LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כניסת מעוברת לבית עלמין: האם יש עניין שמעוברת לא תיכנס לבית עלמין? אנא, אשמח לתשובה מהירה
תשובה: אין איסור הלכתי לאשה הרה להכנס לבית עלמין אך על פי הסוד יש נזהרים בזה כי יש לכך איזה השפעה רוחנית לא טובה. ואולם מי שבכל זאת רוצה להכנס לא צריך למנוע ממנה ולא לריב על כך. (מתוך תשובה באתר בשם הרה"ג זלמן מלמד שליט"א).
שאלה: כל ברכות השחר הן חובה?: מה עיקר הדין? האם כל הברכות "שלא עשני גוי", "שלא עשני אישה".הם חובה? האם ה"יהי רצון" זה מעיקר הדין?
תשובה: ברכות שבח אלו ככלל נתקנו בתקופת הגאונים כמנהג מחייב. הרב יוסף וייצן.
שאלה: ארץ ישראל המובטחת: גוש קטיף היא חלק מא"י המובטחת או לא? מה לגבי עבר הירדן?
תשובה: יש לחלק בין גבולות הארץ הכתובים בתורה הכוללים את כל דרום הארץ עד נחל מצרים שהדעות המקילות מזהים אותו כואדי אל עריש ורוב הפוסקים כנילוס (יותר עמוק במצרים), לעומת השטח שהתקדש לענין מצוות התלויות בארץ, כמו גוש קטיף ועבר הירדן. יש בזה הרבה דינים וחילוקים, והדברים מפורשים בתלמוד וברמב"ם ואין עליהם חולק. והמצדדים בויתור מבחינה הלכתית הוא מצד פיקוח נפש, ולא חולקים שזה ארץ ישראל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: להניק בזמן הריון: האם ישנה בעיה הלכתית או בריאותית לאישה הרה להניק?
תשובה: אין מניעה הלכתית לאשה הרה להניק, לגבי השאלה הרפואית יש דיון בין המומחים. יש שטוענים שאין שום בעיה להניק תוך כדי הריון ואין בזה שום פגיעה בולד ולא סכנה לאשה. ויש כאלה שטוענים שבגלל שיש אפשרות לסכנה או לאם או לעובר אז כדאי להפסיק להניק אם נכנסים להריון. למעשה כדאי להתיעץ עם רופא או מומחה להנקה כדי לברר את מצב האשה הספיציפית.
שאלה: נעלים בלילה: האם מותר לישון עם נעלים בלילה?
תשובה: אין בספרי ההלכה נושא זה, מלבד בקיצור שו"ע שמציע להימנע מלישון עם בגדים ומן הסתם נעליים בכלל. גם הרופאים ממליצים להימנע מלישון עם בגדים כולל נעליים.
שאלה: גבול שמת בל יעבורון: כתוב "גבול שמת בל יעבורון בל ישובון לכסות הארץ" בקשר לים. במקרה שהיה בהודו הים לא נשאר בגבולו אלה התפרץ מגבולותיו. האם זה סותר את מעשה בראשית???
תשובה: אין זה סותר את מעשה בראשית, כיון שכך קבע רבונו של עולם את סדר הטבע לאחר הבריאה שכך יתנהג העולם. אך אין זה אומר שה' לא יכול לשנות לפעמים סדרי בראשית לצורך שעה, כגון: בקריעת ים סוף- "הים ראה וינס" וכן ביהושע: שמש בגבעון דום וירח בעמק איילון. ואח"כ הכל חוזר לטבעו. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ועל בריתך שחתמת בבשרנו: מה אנו הנשים מכוונות בפסוק "ועל בריתך שחתמת בבשרנו" שבברכת המזון?
תשובה: אמנם יש סדורים שכתוב שהנשים לא תאמרנה: "ברית ותורה" וכן "ועל בריתך שחתמת בבשרנו", אך אפשר לומר ולכון על הברית שה' כרת עם ישראל. הרב יוסף וייצן.
שאלה: כתובה: בכתובה יש בעיה - בתוכן יש התחייבויות לתת דברים שיבואו בעתיד - הקנאה של דבר שלא בא לעולם - דבר שלא יתכן מבחינת תפיסה קניינית, וזאת כיוון שהתפיסה היא פיזית, וקניין צריך לפגוש מישהו כדי לפעול - כיצד ניתן לפתור בעיה זו ומהם האסמכתאות לכך? - (כלומר מהי מעמד הכתובה כחוזה האם היא התחייבות ואיך היא תקפה)? והאם "מתנה לחוד" - נבדלת ועומדת לחוד מן הכתובה (שהרי אם היא ביחד אז יחולו עליה דיני הכתובה ואם היא לחוד אז יחול עליה דיני מתנות)?
תשובה: שטר כתובה הוא שטר התחייבות כמו שציינת בשאלה ולא שטר הקנאת חפץ מסויים שעדיין לא בא לעולם. כלומר אם באים להקנות חפץ מסוים צריכים שהחפץ יהיה בעולם כדי שלשטר יהיה על מה לחול אבל בכתובה החתן מתחייב לסכום מסויים וממילא יש פה שעבוד נכסים ונכסיו משתעבדים לפרעון חוב הכתובה. וממילא אין שאלה שהרי נכסיו קיימים בעולם. אמנם הבעיה תתעורר איך נכסים שירכוש החתן אחר כך יהיו משועבדים וכן מה יהיה הדין אם אין לחתן נכסים כלל איך בזה הוא מתחייב ואיך בזה יש שעבוד נכסים? על שאלות אלו עונה התוס' במסכת כתובות דף נד ע"ב בד"ה אף על פי ועיין שם ותורף הדברים שם שאדם יכול לשעבד גם דבר שלא בא לעולם ולא מיבעיא אם השעבוד כבר תפס בנכסים שקיימים אצלו שהוא יתפוס גם בנכסים שירכוש בעתיד, אלא אפילו במקרה שאין לחתן שום נכסים, בכל זאת יש פה שעבוד נכסים וטעם שמשעבד גופו לזה החוב מעתה וכשיהיו לו נכסים חל שעבודו מעתה. ובהמשך מביא התוס' עוד הסבר שכיון שכותב שכל נכסיו אחראין זה פועל מכח הודאת בעל דין, וזה מאפשר את חלות החוב. ר' יוסי לין - חבר הכולל לדיינות
שאלה: הלכות שונות: האם הרב יכול להגיד לי אם זה מותר לקרוא עיתון בשבת?אמרו לי שזה מותר. בנוסף לכך אני סטודנט ויש תקופות מבחנים האם מותר לי לקרוא ספרי לימוד מתי שיש מבחנים מחמת חשש לא להכשל או מה הרב מציע. ועוד שאלה אחת.אבא שלי נפטר לפני שהיכרתי אותו כלומר לפני 20 שנה האם אני צריך לגיד קדיש?
תשובה: א. מותר לקרוא עתון חוץ מהפרסומות שבו, אך עדיף לצמצם כמה שיותר ולנצל במיוחד את השבת ללימוד תורה. העיתון יכול לחכות. ב. ישנה מחלוקת בין הרמב"ם לרשב"א ומובאת בשו"ע בהלכות שבת ס  ש"ז, כאשר הרמב"ם מחמיר ואומר שלא ניתנה השבת אלא לעסוק בתורה ובחכמתה ולא בשאר חכמות, והרשב"א מתיר ללמוד גם שאר חכמות, ומבאר ערוך השולחן בדעת הרמב"ם שמה שאסר אינו מעיקר בדין אלא ממידת חסידות, לכן אדם שצריך להתכונן לבחינה (בגאוגרפיה או אטונומיה) ולחוץ בזמן, יכול ללמוד ולקרוא על זה בשבת גם לפי הרמב"ם (תשובה באתר בשם הרה"ג דב ליאור). ג. אין קשר אם הכרת או לא, אתה צריך לעשות אזכרה מדי שנה ולומר קדיש ביום זה, אפילו מאה שנה לאחר הפטירה (האר"י הקדוש). (יש תשובה באתר העונה לשם: "מנהגי יום השנה" עיין בה). הרב רואי מרגלית.
שאלה: היחס לנישואין עם כהן: אני רווקה ואין לי עדיין קשר עם אדם מסוים, אבל אימי מבקשת ממני שלא אתחתן עם כהן (אני בת ישראל) כי זה עלול לגרום חלילה לבעיות אם לא מכבדים אותו ואת משפחתו. האם אכן יש ממש בעניין זה?
תשובה: אין שום בעיה הלכתית להתחתן עם כהן. העיקר שיהיה בחור בעל מידות טובות.
שאלה: כשרות של ווזלין: האם צריך כשרות למשחת וזלין? והאם יש חילוק בין משחה תוצרת הארץ למשחה תוצרת חוץ?
תשובה: היות וזה שימוש חיצוני לא צריך הכשר. שאפילו אם תאמר שהתערב בזה דבר איסור זה לא טעים לאכילה, ובזדון הרי אדם לא יכניס לפה, וגם אם יבלע בטעות זה באינו מתכוין.
שאלה: השכרת דירה לחילוני: האם מותר לי, כאדם דתי, להשכיר דירה לאדם חילוני?
תשובה: זו שאלה שנשאלה בדורות האחרונים, יש תשובה גדולה של המהרש"ם לגבי מי שהשכיר את ביתו, והשוכר עשה שם מספרה ועבד גם בשבת. הוא טען בתשובה שאין זה מסייע לדבר עבירה, כיוון שזה לא כמו למכור סוס המיועד לחרישה בשנה השביעית, כי כאן הבית מיועד לדברים אחרים ולא בגוף הבית עושים את העבירה, אלא שהעבירה נעשית בבית. זה שונה מלמכור תער שאז בגוף החפץ תיעשה את העבירה, אבל כאן זה לא שייך. לכן לא שייך שלא להשכיר בית למי שאינו שומר תורה ומצוות. דין מכירת רכב לחילוני.
שאלה: להמתין לרב המאריך בתפילתו: רב בית הכנסת מאריך בתפילתו מעבר לאורך התפילה הנהוג. עד כה לא המתין לו החזן משום טירחה דציבורא. אולם, ת"ח המתפלל בביהכ"נ כעס עלי וגער בי על שאני כגבאי אינני מורה לחזן להמתין לרב. שאלתי את הרב והוא השיב לי שאין להמתין לו. כיצד עלי לנהוג אם כן?
תשובה: מצד הדין אין צורך להמתין לרב אם זה גורם לטירחא לציבור. אך אם הציבור יקבל זאת בהבנה עדיף להמתין ולתת כבוד לרב. יש בזה מצות כבוד תורה. וכך נהוג ברוב המקומות. אלא אם כן הרב מאריך מאד בתפילתו אזי גם לרב ניחא שלא ימתינו לו והוא לא יצטרך להזדרז מפני שמחכים לו.
שאלה: אחזקת ספרי מינים: אשמח לקבל מקורות הלכתיים בנוגע לאחזקת ספרי מינים, כגון הברית החדשה, ומה יש לעשות במידה ומוצאים ספר כזה?
תשובה: ע"פ השו"ע באו"ח סימן של"ד יש לשרפם עם החלק של הברית הישנה, אך למעשה היום שורפים את הברית החדשה, ואת הישנה מפרידים ממנה וגונזים ע"פ היש אומרים שהביא השו"ע בהלכות תפילין, וגם כף החיים שכתב ששב ואל תעשה עדיף. הרב רואי מרגלית.
שאלה: זיווגים משמיים?: האם לכל אדם ישנו זיווג משמיים? הרי נאמר כי 40 יום לפני שהאדם יוצא לעולם יוצאת בת קול בהכרזה על זיווגו המיועד לו. מה עם אנשים שמתו טרם עת ולא התחתנו? האם נועד להם זיווג? האם יכול להיות מצב של "פיספוס" בכלל?
תשובה: הביאור באותה גמ' ששני בני הזוג יש בהם ההכנה והפוטנציאל לחיות בעתיד כזוג, אבל לא תמיד זה בא לידי מימוש. הרב חיים כץ.
שאלה: תגובה לתשובה על הרבי מסאטמר: מאוד קשה לי להסכים עם התשובות שהבאת על הרבי מסאטמר. האדמו"ר מסאטמר זצ"ל היה גדול בתורה שאין כמותו! אפשר להגיד שדעתו היא דעת יחיד אך גם דעת המזרחי הינה דעת יחיד. הייתי רוצה להבין מדוע הרב טוען שדברי סאטמר הם נגד התורה?
תשובה: דעת המזרחי אינה דעת יחיד אלא דעת רבים מגדולי ישראל, שאין כאן מקום למנותם כי רבים הם מאוד. ורק נזכיר מקצת מגדולי הדור: הרב ריינס מייסד המזרחי, רבי שלמה הכהן ראש דייני וילנא. הראשל"צ הרב עוזיאל, הרב הרצוג, הרב עמיאל, האדמ"ור מהוסיאטין. ואף מרן הרב קוק תמך באופן כללי אף כי לא היה שותף. גם מה שכתבת על האדמו"ר מסאטמר זצ"ל שהיה "גדול בתורה שאין כמותו" אינו נכון. היו גדולים ממנו ובוודאי שאין להשוותו בשום אופן למרן הרב קוק זצ"ל, שכל מכיריו העידו שלא היה בדורו גדול כמותו. שמעתי עדות מהרב הוטנר שהיה חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל שאמר שהיה יותר מכל שאר הגדולים ביחד. ועל כן אפשר וצריך לומר, על מי שהתבטא באופן חריף ונורא כל כך על גדול ישראל וקדושו מרן הרב קוק, שכל הפוסל במומו פוסל.
שאלה: צדקה לגויים לאחר צונמי: האם מותר לתרום לנפגעי הצונמי? האם צריך? האם אסור? באיזה יחס צריך לתרום לעומת צדקה ליהודים פה בארץ ישראל?
תשובה: ברור שהיות ויש יהודים בארץ במצב כלכלי קשה, אז ח אומרים שעניי עירך קודמין. עם כל זה למדינה בתור מדינה יש חישובים גלובלים, להראות שעוזרים גם למדינות אחרות, מפרנסים עניי עכו"ם עם עניי ישראל מפני דרכי ואם הנהגת המדינה סבורה שלרומם את קרנו של עם ישראל בכך שמשתתפים גם בעזרה שם, שלא יאמרו שלא איכפת לישראל, ושלא תפגע תדמיתה של המדינה, אז מותר למטרה זו. אבל אדם בתור פרט יש להקדים עניי הארץ.
שאלה: ציצית שנקרעה: מה הדין אם נקרעה לי הציצית בטלית הגדולה סמוך מאד לסוף הקשר האחרון של החוליות? ומה אם נקרעו שני חוטים?
תשובה: אם חוט הציצית נקרע לפני הקשר הראשון, כלומר, סמוך לבגד, הציצית פסולה. אם נקרע בסוף כל הקשרים, אפילו סמוך ממש לקשר האחרון, עדיין לא נפסלה הציצית. אם נקרע יותר מחוט אחד, אם יש באורך השיריים מידה המאפשרת קשר עניבה, עדיין הציצית כשרה, ואם לאו, תלוי הדבר אם בשעת הקשירה, נזהר הקושר, שאותם ארבעת החוטים שבצד אחד של הקשר יישארו בפני עצמם עד סוף כל הקשירות, גם אם ייקרעו בצד אחד של אותם הארבעה שני חוטים עדיין הציצית כשרה, כי לכל אחד מהם יש את צידו השני של החוט שעדיין ארוך, ולכן הכל כשר. אם לא נזהרו בשעת העשייה, ויתכן ששני החוטים שנקרעו מקורם בחוט אחד נפסלת הציצית.
שאלה: מה אשם הממזר?: מדוע נאמר "כי לא יבוא ממזר בקהל ה". מה אשם המסכן הזה?
תשובה: כבר ח אמרו על כך את הפסוק "דמעת העשוקים". באותה מידה ילד שאמו מעשנת, נוטלת תרופות מסוימות, או חולה נולד פג. מהי אשמתו? זו תוצאה טבעית של הריון לא תקין. כך גם אשת איש המתעברת מאדם זר נכנסת להריון לא תקין שתוצאותיו הן ממזרות.
שאלה: בעניין מצוות תוכחה: א) האם יש להעיר לאדם ולהוכיחו על חטא כאשר לא בטוח שיקשיב ויקבל תוכחה? ב) האם כאשר היה צריך להוכיח ולא הוכיח מחמת בושה, או מחמת שלא ידע שהדבר שאדם ב עושה הינו איסור, האם עבר על חטא?
תשובה: אם יש סיכוי שישמע צריך להעיר לו (מ"ב תרח, ג). אמנם אם יש סבירות שבעקבות ההערה יפגעו יחסיהם ויבואו מתוך כך לעברות נוספות, אין להעיר.
שאלה: עץ שנוטה לשכנים או לרשות הרבים: עץ פרי של השכן שענפיו נכנסים לגינה שלנו למי שייכים הפירות, כנ"ל כשענפי העץ יוצאים לרשות הרבים?
תשובה: אילן נוטה לרשות הרבים קוצץ כדי שיהיה הגמל עובר ורוכבו   הרשות לקצוץ כדי שלא יפריע לעוברים ברשות הרבים עם משאוי וכתב בספר פתחי החושן (הלכות נזיקין פ"ח סעי' לה') שאם בעל האילן אינו קוצץ יכול כל אדם לקוצצו. וממילא הפירות שייכים למי שיקצוץ. ענפים שנכנסים לגינת חברו חו"מ סי' קסז, ב'   אילן העומד על המיצר אע"פ שהוא נוטה לתוך אחד מהם הרי שניהם חולקים בפרותיו. רמ"א   אם עומד בשדה של אחד מהם ונוטה לשדה אחר הולכים אחרי העיקר והכל שלו. וכתב אג"מ (חו"מ סי' מג') שלענין הזכות בפירות תלוי בגוף האילן ובמקום יציאתו מן הקרקע ואם הוא נמצא אצל ראובן אע"פ שהשורשים וגם הענפים ברשות שמעון הפרות לראובן.
שאלה: כריכת תפילין של יד על האצבע: יש כמה "שיטות" לכריכת שלוש הכריכות על האמה. האם יש אחת שהיא תקנית?
תשובה: זה שייך למנהג, לא שייך בזה 'תקנית' או לא. זה מהדברים שלא מעכבים איך שעשה יצא ידי חובה. הכריכות גם סביב הזרוע לא מעכבות, העיקר שהתפילה על הזרוע תהיה מהודקת, לכן מי שיש לו תחבושת במקום הכריכות מניח, כי זה לא מוזכר מפורשות בתלמוד.
שאלה: סלט, מלח ולחם שאכלו עם בשר: האם מותר לאכול עם אוכל חלבי סלט שאכלו אותו עם אוכל בשרי?
תשובה: אם יודעים בוודאות שלא הכניסו לתוך הסלט כף עם בשר- מותר. דהיינו שיש כף המיוחדת לסלט. אבל אם קיים חשש שיש שומן בשרי אז לא. צריך לדעת מה היתה המציאות. בדר"כ בהרבה בתים יש כף המיוחדת לסלט ולא כל אחד מכניס את המזלג שלו בפנים. אבל, למשל, מלחיות פתוחות, כמו שהיו פעם, שיש חשש ששומן בשרי נכנס לתוכן בארוחה בשרית אין להשתמש אתם בארוחה חלבית. וגם בלחם אין משתמשים מאותו חשש, שמא כשאכלו נגעו בו בידיים שומניות. א"כ לכתחילה גם בסלט נוהגים שלא, אבל אם ידוע בוודאות שלא נגע בו אין בעיה לאכול.
שאלה: שנאת חינם ושנאה אמיתית: האם מותר לשנוא יהודי כופר? למי יש סמכות להגדיר יהודי "רשע"?
תשובה: אם אנו רואים ויודעים בוודאות שעובר בזדון, בשאט נפש, ואנו יודעים שאין זה מתוך טעות שהוא לא יודע או חושב שמותר אלא ממש אנו יודעים בוודאות שיודע ומזלזל, הוא נקרא רשע. אבל לענין לפסולו לעדות צריך להעיד עליו בבי"ד ורק אחרי שבי"ד יקבל את העדות יש עליו חלות שם רשע. לדוגמא, יהודי שעלה מרוסיה ולא יודע שאסור לחלל שבת אי אפשר לקוראו רשע. אבל יש מנהיגי מפלגות מסוימות אשר בזדון נלחמים נגד קדשי ישראל, יודעים שעם ישראל צריך לשמור שבת ונלחמים נגד, בוודאי שאדם כזה נקרא רשע.
שאלה: "והייתם נקיים מה  ומישראל": האם חל איסור הלכתי על ראשי קהילה יהודית למנות בעלי תפקיד באותה קהילה מבני משפחתם?
תשובה: אם הם מתאימים לתפקידם קשה לומר שזו בעיה, לא מסתבר שבגלל שהוא בן משפחתו הוא יותר גרוע ממישהו אחר. אבל אם ממנים מתוך נגיעה מישהו שאינו מתאים לתפקיד זו בעיה.
שאלה: תפילין לא כשרות בתפילה: מה יעשה אדם שהניח תפילין, ולקראת סוף התפילה או לאחריה גילה שהתפילין לא צבועות כראוי או שלא הניח אותם כראוי?
תשובה: אם התפילין היו פסולות עליו להניח תפילין כשרות מחדש.
שאלה: להתפלל מול ציורים: האם מותר להתפלל כנגד קישוטים או עיטורים בוילון שהם סתמיים ובצבע אחיד, או כנגד עיטורים בסידור?
תשובה: איורים אינם מסיחים את הדעת כמו ציורים.
שאלה: להפסיק בשמונה עשרה לעניית קדיש: האם אדם שמתפלל שמונה עשרה צריך להפסיק עד לאחר שהש"ץ יגיע ל"אמן יהא שמיה רבא"?
תשובה: באמצע שמונה עשרה מפסיקים רק לקדושה ומודים, אולם אין מוציאים הגה.
שאלה: לדבר בקריאת התורה: האם מותר לאדם להגיד דבר מה לחבירו בין זמני העליות של העולים לתורה?
תשובה: גם בין העליות ראוי לשמור על כבוד ביהכנ"ס וקדושתו, אך שיחה שהיא נחוצה לצורך התפילה מותרת בזמן זה.
שאלה: קידוש על יין שכבר קידשו עליו: האם ניתן לקדש על היין שנותר בכוס הקידוש פעם נוספת? האם יין זה קרוי - יין נפגם? ומה ניתן לעשות - אם בכלל - כדי להכשירו לקידוש?
תשובה: אכן יין זה נקרא פגום, וכדי לתקנו צריכים להוסיף בו מעט יין או מים. בדיעבד כשאין לו דרך לתקנו יכול לקדש על יין פגום (שו"ע או"ח קפב, ג-ז). (בפניני הלכה שבת ח"א ע' 85 בהערה כתבתי: עפ"י שעה"צ קפב, כד, הדרך הטובה ביותר לתקן יין שנפגם היא להוסיף מעט יין שלא נפגם לתוך הכוס שבה היין הפגום, ואח"כ למזוג את תכולת הכוס לתוך בקבוק יין, ובתנאי שבבקבוק יש יותר יין מאשר בכוס. ועל ידי כך מתקן את היין גם לפי מהר"ם מרוטנבורג, הסובר שתוספת מעט יין לכוס הפגומה אינה מתקנת, אלא רק על ידי עירובו ביין המרובה ממנו נתקן. וצריך להקפיד להוסיף תחילה מעט יין לכוס הפגומה, מפני שיש אומרים שאם יכניס יין פגום לבקבוק - יפגום את כל היין שבבקבוק כמבואר במ"ב קפב, כז, שעה"צ כג).
שאלה: הקלטה בשבת: האם מותר להקליט תוכנית בטלויזיה או ברדיו לפני השבת אבל שתמשיך ההקלטה בשבת?
תשובה: אסור כיון שנהנה ממעשה שבת. הרב יוסף וייצן.
שאלה: לגנוז את הגניזה שבבית: האם יש חובה לתור אחר כל דברי פרשת השבוע וכיו"ב בעתוני השבת שבבית כדי לגונזם?
תשובה: כיון שאין בהם שמות ה' ממש, מדת חסידות לעוטפם בניילון ולהשליך לאשפה. הרב יוסף וייצן.
שאלה: בזיקת אבקת סוכר בשבת: האם מותר בשבת לבזוק על סופגניות או עוגות אבקת סוכר באמצעות נפה או מסננת?
תשובה: אין בעיה לבזוק, לא מצד בורר שהרי אין כאן פסולת כלל, ולא מצד זורה שרק ברוח חייב. הרב יוסף וייצן.
שאלה: שעון שבת- הארכת פעולה עתידית: האם מותר להאריך פעולה עתידית בשעון שבת? כלומר אם עכשיו השעה 9:00 המזגן כבוי, אך עתיד להדלק בין השעות 10-12.נניח ונוכחתי כי היום יום חם. האם מותר להאריך את משך ההדלקה כך שידלק בין השעות 10-13?
תשובה: לרוב הפוסקים שמתירים הארכת פעולה קימת, יש לחכות שהוא יפעל ואז תאריך את זמן פעולתו בשעון. וכן אם הוא כבוי אפשר להאריך שיישאר כבוי. החידוש ע"פ שמירת שבת כהלכתה, שאם עכשיו המזגן פועל ואח"כ יכבה, ושוב הוא אמור להידלק, מותר כבר עכשיו להאריך את פעולת המזגן השניה. וכן אם עכשיו הוא מכובה, ואח"כ יידלק, ושוב הוא אמור ליכבות, מותר להאריך כבר עכשיו את פעולת הכיבוי השניה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: קריאת תהילים בזמן הוסת: האם מותר לי לקרוא תהילים בזמן הוסת?
תשובה: אין בעיה לקרוא תהילים להתפלל או לברך בשעת הוסת שדברי תורה אינם מקבלים טומאה שנאמר: הלא כה דברי כאש נאם ה'. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אמירת "ברכו את ה ": חזן שמברך "ברכו את ה " והציבור עונה אחריו האם צריך לענות "ברוך ה." עם הציבור או לחזור לאחר שהציבור סיים את ברכתו. יש לציין שהמניין בו אני מתפלל ברוב המיקרים הינו מניין של עשרה מתפללים כולל החזן. לתשובתכם אודה
תשובה: אין הבדל בין עשרה ללמעלה מכך. החזן אומר ברכו ועונים הציבור ברוך וכו', והוא חוזר אחריהם. יש לציין שאצל חלק מהתימנים (נוסח בלדי), החזן לא חוזר אחר הציבור. הרב יוסף וייצן.
שאלה: להכשיר צלחת פורצלן: שמתי בצלחת פורצלן בשרית מנה של עוף חם. בטעות הוספתי לזה רוטב חלבי פושר. מה לעשות עם הצלחת?
תשובה: אין צורך לזרוק את הצלחות ואינם צריכים הכשר. הרב יוסף וייצן.
שאלה: פירות נטע רבעי בימינו : יש לי עץ לימון בגינה שכבר מט"ו בשבט שעבר נכנס לשנה הרביעית שלו. האם אני יכול לקטוף פירות לפני ט"ו בשבט המתקרב? האם אני צריך לפדות את הפירות? מה אני עושה עם הכסף בו אני פודה את הפירות? אם אקטוף לאחר ט"ו בשבט (כבר שנה חמישית) האם בעצם אני פטור מצורך בנטע רבעי ויכול רק להפריש תרומות ומעשרות?
תשובה: אין אני יכול לענות על שאלה זו למעשה, שכן כדי לענות אני צריך לדעת מתי העץ ניטע. אך התשובה תהיה עקרונית בלבד. עץ שעברו עליו שלוש שנותיו והגיע ט"ו בשבט, אזי הפירות שיחנטו לאחר ט"ו בשבט משתייכים לשנה הרביעית והם נטע רבעי ואילו הפריות שחונטים לפני ט"ו בשבט עדיין אסורים באיסור ערלה. כן הוא גם בשנה שלאחר מכן: הפירות שיחנטו לפני ט"ו בשבט - נטע רבעי, ואילו הפירות שיחנטו לאחר ט"ו בשבט - חולין. פירות שהם נטע רבעי מותר לאכול אותם אך צריך לפדות אותם על מטבע. בעיקרון נטע רבעי פטור מתרומות ומעשרות אך למעשה כיוון שיש ספקות שונים ביחס למניין השנים של העץ יש להפריש תרומות ומעשרות (ללא ברכה) וגם לחלל את הנטע רבעי על פרוטה (ללא ברכה). בסוף נוסח הפרשת תרומות ומעשרות יש להוסיף: "אם הפירות הם משנת רבעי הרי הם בתוספת רבע מערכן מחוללים כל דרגת חיוב על פרוטה ורבע בנפרד במטבע המיועדת לכך בשבילי". צריך שהמטבע יהיה פנוי, דהיינו שתהיה בו פרוטה כדי שניתן יהיה לחלל עליה. לאחר החילול אפשר להחזיק את המטבע עד שתתמלא או לחלל אותה על סוכר ולזרוק את הסוכר בכיור. בסוף פסח השנה יש לזכור לבער את המעשרות ולחלל את המטבע של מעשר שני על סוכר כדלעיל. כדי להקל על הצרכנים את נושא חילול מעשר שני ונטע רבעי, ניתן לעשות מינוי בבית האוצר של מכון התורה והארץ, טל' 08 6847325  פקס' 08 6847055. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: נומרולוגיה דרך הרדיו: האם על פי הלכה מותר לפנות לנומרולוג? על סמך תאריך לידה ושם האדם הוא נותן התייחסות לנושאים שונים. הוא מתייחס לעתיד, אך בשונה מאסטרולוגים אינו קובע עובדות עתידיות אלא מדבר בעיקר על אופי האדם ועל תקופות שמתאימות להחלטות שונות.
תשובה: תמים תהיה עם ה' אלהיך. אין לפנות לגורמים אירציונאליים יש בכך חשש לאיסורי תורה של מנחש ומעונן.
שאלה: כשרות בשר טחון בסופר: האם בסופרים וברשתות שטוחנים בשר רגיל וקפוא, בשר בעל כשרות רגילה ולאחר מכן בשר חלק ולהיפך, אין חשש שיתערבב מהשאריות? האם זה פוגם?
תשובה: צריך לנקות את הסכינים ומה שנוגע בבשר במכונה, או להשתמש במכונה אחרת, כדי להבדיל בין סוגי הבשר. הרב יוסף וייצן.
שאלה: נשיאת כפיים בתענית (ואכילה לפני מנחה): בגמ תענית כו ע"ב: "והאידנא מ"ט פרשי כהני ידייהו במנחתא דתעניתא? כיון דבסמוך לשקיעת החמה קא פרשי, כתפילת נעילה דמיא". וביאר הר"ן (ט ע"א) שבכל יום היו מתפללים מנחה בשעה מוקדמת ע"מ להתיר להם לאכול, משום שאסור לאכול קודם שהתפלל מנחה, ואילו מנחת תענית מתפללים בשעה מאוחרת כיון שאין אוכלים, וע"כ אינו דומה לתפילת מנחה של כל השנה אלא לתפילת נעילה, ולא נגזור במנחת תענית אטו מנחה של כל השנה. וכאן מקום שאלה, א. בזמננו תפילת מנחה של תענית לאו דוקא שונה מתפילת מנחה של כל השנה, וא"כ מדוע ישאו הכהנים כפיהם במנחת תענית הסמוכה לשקיעה? ב. נראה מדברי הר"ן, שלא היו סומכים על שומר שיזכיר על תפילת מנחה, א"כ כיצד סמכו האחרונים להתיר בדבר של נמצא לו זכר בגמ, ואף משמע מכאן להפך?
תשובה: א. אחרי שנקבע, שתפילת מנחה של תענית תהיה סמוכה לשקיעה, כדי להבדילה מתפילת מנחה של יום רגיל, ניתן לומר שיש בזה הכר גם לזמננו. כי בזמננו, נוהגים להתפלל סמוך לשקיעה אבל אין רואים בזה הכרח גמור, וישנם מניינים שונים בשעות שונות, ואחרי שהתירו ח לכוהנים לשאת כפיהם במנחת תענית,אז איסור נשיאת כפיים במנחה רגילה הוא רק גזרה מדבריהם, ואין לחפש חומרות כדי לעקור מצווה חשובה כ"כ, שזכותה מגינה על ישראל מצרות הגלות, שבגללה באה התענית. ויש עוד הכר במנחה של תענית והוא קריאת התורה,ואע"פ שאיננו מספיק למנחה מוקדמת,חזי מצטרף למנחה מאוחרת. ב. מה ששאלת על הסתמכות של שומר להתיר אכילה לפני מנחה, יש לצרף לכך את הספק "מהי סעודה האסורה לפני מנחה"? שיש אומרים דווקא סעודה גדולה לדוגמא, סעודת נישואים או ברית מילה, ואע"פ שאנו חוששים לדעות הרי"ף,הרמב"ם והשו"ע אפשר לסמוך על שומר בפרט שהר"ן בעצמו סבר להלכה, שהדעה האוסרת רק בסעודת חתן וכדומה היא הדעה העיקרית,וכן שעל פי רוב איננו אוכלים בסעודה יותר מכביצה אחת ובכמה מקומות ראינו שאם אוכל עד כביצה פת, אין לזה גדר סעודה (מסכת סוכה, שהתירו עד כביצה מחוץ לסוכה, ובהלכות מגילה נפסק שמותר עד כביצה לפני קריאת המגילה ועוד).
שאלה: אפיה על גבי אבני "שמוט" בתנור: לאחרונה רכשתי אבני "שמוט" המשמשות לבניית "טאבון" או תנורי אבן. האם ניתן להשתמש במשטח האבנים לסירוגין למאפה פרוה וחלבי ע"י ליבון או כדומה? את האבנים מחממים לפני האפיה לטמפרטורה גבוהה מאד מפני שהאבנים הן המקרינות את החום לתוך הבצק, שמונח ישירות, ללא תבנית על משטח האבן.
תשובה: אם זה ליבון גדול הוא מכלה את כל מה שבפנים וזה ר, אם זה מאות מעלות אז ברור שהכל מתכלה.
שאלה: קידושי כסף וטבעת: אני לומד בקורס אישות ונדרשנו לשאול שאלה בנושא שנלמד בהרצאות, וברצוני לדעת מהם קידושי כסף ומהם הקריטריונים של טבעת הנישואין ומהם הסיבות לטבעת זו? אודה לתשובתך בהקדם
תשובה: פעולת הקידושין נעשית ע"י פעולת קנין ונהגו כל ישראל לקדש בקנין כסף, כלומר: האשה מתקדשת לבעלה בכסף, שאינו פחות מפרוטה אחת, וכן מתקדשת בשוה כסף שהוא בעל ערך של פרוטה אחת לפחות (רמב"ם אישות פ"ג הכ"א). נוהגים לקדש בטבעת, ויש טעם לדבר בתיקוני הזוהר. ולפי פשוטם של דברים, מצאו נימוק לכך: שישאר חפץ הקידושין ביד האשה תמיד למזכרת, שתתן אל לבה לעולם שנתקדשה לבעלה (רמ"א כ"ז, א'). הרב רואי מרגלית.
שאלה: המתנה בין בשר לחלב : כמה זמן יש להמתין בין בשר וחלב בילד בן כמעט שלוש?
תשובה: די בשעה ורבע. חינוך להמתנה בין בשר לחלב עולה עם הגיל.
שאלה: פרשת שבוע: כאשר נתבשר העם על בשורת הגאולה והבנים וביאת הארץ קדו והשתחוו, האם יש לנהוג כך היום כאשר מתבשרים על בשורה משמחת? (כגון על לידת בנו או בתו)
תשובה: היום לאו דווקא בדרך זו, אבל אדם צריך להודות, כפי שח תקנו על בשורות טובות מברך 'שהחיינו' ועל שמועות רעות 'דיין האמת'. לא שמעתי שגדולי ישראל במשך הדורות נהגו כך לקוד ולהשתחוות.
שאלה: תוכחה מול הלעיטהו לרשע: האם הכלל "הלעיטהו לרשע וימות" דוחה את מצוות התוכחה לאדם שיש סיכוי שיקבל? לדוגמה: אם אני מכיר אדם שרוצה ליסוע למסעדה לא-כשרה בשבת, ואני יודע שאין סיכוי שהוא יסכים לוותר על הנסיעה, אבל יש סיכוי שהוא יסכים לנסוע למסעדה כשרה. האם לנסות לשכנע אותו שיסע למסעדה כשרה? ואם המצב הפוך, כלומר הוא לא מוכן בשום אופן לוותר על המסעדה, אך יש סיכוי שיסכים לנסוע ביום חול - האם לנסות לשכנע אותו שיסע ביום חול?
תשובה: אם עושה בזדון, הש"ך פוסק שמומר אין לגביו דין של תוכחה, לא חייב להוכיחו, והלעיטהו לרשע וימות. אבל אם הוא טועה, מומר לתיאבון, יש ענין להמעיט את האיסור, כל מקרה לגופו.
שאלה: הלואה וביטוח: נניח שאדם עני מבקש ממני הלואה, אין לו אפשרות למשכן חפצים, ואני דורש ממנו שיביא ערב. הוא מוצא אדם אחד שמוכן להיות ערב, אך הוא דורש ת תמורת הסיכון. א. האם ללווה מותר לשלם לערב? ב. האם מותר לי לדרוש מהלווה שיביא דווקא ערב בת (בטענה שיהיה לי קל יותר להתעסק עם ערב מקצועי)? ג. האם מותר לי לדרוש שיביא דווקא אדם מסויים כערב בת? ד. האם מותר לי לדרוש שיביא כערב בת דווקא אדם שהוא קרוב משפחה שלי (בטענה שאני סומך עליו יותר)? איפה בדיוק עובר הגבול?
תשובה: מותר לשלם לערב ואין בזה ריבית כי זה עבור הטירחה ולקיחת הסיכון שלו אין לזה קשר למלווה. זכותו של המלווה לדרוש דווקא ערב מסויים אפ' קרוב משפחתו אם לא סומך על מישהו אחר. העקרון הוא שאדם שמלווה כסף לא חייב להכנס לסיכון, הוא רוצה סימוכין וביטוחים שכספו יוחזר לו וזו דרישה לגיטימית, אפ' ערב בנקאי. זו זכותו של המלווה. אחרי זה אסור להיות נוגש זה כבר משהו אחר.
שאלה: מחפש רב לשאול אותו משהו: אני מחפש רב שיענה לי על תחושות פנימיות בנוגע לזיווג, עבודה ולימודים, שיאמר האם הכיוון נכון, ומה יותר מתאים לי לעשות? האם הרב מכיר מקובל מתאים?
תשובה: אינני יודע על מי להמליץ, רק אומר הדרכה כללית: רק מי שמכיר את השואל יכול בעניינים אלו לתת את עצות טובות באמת. לכן אני שולל הליכה לרבנים שאין לשואל קשר קבוע עמם. לא לזה התכוונו ח כשאמרו "עשה לך רב". מי ששואל רב שאינו מכיר אותו, מרמה את עצמו. הוא חושב שהוא אכן התייעץ עם רב גדול, אולם לכל היותר אפשר להחשיב זאת כקבלת ברכה. במקרה הגרוע, יש סיכוי סביר שיציג את השאלה באופן גרוע, והרב יענה לפי נוסח שאלתו, וממילא התשובה לא תהיה נכונה. האשם בזה הוא בעיקר השואל. כאשר הרב מכיר את השואל, גם אם השואל ינסח את שאלתו שלא כהלכה, כגון שבלא משים יסתיר דברים, יציג רק חלק מהתמונה, הרב ידע לענות לו נכון. אמנם כאשר מדובר בשאלות כלליות מאוד, שתלויות בהשקפה עקרונית, כמו למשל: ערך העבודה והיחס בין תורה לעבודה, או ערך הנישואים והיחס בין ערכים אחרים לנישואים, בזה ניתן לשאול רב שאינו מכיר את השואל, ואזי הרב יוכל לתת תשובה עקרונית על פי דרכה של תורה. וגם בזה צריך להיזהר, כי מסתובבות בחלל האוויר דעות מוטעות בשם התורה, ועל כן צריך לשאול תלמיד חכם אמיתי (רצוי מההולכים בדרכו של מרן הרב קוק זצ"ל), שיתן הדרכות נכונות.