LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: צילום בעת פינוי בשבת: רציתי לשאול האם מותר לצלם במצלמה דיגיטלית בעת פינוי מאחז בשבת חג. שכן יכול להיות שמדובר בפיקוח נפש ממש, שכאשר הרשעים רואים שמצלמים אותם הם פחות אלימים, וידוע שהיו מקרים בהם הרשעים כמעט ורצחו יהודים בעת פינוי?
תשובה: זה לא כתיבה דאורייתא, כי זה לא דבר המתקיים. ואם אכן כשידעו שמצלמים זה יפחית את האלימות, לכאורה נראה שכן. אך אם כבר מצלמים, עדיף בשינוי (עם אחורי האצבע), ואז זה תרתי דרבנן. כמו כן, אולי גם אם יעשו את עצמם שמצלמים זה יספיק. מדובר בצלם גוי.
שאלה: אבל בחתונה ובשבע ברכות: אני מתחתן בע"ה בעוד שבוע. יש לי חבר טוב שהוא בשנת אבל על אביו (הוא סיים את ה-30). האם מותר לו להשתתף בחופה? יש לציין שבחופה יהיו מנגינות ושירים. דבר נוסף, אנו עושים שבע ברכות בכל שבעת הימים. האם מותר לו להשתתף בסעודת שבע הברכות (הסעודה נערכת ביום חול)? יש לציין שבסעודה זו לא תהיה מוזיקה אלא רק שירים בפה.
תשובה: שישתתף רק בחופה. וכן שלא ישתתף בשום סעודה, גם בשבת.
שאלה: עמידה בשעת החופה והקידושין: האם הקהל צריך לעמוד בשעת הקידושין או לשבת?
תשובה: אין לזה כללים, יש שיושבים ויש שעומדים, וכל אחד יעשה איך שחושב לנכון.
שאלה: הסיפורים בגמרא אמיתיים?: הגמרא מלאה בסיפורים על תנאים שהחיו מתים וסיפורים מופלאים שונים, מי אמר שכל הסיפורים אלה אמיתים?
תשובה: אין אנו זקוקים להוכחה, שכן כל דברי האמוראים והתנאים דברי אלקים חיים ומפיהם אנו חיים. לעצם שאלתך סיפורים אלו ברובם אמתיים ואינם משל בעלמא, ואמנם ישנם מהראשונים שיסבירו סיפור זה או אחר בדרך של משל.
שאלה: החלפת מברשת שיניים בפסח: האם צריך להחליף מברשת שיניים בה השתמשתי כל השנה בפסח, והאם יש חשש שהמברשת עצמה עשויה מתערובת חמץ, או שמשחו אותה בשומן לא כשר?
תשובה: לא צריך. בדרך כלל אנשים שממילא מעוניינים להחליף, מחליפים אז, אך באמת לא צריך. אם היא נקייה, אז אין למה לחשוש. המברשת מפלסטיק, ואין לחשוש לחומרים שמהם היא עשויה.
שאלה: נייר עם עמילן בפסח: נייר סופג וממחטות, שמכילים עמילן חמץ, האם מותר לנקות בהם בפסח את הפה מבחוץ, והאם מותר לשים את הנייר מתחת לפה כשישנים (שיספוג רוק), או שיש חשש שהנייר ייקרע וחתיכות נייר ייכנסו לפה?
תשובה: זה לא דבר שראוי לאכילה, ולכן פוקע מזה איסור חמץ. אמנם לאכול את זה במתכוון יהיה אסור, אף אם זה לא ראוי לאכילה. האדם ששם את הממחטות ודאי לא חושב לאכול את זה. בהלכות פסח מוזכר, שלא ישתמשו עם עמילן של חיטה לגיהוץ המפות, שמא זה יכנס לתוך האוכל ויאכל את זה. אבל כאן זה שימוש חיצוני וכן זה לא ראוי לאכילה, ולכן לא נראה לי לאסור את זה.
שאלה: כשרות על מפיות וממחטות: האם מפיות וממחטות צריכות הכשר?
תשובה: מפיות ומפות אינן צריכות הכשר.
שאלה: שמפו לא כשר: חפפתי את הראש בשמפו שאין לו הכשר, וטיפות מים נטפו מהשיער ונגעו בפה, האם אפשר להניח, שגם אם היה חומר לא כשר, הוא בטל ברוב?
תשובה: שמפו אינו ראוי אפילו למאכל כלב, ולכן אין איסור אם נכנס לפה. (שו"ע יו"ד קג, ב) הרב יאיר וסרטיל
שאלה: יש צורך ברב לבית הכנסת?: בבית הכנסת שלנו מעוניינים חלק מהמתפללים לקבוע רב לביהכ"נ אין המדובר ברב שישהה תפילות רבות במקום וייתן דרשות וכו, שכן ביהכנ"ס מרוחק למדי מביתו של הרב אותו רצינו למנות, אלא בעיקר בקביעה עקרונית. יש שאינם מבינים מה הצורך בדבר, שכן אין כמעט שאלות הלכתיות או הנהגות שאינם ע"פ ההלכה וזאת משום שהגבאים הינם יראי שמים ויודעי ספר, וכשיש שאלה או חשש - הגבאים שואלים רב. לעומתם טוענים המחייבים קביעת רב שדמותו של מקום ושל ביכנ"ס כוללת בתוכה רב, גם משום שייתכנו בעיקר במקומות בהם הגבאים אינם יר"ש בתי כנסת בהם יתעוררו מכשולות, ועלינו, דווקא כקהילה שבתוכה גם ת"ח, להוות דוגמא לכולם. גם משום שרב יכול לקדם נושאים תורניים חשובים, ולהאיר את עינינו בדברים שעלינו לשנות, וגם כדי שבמצב בו יתעורר וויכוח בנושא תורני יהיה מנהיג אחד למקום ובכך ימנעו ויכוחים ומחלוקות. בנוסף - יש מקום לחשוש שבעתיד ישתנה אופי המקום או הגבאים, ואלו יעשו דברים שלא כדין מבלי שיהיה מי שיוכל לעצור בעדם. לעת עתה סוכם כי נקבל את דעתו של כבוד הרב בנושאים הלכתיים ועל כן אנו פונים לרב גם בשאלה זו. נשמח לשמוע את פסק ההלכה של הרב.
תשובה: גם בבית כנסת שיש בו תלמידי חכמים חשוב שיהיה רב. הדבר חשוב גם לצבור, וגם לנוער. כמובן שרב צריך להיות לא רק דמות יצוגית, אלא זה שמכיון ומדריך ומהווה דוגמא אישית לעבודת ד'. כל תלמיד חכם שמתפלל בבית הכנסת תורם ומשפיע, אך אם הוא משמש כרב התרומה שלו גדולה בהרבה.
שאלה: סגירת הווילונות בבית הכנסת: בבית הכנסת שלנו ישנם חלונות בקדמת ביהכנ"ס המשקיפים על השביל המוביל אליו. בשביל מגיעות נשים לתפילה, בייחוד לקראת סיום התפילה. אמנם מדובר במספר לא רב של נשים, וזמן מעברם איננו ארוך כ"כ, אולם יש לפחות מתפלל אחד שהדבר מפריע לו, והוא מעוניין לסגור את הווילונות בזמן התפילה למרות שבכך נגרע מהאיוורור של ביהכ"נ. איננו יודעים כיצד מרגישים שאר המתפללים. נראה שהדבר אינו מפריע לרובם, אולם ייתכן שמחמת הבושה אין הם מראים שהדבר מפריע להם. האם יש לסגור את הווילונות?
תשובה: הטוב ביותר שאותו אדם ישב במקום כזה שלא יראה את העוברים ויהיה אפשר להשאיר את החלונות פתוחים. ואולי למצוא דרך לסגור את החלונות רק לזמן מצומצם שבהם עוברות הנשים.
שאלה: שומר בשבת בעקבות תקיפה: האם אפשר לשכור שומר שישמור בשבת על סניף שבו נערכים פעולות, בעקבות תקיפה בסניף כאשר לא היה שמירה מסודרת, ולגבי מכשיר קשר, האם אפשר פשוט לומר לו להגיע עם טלפון מכובה למקרה הצורך, ואם אפשר, איך מסדרים את העניין של שכר שבת? והאם מותר למישהו מהסניף שיעבור הכשרה במשא"ז, ללכת עם נשק ארוך בגלוי, שראית הנשק משרה אווירת ביטחון? (בגלל בעיית עובדין דחול)
תשובה: מותר, שיבוא עם פלאפון. וגם האפשרות שהצעתם שמישהו מהסניף שעבר הכשרה במשא"ז ישמור אפשרית.
שאלה: דיבור עם בת לשם חזרה בתשובה: האם מותר לדבר עם בת לצורך חיזוק וכדי שהיא תחזור בתשובה ורק לצורך זה, לא מדובר בקשר של פנים מול פנים אלא בטלפון וכו?
תשובה: אני לא הייתי ממליץ לעשות דבר זה לכתחילה, אם אתה בגיל צעיר, זה עלול להתפתח לקרבה יותר גדולה.
שאלה: נדרים בעניין אבקת חלב נוכרי : בעלי ואני קבלנו על עצמנו בנפרד וביחד לא לאכול אבקת חלב נכרי, וכעת בעלי הבין שהדבר מותר מעיקר הדין ואין ענין להחמיר. ראשית האם באמת אין עניין בלהחמיר בכך, ושנית האם יש צורך לעשות בכך התרת נדרים וכן האם מותר לנו לתת לילדנו התינוק מטרנה עם מרכיב זה?
תשובה: לא צריך התרת נדרים. הרב פרנק בשעתו התיר אבקת חלב נוכרי אחרי מלחמת השיחרור שהיה תקופת צנע בארץ, שהיו מביאים אבקת חלב מחו"ל, והרב פרנק התיר ואמר שזה לא כלול בגזירת ח. ואם הרב פרנק התיר, אנו לא צריכים להית יותר חסידים. אמנם זו לא החמרה של שטות, כיון שיש רבנים שמחמירים בזה, אך הציבור יכול לסמוך בשקט על פסיקתו של הרב פרנק. ולילד ודאי שאין להחמיר. אינכם צריכים לעשות התרת נדרים, כיון שכשנדרתם חשבתם שזה אסור, וכעת התברר לכם שזה מותר.
שאלה: חוק לישראל ורצועות התפילין: 1. אני לומד בחוק לישראל, ביום שישי רשום כי בליל שישי יש לקרוא כ"ו פסוקים. מתי עליי לקרוא אותם? האם בליל שישי הכוונה ליום חמישי אחרי צאת הכוכבים? מלפי מה שידוע לי אין לקרוא מקרא בלילה. 2. בבן איש חי הלכות כתוב שיש להכניס את רצועות התפילין לאבנט מה הכוונה והאם יש דרך מסויימת להכניסם?
תשובה: 1. אע"פ שבכל לילה לא טוב לקרוא מקרא, מ"מ כ"ו פסוקים אלו יש לקרא בליל שישי כפי שמובא בדברי רבינו האר"י בשער המצוות (פרשת ואתחנן), ושם גם מובא טעם הענין. 2. הכוונה כפשוטו להכניס את רצועות התפילין בחגורה, וראיתי שנוהגים להכניס רצועת ימין מעל החגורה ורצועת שמאל מתחת לחגורה.
שאלה: כניסת שבת וקניה בכרטיס אשראי: יהודי שנתקע בחו"ל בערב שבת ממש לפני הדלקת נרות, האם מותר לו לקנות מזון במכולת בזמן "בין השמשות" עם כרטיס אשראי, והאם מותר בשבת עצמה לעשות זאת? במקום שיש עירוב או בחנות הקטנה הממוקמת בתוך המלון, ואם לא מה עליו לעשות? מדובר שאין פתרון אחר הנראה לעין.
תשובה: יכול לקחת בבין השמשות, אבל לחתום יש בעיה. איסורי דרבנן (שבות) מותרים בבין השמשות לצורך דבר מצווה. אפילו לשלם יהיה מותר, כי זה מוקצה ויהיה מותר לטלטל בבין השמשות לדבר מצווה. אבל לחתום יש בעיה של איסור דאורייתא.
שאלה: שינוי בלימוד חוק לישראל: אני לומד בחק לישראל, האם אני רשאי לשנות את סדר הלימוד ולקרוא בלילה שלפני היום את המשנה גמרא זוהר הלכות ומוסר, ולמחרת בשעות היום לקרא את המקרא תורה נביאים וכתובים?
תשובה: בקריאת חק לישראל לכתחילה יש להשתדל לקרוא ר הכתוב בספרים כיון שיש בזה ענין. אך אם יש צורך בדבר מותר לשנות.
שאלה: כשרות שוקולד משלשל : האם שוקולד משלשל צריך הכשר? אציין שלא כתוב עליו כלום מלבד שהוא מכיל חלב וכן שהוא נרכש ללא מרשם רופא.
תשובה: צריך הכשר, האדם לא אוכל תרופה אלא אוכל, אלא שזה משמש לו גם כריפוי. זה כמו שרופא יגיד לאדם שיאכל אשכולית לריפוי.
שאלה: גילוי בתרכיז והחתמת כרטיס: א. ליד מתקן המים יש בקבוקי תרכיז לשימוש העובדים. בקבוקי התרכיז הם ללא מכסה. רציתי לשאול האם מותר להשתמש בהם או שיש בעיה של מים מגולים? ב. אנחנו מסימים את העבודה בשעה מסוימת, החברה מזמינה הסעות לעובדים שיקחו אותם לביתהם. החברה לוקחת איזה טווח בטיחות בין סיום העבודה למועד יציאת ההסעות כדי שאיש לא יפספס את ההסעה, טווח הבטיחות הוא כרבע שעה. אני רואה שכמעט כל העובדים יושבים את הרבע שעה הזאת בחוץ ורק סמוך מאוד לנסיעת ההסעה מחתימים את הכרטיס יציאה. האם נכון לנהוג ככה? כי מצד אחד אני לא עובד בפועל ברבע שעה הזאת אך מצד שני אין זו אשמתי שההסעה כבר לא יוצאת ואני עוד ברשות החברה?
תשובה: א. היום לא חוששים לכך. ב. לכאורה זה אחריותה של החברה, והחברה לוקחת את זה בחשבון.
שאלה: אבלות מול יארצייט לשליח ציבור: אבלות מול יארצייט למי יש זכות להיות שליח ציבור, אשמח אם הרב יחלק בין לפני ה-30 ואחרי ה-30?
תשובה: היארצייט קודם, רק בשבעה האבל קודם ואחר כך היארצייט.
שאלה: נטילת ידיים וברכתה: צריך ליטול ידיים לפני סעודה. נהגו שלא לברך לפני הנטילה ("עובר לעשייתה") כיוון שהידיים עלולות להיות מטונפות, ולכן מברכים לאחר הנטילה ולפני הניגוב, כיוון שגם הניגוב נחשב לחלק מהנטילה. אך הרי אם אדם שפך יותר מרביעית מים על ידיו, הידיים טהורות, והניגוב אינו מועיל כלום. לאחר יותר מרביעית אין שום צורך בניגוב, ולכן איך יכול להיות שהניגוב עדיין נחשב כחלק מהמעשה, למרות שאינו נצרך לעצם המצווה? איך מחשיבים את זה כ"עובר לעשייתה"?
תשובה: המחבר מביא שאפילו מי שמטביל את ידיו, לא צריך ניגוב. אבל המהרש"א אומר שאין לאכול בידיין מסורבות. לפי שיטת יהודי אשכנז, כל נטילה   טבילה טעונה ניגוב. כיון שעדיין לא נגמרה הנטילה, מעשה מתמשך, האדם יכול עדיין לא נגמרה.
שאלה: מיחזור עיתונים עם דברי קודש: חפשתי באתר ומצאתי שאלות ותשובות בנושא, אך אף אחת לא הורתה לי מה לעשות למעשה. יש לי המוני עיתונים (בעיקר מקור ראשון, בשבע ועלוני שבת) שברצוני להשליך לפח מחזור. ראיתי תשובה של הרב שמותר אם אין שמות קדושים ופסוקים שלמים, אך אינני יכולה לקרוא את כל מאות העמודים כדי לבדוק זאת. מה עלי לעשות? (שורש השאלה: האם מחזור חמור יותר מזריקה לפח, או שדינו זהה).
תשובה: רק מיחזור למטרות מכובדות מותר אך לא למטרות מבוזות, כגון ניר טואלט. מכיון שאיננו יודעים מה מטרת המיחזור אין למחזר דברי תורה אף על פי שאין בהם שמות. כמו כן העלונים לא מקפידים להימנע משמות קדושים ופסוקים. לדעתי על העלונים לקחת יותר אחריות, גם להימנע משמות ופסוקים וגם לתאם עם חברות המיחזור שהעלונים ימוחזרו רק ליעודים ראוייים. ואם כבר העלונים יקחו אחריוות שלא יפרסמו תכנים שלילים או מסחריים שאסורים לקריאה בשבת וכן שיפקחו על תוכנם של המאמרים. פה ושם יש מאמרים לא ראויים בכלל ובביהנ"ס בפרט.
שאלה: צמחי תבלין באדניות בשמיטה: 1. האם ניתן להזיז אדנית הנמצאת בשמש ישירה לצל, במרפסת שאינה מקורה (קומה שניה), אם נראה שהצמח סובל, אך לא מת? 2. האם ניתן לגזום ענפים של צמח תבלין (בזיליקום) שצמח מאד וכורע תחת עומס המשקל, אך לא מת? (גדל באדנית במרפסת שאינה מקורה בקומה שניה)
תשובה: 1. יעשו זאת בשעות הלילה. 2. אם פעולה זו תעשה ללא מטרות הצמחה אלא להצלת הבזילקום אפשר לעשות זאת, וכדאי לעשות שינוי בגזום, כגון מצד אחד, או ישר בלא הקפדה על מקום הגיזום. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: הקדמת פדיון הבן: בננו הבכור נולד בע ה בכ ב בתשרי, ערב יום שישי. אנו מעוניינים לערוך את הפדיון במוצ ש - כ ב בחשון מטעמי נוחיות. האם ישנה בעיה להקדים הפדיון?
תשובה: באיזו שעה הוא נולד?.
שאלה: טיפול מסור בהורים : אמא של קרוב שלי לא בקו הבריאות, סובלת מידי פעם משיכחה, אין לה שליטה על צרכיה ועוד. יש לה מטפלת, אך יש ימים שהמטפלת לא נמצאת והוא צריך לעשות לה מקלחת וכן להחליף לה, הוא עושה את זה במסירות, גם במקרה שאימו היתה בבית החולים הוא לא סמך כל כך על האחיות והוא טיפל בה ועשה לה מקלחת. האם בכך שהוא מקלח אותה (שלדעתו זה פיקוח נפש) יש משום חוסר צניעות ועד כמה זה פיקוח נפש?
תשובה: קשה לי לקבוע האם זה פיקוח נפש, זה הרופא צריך לקבוע האם הוא מוכרח לקלח אותה. הרי אפשר למצוא מישהי עם נסיון בזה שתעשה זאת. ולכן על פניו נראה שאינו מוכרח לקלח אותה. אך אם זהו המצב, והוא מוכרח לקלח אותה, יעשה את זה, בייחוד אם הוא מגדיר את זה כפיקוח נפש.
שאלה: הנבטת זרעים בצמר גפן בשמיטה: האם מותר למורה לטבע ומדעים להנביט זרעים בצלוחיות עם צמר גפן בתוך מעבדת בית הספר בשמיטה, האם זה משנה ממה עשויה הצלוחית?
תשובה: אפשר להנביט בצורה נסויונית בתוך בית בתוך צלוחית (זכוכית או פלסטיק), אולם צריך להזהר לא להנביט מספר מינים במקום אחד דבר שיכול לגרום לכלאים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: זריקת אילחוש בברית מילה: בני בן שמונה חודשים. את ברית המילה ערך לו רופא, לפני המילה הוא נתן לו זריקת אילחוש. לאחרונה שמעתי שזה אסור עפ"י ההלכה. הם בעקבות כך יש פגם במילה שנערכה לו?
תשובה: אינני חושב שיש פגם במילה.
שאלה: שרלטנות בעניני בריאות: היום מתרוצצות בארץ תורות רבות העוסקות בגוף ונפש, תורות שמקורן במזרח הרחוק או המצאות של כל מיני "מוארים" שקבלו פתאום ברכת אלוה ממעל בעת שנגעו במוות. בתי ספר, חלקם דתיים, מלאים במרצים המחדירים תורות מתורות שונות. אני לא שוללת לימוד חוכמות מגויים, אבל מלאה חרדה לנוכח הרצינות בה מתייחסים לתורות אלה ולנוכח השטחיות בה נלמדות התורות. כשנתקלים בבעיה הילכתית אמיתית, עוברים על כך לסדר היום, או עוקפים. אין בכוונתי לקפח פרנסה מאף אחד, אך מצד שני אני יודעת במה דברים אמורים, וכמה דמים עולים הטיפולים הללו מידי אנשים בלתי מיומנים. חלק מהמטופלים הם אנשים מיואשים שהפרוטה אינה מצוייה בכיסם, ושמים יהבם על. מה יש לעשות כנגד התופעה?
תשובה: צריך לומר לומר לאנשים שלא כדאי ללכת אלא למי שיש לו סמיכה. כמו שלאדם אסור לעסוק ברפואה אם אין לו הסמכה. אמנם יש שיטות רפואה נוספות לרפואה הקונבנציונלית, אך צריך לומר לאנשים שילכו רק לשיטה שידועה בציבור כנכונה.
שאלה: ליל כלולות במלון: בע"ה אני מתחתן בקרוב, המקום בו אני מתחתן נותן לנו בחינם סוויטה במלון לליל הכלולות. ארוסתי חושבת שזה יהיה נחמד. האם יש בעיה הלכתית כלשהי בכך שאכן נהיה במלון בלילה שאחר חתונתינו?
תשובה: מזל טוב ושתזכו להקים בית נאמן בישראל. אין שום בעיה הלכתית לשהות במלון בליל הכלולות, ובתי מלון נערכים ללילה זה כפי שצריך.
שאלה: שעות בין בשר וחלב בהקמת בית: אני מגיע ממשפחה צמחונית, כך שבביתנו לא אוכלים בשר. אנו אשכנזים, במשפחתו של אבי נהגו לחכות שלוש שעות בין בשר לחלב. ומכיוון ששמעתי שיש אומרים שחייבים להחמיר ושאין מקור לשלוש שעות הייתי מחכה שש שעות. עכשיו בע"ה אני עתיד להתחתן, ובבית שאני מקים בע"ה לא נהיה צמחונים. אם אחליט לחכות שלוש שעות האם עלי לעשות התרת נדרים, איני זוכר אם אמרתי בלי נדר. האם לסמוך על מסירת המודעה בתחילת ר"ה?
תשובה: בפוסקי ההלכה לא מוזכר שלוש שעות, ובאמת מוזכר שלכתחילה יש להמתין שש שעות. השיטה שנהגו שלוש שעות זה הגיע כפשרה, במערב אירופה סמכו על שיטת רבינו תם, שאחר שהאדם סיים את סעודתו יהיה מותר לאכול חלב בסעודה אחרת. שלוש שעות נוצר כתוצאה מנוהגי האכילה במערב אירופה (בצהרים אכלו באחת, בארבע שתו תה ובאנגליה אין תה ללא חלב), ומזה נוצר המנהג של שלוש שעות. אבל לכתחילה, אם אתה שואל איך להשתית את מנהגי הבית שלך, תמתין שש שעות. כך פוסק מרן המחבר, והמהרש"ל אומר שכל בן - תורה ראוי שיינהג כך. (כיון שבזה אתה מחמיר, אין צורך בהתרת נדרים).
שאלה: פניה תפילה מהלב לקב"ה: כאשר אדם פונה בלבו לקב"ה, האם יש לתפילתו את אותו הערך? האם תפילתו מגיעה לה כמו התפילה בסידור? כאשר אני רוצה לבקש משהו מהקב"ה, האם אני חייבת קודם לקרוא תפילה מסוימת או תהילים ואחרי זה, כשהקוד מגיע לאיפה שצריך, לדבר במילים שלי? האם משנה באיזה שפה מתפללים? או שרק כשמתפללים בעברית זה תופס?
תשובה: בדורות הראשונים שהיו גדולים הם ידעו לחבר את נוסח התפלה. אולם אנשי כנסת גדולה ראו שאנשים לא יודעים את הדרך הראויה לתפלה ולכן הם תיקנו לנו נוסח של תפלה קבוע. הנוסח של אנשי כנסת גדולה הינו נוסח שמכיל את כל הרעיונות והסודות שיש להתפלל עליהם. יש חשיבות עצומה להתפלל את הנוסח בתפלה כפי שתיקנו אנשי כנסת גדולה. הם הטמיעו בתפלה את כל מה שעם ישראל צריך בכלל ובפרט. אולם מעבר לתפילות שיש בהם נוסח קבוע יש חשיבות שכל אחד יוסיף בקשות אישיות לפי העת והמקום שנמצא בו. זה מרומם את כל התפלה מתפלה מקובעת לתפלה שכל כולה נהית רחמים. את הנוסח הקבוע שתיקנו אנשי כנסת גדולה יש לומר בלשון הקודש. קשה מאד לתרגם בדיוק את הנוסח לשפות אחרות. אולם את הבקשות הפרטיות ניתן לומר בכל שפה. עיקר ענינה של התפלה היא לעמוד לפני המלך ולהתפלל לפניו לכן יש סדר איך עומדים בפני המלך. מכיון שאת בת יש את דעת המגן אברהם שניתן לסמוך עליו שאין את חייבת תפלה כפי הנוסח של אנשי כנסת גדולה. אולם כדאי להתאמץ שתפלה אחת ביום תהיה לפי הנוסח של אנשי כנסת גדולה. אין ספק שמדרגת התפלה שנאמרת על פי אנשי כנסת גדולה היא יותר עליונה. גם הבקשות הפרטיות הם נשמעות יותר עם הם נאמרות בשעת העמידה ובצרוף י"ח הברכות. אולם ודאי שניתן גם לבקש שלא בעת התפלה. אולם אין את המצב של העמידה לפני ה' מתוך ההתרבות על ידי מילות התפלה שכל כך מקרבות אותנו לה'. בנוגע לתהילים ודאי שיש מעלה באמירת תהילים אולם אין לקשור קשר הכרחי בין הבקשות האישיות לבין אמירת תהילים. לכל דבר יש את המקום שלו. לסיכום: המעלה הגדולה היא תפלה הנאמרת לפי הנוסח שתיקנו אנשי כנסת גדולה וכפי שמופיעה בסידור. אליה אפשר להוסיף תפילות אישיות. את הנוסח הקבוע לומר בלשון עברית והשאר ניתן לומר בשפות אחרות. אין קשר מהותי בין אמירת תהילים לבין הבקשות הפרטיות. אישה שאין לה זמן להתפלל יכולה להתפלל עד חצות.
שאלה: בעיות כשרות בממרח: אני נמצאת במקום עבודה שבו העובדים אינם שומרים כשרות ומשתמשים באותם כלים לחלב ובשר, בסכו"ם הם משתמשים כדי למרוח כל מיני ממרחים. האם מותר לי לאכול מאותם ממרחים עם סכו"ם חד פעמי, או שבערבוב הכלים נאסר גם הממרח?
תשובה: כיוןן שיש חשש שמשהו בשרי (לדוג') שהיה על הסכין נשאר הממרח, ולמחרת או באותו יום הכניסו פנימה סכין שיש בו שאריות של משהו חלבי, יש להחמיר. אלא אם כן ידוע, שהסכינים שנכנסו לממרם נקיים לגמרי, ואז אף אם הכלי אסור, זה לא אוסר את הממרח שנשאר.
שאלה: ברכת הרעמים והברקים: האם יש עניין לברך דווקא באור יום או דווקא בלילה על הברק, והאם נכון הדבר, שאפשר לברך גם על הרעם וגם על הברק, עושה מעשה בראשית, למרות שנוהגים היום לברך על הרעם שכוחו וגבורתו מלא עולם?
תשובה: אין זה משנה מתי מברכים על הברק, כיון שגם ביום רואים את הברק. אמנם יש דיעות שסוברים שאפשר לברך גם על בהרק וגם על הרעם "עושה מעשה בראשית". אבל הנכון לברך על הרעם "שכוחו וגבורתו מלא עולם" ועל הברק "עושה מעשה בראשית".
שאלה: בישול ירק לא בדוק: האם צריך לטבול להגעיל כלים שנתבשל בהם במכוון ירק שלא נבדק. לעיתים אימי אינה משתמשת בירק של "גוש קטיף" והיא אומרת לי שהיא ניקתה את העלים אך אני יודעת שאינה בקיאה כ"כ בהלכות שרצים ושאין לה סבלנות לבדוק כל עלה בנפרד. כמו גם לגבי ברירת האורז איני יודעת לסמוך אם היא בררה את האורז או לא, האם ניתן לסמוך עליה, והאם יש להגעיל את הכלים או לטובלם לפני אכילה?
תשובה: לא, בדרך כלל תולעים זה נותן טעם לפגם. על אורז ניתן לסמוך, כיון שאינו מוחזק בחרקים. וכן אם שכחו לבדוק אורז, בדיעבד אינו אסור (בניגוד לכרובית כדו' שהם מוחזקים).
שאלה: ניקוי הנעליים מעפר בשבת: האם יש איסור לנקות את הנעליים מעפר יבש בשבת? לכאורה החשש הוא לאיסור טוחן את העפר. אלא שחשבנו לומר שיש כאן פסיק רישא דלא ניחה ליה באיסור דרבנן (שכן מדובר בכלאחר יד), ומכיוון שמנהג העולם להקל, האם נראה להקל?
תשובה: אכן יש בזה בעיה של טוחן ויש להקפיד לא לגרד את זה אלא בצורה גסה (כגון כשיש ברזלים בכניסה לבניין), ולא לפורר את זה.
שאלה: איך ר  יוסף שאל בכלדאי?: ראיתי את השאלות ותשובות המתייחסות בפקפוק לאסטרולוגיה. אם כן, קשה לי להבין את החלטתו של ר יוסף לא לקחת את המשרה שהוצעה לו בגלל שאמר לו כלדאי שהולך למות אחר שנתיים. אשמח לקבל הסבר להחלטתו?
תשובה: בענייני מיסטיקה ואסטרולוגיה, יש דברים בגו. אבל לכתחילה, אנחנו לא צריכים לקבוע את מעשינו לפי מיסטיקה. יש לנו חוקיות בעולם הזה, אנו הולכים לפי הגילויים האלוקיים שמתגלים בעולם שלנו, ולכן אין ללכת אחר דברים כאלו. "תמים תהיה עם ה' אלוקיך". לגבי מעשיו של רב יוסף, הדברים השתנו מאז, המהר"י חגיז בתשובותיו, אומר שככל שאנו מתקרבים לגילוי אורו של משיח, כל כוחות הסיטרא אחרא הולכין ונחלשים.
שאלה: קרח לתוך כלי שני בשבת: שאלתי לרב היא האם מותר לתן לתוך כוס מים רותחים כלי שני קוביות קרח?
תשובה: המים הרותחים עלולים לבשל את הקרח, ואם כן יש בעיה. כמו כל דבר שיכול להתבשל בכלי שני (קלי הבישול), אסור.
שאלה: נטילת ידיים לאחר קימה בלילה: האם אדם שנטל ידיו בלילה לאחר עשית צרכים יצא ידי חובת נטילת ידיים של הבוקר, האם במקרה כזה צריך לטול בבוקר ולברך, וכמו כן מה הדין אם עשית הצרכים היתה בסמיכות לקימה בבוקר?
תשובה: אדם שקם בלילה לעשות צרכיו צריך ליטול ידים לאחריהם אך כיון שחוזר לישון לא יברך על נטילת ידיים ומיד בקומו משנתו יברך על נטילת ידים כדין.
שאלה: הוצאת נורה מהמקרר: האם הוצאת הנורה מהמקרר מספיקה כדי שיהיה אפשר לפתוח את המקרר בשבת? למרות שפותחים את המקרר אז יש זרם במקום שהנורה צריכה להיות, או שזה ר כי לא נדלקת שום נורה?
תשובה: הוצאת נורה מספיקה, רק יש להשתדל לפתוח את המקרר בעת שמנוע המקרר פועל.
שאלה: התערבות והימורים בשביל החוויה: האם מותר לערוך הימורים ומשחקים על כסף עם חברים כשלא הכסף הוא העניין? לדוגמה חברים שנפגשים פעם בכמה חודשים ומשחקים בקלפים ורוצים שיהיה עניין כלשהו למשחק ומהמרים על סכומים קטנים (או על סכומים יותר גדולים אבל נותנים את כל הכסף לצדקה בסופו של דבר, ואז יהיה מותר כמו לוטו שהרב עובדיה התיר לאשכנזים) האם עדיין יש פה עניין של גזל? שהרי האדם מסכים להשקיע כסף לא בשביל להרוויח אלא בשביל המשחק עצמו, ואז אין בעיה של אסמכתא שאם היה יודע שיפסיד לא היה מסכים - כי היה מסכים. בנוסף- מה לגבי הימור חד פעמי בקזינו בשביל החוויה? שוב, כמו שאדם היה מוכן לשלם בשביל לאכול במסעדה הוא מוכן לשלם בשביל לשחק בקוביה, בשביל החוויה, רק שבמקרה הוא יכול להרוויח אבל זה לא העניין מבחינתו. ואם אסור, בקזינו של גוי מותר? הרמב"ם כתב שמצד גזל מותר לשחק עם גוי אבל יש בעיה של עיסוק בדברים בטלים - האם הכוונה גם למשחק אחד או שהוא דיבר על "משחק בקוביא" בתור כלל-אדם שזה מה שהוא עושה בחייו, האם יש הבדל בין אשכנזי לספרדי?
תשובה: אם מוסרים את הכסף לצדקה, ולא מתכוונים לזה ברצינות, אין בזה גזל. אין ללכת לקזינו אפילו לצורך חוויה, יש כאן גם משחק בקוביה, גם מושב ליצים וגם אסמכתא, ואין הבדל בין אשכנזים לספרדים.
שאלה: צעצוע בצורת שמש: האם יש בעיה עם צעצוע בצורת שמש?
תשובה: אינני חושב שיש בעיה לשחק עם זה.
שאלה: מכשיר חשמלי שהובא בשבת: האם לבני החיל מותר להשתמש בטוסטר שהביאו לחברו (החילוני) בשבת? אציין כי אין בזה בעיה של כשרות, הטוסטר חדש ויהיה חלבי בלבד?
תשובה: במוצאי שבת יהיה מותר להשתמש בטוסטר שהובא בשבת.
שאלה: שאלות אמוניות בגיל שמונה: בני בן השמונה, שהוא השני בילדינו ב"ה, שאל אותנו בערב שבת שתי שאלות באמונה. הראשונה היא שכשהוא מתפלל הוא אינו רואה את הקב"ה ולכן אינו מאמין כביכול בקיומו של הבורא. והשנייה, על פי היסוד של מציאות הקב"ה בעולם, לדוגמה כוס אם היא נשברה האם גם הקב"ה חלילה נשבר איתה? שאלנו אותו אם שמע על שאלה זו מילד או אדם אחר והוא ענה שבמהלך התפילה הרהר על כך לבדו. ברצוננו להוסיף שהילד הוא פיקח מאוד ועומד על דעותיו. אנו יודעים שהוא עדיין צעיר אך אנו שואפים לכוון ואף להעצים את אמונתו במציאות הקב"ה בעולם כבר מגיל צעיר, ולא שחלילה תתגבר אצלו דעות מסוג זה אלא להעצים בו את האמונה?
תשובה: שאלות הילד מעידות על חשיבה עצמאית ורצון להיות אמיתי בתפילותיו ועל כן כדאי לענות לו תשובות ראויות ולא להתעלם. על השאלה הראשונה שהוא איננו רואה את הבורא אפשר לומר לו כי הבורא הוא כמו הנשמה שיש לאדם והוא נשמת העולם. כשאדם אומר שהוא רוצה כך וכך אין הוא מתכוין ב"אני" לגוף או לאיברים אלא לאני הפנימי שאיננו נאה אבל הוא עיקר החיים ומקורם. כשם שיש נשמה לאדם ונפש לחיות יש מה שמקיים את ההויה כולה, כי אין הגוף חי ללא נשמה ואין העולם מתקיים ללא הבורא ב"ה. ומה שנוגע לשאלה השניה אם יד או רגל נשברו, האם נשבר האני של האדם, הרי האני איננו גוף ולכן מקרי הגוף לא מפריעים לו, כך אין משבר בטבע פוגע ח"ו בבורא שהוא כולל את הכל והוא יותר מהכל.
שאלה: היתר מכירה או אוצר בית דין: מה עדיף לקנות, אוצר בית דין של הכשרויות החרדיות או היתר מכירה של הרבנות?
תשובה: השאלה איננה נכונה, הדרך הטובה בשביעית היא אוצר בית דין, והיא הראויה ביותר, ואין נפק"מ מהיכן הדברים משווקים. אולם לא ידעתי שיש כעת אוצר ב"ד בגופים חרדים (מלבד בננות, ואולי בקיץ פירות). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: החזקת ספר תורה לשמאלי: ידוע שצריך להחזיק את ספר התורה ביד ימין. האם מותר לשמאלי להחזיק ספר תורה ביד שמאל?
תשובה: כן, לגביו זה ימין.
שאלה: בורר בעוף בשבת: אם אני ניגש לאכול עוף בשבת, ולעוף יש עור והרי אסור לברור פסולת מאוכל, ואני לא אוכל את העור. איך אני בורר את העוף?
תשובה: מותר להסיר העור ולאכול כרגיל, כיוון שאי אפשר להגיע לאוכל באופן אחר. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: בישול ביצים קשות בשבת : האם מותר להניח על הפלטה ביצים קשות (שכבר הוכנו לפני כניסת שבת) בתוך סיר עם מים מהברז מיום שישי בלילה עד שבת בבוקר כדי שייצאו חומות? (יש לציין שהביצים הונחו במקרר לאחר הכנתם) ואם לא, באיזה אופן ניתן לחמם אותם?
תשובה: בשבת עצמה אין להניח אותם עם מים מהברז. אמנם אם שמים ממש מים חמים מהמיחם יהיה מותר.
שאלה: משחק באינטרנט במוצאי שבת: לאחרונה התחלתי לשחק שחמט באינטרנט כנגד אנשים מכל רחבי העולם. היות וניתן לשוחח עם היריבים תוך כדי המשחק, גיליתי שרבים מהמשחקים הם יהודים. בגלל שהיריבים הם מכל העולם, קורה שבמוצאי שבת אני משחק כנגד מישהו ולאחר משחק או שניים אני מגלה שהוא יהודי שגר במקום שבו השבת עדיין לא יצאה. 1- האם מותר לכתחילה לשחק במוצאי שבת למרות שישנו חשש שאשחק נגד יהודי? 2- במידה ושיחקתי נגד מישהו וגיליתי שהוא יהודי שגר במקום בו שבת עדיין לא יצאה, מה עלי לעשות? (בפעם הקודמת שזה קרה לי ביקשתי ממנו סליחה על שאיני יכול להמשיך לשחק נגדו והשארתי לו כתובת אי-מייל למקרה שירצה לדון על הנושא ולהתקרב ליהדות)
תשובה: 1. כיון שיש סיכוי שתשחק כנגד יהודי, יש להימנע. 2. תפסיק את המשחק.
שאלה: חרם בעקבות הכאת ילד: אבא שהבטיח לבנו שלא להכות אותו לא עמד בהבטחתו כי הילד הכעיס מאוד (בן 12), הילד עושה חרם על האבא שלא יכול לעמוד בהבטחתו ולא מתייחס אליו בכבוד. מה עושים?
תשובה: צריך לקיים שיחה משותפת של האבא והילד איך לבנות את היחסים בצורה נכונה שהבן מצד אחד לא ירגיז כל כך והאבא מצד שני יתאמץ לא להכות.
שאלה: טלית בערבית של שבת: מהו המקור למנהג התימנים ללבוש טלית בערבית של שבת, והאם ספרדי יכול גם לנהוג את המנהג הזה?
תשובה: בתלמוד מוזכר שמתעטפים בטלית בערב שבת כשהולכים להקביל את פני המלכה. מזה כנראה נוצר המנהג הזה. מי שרוצה לנהוג כך, ודאי שיכול לנהוג כך.