LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ירקות ופירות אורגניים: הרב השיב לגבי ירקות אורגניים כי באופן עקרוני בפירות עגבניה, גזר ותפוזים אין מציאות גדולה יותר של חרקים, אבל במקומות שיש כנימות או בירקות עלים החששות גדולים יותר. האם בירקות או פירות אחרים כתותים, ואולי גם פירות או ירקות נוספים, יש חשש גדול יותר, אם ברצוני לקנות ירקות עלים מגידול אורגני כיצד עלי להכשיר אותם, שמעתי שירקות "ללא חרקים" מכילים ריסוס מעל ומעבר לתקנים הרגילים. האם הדבר נכון?
תשובה: בירקות אורגניים לא מרססים בחומרי הדברה רגילים, אולם נלחמים מלחמה ביולוגית, לפעמים יש יותר חרקים עקב המלחמה הזאת, אולם אין זה דבר קבוע. בכל אופן הניקוי של הפירות ששאלת הם ככל ניקוי פירות וירקות, בתותים צריך לחתוך 1-2 ס"מ מתחת לעלי הפטוטרת, בד"כ יש שם שטח בהיר יותר, שאר התות צריך שטיפה טובה תחת מים. לגבי ירקות ללא חרקים ושאריות חמרי הדברה, יש חברות שמקפידים בהם על שאריות חמרי הדברה ויש להם מיתוג על כך שנבדקו על ידי חברות המתמחות בשאריות חמרי הדברה (כגון חברת חסלט המיצאת לחו"ל וחייבת לעמוד בקריטריונים של חמרי הדברה), אמנם יש חברות שהם בד"כ לא מטפלים היטב כל מהלך הגידול ולכן בסוף צריכות להכניס כמויות חמרי הדברה, וממילא יש גם שאריות חמרי הדברה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: נתינת שם לפני שנה: סבי נפטר לפני מספר חודשים ובעוד מספר חודשים אנחנו צריכים ללדת בע"ה בן זכר. ורצינו לקרוא לבננו, שם שני על שם הסבא.שמעתי שלפני השנה אי אפשר לתת שם לילד ע"ש הסבא, האם זה נכון?
תשובה: ההיפך הוא הנכון, יש בזה סגולה לנשמת הנפטר.
שאלה: רב שקורע תמונות לא צנועות: אני בת 14 ולומדת באולפנה. שיעורי הלכה מלמד אותי רב מסוים. כאשר אני או חברותיי מוציאות בטעות יומנים פוסטרים עם תמונות לא צנועות הוא לוקח את זה וקורע את זה. אני מבינה את הטעם לזה אך האם מהבחינה שזה הרכוש שלי ולפעמים אני משלמת על זה כסף רב, מותר לו לקחת זאת ממני ולקרוע את זה?
תשובה: מותר להחרים, ויחזיק את זה אצלו עד סוף השנה, ויחזיר בסוף השנה. אולם לקרוע את זה, זו בעיה.
שאלה: הרב קוק זצ"ל ו"כף החיים": קראתי בכמה מקומות שהרב יעקב חיים סופר זצ"ל - בעל כף החיים, אסר את הקריאה בספר אורות של הרב קוק. האם נכון הדבר, ואם כן כיצד יש להתייחס כך?
תשובה: מעולם לא שמעתי על כך וגם אם היה נכון אין זה בסמכות רב אחד לאסור למוד בספרי רב אחר אלא אם הוא גדול ממנו בהרבה וגם זה בקושי רב. והרב קוק נודע בגדלותו העצומה עד שהחזון איש עמד בשעת שיעור שנתן עד שסיים ואמר כי כאשר התורה עומדת אי אפשר לשבת. והאדר"ת אמר שהוא לא מגיע אליו עד קרסוליו בתורתו. וכן אמר הרב איסר זלמן מלצר שכל גדולתו מגיעה רק עד ידית הדלת של הרב קוק זצ"ל.
שאלה: לשקר כדי לא "להישאר שבת": האם מותר לשקר בצבא בשביל לא לקבל עונש, למשל להישאר שבת, הרי אני לא גורם בשקר זה נזק לאף אחד?
תשובה: לשקר ממש אסור, אפילו אם זה לא פוגע באף אחד. מסופר בגמרא שאישתו של רב הייתה מכעיסה אתו, וכל פעם שהיה מבקש מאכל מסוים, היתה מכינה לו מאכל אחר. בנו ראה זאת וכל פעם שרב ביקש מאכל מסוים הוא אמר לאימו שאביו רוצה מאכל אחר. היא היתה משנה מבקשתו כהרגלה, אולם בסופו של דבר רב קיבל את האוכל שביקש. כששאל את בנו מה השתנה לטובה, הוא הסביר לו שהוא משנה את בקשתו של אביו כדי שאימו תכין מה שאביו באמת רצה. אמר לו רב, שאף-על-פי-כן לא ישנה מבקשתו, שכן הוא מרגיל את לשונו לשקר.
שאלה: מים אחרונים לאוכל עם כפפות: האם מי שאכל עם כפפות חייב במים אחרונים?
תשובה: לא, משום שאין הידיים מסואבות.
שאלה: החזרת נאמנות בכשרות: יש לנו בשכונה מאפיה שהורדה לה הכשרות בעבר עקב בעיות בכשרות, ולאחרונה הוחזרה לה התעודה. האם אפשר לסמוך על התעודה שהרי נאמנותם נפגעה, ומהו הקריטריון שיאפשר להם לשקם את נאמנותם?
תשובה: אם יש משגיח ויש הכשר, מן הסתם בדקו את המקום והוא ר. וכמו שנותנים הכשר בחנות גם למי שבביתו אין הקפדה על כשרות, כך גם במקרה זה, שהמדד הוא שהוא מקבל אספקה לחנותו מספקים כשרים ועושה מאכלים בכשרות, ואם יש הכשר במאפיה, מן הסתם תוקנו הליקויים.
שאלה: ניתוח ופטירה באותו תאריך: נקבע לי תאריך לניתוח הוצאת ציסטה בתאריך ב בניסן (בעוד כחודש וחצי) לפני כשנה בדיוק באותו תאריך ב בניסן אבי נפטר, ברצוני לדעת האם יש מסר בצירוף מקרים זה, והאם עלי לשנות את תאריך הניתוח?
תשובה: כדאי לשנות תאריך ניתוח מיום פטירת האבא אפילו אם מטעם חלוקת כבוד לאבא באותו יום על ידי השתתפות באזכרה.
שאלה: קנית מניות בשבת: האם אפשר לתת הוראה למסחר בניירות ערך שנסחרות בחו"ל, ביום שישי לפני כניסת השבת, כאשר ההוראה עשויה להתבצע כאשר אצלנו כבר נכנסה השבת, ובחו"ל עדיין לא נכנסה?
תשובה: היות ושם לא שבת, אין בזה בעיה.
שאלה: שביתת ארגוני מורים: האם מותר לי להצטרף לשביתת אירגוני המורים. בית הספר הוא ביה"ס דתי שתלמידיו אינם דתיים ושעות לימודי הקודש הם קטנים. א. האם מותר לשבות גם במחיר הוצאתי מהאירגון? ב. האם יש חילוק בין ביה"ס רגיל לבין ביה"ס שתלמידיו מגיעים מבתים קשים ויש סכנה מסויימת לשחררם לביתם?
תשובה: אם את חושבת על טובת הילדים אני חושב שאת צודקת בהרגשתך שאת רוצה ללמד. ואין לך לחשוש מהוצאה מאירגון המורים, שכן "שומר מצוה לא ידע דבר רע", ואולי לא תלמדי בפרהסיה.
שאלה: אחד החברים בפנימיה בוכה: אני נמצא בפנימייה. לפני כמה ימים, שמענו את אחד הנערים מהחדר בוכה. מאוד לא מתאים לו לבכות ככה. זה כנראה מועקה של הרבה זמן שהתפרצה. אותו ילד מסרב ללכת הביתה (מה שלא כ"כ נהוג בשהייה בפנימייה שחוזרים בה פעם בשבועיים). דיברנו עם המדריך בנושא. מה הרב חושב, כדאי לדבר עם הילד עצמו על הנושא, לחזק אותו, ובכלל, מה הרב חושב שנכון לעשות במקרים דומים?
תשובה: אתה צריך לדבר עם היועץ בדחיפות ולספר לו על כך. וגם להיות טוב אל הילד ולדובב אותו. ואם הוא יספר על בעיות שיש לו. תעודד אותו לדבר על כך עם היועץ או הר"מ שלו.
שאלה: מה מברכים על זית כבוש? : מה מברכים על זית מקופסת שימורים, אם ניתן לברך עליו, האם הוא פוטר את כל פירות העץ שעל השולחן? אני שואל כי שמעתי בשם הרב עובדיה יוסף שהורה לא לברך על זית בשולחן טו בשבט?
תשובה: אם זה בא בתוך הסעודה, זה נחשב כסלט ואין מברכים עליו. אולם אם אוכל סתם כך זיתים באמצע היום, חייב לברך עליהם והם פוטרים את שאר הפירות. בסעודת טו בשבט זה לא חלק מהסעודה אלא זה חלק מסדר אכילת הפירות וזה לא בא להאכל עם הפת, ולכן אם בירך על הזית, פוטר את שאר הפירות.
שאלה: נסיעה באוטובוס במדים: כידוע חייל שנוסע באוטובוס במדים פטור מלשלם על הנסיעה, אך חייל שנוסע ללא מדים, יחויב לשלם על נסיעתו. האם מותר לחייל שרוצה ליסוע למקום כלשהו ללא קשר לשרותו הצבאי ללבוש מדים ובכך להיפטר מת הנסיעה הזו? האם נאמר שהוא לא עובר בכך על שום תקנה ולכן מותר לו לעשות כך, או שנאמר שתקנה זו(של חיוב לבישת מדים בכדי להיפטר מת הנסיעה),נועדה על מנת שרק חיילים שנוסעים עבור שרותם הצבאי יפטרו מת הנסיעה?
תשובה: אני חושב שמותר לחייל לנסוע עם מדים גם לבקר את סבתא שלו וכדומה, מפני שזהו צ'ופר שהמדינה נותנת לחיילים, ואם זהו החוק הפשוט, אין סיבה להיות סופר-חסיד.
שאלה: איסור הטמנה בפלטה: ראיתי כי הרב סובר שפלטה אינה אש מגולה ומותר להניח עליה ישירות אוכל קר מבושל כל צורכו, אם כן, האם יש איסור לכסות מאכל המונח על הפלטה במגבת מלמעלה מכל הצדדים, הרי לשיטת הרב פלטה אינה אש מגולה ואולי אפשר להחשיב את זה כסיר המונח על כסא מעל הגחלים ואז אפילו אם יש כיסוי משאר הצדדים זה נחשב הטמנה במקצת שמותרת לאשכנזים! וכן האם פעולת הפלטה נחשבת צליה, ואם כן, הרי אסור להניח עליה דבר מבושל אפילו כל צורכו בשבת משום צליה אחר בישול?
תשובה: זו נחשבת הטמנה בדבר המוסיף הבל אם רובו עטוף, שהרי יש פה מקור המוסיף חום, אף-על-פי שהאש אינה גלויה. ופעולת הפלטה לא נחשבת כצליה.
שאלה: ערך סכום הכתובה: אבקש לקבל את שווי ערך 200 כסף צרוף המופיע בכתובה, והאם לתוספת ה 200 כסף צרוף ערך אחר, כמו כן מה שיטה ההלכה לגביי השווי של המוסיף לה מדיליה, האם לפי ערך או הצמדה, אודה על פירוט השיטות.
תשובה: השו"ע אה"ע סי' ס"ו סעיף ו', פסק שעיקר כתובה אין פוחתים ממאתיים זוז לבתולה. נחלקו הפוסקים באילו זוזים מדובר, האם בכסף שאינו טהור ( כסף מדינה) או כסף טהור. הרמ"א פסק שמדובר בכסף טהור וכך נוהגים האשכנזים, שכותבים: 'כסף זוזי מאתן דחזי ליכי מדאורייתא' (ויש שלא כותבים 'מדאורייתא' ואעפ"כ הכוונה לכסף טהור). סכום זה שוויו כשל מאתיים ששים גרם כסף טהור, לפי השער היציג בשוק של כסף בשעת הגבייה. לגבי תוספת כתובה, נהגו בקהילות האשכנזים (על פי נוסח הכתובה של בעל 'נחלת שבעה') להוסיף סכום קבוע בכל הכתובות, שהינו: 'מאתיים זקוקים כסף צרוף'. סכום זה מורכב ממאה זקוקים של אחריות נדוניא (אפילו אם האשה לא הכניסו סכום זה) והמאה הנוספים ( 'הוסיף לה מדיליה'), תוספת כתובה. נחלקו הדעות לגבי ערכם של זקוקים אלו. עיין פסקי דין רבניים כרך יא עמוד 363, כרך יג עמוד 303. ולמעשה פוסקים לפי השיטה המקלה שהשווי הוא אלפיים שבע מאות שמונים וארבעה גרם כסף. (ממילא השווי של 'הוסיף לה מדיליה' הוא מחצית משווי זה). הערך למעשה הוא לפי שער הכסף היציג בשעת הגבייה ולא שייכת שום הצמדה למטבע כל שהיא. יש לציין שקיימת מחלוקת (כשלא ביארו באופן מסויים בנוסח הכתובה) האם כוללים את מאתיים הזוזים של עיקר הכתובה במאתיים הזקוקים (ב"ח סי' ס"ו. נחלת שבעה סי' י"ב סעיף מ"ט) או שהם נוספים עליהם (דרישה סי' ס"ו סעיף ג). הרב דוד בר שלטון
שאלה: שאלות של מתגיירת: אני בת 28 ואני עוברת תהליך גיור (רק אבי היה יהודי). בעבר הייתי נשואה נשואין אזרחיים ללא יהודי והתגרשתי לפני שנתיים. האם מבחינת ההלכה אני רווקה או גרושה, והאם במהלך הגיור ואחריו עלי ללכת עם כיסוי ראש, וכן מה חובות התפילה החלות עלי, האם נכון שאני חייבת לשמור שבת אבל לשבור בפרט אחד?
תשובה: א. מבחינת ההלכה אינך לא גרושה ולא רווקה, אלא לכשתתגיירי תהיי במעמד של גיורת. יש לכך לכך מספר השלכות הלכתיות שודאי יפורטו לך במהלך הגיור. ב. בקשר לשאלותיך הנוספות עליך לפנות למי שמדריך אותך במהלך הגיור. בכבוד רב הרב עשהאל שמלצר
שאלה: יציאת ידי חובה בקידוש מיוחד: אני עובדת כבר זמן רב במסגרת הוסטל של חינוך מיוחד, הדיירים אומנם גדולים (בסביבות גילאי 20-30) אך מבחינת התפתחותם ההורמונלית, ההתנהגותית והמחשבתית הם נתפסים כילדים קטנים. האם בשבת ניתן לצאת על ידיהם במצוות קידוש והמוציא?
תשובה: קשה לענות באופן כללי, וזה תלוי בכל מטופל באופן אישי. אם הם יכולים לנסוע לבד וכן אפשר לתת להם כסף לקנות משהו, מסתבר שהם אחראיים והם מצטרפים אף-על-פי שיש להם מוגבלות מסוימת. אולם אם הם לא אחראיים, הם בגדר שוטה ואינם יכולים להוציא ידי חובה, ומישהו יוציא אותם ידי חובה.
שאלה: תשובה על "חטאים": א. אם אדם נכנס עם תפילין לחדר עם כיור וברזים שנמצא מחוץ לשרותים, אך כשנכנס שם לב שבאגף הפנימי, הדלת של תא השרותים היתה פתוחה, ולכן מיד יצא, האם חטא, וא"כ איזו תשובה יש לו לעשות? ב. אם לאדם יצאו שגיאות בתפילה כיוון שלא אמר את המילים כראוי, כגון שביטא לא נכון בשמונה עשרה בברכת "מודים", את המילה "כלו" (הטוב כי לא כלו), והשתמע שאמר "חלו", וברור שלא התכוון לכך, וכן על זו הדרך, האם יש לו עבירה בגין זה, גם אם חזר ואמר שנית את המילים כראוי, ואם לא חזר, יצא י"ח תפילה כיוון שהתכוון למשמעות הנכונה (על אף שיצא עיוות מסויים) או שיש צורך לחזור?
תשובה: א. אין בזה שום חטא. ב. יצא ידי חובת תפלה כיון שאת עיקר התפילה אמר כראוי וטוב יותר שאדם זה יקפיד יותר על תפלה יותר איטית ובכך ימנע מטעויות.
שאלה: מניעת יהודי לעלות לארץ: שמעתי השבוע כי שר הפנים מונע מחברי נטורי קרתא, שהתחבקו והתנשקו עם השטן של ימינו, מנהיג איראן, לעלות לארץ ולו בכדי לבקר את קרוביהם. ממבט ראשון שמחתי עד מאד, אך נראה לי שזה מתוך רגש ולא מתוך עומק תורני. ברצוני לדעת האם ישנה בעיה הלכתית כלשהי לגזור על אנשים שכאלו, עונש גלות אשר לא יכולו להכנס לשערי הארץ הקדושה. והאם מצינו בהסטוריה היהודית אדם אשר השלטון הישראל מנע ממנו להכנס לארץ עקב פשעים שביצע?
תשובה: אם היה עושה זאת לכל שונאי ישראל האנרכסיסטים זה היה טוב, שכן הוא מונע ממי שפוגע בעם ישראל ובמדינה להכנס. אולם כאשר מאפשר לאלו להכנס ולאלו לא, יש בזה עיוות. ולגופו של ענין אני חושב שזה נכון, שמי שמצטרף לאויבי ישראל שרוצים להשמיד אותנו לא יכנס לארץ, וצריך להרחיב זאת גם לאחרים.
שאלה: צריך כוונה בעבירות?: מדוע מצוות צריכות כוונה ואילו עבירות אינן צריכות כוונה ואענש גם על עבירה ללא כוונה?
תשובה: מצוות הנעשות בשלימות צריכות כוונה אולם גם אלו שנעשו ללא כוונה הם בעלות ערך כמו שנזכר בח כי הקב"ה גומל לכל מעשה טוב. גם העבירות נבחנות באותה דרך. עבירה עם כוונה היא חמורה ביותר, ועבירה ללא כוונה נחשבת לפעמים כשוגג שצריך כפרה קלה ולפעמים אין צורך בכפרה קלה ולפעמים אין צורך בכפרה כלל, לכן ברור שאין הבדל מהותי בענין זה בין מצוה לעבירה.
שאלה: ללמד ילדים עניין "עולם הבא"?: אני מלמד ילדים בכיתה ז בישיבה תיכונית (חטיבה), והם מבקשים ממני לדבר איתם על העולם הבא. אשמח אם הרב ייעץ לי כיצד כדאי לדבר עם ילדים על עניין זה, ובאילו מקורות עלי להתמקד.
תשובה: אפשר ללמד באופן כללי שיש עולם הבא לאחר החיים בעולם הזה. אך אין יכולת להסביר מה שם קורה כי זה למעלה מההבנה שלנו כאן בעולם הזה. אפשר להסתייע ברמב"ם הלכות תשובה פרק ח'.
שאלה: לפעמים אני נשברת.: בתקופה האחרונה אני עוברת הרבה דברים לאו דווקא אני אישית גם משפחתית. ותמיד אומרים לי שהקב"ה מנסה אותי (אותנו) ואני בן אדם מאמין אבל זה מאוד קשה כאילו אני אומרת לעצמי לפעמים, די!!! כמה נסיונות? וזה פשוט לא נגמר! אני מנסה להתחזק בתוך עצמי כי לפעמים דווקא כשיש דברים כאלה זה מחזק. אבל לא תמיד אני מצליחה, לפעמים אני נשברת! האם הרב יכול לתת לי עצה, רעיון מה לעשות?
תשובה: מכיוון שאין את מפרטת מה הם הנסיונות קשה לענות על שאלתך. אך עליך לדעת שאם את מתקדמת כל הזמן, את לא צריכה להשבר מזה שאת לא מצליחה במאה אחוז. אף בן אדם לא מצליח להיות שלם לגמרי בלי שום טעויות בלי כשלונות. נאמר שבע יפול צדיק וקם. כלומר צדיק אינו מתיאש אפילו אם הוא נופל הרבה פעמים, בכל פעם שהוא נופל הוא מיד קם וממשיך. אך על הרשעים נאמר המה כרעו ונפלו. כאשר הם נופלים הם מתיאשים ולא קמים. אבל אנחנו קמנו ונתעודד.
שאלה: איך הילדים צריכים לנהוג?: בין ההורים יש מריבה קשה בנושא של בגידה, ההורים ערבו את הילדים בכל פרטי העניין, וכל צד מכפיש את השני. הילדים עומדים באמצע, ולא יודעים כיצד להגיב. כיצד על הילדים לנהוג במצב רגיש כזה, כדי לא להגיע למצב של אי כיבוד הורים, והאם בכלל מותר לילדים לשמוע דברים אינטימיים על ההורים, שהם מטיחים אחד בשני. אציין כי רוב ילדי המשפחה נשואים, אך יש גם ילדים רווקים.
תשובה: אם הילדים אינם יכולים לעזור מוטב שלא יהיו מעורבים. אם יש האשמה ברורה של צד אחד מותר להם להזהות עם הצד הצודק. אך לא להסכים לשמוע דברים שאין בשמיעתם כל תועלת.
שאלה: קידוש והדלקת נרות לשבת: בביתנו מקיימים את מצוות קידוש בערב שבת. אחי שהוא לא נשוי ולא גר אצלנו בן 31 מקדש כל ערב שבת, אבא שלנו מבקש זאת ממנו, האם מותר לבן לקדש במקום האב? את הדלקת הנרות אני מקיימת ולא אמא שלי, האם זה גם מותר, אני בת 34 ואמא שלי ישנה בשעות הדלקת הנרות בגלל כל עבודתה במטבח לקראת השבת?
תשובה: אם האב מבקש זהו כבודו, ומותר. עדיף יותר שהאמא תדליק את נרות השבת ולא את.
שאלה: עירוב חצרות באוניה : אנו קבוצה מאורגנת של שומרי מצוות המפליגים מידי שנה באניה למשך שמונה ימים. אנו מונים כחמשה עשר אחוז מכלל הנופשים שהם לא יהודים. האם יש צורך בעירוב חצירות ואם כן איך עושים אותו?
תשובה: תשכרו מאת האחראי שם (רב החובל או המנהל, או מנהל אדמינסטרטיבי) את רשותו אפילו בחצי שקל, ותוכלו לטלטל בכל הספינה, ואחר-כך לא צריך לערב.
שאלה: קימה מאוחרת כפשיעה: בעוונותי לפעמים אני מתעורר בשעות בהן כבר א"א להתפלל שחרית. האם אני יכול להתפלל מנחה פעמיים או שקימה מאוחרת נחשבת כתחילתו בפשיעה ובמזיד?
תשובה: תלוי מהי הסיבה שבגללה לא קמת לתפילה. אם הרגשת לא טוב או שעבדת עד מאוחר, זה נחשב כשוגג ומותר לך להתפלל פעמיים. אולם אם סתם הלכת לישון מאוחר, זה נחשב מזיד ואין אפשרות להתפלל תפילת תשלומין. גם אז, עד חצות מותר לך להתפלל קריאת שמע ולהניח תפילין, לאחר מכן אי אפשר לקרוא קריאת שמע, ורק תניח תפילין.
שאלה: שם החתן כשם אבי הכלה: אנו ספרדים. רב אמר לנו שספרדים נהגו להחמיר ולא להשתדך לחתן ששמו כשם אבי הבחורה. והוסיף בשם הרב אליהו שאם מוסיפים שם אז אין בעיה. אנו מכירים מספר מקרים ש"הוסיפו שם" אבל למעשה כמעט אף אחד לא ידע על כך והמשיכו לקרוא לו רק בשם הקודם. השאלה אם גם במקרה כזה, זה מועיל, והאם יש יתרון בזה שלפחות ליד אביה יקפידו לא לקרוא לחתן בשמו?
תשובה: ה'נודע ביהודה' כתב שהבעיה בזה היא שיחשבו שהיא קוראת לאבא שלה בשמו. ולכן, לא יקראו לחתן בשמו בנוכחות האבא, ואם השידוך מתאים מכל הבחינות אין לחשוש עד-כדי ביטול השידוך. ואם הוסיפו שם זה לא נורא, והם יכולים להתחתן.
שאלה: ברכות הקידוש: למה בקידוש ברכת היין קודמת לברכת מקדש השבת?
תשובה: במסכת ברכות נחלקו בית הלל ובית שמאי בדין זה והלכה כבית הלל שברכת היין קודמת. בית הלל הסבירו את שיטתם בשני טעמים: א. ללא יין (או פת) אין אומרים קידוש בסעודה. ב. שתדיר ואינו תדיר תדיר קודם, וברכת היין תדירה לעומת ברכת הקידוש.
שאלה: לימוד גמרא דרך האינטרנט: בגלל נסיבות אישיות אני לומד גמרא באינטרנט דרך אתר הדף היומי, בלימוד אני בעיקר שומע את הרב קורא את דף הגמרא. האם צריך לקרוא עם הרב את כל הגמרא, כדי להגיד את הנוסח בסיום המסכת? וכן ברגע שאוכל ללכת ללמוד בבית המדרש, אך עדיין אני מרגיש שאני מבין יותר טוב באינטרנט, האם עדיף ללמוד באינטרנט או שלימוד בשיעור עדיף?
תשובה: אתה יכול לסיים את המסכת, שהרי השתתפת בלימוד, אף-על-פי שקריאה בפה עדיפה. ועדיף שתלמד היכן שאתה מבין יותר טוב.
שאלה: פירוש לשמות האצבעות: האם ישנו פירוש לשמות האצבעות במקרא או בתורה? (זרת אמה קמיצה אצבע אגודל)
תשובה: זרת היינו קטנה וזעירה (מוזכר בשמות כח, טז). קמיצה היינו האצבע שבה קומצים את המנחות. אמה היינו האצבע שהיא נמשלימה את מידת האורך הנקראת אמה ששיעורה מהמרפק ועד קצה האצבע השלישית (האצבע האורכה שבאצבעות). אצבע היינו האצבע שעימה מצביעים ומורים על חפץ מסויים. גולל או אגודל היינו האצבע הגדולה והעבה שבין האצבעות.
שאלה: דקדוק בק"ש או תפילה במנין: ידוע צריך לדקדק מאוד בק"ש, אבל קורה לי הרבה פעמים שאני לא מספיק להתחיל שמונה עשרה עם הציבור ולפעמים אפילו נאלץ להתפלל עם הש"ץ בגלל שאני קורא את קריאת שמע בדיוק רב וזה לוקח הרבה זמן. האם עדיף לקרוא קריאת שמע בדיוק או להתפלל עם הציבור?
תשובה: תתחיל לקרוא את שמע לפני הציבור, שכן אין חיוב לומר קריאת שמע עם הציבור, לעומת תפילת שמונה-עשרה שצריכה להיות בציבור, ותתחיל עם הציבור שמונה-עשרה.
שאלה: עבודה בחברה שאינה שומרת שבת: קבלתי הצעת עבודה רצינית (עם שכרה בצידה), בחברה שאינה שומרת שבת, אציין כי אני אישית כמובן לא אעבוד בשבת, אלא רק בימי חול, בנוסף, קיבלתי עוד הצעה מחברה השומרת שבת. בגלל סיבות שונות, הייתי מעדיף לעבוד בחברה הראשונה, אך אני מתלבט, היות והחברה לא שומרת שבת, האם זה משנה אם החברה שומרת שבת או לא, והאם זו סיבה מספיק חזקה להעדיף את החברה השניה, למרות שאני מעדיף לעבוד בראשונה?
תשובה: מבחינת ההלכה יש להבחין האם עבודתך בימי החול תשפיע על העבודה בשבת. לדוגמה: אם אתה עובד בחברת מוניות שעובדת גם בשבת, אין בעבודתך בימות החול השפעה על מה שקורה שם בשבת, ומותר לך לעבוד שם. אולם אם אתה עובד במפעל שבו יעבדו בשבת על מה שאתה יצרת בימות החול, הרי שאסור לך לעבוד שם. כל זה מצד ההלכה, אולם ראוי שתעבוד בחברה השומרת שבת, ותתגבר על הפיתויים לעבוד בחברה בה מחללים שבת.
שאלה: ילדים בלי להתחתן: אני כהן. אם אני מביא ילדים בלי להתחתן, מה דינם?
תשובה: משנתנה תורה בסיני, אין אדם נמצא בקשרי אישות עם אשה אלא על ידי חופה וקידושין (חתונה) זוהי הדרך הטובה ביותר הן לבני הזוג והן לילדים שיוולדו להם בעז"ה. דרכים אחרות הרי הם אסורות על פי התורה הן משום איסור קדשה (רמב"ם הל' אישות פרק א), והן משום איסור נדה שמן הסתם פנויה לא טבלה במקוה לטהרתה. (טור אבן העזר סימן כו) ומאלו הדברים הגדולים צריך לחשוש הן לטובת בני הזוג והן לטובת הילדים. אמנם, אין בדבר פגם בקדושת הכהונה בעצם זה שהילדים נולדו ללא נישואין, ובלבד שנולדו מאשה כשרה לכהונה, (היינו אינה גרושה חללה וזונה, ורבו פרטי הדינים בכך, ויש לשאול רב פוסק ולפרט בפניו בדיוק את כל הפרטים הקשורים בעניין). הרב יהודה אודסר
שאלה: טעות בדקדוק בקריאת התורה: אני משמש כבעל קורא, ומשתדל להקפיד על כללי הדקדוק עד כמה שידי מגעת. בשבת זו הטעמתי את התיבות "ידמו כאבן" כאילו הד בשווא נח ולא בשווא נע. המשמעות של "ידמו" בשווא נע היא לשון דומיה והיא הנכונה ואילו ידמו בשווא נח הוא מלשון דמיון. האם היה עלי לחזור לאחר הברכה האחרונה של העולה שאז הסתברה לי טעותי? אציין כי בתיבות שלא ברור לי בעת הקריאה אם השווא הוא נע או נח אני קוראו נח כי בקהילתי ובעדתי (אשכנזים - חסידים) לא מקפידים כ"כ על ההבדל בין נע לנח וקוראים אותו על הרוב נח, עוד אציין כי ראיתי בבן איש חי שהביא מהמסורה על תיבות אלו "ידמו כאבן" שהן שונו שלא כמשפטי הדקדוק כך שה"כף" במילה "כאבן" תהיה דגושה שלא יישמע "יידמוך אבן" ח"ו שיש בזה משום גידוף. ודימיתי לראות בכך דמדומי ראיה שאין קפידה כ"כ על השווא ב"ד" וההנחה היא שהתיבה "ידמו" עשויה להישמע לשון דמיון בכל מקרה.
תשובה: רוב הציבור לא מבין את ההבדלים האלו, ולכן לכתחילה צריך לקרוא נכון, אבל בדיעבד אם שינית והציבור לא מבין את השינוי, אין צריך לחזור. אולם אם הם מבינים את השינוי, צריך לחזור.
שאלה: לפרסם שמות חייבים לאולפנה: אני ראש עמותה המשלמת למורים. הת למורים מתבצע אך ורק מכספי הורי תלמידות חטיבת הביניים ואין כל מקור חיצוני אחר. לצערי, ישנם הורים אשר לא שילמו מתחילת השנה (למעט החודש הראשון) ולעומתם ישנם הורים אשר שילמו בשנים שלושה צ קים את כל השנה. הת החודשי הוסכם בתחילת השנה ע"י וועד הורים ונשלח לכלל ההורים עוד בתחילת שנה כך שכל הורה אשר חשב כי הת גבוה יכל להעביר את ביתו למוסד אחר ולחילופין באם קשה לו כלכלית יכל לפנות אלינו ולהגיע להסדר מסוים וזה לא קרה. אני מתעסק רבות בטלפונים ושליחת מכתבים וכו להורים אלו אך לשווא. האם אני יכול לפרסם לכלל הורי בנות החטיבה את שמותם ואת חובם של אלה אשר לא שילמו עד כה?
תשובה: מותר, שזהו אמצעי ללחץ, ואפילו אם הם ייתביישו, שהתעלמות שלהם זו ודאי לא דרך, וזה פוגע בתפקוד השוטף של העמותה.
שאלה: דעות בכמות רביעית: האם יש עוד דעה לשיעור רביעית בקידוש הבדלה, חוץ מ- 86 סמ"ק, כי קניתי סט הבדלה יפה מעץ והכוס מכילה פחות מ-86 סמ"ק?
תשובה: לא ידוע לי, שהרי דעה זו היא הדעה המינימלית, ויש דעות המגדילות את הכמות ל-150 סמ"ק.
שאלה: בדיקת דגים מתולעים: קראתי כתבה בעיתון חרדי ובה היה כתוב כי ישנה בעיה חמורה עם דגי הסלמון מאחר והם נגועים מאד בתולעים (גם שקופות שלא ניתן להבחין בהם) ואסור לאכלם. 1. האם יש דגי סלמון מסויימים שאפשר לאכול - אם כן, אילו, באיזה הכשר? 2. האם מותר לקנות דגים בשוק בחנות שאין לה הכשר (לרוב חנויות הדגים אין תעודת כשרות)? 3. האם צריך לבדוק דגים מתולעים ואם כן איך?
תשובה: קשה לי לענות על שאלה זו, מפני שאיני מומחה בדבר. בנוסף, לא הייתי ממליץ להסתמך רק על כתבה בנושא זה, שכן צריך לבדוק מי חתום על-זה, ויש גם תחרויות בין חברות וכדומה, ולכן איני יכול לענות במאה אחוז.
שאלה: גניזת פסוק שלם בעיתונים: יש לי מקומונים בבית של העיר בית שמש, ויש בתוכם דברי תורה. אני לא יודע אם יש בהם פסוקים שלמים או לא, מה עלי לעשות, האם אני חייב לבדוק כל פסוק ולבדוק אם הוא פסוק שלם או לא? יש לי מאות עיתונים בבית.
תשובה: תעשה בדיקה מדגמית, ואם מסתבר שיש שם פסוקים, תגנוז.
שאלה: בדיחות שהקב"ה מעורב בהם: יש בדיחות שכתוב בהם "אלוקים", למשל "אלוהים" חיפש יועצים וזימן אליו את ביל גייטס וכו, כמובן אין הכוונה לנושאים כופרניים, אלא הבדיחה היא בדרך כלל על האישיות שמוזכרת בבדיחה, ולא על הקב"ה חלילה. א. האם מותר לקרוא ולספר בדיחות אלו? ב. האם בדיחות כאלו חייבות גניזה, או שצריך לגזור את המילה ולשים בגניזה, או שזריקה לפח או משהו אחר?
תשובה: אני חושב שאין לשרבב שם שמים בבדיחות, ואין זה כבוד כלפי מעלה. ואם יש שם "אלוקים" וכדומה, אזי יגנוז את השם.
שאלה: עבודת כהן באוניברסיטת תל אביב: אני כהן מוצעת לי עבודה באחת הקומות של בנין סאקלר באוניברסיטת תל אביב. במרתף הבנין נעשים דיסקציות (ניתוחי גופות לשם לימודים) שאותם עורכים תלמידי החוג לרפואה. קיימות דלתות כפולות בין חדר הדיסקציות וחדר המדרגות, אולם אין מנגנון המבטיח שברגע שצמד דלתות אחד פתוח לא יפתח הצמד הנוסף. האם מותר לי להכנס ולעבוד באותו בניין?
תשובה: הולכים על-פי הרוב, ולכן מותר.
שאלה: חומצת פירות בשבת: האם מותר בשבת להשתמש בחומצת פירות שבה אני משתמשת כל יום באופן קבוע? מדובר בנוזל (כמו מים) שעשוי מקנה סוכר, מורחים על הפנים בכל לילה וזה נועד למנוע היווצרות של בלוטות חלב על הפנים?
תשובה: אם זה נוזלי, אין בעיה, העיקר שלא יהיה כמו משחה.
שאלה: מחמת הסעודה כרוב העולם: ככל הידוע לי, מאכלים הבאים מחמת הסעודה אינם מצריכים ברכה מיוחדת וטפלים לפת, אבל האם גדר "מחמת הסעודה" הולך לפי רוב העולם או לפי כל דעת אדם ואדם, שהרי כשאני מתישב לארוחה - כל מאכל נחשב לחלק מהסעודה, האם דעתי בטלה אצל שאר בני אדם ואצטרך לברך בנפרד על מאכלים מסוימים או לא?
תשובה: זו שאלה נכונה. למעשה, אם אתה מתכוון לאכול משהו שלא רגילים לאוכלו כדי לשבוע אבל אתה רוצה לאוכלו כדי לשבוע, אזי תאכל אותו עם הלחם ממש. לדוגמה: אם אתה רוצה לאכול לחם וענבים, אזי רוב העולם אוכלים את הענבים כלפתן וממילא צריכים לברך עליהם בנפרד, ולכן אתה צריך לאכול את הלחם עם הענבים ממש ביחד, וכך לא תצטרך לברך על הענבים.
שאלה: ברכת נקניקיה עטופה בבצק: מה הברכה על נקניקיה עטופה בבצק?
תשובה: תלוי מה העיקר ומה הטפל. אם זה עטוף בשכבה דקה של בצק, בערך כמ"מ, מברך "שהל", שכן העיקר זו הנקנקיה. אולם אם זו שכבה עבה יותר, יברך "מזונות", שדינו כמו עוגה עם מילוי.
שאלה: קול אשה בניתוח לשינוי מין: אני מאד אוהב להקשיב לשירים של זמרת שהייתה פעם גבר והפך לבת על ידי ניתוח לשינוי מין. האם אכן מותר להקשיב לשירים שלה או שיש בזה חשש של קול אשה?
תשובה: אומנם שינוי המין המלאכותי לא קובע את המין הטבעי והגבר נשאר גבר לכל דבר, אולם מכיון שלמעשה הקול כרגע הוא קול נשי יש בו הרהור לאישה וחל עליו דין קול באישה.
שאלה: פסיק רישיה בעיתון: מה דין קריאה בעיתון שבדרך כלל נקי מבחינת צניעות, אך קיים סיכון מסויים שתהיה בין הדפים תמונה לא צנועה לגמרי, או קריאה בעיתוני מדע מחשבים וכד כאשר קיים סיכוי שתהיה תמונה לא צנועה בין הדפים בפרסומת וכדומה, האם יש לדון בכה"ג בגדרי פסיק רישא ואיכא דרכא אחריתא?
תשובה: אם בדרך כלל זה ר, אזי אין איסור בזה. ואם תתקל במשהו לא צנוע, פשוט תעבור הלאה. הרי אתה לא קורא אותם סתם כך, הם מביאים לך תועלת.
שאלה: עבודת הבירורים מול עבודת היחודים: האם הרב יכול להסביר לי במילים פשוטות מהי "עבודת הבירורים" מול "עבודת היחודים" בתורת החסידות?
תשובה: עבודת הבירורים היא לברר נקודות של טוב מתוך תערובת עם החול ורע. עבודת היחודים ענינה לחבר שני סוגים של אורות רוחניים כדי שביחד יוכלו ליצור השפעה גדולה שלא תיתכן ע"י כל אחד בפני עצמו.