LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הרבה ערכים ומשימות בזמן לחוץ וצפוף: אני סטודנט בשנה ב, ואחר הלימודים באוניברסיטה אני שב לביתי, משתדל לקבוע עתים לתורה ומשוחח עם אשתי (אנו בתוך השנה הראשונה לנישואינו). אני חש עומס גדול מאוד, גם מכיוון שרמת הלימודים גבוהה ויש עומס רב בשיעורי הבית ובמטלות אותן צריך להגיש, וחשוב לי להשקיע בלימודיי האקדמאיים. מאידך, חשוב לי מאד להשקיע זמן בבית ובשיחות עם אשתי כדי שנוכל לבנות בצורה טובה את הקשר בינינו. ובנוסף, אני רוצה להקים בית של תורה, כך שמאד הייתי רוצה להספיק גם ללכת לשיעורי תורה. 1) מה היחס הנכון בין 3 התחומים הללו (לימודים, משפחה, לימוד תורה)? יש לציין שמבלי להשקיע בלימודים אז גם ההצעות למקום עבודה המשכורת תהיינה בהתאם. 2) אני לאחרונה משתדל לנצל את ההפסקות בין שיעור לשיעור כדי ללמוד תורה. אלא שאני חש שזה בא על חשבון יצירת קשרים עם חברים למחלקה. במה אם כן כדאי להשקיע כעת יותר בזמן ההפסקות - בלהתעניין ב החברים ולשוחח עמהם, או ללמוד תורה? אציין שאני חש שאם אני לומד תורה בהפסקות (אני היחיד בכיתה שעושה זאת) - אני קצת מתנתק מהחברים, וזה עלול להשפיע על מצבי בכיתה, מה גם שהרבה פעמים נעזרים בחברים בעבודות ושיעורים וכו. האם יש להתחשב בכך שהסטודנטים ירגישו אולי ניכור אליי משום שאיני מדבר כמו כולם בהפסקות אלא תמיד מכונס בתוך עצמי עם הספר ביד?
תשובה: הבית בראש. העיקר הוא היחס, אין צורך להקדיש לכך את מירב הזמן, יש גם שבתות. רצוי מאוד שתרבו בשבתות בביתכם ופחות באירוח אצל ההורים. לימוד תורה עדיף מקשרי חברות שבלא"ה הם זמניים. עם זאת התעניינות ב חבר שיחה קצרה חשובים אולם שיחות אחרות מיותרות.
שאלה: תפילה במניין או מוקדם יותר: האם, כשאני נאלץ לצאת מוקדם לסידורים מדי פעם אך אספיק להגיע למניין מאוחר (שטיבלך), עדיף תפילה כמה שיותר מוקדם וסמוך לנץ או מאוחר יותר (שעה שעתיים אחרי) עם ציבור? אני יודע שזה שח אמרו "עד 4 שעות" הם לא התכוונו שאדם יכול להתפלל מאוחר אלא עדיין חייב להשתדל להתפלל כמה שיותר מוקדם בזמן.
תשובה: עדיף שתתפלל מאוחר ועם הציבור, אבל תגיד בקשה לפני הסידורים, כדי שלא תתחיל את היום רק עם סידורים מבלי להגיד בקשה או תפילה.
שאלה: שאלות של סטודנט במסגרת חילונית-מעורבת: כיצד צריך להיות היחס של בן תורה הלומד במסגרת מעורבת באוניברסיטה כלפי: 1) הסטודנטים החילוניים. 2) סטודנטיות - הן חילוניות והן דתיות. 3) האם רצוי לא לשבת ליד בנות, וכן שלא לדבר איתן כלל?
תשובה: לעולם יהא אדם! מנומס, אדיב, עוזר ומקדים לכל אדם. מותר עניינית על נושאים לימודיים עם כולם. פטפוט עם בנות - לא.
שאלה: מתן צדקה תרומה: האם יש הבדל בין מתן תרומה למתן צדקה? באופן בו ניתן, מה נותנים, האם למוסד או פרטי, וכן האם צריך לברך? (בעקבות ניתוח שעברתי בהצלחה)
תשובה: אין הבדל בין צדקה לתרומה למוסד שהרי בסופו של דבר גם מה שניתן למוסד משמש אנשים עניים. וזהו בתנאי שמדובר על מוסד שעוזר לאנשים מסכנים אולם עמותות שמתעסקות בדברים אחרים, כגון: לדאוג לזכויות עובדים או התישבות וכד' אין בזה גדר צדקה אלא מצווה בעלמא. כשנותנים צדקה אין ברכה בנתינתה אולם אם היית חולה ונתרפאת צריכה את לברך את ברכת הגומל.
שאלה: תמונה עם שם ה : א. האם יש בעיה לתלות כתמונה לקישוט את נוסח ה"יהי רצון" של הדלקת נרות שבת כששם ה כתוב שם (פעמיים י )? האם עדיף לכתוב ה? האם יש בעיה להחליף לתינוקות ליד זה? ב. השם "אקיה"-(בפסוק בשמות "ואמרו לי מה שמו") האם יש בעיה להגותו? לכתוב אותו?
תשובה: שם קדוש שיש לכבדו ואסור למחקו ולהזכירו לשוא הוא רק אחד משבעת השמות הקדושים. ראה רמב"ם הל יסודי התורה פ"ו.
שאלה: הגעלה ביתית וכשרות: ברצוני להכשיר מחבתות וסירים אשר קיבלתי מאנשים, שכנראה בישלו בהם גם בשר וגם חלב. 1. האם ניתן להגעילם באמצעות הרתחת מים (עם סבון?) בתוכם (אין לי סירים מספיק גדולים להכניס לתוכם את המחבתות, גם לא "חצי-חצי")? 2. האם לאחר ההגעלה הם חייבים בטבילה? 3.בנוסף, האם ניתן לשטוף כלים בשריים וחלביים (קרים) באותו הספוג (עם סבון, במים קרים ובשטיפה יסודית לאחר הנקיון) ובאותו הכיור? 4. כיצד ניתן "להפוך" כלים בשריים לחלביים ולהיפך? האם ישנה יותר מדרך אחת? 5. האם יש בעיה בשימוש בקרש חיתוך אחד (מפלסטיק) לבשר ולחלב, בתנאי שישומש רק למאכלים קרים ובשטיפה ונקיון יסודי לאחר כל שימוש? בכבוד רב וב
תשובה: 1. סירים גדולים שאי-אפשר להכשירם בהגעלה ברותחין עקב גודלם, יש להרתיח בהם מים עד שפתם, ובשעה שהם רותחים ומבעבעים, יש לחמם מים בקומקום חשמלי ולערות את המים החמים לתוך המים שבסיר על-מנת שיגלשו קצת. 2. לאחר ההגעלה יש לטבול כלים אלו במקוה לכלים. 3. שטיפת כלים בשרים וחלביים באותו כיור היא בעייתית, מכיוון שברגע ששוטפים צלחת עם שאריות מאכל בכיור, וחום המים מגיע אפילו לרגע אחד לחום שהיד סולדת בו, הכיור בולע את טעם המאכל, והוא יכול לפלוט ולהבליע שוב בפעם הבאה שיגיע לחום שהיד סולדת בו. ואי-אפשר לומר שישטפו רק במים קרים, מפני שזהו דבר שקשה לאדם לשלוט בו, בעיקר בלילות החורף הקרים. לכן אין להניח את הכלים בתוך אותו כיור, ואפילו לא בזה אחר זה. לגבי סקוצ' וסבון לניקוי הכלים, יש חשש שאם ישתמשו בהם לחלב ולבשר ביחד, יעבור שומן ויבלע בכלים בחום שהיד סולדת בו. ולכן יש לייחד סקוצ' נפרד לחלב ולבשר, ובפרט בימינו שדבר כזה עולה פרוטות מועטות. 4. כלים שהיו חלביים ורוצים להפכם לבשריים או להיפך, יש לעשות זאת כדין הכשר כלים רגיל, דהיינו: "כבולעו כך פולטו". אולם בעצם העניין יש מחלוקת, שלספרדים הדבר מותר אפילו לכתחילה, אולם לאשכנזים אין להכשיר כלי חלבי ולהופכו לבשרי או להיפך אלא באחד מהתנאים הבאים: א. כשאין ברירה אחרת. ב. כאשר מכשירים את הכלי לפסח. ג. כאשר לזמן מה אחרי ההכשרה משתמשים בו תחילה למאכלים פרווה. ד. כאשר הכלי נאסר משימושו המקורי, בעירוב בשר בחלב. ה. כשחלפה שנה שלמה מאז השימוש בכלי. ו. אם קיבלו את הכלי במתנה, ורוצים לשנותו מיעודו המקורי. 5. גם משטחי חיתוך בולעים כאשר חותכים עליהם דבר חם או דבר חריף, והם גם פולטים את מה שבלעו. לכן צריך שני משטחי חיתוך: חלבי ובשרי. (מקורות: שו"ע יו"ד סי' פט, שו"ע או"ח סי' תנא ס"ג ובמשנ"ב שם, ספר הכשרות פר' א, יג-יט, פר'ב י-יב) הרב אלחנן לוין
שאלה: כספי פדיון הבן לכהן: אני כהן ומתוקף תפקידי ככהן מבקשים ממני מידי פעם לעשות פדיון בן. ושאלתי לגבי מתן הכסף. 1. האם אני צריך לקחת כסף? 2. האם אני צריך לנקוט במחיר? 3. האם לתת את מטבעות הפידיון בתור מתנה לפודה שבהם ישלם לי? 4. האם לקחת כסף לעצמי או לתת אותו לצדקה? 5. כרגע אני נוהג לתת את דמי הפידיון לצדקה, האם זה מנהג טוב? מצד שני קשה לי עם הנקודה שאני מפסיד שעות עבודה, משקיע את כספי הנסיעות לפדיון. השאלה מתחזקת כאשר מדובר בציבור חילוני שחושב ש פדיון הבן זה מקצוע לחיים, וברגע שאני אומר להם את שווי המטבעות (סביבות 300 ש"ח) הם חוטפים חום. גם כאשר אני חוזר ומסביר שהכסף לא עובר אלי אלא לצדקה. לדעתי קשה להם לקלוט מצב בו בחור מגיע בהתנדבות לעשות מצווה, הצד השני הוא שלא נעים לי לקחת כסף. אני יודע שקצת סיבכתי אך אבקש לדעת מה ההלכה אומרת בעניין זה בכדי שאדע להגיד בברור לזוג ההורים הבא המבקש ממני לפדות את בנם כמה עולה הפידיון?
תשובה: הדרך שכדאי לנהוג היא למכור לאבי הבן את המטבעות עוד לפני הפדיון. על המכירה הזו ודאי שראוי לקחת כסף. לאחר מכן הכסף הזה שייך לאבי הבן. בכסף שאתה מקבל אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה מכיון שזה כסף על מכירת המטבעות.
שאלה: טלטול כלאחר יד: מתי אסור לטלטל מוקצה כלאחר יד?
תשובה: אם זה לצורך דבר המותר, אין שום בעיה. אם זה לצורך דבר המוקצה, זו בעיה.
שאלה: ברירת פסולת בשבת: האם יש מצב שבו מוציאים את הפסולת יחד עם קצת מהטוב ויצא מכך שאין בעיה של בורר (באוכל)? לספרדים.
תשובה: ישנו מצב שמותר לברור בשבת פסולת יחד עם האוכל, ובכך נחשבת הברירה לברירה במין אחד. ובהיתר זה משתמשים כשאין ברירה, כגון, בהוצאת זבוב מתוך משקה בשבת או כשאוכלים דגים עם קוצים וכדו'.
שאלה: שיקולים אידיאליסטים בלבד?: עד כמה יש להתחשב בקשיי היום-יום מול חיים בישוב תורני ואידיאליסטי? למשל, עד מהו המשקל אותו יש לייחס לקור מקפיא, או לדירה קטנה וקרה.
תשובה: אמנם יש מעלה גדולה לגור בישוב תורני ואידיאליסטי אך אם תנאי המגורים קשים כדוגמת התיאור שכתבת עדיף לגור בישוב תורני ואידיאלסטי שיש בו תנאי מגורים סבירים. אמנם איני מכיר ישוב שתנאי החיים שם קשים כפי שתיארת.
שאלה: להימנע מעבודה רבת שעות?: האם כדאי להמליץ לאנשים תורניים שלא ללכת לעבוד במקצועות מסויימים, כמו בעולם ההיי-טק, שם נדרש לעבוד שעות רבות ביום? יש כאן שיקול של משכורת נאה מול חוסר זמן לקבוע עתים לתורה, וכן כמעט ולא להיפגש עם הילדים באמצע השבוע.
תשובה: אני חושב שחוץ מהכסף יש עוד ערכים: קביעת עיתים לתורה, שמירת הקשר בין האבא לילדים וחינוכם. אלה דברים חשובים ביותר. אני חושב שכל אדם צריך לעבוד כדי לקיים את משפחתו, אבל ירוויח קצת פחות, ומצד שני ירוויח קביעת עיתים לתורה, עיצוב דמותו הרוחנית וגם את הקשר עם הילדים. אני חושב שזה קודם.
שאלה: אריכות בתפילה: ב"ה ישנם המון נושאים עליהם אפשר (וצריך) להתפלל, כמו למשל המצב הבטחוני בארץ, הבחירות, החינוך, הכלכלה וכו. בנוסף, לאדם יש גם בקשות פרטיות במגוון נושאים, כמו משפחה, לימודים, פרנסה, עבודת ה וכו. שאלתי היא, האם כל זה יכול להיכנס לתפילה? כי במקום בו אני מתפלל בקושי אני מספיק לסיים את שמונה עשרה עד שהש"ץ מתחיל, ועם כל הבקשות הללו יוצא שאני מאד מאריך. האם אולי צריך לקצר בבקשות, או אולי לא לבקש כלל אם אני מאריך מאד ביחס לשאר המתפללים?
תשובה: חכמינו תקנו את תפילת שמונה עשרה ברוח הקודש וכללו בלשון התפילה את כל הצרכים הרגילים ולכן אין צורך להוסיף בקשות שכלולות כבר בלשון התפילה כמו פרנסה לימודים ועבודת ד'. יש מקום להוסיף רק באופן חריג כאשר יש מצב מיוחד ולא באופן קבוע. יש חשיבות לתפילת חזרת הש"ץ וכאשר אדם מקשיב לחזרה וגם עונה אמן על כל ברכה הרי זה כאילו התפלל שלוש פעמים כלומר שומע כעונה פעם שניה ואומר אמן פעם שלישית כך מובא בבית יוסף.
שאלה: ירידת הדורות והשגחה אלוהית: על מה מבוססת ההנחה על ירידת הדורות? למה שתהיה ירידה? נכון, אנחנו רחוקים ממעמד הר סיני, אבל אם כבר, כל דור יש לו את הנסיון והמורשת של הדורות הקודמים, אז ניתן היה לצפות לעליה! אציין רק, שהשאלה שלי היא לא למה אין עליה, אלא למה יש ירידה? ועוד דבר. אם נניח שיש ירידה, אז למה ההשגחה האלוהית, התערבותו של ה בצורת ניסים גלויים, הכוונה ונביאים, פוחתת עם הזמן? לכאורה, דורות שירדו זקוקים ליותר הכוונה והשגחה. אולם, לא היו לנו נביאים כבר יותר מאלפיים שנה וגם את האלוהים עצמו לא רואים בגלוי כמו שזה היה בזמנים של כריית ים סוף או תקופת השופטים. האין זו סתירה עם הנחת ירידת הדורות?
תשובה: כבר התיחסנו בעבר לכך שירידת הדורות זה במובן הפרטי. יש פחות נשמות שבמבט פרטי הינם נשמות גדולות שיכולות לחולל מהפך מכוחם הסגולי הפרטי אולם מכיון שכבר נעשו תיקונים רבים בעולם, כללית העולם מתוקן יותר. הנשמות הינם פחות נפרדות ויכולות להיות יותר חלק מהמציאות הכללית המתוקנת. לכן בצד הכללי יש התעלות ועליה רק בבחינה הפרטית אין נשמות חריגות שהם עומדות לעצמם ויכולות מכוח עצמם להביא למהפך בעם ישראל.
שאלה: לקרוע על ראיית ציפורי?: האם יש לקרוע על ראיית העיר ציפורי? במקום יש חפירות ארכאולוגיות, ז"א "יודעים" ששם הייתה העיר היהודית ציפורי, וכן היא איננה מיושבת היום.
תשובה: שתי תשובות בדבר: א. ח אומרים שדווקא על ערי יהודה. ציפורי לא שייכת לערי יהודה, יהודה נגמרת בירושלים. שאר הערים אפילו אם הם חרבות, לא קורעים עליהם. ב. הבית יוסף בסימן תקס"א בהלכות תענית אומר, שמה שכתוב "ערי יהודה בחורבנן" אין הכוונה אם המקום חרב או לא חרב, אלא השאלה היא השלטון, אם יש שלטון יהודי   אפילו אם המקום חרב זה נקרא מיושב, ואם השלטון של גויים   אפילו אם המקום בנוי זה נחשב חרב ועושים קריעה. לכן על ציפורי בכל מקרה לא צריך לקרוע   קודם כל היא בשלטון יהודי, והיא לא ערי יהודה.
שאלה: גילוח בתער: רציתי להבין דבר לעומקו בקשר לגילוח בתער. האם נכון הוא שמדובר ב5 נקודות בעצם הלסת התחתונה כלומר 2 הפיאות, 2 נקודות בין הפיאות לסנטר והסנטר, ונוהגים להחמיר לא להתגלח כלל בתער על מנת לא לבוא לידי מכשול? אם כן, האם יש חובת החמרה בעניין? בהתאם לזאת, האם יהיה מותר להתגלח בתער מתחת לעצם הלסת התחתונה כלומר באיזור הצוואר?
תשובה: ודאי שיש חובת החמרה, זה חשש לאיסור תורה. ודאי שצריך להחמיר בזה. בגלל שיש מחלוקת הפוסקים איפה זה בדיוק הפאות של הזקן, נהגו להחמיר בכל המקומות שלא להתגלח בתער. תאורטית מותר באזור הצוואר, אם כי יש מגדולי הפוסקים שאומרים שיש להקפיד לא להתגלח בתער כלל, אבל מצד הדין מותר.
שאלה: הסרת איפור בשבת בעזרת האצבעות: האם מותר לי לנקות מעט איפור שנמרח מסביב לעיניים בשבת (כאשר כמובן התאפרתי לפני שבת). אומנם מן הסתם אצבעותיי יצבעו וחכמים אסרו גם על צבעת הגוף אבל לא ניתן לומר שבעצם אצבעותיי מתלכלכות, שהרי ברור שאין כוונתי לצבוע את האצבעות. האם יש כאן איסור ממרח מוחק? אשמח אם התשובה תהייה מנומקת כדי שאוכל ללמוד ולהקיש ממנה גם להבא ולדברים אחרים.
תשובה: זה בעיה, לא לעשות את זה.
שאלה: תחושת בזבוז זמן עם האישה: אשתי שתחי מבקשת ממני כל הזמן להעביר איתה את הזמן. היא רוצה שנצא לסרטים בתי קפה וכד, וגם כשאנחנו נניח בבית בשבת היא רוצה שנשחק משחקים ביחד כמו טאקי ורמי. אני מרגיש שזה גוזל ממני זמן וזה בא על חשבון דברים אחרים ואפילו לימוד תורה. ניסיתי להסביר לה אבל היא אומרת שזה חשוב לה וככה זה זוגיות בעיניה. האם אני מחוייב להשקיע בזה זמן או שכדאי לצמצם למינימום אם בכלל את הדברים האלה? כי לי זה גם לא עושה טוב ואני מרגיש רק רע עם עצמי על בזבוז הזמן וביטול התורה.
תשובה: צריך ללכת בדרך האמצע. אתה צריך לשבור את הראש כיצד להביא אל תוך ביתך תורה וערכים שהם ימשכו את לב רעייתך. ומאידך אתה גם צריך בנתיים לשמח אותה במה שמתאים לה. אתה לא צריך לראות בכך בזבוז זמן אלא מצוות חסד שיכולה להעשות בתענוג ושמחה. ההתלבטות בעיקרה היא בעת הזאת כל עוד שאתם לא מאד עסוקים. בעז"ה כשיהיו לכם מספר ילדים הדברים יתאזנו.
שאלה: שאלה על תשובת הרב בענייני צדקה : לכת"ר. שאלה שנשאל הרב ותשובתו: אני עובדת במרכז העיר. ישנם הרבה קבצנים, ואני משתדלת לתת להם, גם אם סכומים קטנים. 1. אישי טוען כי אין לתת צדקה למי שלא צריך, ואפילו זה לא נחשב לצדקה, אך איך ניתן לדעת אם הקבצן זקוק לכסף באמת? וכן- אם זה לא נחשב לצדקה, אז למה לתת לקבצנים? 2. אני עוברת כל יום ליד אנשים המבקשים כסף, לא תמיד יש לי כסף או זמן לתת- האם זה ר? תשובה: בגלל שלא יודעים מי באמת זקוק לכסף, מספק לא חייבים לתת. את מצוות צדקה אפשר לקיים על ידי נתינה לארגוני צדקה מהימנים או משפחות נזקקות שאת מכירה באופן אישי כמדומני שבשולחן ערוך נכתב שכל הפושט יד לצדקה צריך לתת לו משהו - אין זהה נאה להשיב פני השואל ריקם וגם כיצד זה מצטייר בעיני אחרים - רק מי שאיננו מוכר יש לתת לו סכום סמלי.
תשובה: לגבי פורים כתוב שלא מדקדקים. אם אדם נותן ברחוב, הוא לא יכול לדעת אם האדם שהוא נותן לו באמת זקוק או לא. זה ספק. מי שנותן צדקה למי שלא זכאי, לא מקיים מצוות צדקה, עם כל רצונו הטוב לתת. בכל אופן, לא חייבים לתת לכל אחד ואחד.
שאלה: לדווח על מכשיר כאילו נגנב: אני לקוח עסקי של חברת אורנג'. כשבאתי לעשות את העסקה, הם אמרו לי מפורש שאתה משלם רק על שיחות והמכשיר ניתן חינם ללא עלות מהדקה הראשונה של דיבור בפלאפון. והנה בחשבוניות אני רואה שהם ממש רימו אותי והם מחייבים אותי כל חודש 49 ש"ח על המכשיר. נסיתי כל אפשרות להתלונן והם לא מקבלים. עלה לי כמין רעיון להוציא מהם לפחות משהו אחר, שהרי אני משלם על ביטוח ואם נאבד לי המכשיר אני זכאי לקבל מכשיר אחר חדש ללא ת האם מותר לי לומר להם שאבד לי המכשיר ולקבל עוד מכשיר חינם, שיש לי צורך בו? אני אשמח לשמוע תשובה באמייל כמה שיותר מהר. ישר כח.
תשובה: 1. כלל לא בטוח שאתה צודק בעצם ההנחה שאכן הם חייבים לך, משום שמה שקובע הוא לא מה שנאמר בעל פה אלא מה שמופיע בחוזה ההתקשרות עימם. לכן, עליך לוודא שאכן מופיע מפורש בחוזה הכתוב שיש לך פטור מת על המכשיר במקרה ודיברת דקה אחת. 2. גם אם הנחתך צודקת, אין היתר לשקר כדי להוציא ממון כך סתם, אלא עליך לתבוע אותם בבית דין ואם לא יסכימו לבוא, יתן לך בית הדין אישור בכתב לתבוע אותם בערכאות. הרב ניר אביב.
שאלה: שעטנז באפודה: קבלתי במתנה אפודה שבתווית מופיעים הרכיבים הבאים: 45 פשתן, 23 משי, 22 אקרליק, 7 צמר מוהר, 3 נילון. האם זה שעטנז, האם מותר ללבוש בגד זה, ואם לא מה ניתן לעשות איתו?
תשובה: לכאורה זהו שעטנז. מסור לבדיקה.
שאלה: להיות אדם טוב אך לא דתי: מה אפשר לענות לאדם שאומר שבחינתו העיקר בחיים זה להיות בן אדם טוב, מוסרי, נאמן, תורם לכלל וכד, אבל בלי קשר לתורה ומצוות. להיות בן אדם טוב בלי להיות דתי. איך להסביר לו את האמת שבטוב שבא דרך תורה ומצוות?
תשובה: כמובן שהעיקר בחיים זה להיות אדם טוב וישר, מוסרי ונאמן. השאלה היא אם יכול אדם באמת להיות טוב וישר בלי תורה ומצוות. התורה כולה באה לחנך את האדם ולסייע לו להיות טוב וישר, צדיק וגומל חסדים. וגם אם נמצא כמה אנשים שהם טובים וישרים גם בלי תורה, הרי אלו יחידים. כדרך לרבים, לא ניתן לבנות חברה על בסיס הטוב, היושר, הצדק והמוסר, ללא תורה ומצוות. התורה מעדנת את האדם ועוזרת לו למצות את הטוב שבו, לעבוד על המידות שלו ולפעול בישרות. ואכן בחברה שבה יש הרבה תורה ויראת שמים יש גם הרבה גמילות חסדים ועזרה לזולת ויושר והקפדה על ערכי משפחה ועוד ועוד. ואין מה להתפלא שחברה שעוסקת בתורה, שהיא כולה ערכים של צדק ויושר, הופכת בסוף לחברה מוסרית וערכית, יותר מחברה שאינה עסוקה בערכים אלא בדברים אחרים. סוף דבר מי שבאמת רוצה להיות טוב וישר, צריך לדבוק בתורה ובמצוות שמביאים את האדם לידי שלמותו המוסרית.
שאלה: משיח: 1. אומרים שהעולם יישאר איך שהוא רק שישראל תהיה המעצמה הגדולה, מצד שני אומרים שאחרי ביאת המשיח תהיה תחיית המתים, כשזה יקרה העולם ישתנה? יהיו רק נשמות בעולם? 2. כשאומרים עולם הבא למה מתכוונים? כי הרי אחרי ביאת המשיח יהיו חיי נצח, אז מה זה בעצם עולם הבא?
תשובה: לפי דעת רוב גדולי ישראל מדובר על שתי תקופות. בהתחלה תהיה תקופה של ימות המשיח, שעליה אמר שמואל: "אין בין ימות המשיח לעולם הזה אלא שעבוד מלכויות בלבד". גם בתקופה זו יתכן שיהיו הבדלים משמעותיים. השפע של הברכה והגשמים שירדו בעיתם יגרמו לכך שעול הפרנסה ירד ונוכל להשקיע את רוב זמננו בהתפתחות הרוחנית שלנו. יש ראשונים שסוברים שיהיה שינוי גם בטבעים מסויימים שיש בעולם. כך למשל סבור הרמב"ן בנוגע למה שכתבו "והשבתי חיה רעה מן הארץ", שהרצון של חיות לטרוף נובע מכך שיש מציאות של רע באנושות. ברגע שיהיה תיקון עולמי יהיה שינוי בדברים רבים הקשורים למציאות של הרע בעולם. במידה רבה אנו נחזור לעולם שהיה בגן עדן לפני הנפילה של אדם הראשון. לאחר התקופה של ימות המשיח תבוא תקופה עליונה יותר וזו תקופת תחיית המתים. שם מדובר על עולם בו יש גוף מסוג אחר. המוות יעלם מן העולם משום הזיכוך העליון של הגוף. הגוף והנשמה יוכלו להתקיים בצורה נצחית. זהו עולם במדרגה אחרת מהעולם שאנו מכירים. ענין עולם הבא מדבר על מדרגה עוד יותר עליונה. עולם הבא עולם שהוא רק עולם של רוח ונשמה ואין בו כלל צימצומים ומוגבלויות. על עולם הבא נאמר שאין לנו בו תפיסה. "עין לא ראתה אלוקים זולתך".
שאלה: מעשר כספים באחזקת בית עלמין: ישנו ארגון באמריקה המשקם ומפקח על בתי עלמין של קהילות ישראל שחרבו בשואה במזרח אירופה, מפני הזנחה ופגעי הזמן ומפני הגויים. (ארגון זה מהווה את הכתובת היחידה לעניין,כיוון שבמדינות אלו אין גוף אחר שדואג לכך) האם תרומה לארגון זה - עבור אחזקת בית עלמין ניתן לתת גם ממעשר כספים? (חסד של אמת)
תשובה: לכאורה לא נראה, כי מעשר כספים מיועד לעזור למשפחות נזקקות ולאנשים שנצרכים לכלכלה   ביגוד ואוכל, אני חושב שזה קודם לשיקום בתי העלמין.
שאלה: שעטנז בבגד מורכב: האם יש חשש לשעטנז בבגד העשוי מ: צמר, זהורית, ניילון, כותנה ואנגורה?
תשובה: אם לא מוזכר שיש שם פשתן, לא צריך לחשוש.
שאלה: אכילה בשירותים: האם מותר לאכול בשירותים שהם גם מקלחת ונמצא בו ארון אחסון? האם יש הבדל בין סוג מאכל אחד לאחר (למשל סעודה או ופל)?
תשובה: מותר לאכול, אבל את הברכה לברך בחוץ.
שאלה: ברכת נטילת ידיים בשפה זרה: האם מותר לדבר אחרי ברכת נטילת ידיים בשפה זרה, שהיא אינה עברית, לדוגמא: אנגלית?
תשובה: השפה אינה משנה. לכתחילה צריך להסמיך ברכת "על נטילת ידיים" לברכת "המוציא".
שאלה: חישוב שעות זמניות בלילה: כיצד מחושב חצות הלילה באופן מדויק? הבנתי שזה 12 שעות זמניות מחצות היום אבל הרי אם מחלקים את היום ל-12 שעות זמניות ואת הלילה כנ"ל השעות הזמניות לא שוות (שהרי הלילה שונה באורכו מהיום).
תשובה: לפי הגר"א עושים את החישוב מהזריחה עד לשקיעה והאמצע הוא חצות היום. שתים עשרה שעות (שעות זמניות של יום) לאחר מכן זה חצות הלילה.
שאלה: נשים ב"איחוד הלאומי": כשנשאל כצל ה מדוע אין אשה ברשימה הוא אמר שזה כדי שלא לפגוע בתמיכת הרבנים ברשימה. וכן "אנחנו סומכים על נשות ישראל שאוהבות את ארץ ישראל שהן ידעו מה העיקר ומה הטפל" (ציטוט מהכתבה במקור ראשון). מדוע בציבור שלנו נשים נדחקות, האם אין אשה ראויה שתוכל גם לפעול לטובת ארץ ישראל? (למשל אורית סטרוק). כיום, בעידוד ותמיכת רבנים נשים מתפקדות בהרבה תפקידים ציבוריים-מנהלות בתי"ס, מפקחות, טוענות רבניות, מנהלות חברות וארגונים שונים. מדוע בכנסת יגרע חלקן דווקא בציבור שלנו שמכבד ומעריך את פועלן? ולמה (לפחות לפי כצל ה) הרבנים מתנגדים למהלך כזה? הרב קוק אסר על נשים להבחר לכנסת אבל גם אסר על נשים לבחור, ובודאי שזו לא המציאות כיום. אשמח מאוד להתיחסות הרב לשאלה. (מכיוון שאני בטוחה שהרב הוא אחד הרבנים שכצ לה מתייעץ איתם)
תשובה: אין ספק שיש נשים שפועלות בהצלחה בתחומים שונים לא פחות מגברים.וב"ה יש בציבור שלנו נשים מוצלחות וחשובות. ומעניין שכנגד הקולות השואלים מדוע אין נשים ברשימה יש נשים חשובות הסבורות שלא היה צריך לשריין מקום לאשה ברשימה אלא לקבוע את המעומדים לפי התאמתם. יש גם הרבה אנשים מתאימים שגם לא נמצאים ברשימה. הרשימה נקבעה על פי האילוצים לאחד את הגוונים המרכיבים את הרשימה. לעצם השאלה העקרונית איני מוצא צורך להתיחס המציאות משתנה כל הזמן ואת הזכרת זאת לי אין עמדה עקרונית לכך או לכך בשאלה זו. הדיון צריך להיות עניני לגופו בכל פעם מה ומי המתאימים לכל תפקיד.
שאלה: שתיה מבקבוק: יש לי בקבוק מים ליד עמדת העבודה שלי ואני רגיל לשתות אותה מהפה (בלי כוס) וקורה לפעמים שאחרי ארוחת בוקר חלבית משהו כמו חצי שעה אני שותה מהפה ואחרי ארוחת צוהרים בשרית אני גם רוצה לשתות אבל אני חושש אולי המים נהיו חלביים. האם מותר לשתות גם חצי שעה אחרי ארוחת צוהרים?
תשובה: מותר.
שאלה: קדושת המשפחה: קראתי את תשובתו המקיפה של כבוד הרב ארז משה דורון בעניין נישואין אזרחיים ועדיין נותרה שאלה מכרסמת בליבי. אישי ואני ילדנו ב"ה שלושה ילדים בריאים ואנו מברכים בכל שעה עליהם ועל שמצאנו זה את זו. אנו חיים ללא קידושין אבל שומרים קדושת המשפחה ו הבית על דקדוקי עניותה. מאמינים אנו. בעיני, המשמעותת האמיתית של חיי המשפחה היא החיים עצמם ולא הטכם או המעמד בפני אנשים זרים. אני שואבת השראה מגיבורות התנ"ך וקשה לי לקבל את חובת הטכס המחולל. מעבר לכך, בשל העובדה שכלפי כולי עלמה אנו זוג, כלפי משפחתנו וכלפי עצמנו במחויבותנו ההדדית למשפחה המורחבת האם עדיין ניתן לומר כי נכון יהא שכעת נינשא כדמ"י? למען הסדר הטוב אצייו כי אישי רכש לי טבעת מכספו וענדה לי בפני עדים בכוונה מלאה, אבל לא בטקס ייעודי אלא בזעיר.
תשובה: צריך לשמוע בדיוק את הפרטים של מה שאישך נתן לך בטבעת, האם הוא אמר לך הרי את מקודשת לי, והאם היה כוונה לקידושין?. יתכן שהיה בכך קידושין. בכל מקרה זו מצוות עשה לחיות רק עם אישה שהיא קנויה לך ומקודשת כדת משה וישראל. לא מדובר על דבר שקשה לעשות. כל רב מוסמך יכול לדאוג לכם. עם בעבר הדבר נעשה בפני שני עדים זה תופס. אולם אם לא נעשה, הרב יעשה זאת בפני עשרה אנשים. בהזדמנות זו כדאי לסדר את המעמד שלכם במועצה דתית. כך שגם היחוס שלכם יהיה מסודר. יש חשיבות עצומה להיות רשום. ח אמרו שהשכינה חלה על משפחות מיוחסות בישראל. אם אנו עושים רישום כשאו קונים בית. על אחת כמה וכמה שרישום יחוסי המשפחות חשוב מכך. הצורה הנכונה של הקיום הקהילתי שלנו זה כשברור לא רק לסביבה הקרובה אלא שיהיה ברור לכל מי שישאל שזו משפחה פלונית וזאת משפחה אלמונית.
שאלה: לימוד ועבודה כסוכן נסיעות: האם מותר לי ללמוד ולעבוד כסוכן נסיעות שמוכר כרטיסי טיסה לחו"ל? (הצדדים שלי לספק הן שהיום אפשר לקנות כרטיסי טיסה באינטרנט ובד"כ מי שיש לו היתר לנסוע לחו"ל יכול למצוא פתרון אבל מי הולך להיות לסוכן נסיעות? בד"כ מטיילים שרוצים דילים יותר טובים או "לתפור" להם מלונות עם טיסות וכד') וגם צריך לזכור שחלק מהעבודה כסוכן נסיעות זה גם לטוס לחו"ל.
תשובה: לא כל נסיעה לחו"ל אסורה. רוב המטרות מותרות, כגון: עסקים, לימודים, צרכי משפחה, בריאות ועוד ועוד.
שאלה: הובלת כביסה בשבת בבית חולים: האם חל איסור של הובלה בשבת של עגלות כביסה ומזון בבית חולים באמצעות כלי רכב? אם זה מותר, מהן הסיבות? מכיוון שראיתי בתי חולים בהם מחללים שבת בפרהסייה ע"י הובלת הכביסה והמזון באמצעות כלי רכב.
תשובה: בודאי שליהודי אסור לחלל שבת דאורייתא על דבר כזה, צריך שיהיו כמה עובדים שיובילו את העגלות בצורה ידנית. יתכן שמדובר שם בעובדים גויים, שאז מותר, מפני שבחולה שאין בו סכנה מותרת אמירה לנוכרי אפילו בדבר שכרוך באיסור תורה.
שאלה: הוצאות שוטפות למעשר כספים: אילו הוצאות שוטפות יכולות להחשב כמעשר כספים?
תשובה: אי אפשר למנות הכל, אך לדוגמה: חינוך ילדים וצרכי מצווה וכדו'.
שאלה: תחום שבת אווירי: האם תחום שבת מודדים במרחק אוירי או ברגל? למשל, אם יורדים מהר ועולים להר סמוך, במרחק אוירי אין בעיה של תחום אבל מודדים ברגל יש בעיה. אם אפשר מקור.
תשובה: זו שאלה נכונה מאוד. בהלכה מוזכר, שאם השיפוע הוא שיפוע נוח, מודדים ברגל. אבל אם מדובר במדרון חד, שאם מורידים משקולת מגובה של עשרה טפחים היא לא הייתה מתרחקת ארבע אמות, עושים את החישוב באוויר. זה מופיע בגמרא מסכת ערובין "מקדרין בהרים" ובשולחן ערוך סימן שצט.
שאלה: פשט בערוך-השולחן: נכתב בערוך השולחן סימן תי"ז, סעיף י"א כך: "יש אנשי מעשה שנהגו להתענות ערב ר"ח משום מיעוט הירח, ועניינים גדולים תלויים בזה הנוגע למצבינו, ולעתיד תתחדש הירח כמו אנחנו כמו שאומרים בברכת קידוש לבנה, ולכן יש מהמקובלים שהתענו עד המולד, ואצלינו המתענים מתענים עד ערב ואומרים יו"כ קטן." לא הבנתי מהו מנהג המקובלים - הם מתענים עד המולד, אך לא נכתב ממתי הם מתחילים לצום?
תשובה: הם מתחילים לצום מתחילת היום של המולד. הבאר היטב מביא את המנהג הזה שאם התחילו להתענות בערב ראש חודש והמולד חל באמצע היום, מפסיקים את הצום בשעת המולד למנהגם.
שאלה: האם צריך לשאוף להיות פרפקציוניסט?: האם טוב לאדם שיהיה פרפקציוניסט, דהיינו שואף לשלמות בכל התחומים? האם יש תחומים בהם מוטב להיות ממוצע ובינוני? מה עלולות להיות "המידות המיצרניות" של תכונה זו? השאלה היא הן כלפי האדם עצמו, שהוא תובעני ושואף להישגים, והן ביחס לסביבתו-לדרוש מהם את הכי טוב?
תשובה: טוב לשאוף להתקדם. לא טוב להיות תלוי בתוצאות. טוב לשאוף להתקדם בדברים המרכזיים, כגון: במידות טובות ועשיית חסד ועין טובה. לא טוב לשאוף לשלמות בדברים טפלים. זו כל התורה על רגל אחת. כל זאת בנוגע לעצמך. בנוגע לאחרים הענין מורכב יותר. לא טוב לבוא אל האחרים בתביעה חיצונית. טוב לרצות בטובת אחרים ומתוך כך לעזור גם להם להוציא בצורה הטובה ביותר את הכוחות שלהם אל הפועל.
שאלה: פיזור האדם והחיה על פני כדור הארץ?: אנו אמונים מנח ועד היום וידוע שנח ירד עם אנשיו והחיות באותו מקום ואיך אחר כך נפרסו על כל פני הארץ, חיות שונות ואנשים שונים עד מאוד, היבשות חלוקות ומופרדות בימים גדולים, האם תיבות נוספות שרתו אותם? איפה מוזכר הפריסה הזו, האם לקחו עימם חיות? שלא לדבר על חיות שאינם מן הסמפטיות ששום בר דעת לא יעלה לסירתו גם אם היתה., מאז המבול לא מוזכר שום שייט נוסף?
תשובה: בתורה בפרשת נח כתבו שלאחר המבול שלשת בני נוח התפזרו על פני שלשת היבשות המוכרות אסיה אפריקה ואירופה. לי לא ידוע ממקורות קודש כיצד הגיע האנושות לאמריקה ומתי. כיצד היו שם ילדים וכיצד הגיעו לשם.