מכל וכל אולם בשעת הצורך כגון חולה וכד' פוסקים שאיסור חשמל ללא חוט להט הוא מדרבנן. 2. אין איסור סוחט בניגוב הגוף לאחר המקלחת. יש לנגב את הגוף והשיער בנחת ללא שפשוף. מצ"ב עיקרי ההלכה במקלחת בשבת: א. במים חמים שהוחמו בערב שבת אסור לרחוץ כל גופו ורק מיעוט גופו מותר. במים פושרים נחלקו הפוסקים האם נחשבים כחמים. ב. האשכנזים החמירו אף במים צוננים.אא"כ יש צורך. ג. שימוש במים מדוד שמש (שלא הוחם ע"י החשמל!) דינו כמים חמים שהוחמו בערב שבת. ד. למצטער (אמיתי!) ובוודאי לחולה ולתינוק בעת הצורך אפשר להקל אפילו במים חמים שהוחמו בערב שבת. ה יש להיזהר בסחיטת השערות ומותר לנגב את השערות בנחת. 3. הרואה שלושה כוכבים חזקה עליו שלא טועה בראייתו ומה שרואה הוא אכן כוכבים ולא דבר אחר. היום כדאי להשתמש בלוחות המציינים את צאת השבת. גם באתר זה יש לוח שנה.
שאלה: כביסה בחול המועד: בחול המועד אני נוסעת מהבית לזמן ארוך, אני צריכה לארוז בגדים, ובניהם הרבה בגדים שהיו בשימוש במהלך החג ועוד לא עברו כביסה. האם מותר לי לכבס אותם בחוה"מ? מותר להפעיל בחוה"מ מכונת כביסה של בגדים לצורך המועד? מותר להוסיף גם בגדים שהם לא לצורך המועד?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נפסק בשולחן ערוך(אורח חיים תקל"ד, א'):"אין מכבסים במועד" והאיסור לכבס בחול המועד הוא אף לצורך המועד כדי שיכבס לפני המועד. רק התירו לכבס בגדי תינוקות שהם מלכלכים הרבה ואין מספיק בגדים גם שיכבסו את הכל לפני החג. יש המקלים לכבס בגד סינטטי אחד אם אין לו בגד אחר ללבוש. מועדים לשמחה הרב חגי בר גיורא
שאלה: אבדן כתובה וגירושין בחו"ל: נתבקשתי לשאול עבור קרובה המתגוררת בארה"ב. לפני שנים רבות היא נישאה בארץ וכעת חיה בארה"ב (יש לה אזרחות ישראלית וגם אמריקאית). הכתובה נשארה בארץ אצל אמה אך אבדה ולמרות כל המאמצים לא נמצאה וכעת היא רוצה להתגרש, אך אין בידיה כתובה. מה עליה לעשות כדי שאבדן הכתובה לא יעמוד בדרכה הנחושה להתגרש?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יתכן שעשו לה ההעתק לכתובה והוא נמצא ברבנות שבה היא נרשמה לנשואים, לכן אפשר לנסות לברר שם. ואם לא ימצא ההעתק יש לפנות לבית דין עם תעודת זהות שבה הם רשומים כנשואים והרשם בבית דין יורה לה מה אפשר לעשות. מועדים לשמחה ג-מר ט-וב הרב חגי בר גיורא
שאלה: הנחת תפילין בחול המועד: הנני נוהג להניח תפילין כמידי יום ביומו מזה מספר שנים. דבר אחד שמטריד רוצי הוא נושא חול המועד שכידוע אסור להניח תפילין בימים אלה. מידי בוקר אני נוטה לאמר מקריאת שמע עד אמת עם התפילין על גופי. מה אני עושה בחול המועד את אותו הדבר ללא תפילין או שפשוט לא לעשות כלום?
תשובה: ב"ה לך. ממש שמחתי לקבל את מכתבך, אך בעקבות עיכובים שונים, לצערי השאלה הגיע רק אחרי החג, ואני מקווה שהסתדרת. לפי ההלכה, אנו לא מניחים תפילין בחג, כמו ביום טוב ובשבת, ואנו מתפללים רגיל, קוראים קריאת שמע וכו' בלי תפילין. הזמנים האלו קדושים במיוחד, ובהם אנו לא זקוקים לתפילין, אך בשאר הזמן מאוד חשוב להתמיד בהנחת התפילין. המשך, כך ואשמח לעזור עוד בכל מה שתרצה, זכור שאנו כאן בשבילך שמחים לענות ולעזור. שתהיה לך שנה טובה, שנה של הצלחה והתעלות. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: סיום מסכת כפול: מועדים לשמחה! אסיים 2 מסכתות במקביל, ויש לי כמה שאלות: א) מותר לעשות סיום 2 מסכתות בבת אחת? (אם כן, יש שינוי?) ב) האם צריך (מעכב) לומר בפה את כל הגמרא? (מס ברכות למדתי בשיעורי אודיו של דף היומי) ג) בסוף מסכת מכות יש סיפור מפורסם עם ר"ע, ולא הבנתי: הרי בכלל אין ספר של נביא של אוריה! בבקשה, אני צריך הסבר.
תשובה: אשריך שאתה זוכה להתמיד בלימוד התורה ולסיים מסכתות. חיילך לאורייתא. 1. מותר לעשות שני סיומים ביחד. בסיום עצמו צריך להזכיר את שתי המסכתות. לדוגמא: הדרן עלך מסכתות מכות וברכות וכו'. 2. מומלץ להתרגל להוציא בפה את מה שלומדים. זה משביח את הלימוד, מועיל לזכרון וגם יש אומרים שכך מתקיימת יותר בשלמות מצוות תלמוד תורה. אולם בוודאי שגם בלי זה אפשר לעשות סיום. 3. הגמרא במגילה יד אומרת שהיו בעם ישראל הרבה מאוד נביאים (כפליים מיוצאי מצרים). מתוכם עמדו לנו 48 נביאים ו7 נביאות שנכתבה נבואתם כיון שנצרכה לדורות. רק לחלקם יש ספר שנקרא על שמם. אוריה הוא אחד הנביאים שנבואתם נכתבה אולם אין ספר שנקרא על שמו.
שאלה: סנדק שמגיע ברכב בשבת: האם ראוי ליפסול סנדק משום שהוא מגיע לברית בשבת ברכב? הסנדק לאחר ניתוח (4 ימים ) והוא סבו של נימול. ראוי לספר שהסנדק שנבחר גם הוא מחלל שבת, אך לברית עצמה מגיע ברגל.
תשובה: מחלל שבת אינו ראוי לשמש כסנדק
שאלה: התייחסות למושג "יהודי חילוני": א. האם קיים "מושג הגדרתי" הנתמך במקורות עם ישראל לדורותיו מכל סוג שהוא (ש"ס,ראשונים ואחרונים) מושג בשם חילוני ככל שמדובר ביהודי? ב.האם בראותינו צמד המילים הנ"ל אין אנו יוצרים " סוגים שונים של יהודים? האחד יהודי רגיל והשני "יהודי חילוני"? ג. ככל שמושג זה קיים, אם בכלל, האם אין סכנה שאותם "יהודים חילונים" יחושו נחותים, פגועים, יהודים סוג ב מ"יהודים רגילים" מזן נאור יותר? ובכך יתכן מצב בו אותם "יהודים חילוניים" או "החילוניים" יחושו כי האתגר לחזור בתשובה קשה עליהם? ד. האם לא נכון, צודק והכרחי לקרוא לכולם "יהודים" ללא קשר האם הינו מקפיד בקלה כבחמורה כמו עמיתו הרב האברך. ולא לכנותו בשם "יהודי חילוני" ובכך כאמור לבדלו מכלל עם ישראל? ה.אודה מאוד לתשובתכם. בברכת התורה
תשובה: : מסכים איתך שלא טוב לקרוא ליהודי חילוני. למרות שהחול כשלעצמו אינו מגונה אולם כשאומרים על אדם מישראל חילוני מתכוונים לומר שהוא מלא חול ואין בו צד של קדושה. אין ראוי לומר על ישראל שאין בו קדושה. עדיף להשתמש במושג ישראל שלא קיבל על עצמו עול תורה ומצוות. המושג ישראלי חילוני הוא רק בעידן המודרני בו בכל העמים יש אנשים שפורקים מעליהם את עול הדת.
שאלה: להשתחוות למלך ישראל: רציתי לדעת האם פעם השתחוו למלך ישראל? והאם בכלל מותר על פי ההלכה?
תשובה: לשואל לגבי דין השתחוויה למלך ישראל כתב הרמב"ם (הלכות מלכים ב, ה): "המלך מסתפר בכל יום, ומתקן עצמו ומתנאה במלבושין נאים ומפוארים, שנאמר מלך ביפיו תחזינה עיניך, ויושב על כסא מלכותו בפלטרין שלו, ומשים כתר בראשו, וכל העם באין אליו בעת שירצה, ועומדין לפניו ומשתחוים ארצה, אפילו נביא עומד לפני המלך משתחוה ארצה, שנאמר: 'הנה נתן הנביא ויבא לפני המלך וישתחו למלך'". נאמנה
שאלה: לשמח בבית חולים ערבי חולה: אם אני וחברי מהישיבה בבית חולים משמחים ומנגנים שם לאנשים ובא אלי ערבי ומבקש שאני ינגן לו האם להסכים? התווכחנו רבות על הנושא אני טענתי שאסור לנגן להם אולי מצד לא תחנם לא תתן להם מתנת חינם ופסק התוס לכל גוי ולא רק לע"ז זרה(פסקי תוספות פסחים כב או כא) או אולי מצד של נקמה מינימלית שהיא להמנע מלעזור להם שהרי המהר"ל כותב שדין נקמה הוא על כל האומה שברגע שפגע אחד מהגויים באחד מעם ישראל על רקע לאומי והם לא מנעו אותו או התנגדו הותר דמם וממונם ולכן מכיון שמהכפר שלהם וודאי יצאו רוצחים חלה עליהם מצוות נקמה אז ופחות לא נעזור להם (גור אריה בראשית על מעשה שמעון ולוי). או מצד זה שהם חלק באומה הנלחמת בנו מלחמת מצוה (או א"י או עזרת ישראל מצד צר-מחלוקת ראשונים) ואז נכנס הגדר כשם שהם אינם מרחמים עליהם אף אתם אל תרחמו עליהם ודין של "לא תחיה כל נשמה" ושנאת האויב מדין של "משנאיך ה אשנא" וודאי אין לעזור להם אלא לשנוא אותם. וכן נראה לי שחילול ה שעם ישראל לא מתייחס נכון אל אויבים. וחברי טענו שבאמת אין לנו מלחמה עם הערבי הפרטי אלא עם האומה בכללותה ולכן צריך להיות נחמדים אל הערבי הפרטי כמו שאומר הרצי"ה וכל עוד אנו לא יודעים אנו לא יודעים שהוא שונא ישראל אין על כך חזקה וצריך להיות מוסריים אלהם גם מדין מפרנסים עניי גויים עם עניי ישראל מפני דרכי אשמח מאוד אם הרב יתייחס למקורות שהבאתי זה מאוד יעזור לנו
תשובה: הלכה מפורשת ברמב"ם הלכות מלכים, מבקרים חולי עכו"ם עם חולי ישראל.
שאלה: חיוב שלא בוצע: לאחרונה רכשתי מכשיר חשמלי ושילמתי עליו בכרטיס אשראי. מבדיקה חשבונות הויזה, ראיתי כי לא בוצע חיוב האם מחובתי להודיע לבעל העסק?
תשובה: אכן זוהי חובתך, ובכך תקיים מצוות השבת אבידה.
שאלה: חלה וחצי ביו"ט: לרב מהו מקור המנהג התימני לברך על חלה וחצי ביו"ט במקום על שתי לחם הפנים כנהוג בשבת? בכבוד רב
תשובה: בפסח נוהגים חלק מהתימנים לברך בשבת ובחג על מצה וחצי מאחר והמצה נקראת לחם עוני. בשאר חגים לא נוהגים כן.
שאלה: כשרות ליקר בייליס אייריש קרים: האם יש כשרות לליקר בייליס אייריש קרים (baileys -the original irish cream) תוצרת אירלנד,כשעל הבקבוק עצמו אין ציון כשרות? יש לציין כשאני קניתי אותו זה היה על סמך שראיתי את הליקר הנ"ל בבית מלון בירושלים. ב וחג שמח
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אין להשתמש בליקר בלי כשרות בגלל שיש שמשתמשים מאלכוהול ממי גבינה עכו"ם, וכן יש חומר מתחלב אמולספיר שיכול להיות לא כשר וכן חומרי הטעם צריכים להיות כשרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: נטילת לולב של אחר: הרב לא ענה לסיפא של שאלתי-האם יש בעיה לבעלת הלוב אחרי שהוחזר אליו? שאלה: האם מתפלל אחד נוטל בטעות ומברך על לולבו של מתפלל אחר, ביום א דסוכות האם יצא ידי חובה (מצד "ולקחתם לכם")? האם יש בעיה לבעלת הלוב אחרי שהוחזר אליו?
תשובה: מכיון שנטל לולב שאינו שלו לא יצא ידי חובתו ביו"ט א אלא א"כ התנו מראש שאם יגיע הלולב לידי אחר הוא מוחל לו על כך כפי שנהגו בהר הבית השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "החלפת לולב בטעות" תשובה: הלולב הוא שאול. אפשר לצאת בו יד"ח ביתר ימות החג, גם משום שמסתמא ניחא ליה לאיניש דלעביד מצוה בממוניה.
שאלה: להרים מוקצה יחד: האם מותר ששני אנשים ירמו דבר מוקצה? ב
תשובה: שני היתרים עיקריים יש בטלטול מוקצה: 1. טלטול בגופו: טלטול המוקצה שלא באופן שרגילים לטלטלו ביום חול. כגון: דחיפה ברגל או אחיזה ע"י המרפקים וכד'. טלטול באופן זה מותר אף לצורך המוקצה. 2. טלטול מן הצד: טלטול המוקצה לא באופן ישיר כגון דחיפתו ע"י מטאטא מבלי לגעת במוקצה עצמו. טלטול באופן זה הותר רק לצורך דבר המותר ולא לצורך המוקצה, כגון: אם משתמש בחדר ולצורך כך מטאטאט אותו מותר לטאטא גם את המוקצה. כתב השמירת שבת כהלכתה  פרק כב הערה פו  בשם תוספת שבת ששניים שמטלטלים מוקצה שכל אחד יכול לטלטלו בעצמו כלול הדבר בטלטול בגופו. נראה שמכיון שהיתר זה לא נכתב בפוסקים האחרים כהיתר ידוע שעדיף לטלטל בשינוי כפי שכתבנו ורק כשיש צורך לטלטל בשניים..
שאלה: רחיצה ביום טוב בימינו - המשך: הרב שליט"א השיב לשואל שרחיצה נחשבת אינה שוה בכל נפש גם בימינו מפני שאינה יומיומית אצל כל אדם, בפרט לא בחורף. לא הבנתי מדוע דבר שאינו בכל יום יחשב אינו שוה לכל נפש, והלא מבואר בגמרא שהזעה (בימיהם) נחשבת שוה לכל נפש, וכן ביאה - הגם שאינן פעולות יומיומיות. אך לכאורה מטעם אחר יש לאסור כיום - מפני גזרת מרחצאות, וגזירה לא בטלה. (ונפ"מ שיהא מותר להוציא מים לרחיצה מרשות לרשות, עבור המצטער. וכן צדד בשש"כ בשם הגרשז"א). בכבוד ו השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "רחיצה ביו"ט בימינו"
תשובה: וברכת ד' כל הדוגמאות הן פעולות שהעושה צריך רחיצה, אבל יש אנשים רגישים יותר או פחות רגישים להזעה רגילה. לא כן תינוקות. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: סוכה כל השנה: עכשיו שחג סוכות נגמר, אנו לא רוצים לפרק את הסוכה, אלא אנו מעוניינים לכסות את הסכך בניילון מלמעלה, ולהשאיר את הסוכה ככה כל השנה. האם יש בעיה של "מראית עין" של "בל תוסיף"? (אי אפשר להוריד את הדפנות של הסוכה, כי הדפנות של הסוכה היו דפנות קיימות של הבית)
תשובה: אין כאן בל תוסיף. אך לשנה הבאה תצטרכו לחדש משהו בסכך.
שאלה: סליחות בה"ב: מאז שבאתי לארץ אני מתפלל ברוב השנים במנין שאומרים סליחות בה"ב. כעת אני מתפלל בד"כ בבית כנסת שלא אומרים אותן. 1. אם מה שנהגתי נחשב נדר ואני חייב לללכת למקום שאומרים או לפחות להגיד ביחידות? 2. מה גדר החיוב לומר את הסליחות, הרי אצלנו בשכונה יש שטייבלאך שהמנינים מתחלקים לאומרים ולא אומרים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה דין תענית וסליחות בה"ב נכתב בשולחן ערוך אורח חיים(תצ"ב, א', וכן תקס"ו, ב'). הסיבה לכך שחוששים שמא חטאו בטעות בזמן שמחת החג. השולחן ערוך והרמ"א כתבו שבאשכנז נהגו להתענות. אולם בארץ גם בהרבה קהילות אשכנזיות לא נוהגים להתענות וגם לא אומרים סליחות. לכן מי שלא אומר יש לו על מי לסמוך. אולם משום שנהגת מנהג טוב יש לך להמשיך במנהג או לבקש התרה על המנהג. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מנורת חירום בשבת: לרב. האם מנורת חירום שנדלקת בהפסקת חשמל היא מוקצה, והאם מותר להוציא מהתקע כשיש הפסקת חשמל?
תשובה: מנורה כזו היא כלי שמלאכתו לאיסור ומותר לטלטלה לצורך גופו או מקומו. ומותר לנתקה מהשקע בהפסקת חשמל. אך יהיה אסור להחזירה לשקע שיש בכך כיבוי בעת חזרת החשמל,וטעינה בטריית המנורה.
שאלה: מחיאת כפיים בעת תפילה בבית כנסת: האם מותר בעת תפילות בכלל ובעת קבלת שבת בפרט או בתפילות שבת למחוא כפיים בבית כנסת בעת הזמירות, בזמן אמירת קדיש או קדושה? ב מראש
תשובה: ספרדים החמירו שלא למחוא כפיים אפילו לשם מצוה והאשכנזים מקילים לשם מצוה, ואם זה מעורר את הלב בזמן התפילה יש להקל לאשכנזים.
שאלה: תמונות בהם צילמו אותי בחג: במהלך חג שטח שנערך עם חברים חילוניים צילמו והסריטו תמונות רבות. (יש להדגיש שהסברנו לחברים שאותנו אין לצלם). חברה שלי שרוצה לערוך סרטון מהצילומים שאלה אותי אם אפשר לשלב תמונות בהם הופענו גם אנחנו. האם מותר להשיב לה שאפשר? ומה לגבי תמונות שברור שאנחנו נקלענו אליהם רק ברקע ואנחנו ממש לא המוקד של התמונה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להסתכל על תמונות שצולמו בשבת"
תשובה: מאוד מאוד לא ראוי ומתאים להנות מחילול שבת שנעשה יחד איתכם, גם אם לא הייתם שותפים בו. אם תשתמשו בתמונות, יבינו החברים שאתם שמחים בצילום ובפעם הבאה החברים יצלמו אתכם בשבת וכמה שתאמרו להם שאסור, ונא לא לצלם אותנו וכו וכו, הדברים לא ישמעו. החברים יגידו בליבם או במפורש שאתם מעוניינים בצילום, ונמצא שם שמים מתחלל.
שאלה: מידת החסד ומידת הדין: ב"ה, מתוך תפילת עמידה: השיבה שופטינו כבראשונה, ויועצינו כבתחלה. והסר ממנו יגון ואנחה, ומלך עלינו מהרה אתה ה' לבדך, בחסד וברחמים בצדק ובמשפט. ברוך אתה ה', מלך אוהב צדקה ומשפט. כבוד הרב, 1.האם הכוונה שבורא עולם ינהיג אותנו במידת החסד? 2.כאשר תגיע הנהגתו של ריבונו של עולם במידת החסד,איזו תקופה תחל? מה קורה בתקופה הזו? 3.האם תקופה זו קרובה?
תשובה: לשואל זו אנו מבקשים מלפניו יתברך שימלוך עלינו לבדו, בין אם בחסד וברחמים בין אם בצדק ובמשפט, כי גם את היסורים נקבל באהבה מידו יתברך, העיקר הוא שלא ניפול בידי שלטון בשר ודם. נאמנה
שאלה: עזרת נשים בשמחת תורה: בשמחת תורה האחרון היתי בבית כנסת שבו ערכו את סעודת היום בבית הכנסת כשהנשים יושבות בנפרד מן הגברים (אך ללא מחיצה, רק ישיבה נפרדת) ולאחר מכן המשיכו לעשות את ההקפות (אחרי מוסף) כשהנשים יושבות בצד ואילו הגברים מקיפים את הספרים האם יש בעיה הלכתית בכך?
תשובה: : באופן בסיסי בזמן שמתעסקים בדבר שבקדושה יש חיוב מחיצה בין גברים לנשים. אם ההקפות הם חלק מסדר התפלה זה מחייב מחיצה. מעבר לכך שמירת גדרי הצניעות צריך להוועץ עם תלמיד חכם שמנהיג את הקהילה.
שאלה: חלה קפואה בשבת: היום בשיעור למדנו שמוציאים חלה קפואה מתוך תא הקפאה ויש לי עוד מוצרים בתא הקפאה אני בורר אוכל מתוך פסולת אבל מכיוון שאני לא אוכל את חלה לאלתר אלא אחרי הפשרה על גבי פלטה יש עדיין בעיה של בורר האם זה נכון והאם יש פוסקים שהתייחסו לזה?
תשובה: כיון שהחלה נצרכת לך עתה והיא נאכלת גם ללא הפשרה על הפלטה אחרי זמן מועט אין בזה איסור בורר כי כל אוכל שנאכל בזמן הקרוב להפרשתו מן הפסולת אין בו איסור בורר.
שאלה: לייעץ בענייני הלכה: ושבוע טוב. רציתי לדעת האם מישהו או מישהי שואל ת אותי שאלה בעניין הלכה האם מותר לעשות כך וכך.אם אני יודעת את התשובה אני יכולה להגיד? או שעדיין אני צריכה להגיד תברר י או תשאל י רב. האם למרות שאני לא מוסמכת לרבנית,מותר לי לייעץ בנושאים שונים. מראש
תשובה: אם המדובר בסעיף מפורש בשו"ע, כל מי שיודע יכול להשיב. אם השאלה מורכבת ויש צורך בשיקול דעת. יש לפנות לרב.
שאלה: כיבוד הורים-עד היכן?: בשבוע שעבר, לצערי הרב, התגלע ויכוח-ריב ביני לבין אבי, שיח, הוא קם עייף משינה לא מוצלחת, והחל להתרגז ואף צעק על ילדיי ועליי. אני עניתי מה שעניתי, לא זוכרת אם באופן ראוי או לא, במקום החלטתי לארוז את חפצינו ולעזוב את בית הוריי, תוך כדי שהוא ממשיך לדבר ולומר מילים קשות, הלכתי לחדר לארוז, וסגרתי את הדלת בפניו. זה כמובן הכעיס אותו ופגע בו, בנוסף לעצם הכוונה שלי לעזוב.לאחר דיון והתייעצות עם בעלי, ולאחר זמן בו נרגעתי קצת, רציתי לברר את עניין כיבוד הורים. בעלי טוען שהיה עליי להרכין את ראשי וכבודי ולשתוק, להקשיב לנזיפות והצעקות עד שיסיים לדבר.לי זה קשה.אני יודעת שכתוב בשו"ע שכיבוד הורים מגיע עד מקומות מאוד רחוקים וקשים. השאלה היא מה היה עליי לעשות? מצד אחד- כיבוד הורים, ומצד שני- להשפיל אותי עד עפר? לעמוד בשקט ולתת לצעקות ולמילים הקשות לשטוף אותי? ומה במקרה, שלא קרה- של אלימות פיזית? גם אז התורה מצפה שנסבול בשקט כדי לכבד את ההורים? כי בעיניי מה שעברתי זו אלימות מילולית. מה הגבול? כל אדם שהיו צועקים עליו היה רוצה לברוח, להתרחק מהתוקף. מה דעת תורה? ומה עליי לעשות כדי להתפייס עם אבי?
תשובה: : לא חייבים להיות בקרבת ההורים אם מערכת היחסים אינה תקינה. כיבוד הורים לא מחייב להיות זמן רב ביחד. מצוות הכיבוד עיקרא היא לדאוג לצרכים שלהם. אם אפשר בעצמנו עדיף. אם אי אפשר בעצמנו משום שיש מערכת יחסים שאינה הגונה אז לכבדם על ידי שליח. לכבדם תוך כדי שמירה על אוטונומיה ומרחק. בעלך מדבר על מידת חסידות. בכל אופן כל עוד שאנו נמצאים בקרבת ההורים וההורים מתקיפים אותנו הדרך אינה להחזיר במתקפה אלא להתרחק.  גם אם זה יצער את ההורים. אם אדם במדרגה של מידת חסידות להיות בבחינת הנעלבים ואינם עולבים עליו יאמר ואוהביו כצאת השמש בגבורתו.
שאלה: שאלת המשך לירק ללא חרק: הבנתי שצריך שטיפה ועוד שינוי כגון בישול כדי להתיר בדיעבד. האם בשטיפה הכוונה דוקא כפי שלעיתים נדרש בהוראות דהיינו אחד אחד וכולי או גם אם סתם שטפו ערמת ירק יותר גדולה בבת אחת תחת זרם מים ממוצע כפי שנהוג לסתם ירקות השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ירק ללא חרק"
תשובה: וברכת ד' אם יהיה זרם מים על כל מקום בירק ועוד בישול וכדו', אפשר להקל בדיעבד. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון