LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לגור בשדרות למרות סכנת הנפשות: ישנה שאלה שרבים נוטים להתעלם ממנה, אם בכוונה ואם מטורח הקושי בהבנת ההשלכות שלה אבל בכל זאת הייתה שמח לשמוע תשובה תשובות לה. השאלה שמעסיקה אותי היא: אם ישנו חבל ארץ (בדוגמא הזו בארץ ישראל) שלעברו נורים טילים כאלה ואחרים במשך מספר שנים והתושבים שעליהם נופלים אותם טילים לא מתפנים משם. 1) האם אין הם עצמם עוברים על אזהרה חמורה ("ונשמרתם לנפשותיכם מאד") ובכך מסכנים את עצמם? השהייה במקום מביאה לסכנת נפשות! 2) האם ילדיהם צריכים לצאת ממקום הסכנה? שכן אין הם יודעים איפה עלול ליפול הטיל הבא, הסיכון שההורים לוקחים משפיע באופן ישיר על "ההסתברות" לקיטלת חייהם של הילדים. אני מקווה שהשאלה שלי תובן כהלכה, אני חושב שיש השלכות מאוד רציניות לתשובות שינתנו כאן, לכן אני מבקש לא רק תשובות אישיות אלא גם הפניות לסימוכין מהתורה או מהמקורות לאותן תשובות.
תשובה: מה אתה רוצה שהתושבים שם יעשו? לאן הם יעברו? איפה יש מקום בטוח בעולם? אנחנו אכן נמצאים בחזית ויש בזה סיכון. בנוסף התושבים הרי לא מכניסים את עצמם לסיכון בידיים אלא הם פשוט גרים שם והחיים שם כרוכים בסיכון מסויים. לפי טענתך אסור לנסוע בכבישים כי כל יום נהרגים אנשים בכבישים. אך השאלה פה היא יותר עקרונית - האם מותר לאדם לעבוד בעבודה שכרוכה בסיכון? הנודע ביהודה נשאל על כך וענה שבאיסור הלנת שכר נאמר "כי אליו הוא נושא את נפשו" וכתוב על זה - מפני מה אדם עולה בכבש או נתלה באילן, או בימינו - אדם עובד על פיגום גבוה או מטפס על דקל גבוה. לצורך פרנסה מותר לקחת את הסיכונים האלו. ואם לצורך פרנסה מותר אז וודאי שגם לצורך מצוות יישוב ארץ ישראל מותר.
שאלה: למי מותר לפרסם דברי תורה בעלוני שבת: מידי שבת, אנו מוצפים בעלונים המכילים דברי תורה, בבתי הכנסת. הדברים הכתובים בעלונים אלה הם פרי עטם של רבנים, תלמידים, נשים ואפילו אנשים שאינם "בני אוריין". שאלתי היא, למי "מותר" מבחינה הלכתית לכתוב ולפרסם דברי תורה, ומה הם הקריטריונים ההלכתיים לכך? האם הביטוי "ותן חלקנו בתורתך", גובר? אם קיים קריטריון כזה, תפקידו של מי לפקח על קיומו?
תשובה: את דעתי על העלונים והכותבים בהם ר' תחומין ל
שאלה: טוסט חלבי שנאכל בסכו"ם בשרי: אכלתי טוסט חלבי (שהיה קצת חם) עם סכו"ם בשרי. האם הסכו"ם טרף, ואם כן, מה עלי לעשות?
תשובה: אם הוצאת את הטוסט עם הסכו"ם החלבי או שחתכת אותו בעודו חם מאוד, הרי שיש להגעיל את הסכו"ם במים רותחים. אם הטוסט היה כבר לא כל כך חם, מספיק לשטוף את הסכו"ם היטב.
שאלה: ויכוח בין מתפללים באיזה ס"ת לקרוא: בבית הכנסת שלנו יש כמה ס"ת שנתרמו לעילוי נשמת קרובים. נהוג אצלנו שבחודש שחל בו יום שנה של נפטר שלעילוי נשמתו נתרם הספר קוראים בספר שנתרם לעילוי הנשמה. בחודש זה יש שני נפטרים (בהפרש יום בודד) שלעילוי נשמתם נתרם ספר. אחד הנפטרים נפל בקרב בלבנון. אין למשפחות חוזה פורמלי עם ביה"כ. משפחה אחת טוענת שיש לה קדימות כי היא תרמה קודם והאחרת טוענת שצריך לקרוא לסירוגין. לצערי, בדרכי הצלחנו לפתור רק באופן חלקי את הבעיה. האם יש הלכה בנידון, או מה עצת הרבנים?
תשובה: שיעשו הגרלה למי לתת עדיפות ועל ידי ההגרלה ייקבע באיזה ספר יקראו בשני, חמישי ובמנחה של שבת, ובספר השני יקראו בשבת בבוקר. אינני רואה פתרון אחר.
שאלה: ברכת הלבנה או קדיש ביום מעונן: בברכת לבנה האחרונה היה מעונן כשהלבנה התגלתה למספר שניות התחלתי לברך ובדיוק קבוצה אחרת החלה קדיש. אם הייתי עונה לקדיש הייתי מפסיד את הברכה. ברכתי והפסדתי את הקדיש. מה הנכון לעשות?
תשובה: להמשיך ולברך את ברכת הלבנה.
שאלה: כמה שאלות בתוקף חוקי המדינה: לכבוד הרב דב ליאור שליט"א שלו וברכה, רציתי בבקשה לשאול 3 שאלות חשובות ואשמח בהרחבת התשובות: א. האם כאשר יש חוק בדיני ממונות ונזקי שכנים שהמדינה תיקנה, וברור שזה לא "רוח התורה", האם תקף על זה דינא דמלכותא דינא? ב. יצא חוק לפני כחודש, שכל קניין שאדם עושה, הוא יכול לחזור בו תוך 14 יום, למרות שמוצר הגיע לקונה. האם אין "מי שפרע"? האם זה נוגד את דיני התורה? ג. המשטרה אמרה לנו שיש 3 לילות בשנה שמותר לאדם לעשות רעש בביתו כל הלילה (מסיבה, שמחה וכדו אף אם הרעש חזק ומפריע לשכנים) - פורים, יום העצמאות ויום ירושלים - האם זה נוגד את דיני התורה? לכב הרב
תשובה: א. כן, בעניני ממון החוקים לא נחשבים כנגד התורה. ב. זה גם לא נחשב נגד התורה כיוון שכל האנשים יודעים את החוק אז מלכתחילה הם מוחלים על זה. ג. זה לא נוגד התורה.
שאלה: הדלקת אור בשבת בין השמשות במקום צער: א. האם מותר לכבות אור של נורת להט בבין השמעות של ערב שבת בשינוי אם יודעים שזה יפריע לישון, בגלל תלת דרבנן בבין השמשות? ב. מלמד ילדים שמקבל שכר שלם על ימי החופשות (חגים וחופש גדול) ועכשיו הלימודים מתחילים בא באלול, אך אמרו לו שיתחיל ללמד רק בז באלול (עד שהילדים יתרגלו) - האם מגיע לו שכר שלם כי לא גרע מימי חופש או שכר כפועל בטל?
תשובה: א. אם זה יפריע לישון לפחות לשני אנשים וודאי שיהיה מותר לכבות בשינוי בבין השמשות. ב. מלמד תורה שלא מלמד יש לו צער מזה, אפשר לתת לו שכר מלא.
שאלה: לקיחת בקבוקים ממתקן איסוף למיחזור: ליד ביתנו ישנו מתקן לאיסוף בקבוקי פלסטיק למיחזור. אנחנו רוצים לקחת משם בקבוקים לצורך טיול ונחזיר כשנשוב. האם יש כאן דין חצר שקונה עבורם את הבקבוקים ולכן אסור לנו להשתמש ללא רשות?
תשובה: לא נראה לי שיש בזה בעיה של גזל כיוון שמדובר בחצר שאינה משתמרת ובדעתכם להחזיר את הבקבוקים.
שאלה: הש"ץ מתחיל קדושה כשאני עוד מתפלל: מה לעשות במקרה שהש"ץ התחיל חזרת הש"ץ והגיע לקדושה, כשאני עדיין בתפילת עמידה?
תשובה: עליך לשתוק ולכוון למה שהחזן אומר. לאחר סיום הקדושה תמשיך להתפלל. הרב בנימין במברסגר
שאלה: פותח את ידך לכל העולם: שאלתי את זה אבל לא קבלתי תשובה מספקת איך מסתדר הפסוק פותח את ידך באשרי שצריך לחזור אם אין כוונה למצב העוני בימנו וחוסר מזון של משפחות ילדים?
תשובה: אני שוב חוזר על תשובתי, שמצד הקב"ה הוא מכין מזון לכל מליארדי האנשים בעולם כולו. אם אנשים היו מתנהגים בצדק ומחלקים את המשאבים העולמיים בצורה צודקת לכולם היה את כל צרכיהם בשפע. הגענו למצב שמספיק שעשירית מאנשים יעבדו ויהיה מספיק צרכים לכל העולם כולו. כל הבעיות הם נובעות ממעשי בני אדם שאינם מחלקים את המשאבים העולמיים בצורה הוגנת.
שאלה: סתירה לכאורה בין הדרכות ח : א. ישנו פסוק במשלי - "תוחלת ממושכה מחלה לב" ובפסיקתא דרב כהנא מסביר ש"בזמן שאדם מצפה לדבר ואין עושים לו ציפויו יהא עצב בלבו.". ולעומת זו, ישנו הפסוק בתהילים "קוה אל ה חזק ויאמץ לבך וקוה אל ה " - וילקוט שמעוני מפרש "א"ר חנא בר חנינא אם התפלל אדם ולא נענה, יחזור ויתפלל.". מצד אחד לא טוב לצפות לדבר מסוים במשך זמן אך מצד שני שיחזור ויתפלל עליו ויצפה לו. כיצד ניתן ליישב זאת? ב. בתלמוד במסכת שבת כתוב:"אמר ריש לקיש החושד בכשרים לוקה בגופו" וכל עם ישראל בחזקת כשרים. בניגוד לכך אמרו ח "כבדהו וחשדהו" ועוד נאמר במסכת דרך ארץ רבה :".מכאן אמר ר יהושע: לעולם יהיו כל בני אדם בעיניך כליסטים והווי מכבדן כרבן גמליאל". כיצד ניתן ליישב את שני המימרות הללו?
תשובה: א. צפיה שאינה מתממשת היא מצערת את האדם. אולם כשאדם עומד מול בוראו מול הקב"ה והקב"ה לא ממלא צפייתו הוא צריך להתמלא באמונה שזה לטובתו. חלק מטובתו שעל ידי זה שלא נענה הוא שוב יתפלל ואין דבר משמח יותר מלזכות ולהתפלל לפני בורא עולם. ב. יש לזכור שבאופן כללי יש גם מעשי רשעה בעולם לכן אדם צריך לשמור על רכושו וכד'. אולם באופן אישי כלפי כל אחד ואחד יש ראשית להעמיד על חזקה עד שהורע החזקה של מי שעומד בפניך. כל זאת כשאין סיבה לחשוד. אולם למשל בבית דין בכדי לברר את הנידון יש לחשוב כאילו מי שעומד בפניך הוא רשע.
שאלה: סעודת שבע ברכות באזכרה: ישנו בעל תשובה שמתייעץ איתי לפני חתונתו. הוא שואל כך: ביום האחרון של שבע הברכות שלהם יש אזכרה לאחד מן ההורים של אביו (שנפטר לפני כעשר שנים), האם הוא ואשתו יכולים להיות באזכרה ואז גם יאמרו שם שבע ברכות והדבר יחשב להם כסעודת שבע ברכות? הם לא יכולים להחליף ימים או לעשות במקום אחר ומאוד חשוב להם שיהיה להם שבע ברכות בכל יום. הוא ואשתו בוכרים ונוהגים מנהגי עדות המזרח. כמו כן, הם מודעים לבעייתיות ושואלים האם יש איזשהו צד להקל על מנת למנוע מתחים עם ההורים.
תשובה: לא ראוי לערב שמחה באבל. אם אין ברירה אחרת יחכו לסיום האזכרה ויעשו הפסקה קצרה של כמה דק' בהם יאמרו דברי תורה ואח"כ יקיימו את שבע הברכות, אבל לא ביחד ממש.
שאלה: קשר בשבת - צניעות: למדנו בבית הכנסת שיעור קבוע בגמרא שבת קי"ב ע"א והגענו לרש"י ד"ה "חייסא על שערה", שבו אומר רש"י שאשה לא תוציא את החגורה שלה שעל בגדיה כשהיא קשורה מפני שזה לא צנוע כל כך ולכן יש לזה דין של קשר שאינו בר קיימא מפני שהיא צריכה לפתוח אותו כל פעם שרוצה להוריד את החגורה. והשאלה שהתעוררה בין לומדי השיעור (גם מוסר השיעור בחור ישיבה לא ענה תשובה ברורה) מה לא צנוע בזה שאשה תוציא את החגורה כשהיא קשורה מלמעלה או מלמטה. והאם בימינו שיש חגורות שהם בלי קשר אלא ע"י גומי אסור לאשה להוציא את החגורה מלמעלה או מלמטה. וגם שמשמע שאשה לא תעשה את זה גם כשהיא לבד, שאם לא נאמר כך, אז זה בטוח יקרא קשר של קיימא מפני שהיא מוציאה אותו כשרוצה או מלמעלה או מלמטה בלי לפתוח את הקשר, רק שעושה את זה לא ליד אנשים,וא"כ השאלה עוד יותר חזקה מה לא צנוע בזה אפילו שלא ליד בני אדם.
תשובה: כנראה החגורה היא זו שמחזיקה את הבגדים שיהיו על גופה ולא יפתחו.
שאלה: נוסח ברכת המזון: מצווה מהתורה שאחר שיאכל אדם פת וישבע יברך לה, שנאמר (דברים ח, י): "ואכלת ושבעת וברכת את ה אלוהיך על הארץ הטבה אשר נתן לך". ולמדו חכמים שברכת המזון צריכה לכלול שלושה עניינים: ממה שנאמר: "וברכת את ה אלוהיך", למדו שצריך לברך את ברכת הזן, בה אנו מברכים לה על המזון. ומזה שנאמר: "על הארץ", למדו שצריך לברך ולהודות על הארץ. ומכך שהוסיפה התורה לומר: "על הארץ הטבה אשר נתן לך", למדו שצריך לברך על הטוב והמובחר שבארץ, היינו על ירושלים (ברכות מח, ב). המצווה מהתורה, שהמברך יזכיר עניינים אלו בכל נוסח שירצה לפי דעתו ויכולת ביטויו, ובאו משה, יהושע, דוד ושלמה, ותקנו נוסח מובחר ומושלם לפי הטובה שנוספה בימיהם. בשעה שירד המן לישראל תיקן משה רבנו את נוסח ברכת הזן, ועדיין לא נקבע נוסח לברכה על הארץ הטובה. ומשנכנסו ישראל לארץ, תיקן יהושע את נוסח ברכת הארץ ועדיין לא נקבע נוסח לברכה על המקום הטוב והמובחר שבארץ. וכשקבע דוד המלך את ירושלים לעיר הקודש והמלכות, תיקן את נוסח הברכה "על ישראל עמך ועל ירושלים עירך", וכשבנה שלמה את בית המקדש הוסיף "על הבית הגדול והקדוש". כשבית המקדש היה בנוי, היו מבקשים שה ימשיך את קיומו, ולאחר שנחרב, תקנו נוסח שבו אנו מבקשים מה שירחם עלינו ויבנה את ירושלים ויחזיר את מלכות בית דוד למקומה ויבנה את בית המקדש (ברכות מח, ב, רשב"א, רמב"ן, כמובא בב"י קפז, א, שועה"ר קפז, א-ג). מתוך פניני הלכה של הרב אליעזר מלמד. 1. "כשבית המקדש היה בנוי, היו מבקשים שה ימשיך את קיומו, ולאחר שנחרב, תקנו נוסח שבו אנו מבקשים מה שירחם עלינו ויבנה את ירושלים ויחזיר את מלכות בית דוד למקומה ויבנה את בית המקדש ". משמע שברכת בנין ירושלים עברה שינוי. האם ידוע לנו מי מהחכמים תיקן את הנוסח של ברכת בנין ירושלים אחר חורבן בית שני?(אותה ברכה שעד היום אנו אומרים אותה) 2. אמרו חכמים (ברכות מח, ב) שחובה להזכיר בברכת הארץ את שבחה של הארץ, שהיא ארץ חמדה טובה ורחבה. וכן צריך להזכיר את ברית המילה ואת התורה. השלישית תקנו להזכיר את מלכות בית דוד, מפני שעל ידי דוד נתקדשה ירושלים, ועיקר ישובה של הארץ וירושלים תלוי במלכות ישראל. האם אנשי כנסת הגדולה הם שהוסיפו בברכת המזון את שבח הארץ (חמדה טובה ורחבה) ברית מילה, תורה ומלכות ישראל? 3. ברכת הטוב והמטיב נתקנה על הנס שהרוגי ביתר לא הסריחו וניתנו לקבורה. מדוע חכמים ראו לנכון להוסיף את הברכה הזאת בברכת המזון?
תשובה: נראה, שכמו שאת שאר התפלות אנשי כנסת גדולה תיקנו כך גם את ברכת המזון. זאת מלבד הברכה הרביעית שתוקנה בזמן מאוחר יותר, בדור הרביעי של התנאים. אנשי כנסת גדולה היו בזמן הגלות לאחר חורבן בית המקדש הראשון ולכן הם יכלו לקבוע נוסח שמתאים לזמן שאחר החורבן. יתכן שבימי בית שני שנבנה שוב בית המקדש לתקופה קצרה שינו את הנוסח. לגבי ברכת הטוב והמטיב, הוסיפו חכמים ברכה שנוגעת להישרדות של עם ישראל בזמן גלות. הברכה שגם בגלות הקב"ה משגיח על עם ישראל ודואג ששארית ישראל לא תאבד מן העולם.
שאלה: נדר על חפץ של חברו: האם זה נדר וצריך לעשות התרת נדרים שנודרים לא לתת משהו שהוא לא שלך, כלומר, שמעון נדר שלא לתת לראובן את הצלחת שהיא למעשה של ראובן?
תשובה: אין כאן נדר.
שאלה: נגיעות תירס באמריקה: תירס בארצות הברית - האם גם הוא נגוע בתולעים?
תשובה: אין לי מידע, אבל אפשר לאכול גרעינים שנשטפו ללא ספק. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תאריך על גב פרשיות התפילין: ראיתי שעל גב פרשיות התפילין הסופר כתב את תאריך הכתיבה. האם זה מעכב וצריך למחוק את התאריך?
תשובה: זה לא פוסל.
שאלה: גאולת בית מאינו יהודי ביום השבת: האם מותר לחתום על שטר בשבת לצורך רכישת בית מאינו יהודי ביום שבת? מהן המקורות ההלכתיים בשו"ע ובכלל בנושא זה?
תשובה: אסור ליהודי לחתום על השטר. כל מה שהתירו זה אמירה לנוכרי במקרה זה.
שאלה: דיבור בין בני דודים: יש לי בני דודים שתמיד היינו בקשר כמו אחים. האם לא ראוי שאדבר עם בן דודי ואשאל אותו לשלומו? אנחנו ממש כמו אחים ולא כמו ידידים. האם ראוי לדבר איתו לפעמים בהעברת מסרים כמו מסנג ר וכד?
תשובה: שאלה מסובכת. אם ברור שזה רק הקשר המשפחתי, ניתן להקל. אולם את יודעת שבעצם בני דודים יכולים להתחתן, לכן תמיד אדם יבדוק עצמו טוב ויחשוד שמא יש כאן גם סתם קשר על רקע הנטיה להימשך למין השני. במיוחד אם הגילים הם מאד קרובים בין הבני דודים. הדרך הנכונה שהקשר תמיד יהיה במסגרת המשפחתית הרחבה ולא על רקע אישי.
שאלה: ספר כפירה עם שם אלוקים: יש ברשותי ספר קריאה שרכשתי וכאשר קראתי בו הזדעזעתי לנוכח תיאורים נוראיים וכופרים כלפי אלוקים, בלשון חוצפנית, מתריסה וחסרת מעצורים, מלווה בקללות וגסויות. ברצוני לזרוק את הספר, אך מופיעה בו מספר רב של פעמים לאורך הספר המילה אלוקים עם ה. האם ניתן לזרוק את הספר לפח?
תשובה: : ניתן לזרוק את הספר לפח.
שאלה: מזוזה בחדר שינה של ההורים: בפתח שבו המזוזה אין דלת ולכן אי אפשר לקבוע את המזוזה כך שהדלת תכסה אותה. האם צריך שני כיסויים במצב כזה וכן האם הכיסוי החיצוני יכול להיות שקוף? השאלה כמובן מצד צניעות של בני הזוג.
תשובה: צריך שני כיסויים. אחד מהכיסויים יכול להיות שקוף.
שאלה: להחזיר מגבת שויתרו עליה: מצאתי מגבת של ילד בקייטנה. הקייטנה נגמרה. הודעתי להוריו והם אמרו שלא יסעו אלי בשביל מגבת ושאתן למי שצריך. האם עלי להחזיר להם או להשתמש או לתת לנזקקים?
תשובה: הם הפקירו את זה ומותר לך לעשות בזה מה שאתה חושב לנכון.
שאלה: התקלפות הרצועה השחורה שבתפלין: אם הצד החיצוני של הרצועה בתפילין-(שחייב שיהיה שחור) מתקלף,עד מתי זה עדיין כשר ועד מתי זה כבר נפסל?
תשובה: אם רואים שזה התקלף - צריך לתקן.
שאלה: חלב נוכרי בשליחות לחו"ל: אנחנו אמורים לצאת לשליחות מטעם מקום עבודתי לגרמניה. מהכרות קצרה של המקום, ניתן למצוא הרבה מוצרים כשרים בכשרויות שונות, אבל יש המון כשרויות שניתנות על בסיס (אבקת?) חלב נוכרי כמו OUD ודומיו. כלומר, ניתן למצוא מוצרים מקומיים (או מיובאים מארה"ב או מקומות אחרים באירופה) עם כשרויות שאינן בוודאות חלב ישראל. היות ואנחנו יוצאי עדות המזרח, ומקפידים בישראל על חלב ישראל - האם נוכל להקל בזמן השליחות לאכול מוצרים שאינם בוודאות על בסיס חלב ישראל? אני חייב לציין ש"החמרה" שכזו (האם זו באמת החמרה?) תצמצם באופן משמעותי את המוצרים הכשרים אותם נוכל לצרוך בגרמניה.
תשובה: טוב להחמיר גם באבקת חלב אולם במקום הצורך ודוחק גדול ניתן להקל בזה שכן הרבה אחרונים הקילו באבקת חלב נכרי.
שאלה: שמירה על תיירים בשבת: אני מאבטח בחברת שמירה המאבטחת טיולים של יהודים מחו"ל הבאים לבקר בארץ. במהלך השבוע אני נושא עמי אקדח ומלווה אותם לאורך המסלולים. בשבת- אנו שובתים במקום אחד לאורך כל השבת. לעיתים נערך סיור בין שעה-שעתיים באותו האיזור שבו אנו נמצאים בשבת (לדוג - הרובע היהודי בירושלים). הדרישה היא שלא יצאו לסיור ללא מאבטח. שאלתי היא: א. האם מותר לי לשאת עמי את האקדח בשבת ע"מ ללוות את הקבוצה לאורך אותו הסיור? ב. האם ישנו הבדל אם הסיור נערך בתוך שטחי העירוב או מחוצה להם?
תשובה: אם הסיורים הם במקום שיש עירוב אז מותר לאבטח, רק תרכיב את האקדח על החגורה ואז זה יהיה טלטול (מוקצה) מן הצד ולא בידיים. אם אין עירוב אסור לטלטל את האקדח.
שאלה: אריזת ספרי קודש: אנחנו בע"ה עוברים דירה עוד מעט ויש לנו מספר ספרי קודש שצריך להעביר. השאלה שלי היא האם מותר לארוז את הספרים בקופסאות או צריך לקחת אותם בתיק או משהו דומה?
תשובה: מותר לארוז את הספרים בצורה מכובדת בארגז. יש להקפיד שלא לשים ספרים מעל החומשים.
שאלה: היכן להתיר נדרים: היכן אני יכול להתיר נדר וכיצד?
תשובה: פנה אל רב באזור מגורייך והוא יתיר לך את הנדר. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: הטיית הסידור על קופסאות התפילין: האם מותר למתפלל להניח את הסידור בשיפוע על גבי הקופסאות של התפילין שלו (כשהן כמובן ריקות - התפילין מונחות על המתפלל)? כי זה יותר נוח שהסידור קצת מוטה באלכסון ופחות דורש להתכופף או שמא הם תשמישי קדושה ואין להשתמש בהם ולהשעין את הסידור עליהם?
תשובה: מותר.
שאלה: מוזיקה להרדמת תינוק בתשעת הימים: האם מותר להשמיע לתינוק מוזיקה בתשעת הימים כדי להרגיעו ולגרום לכך שיצליח להירדם במהרה? אם כן - איזה סוג מוזיקה מותרת?
תשובה: מותר כיוון שהמוזיקה לא נועדה לשמח אותו אלא כדי להרגיע אותו. אין זה משנה איזה מנגינות שמים לו.
שאלה: מקלחת לתינוק בתשעה באב-לכתחילה?: האם מותר לכתחילה לעשות מקלחת לתינוק בתשעה באב ע"י הוריו, או שאם אפשר אזי עדיף לקלחו בערב ת"ב, ולמחרת עם צאת הצום?
תשובה: מותר.
שאלה: דיבוב בסרט: האם מותר לי הלכתית, לדבב בסרט?
תשובה: אם מדובר על דיבור ולא שירה מותר. אם מדובר על חלקים שיש בהם שירה, אם מדובר על סרט שבו אין אנשים שמכירים אותך ולא רואים אותך יש מקום להתיר.
שאלה: חתונה חרדית: אני גרושה ואני מתחתנת שנית. בנישואיי הקודמים לא כיסיתי את ראשי אלא רק בשבת. המשכתי כך גם בתקופה שלאחר גירושיי. במשך הזמן התחזקתי מאוד. החתונה תהיה חתונה חרדית לכל דבר. אני עדין לא מכסה את ראשי בתקופה זו שאיני נשואה. עקב התחושה הכללית תמיד אני מקפידה שלא לפזר את שערי, אני תמיד אוספת אותו. שאלתי היא האם עליי לכסות את ראשי בחתונה עצמה, או שמא אני יכולה לפזר את שערי לכבוד מעמד חשוב ומרגש זה.
תשובה: : לפי מנהג הספרדים אין צורך לכסות את הראש אחרי החופה. לפי מנהג האשכנזים שעושים חדר יחוד יש להחמיר. אולם במקרה שלך שאת נהגת לאחר הגירושין להקל בכיסוי ראש למרות שלא נהגת זאת עלפי הוראת חכם אלא עשית זאת מעצמך יתכן שגם אם הית שואלת ת"ח היה מתיר לך שלא לכסות ראשך אחרי הגירושין. לכן את דומה לרווקה שנשאת. לגבי רווקות נאמרו סברות למנהג שהכלות לא ממש מכסות ראשן אחרי החופה אלא הם רק שמות הינומא שזהו מטפחת לא מוהדקת ששמים על רוב השערות. מעבר למה שכתבתי כדאי שתאלי את החתן לרצונו ותעשי לפי רצונו.
שאלה: שחרית מנחה וערבית במצב אונס: כשישנו מצב בו אני אנוס, אילו תפילות יש להתפלל ע"מ לצאת ידי חובה בשחרית מנחה וערבית (גם בשבת)?
תשובה: גם אנוס צריך להתפלל את כל התפילות.
שאלה: האם אני נחשב לשמאלי: אני נולדתי שמאלי (בדוק). אבי העביר אותי לימין. רוב עבודותי והפעלת כח בשמאל, לכתוב אני כותב בימין (כי כך הורגלתי). האם אני נחשב לשמאלי, ואיך צריך להניח תפילין?
תשובה: יש בזה שתי שיטות בהלכה, הגר"א וערוך השולחן מכריעים שלכתיבה אין עדיפות והולכים אחר רוב הפעולות. ולכן תניח תפילין בצד ימין.
שאלה: גיור עמלקים: המכילתא על פרשת בשלח אומרת שאסור לקבל גרים מעמלק. מצד שני, בגמרא בגיטין מובא ש" מבני בניו של המן למדו תורה בבבני ברק". א. אשמח לקבל תירוצים לסתירה זו. ב. אשמח לדעת מהי הסיבה שבגינה לא מקבלים גרים מעמלק, ואילו מכל העמים האחרים כן. אודה לרב באם יוכל לצרף מקורות.
תשובה: א. אין הסבר, ייתכן שהמקורות שהבאת חולקים אחד על השני. מפשטות הרמב"ם נראה שגם מעמלק אפשר לקבל גרים. ואפשר להסביר שהאיסור לגייר עמלק זה כל עוד הוא מחזיק בעמלקיותו אך ברגע שזונח את דרך אבותיו אז מותר לגייר אותו, כשם ששבעת עממים שמצווה להורגם אם מקבלים עליהם שבע מצוות בני נוח אז הם הופכים לגר תושב ולא הורגים אותם. ישנה תשובה גדולה של הציץ אליעזר אם מותר לקבל גרים מעמלק או לא, אינני זוכר איפה זה בדיוק אך אתה יכול להסתכל במפתחות. ב. אם יש חיוב להשמיד אותם לגמרי אז מה שייך להציל אותם?
שאלה: חיוב נשים בתפילה: האם בנות חייבות בתפילת שחרית הרי התפילה היא מדרבנן ולא מן התורה והאם הן חייבות בתפילת מנחה?
תשובה: אני מצרף לך קישור לשיעור של הרב אליעזר מלמד שיש בו בכדי לענות על שאלתך. אם עדיין תרצי לברר משהו, חזרי אלינו. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: כיסוי בשינה: אני ישן בקיץ עם תחתונים בלבד. איזה מקומות אני חייב לכסות עם סדין, רק פלג גוף תחתון או גם פלג גוף עליון?
תשובה: : רק פלג גוף תחתון.
שאלה: דינים מיוחדים על אבא נכרי: אמא שלי יהודיה ואבא שלי לא ואני ברוך השם מתחילה להתחזק מאוד בזמן האחרון אך בגלל שאני לא מכירה אף בן אדם שהוא במצב שלי אני לא כל כך יודעת מה צריך להיות היחס ההלכתי כלפי אבי הנכרי ולכן הייתי רוצה לשאול מספר שאלות לגבי הנושא הזה 1. האם מותר לי לנשק ולחבק את אבי הנכרי? אני יודעת שהלכתית הוא לא אבי אך הוא עדיין אבי הביולוגי והוא גידל וממשיך לגדל אותי בחום ובאהבה 2. האם מעיקר הדין אני חייבת בכיבודו? 3. האם מותר לי להשתמש באבי כגוי של שבת? 4. האם כשאני יתחתן אי"ה אבי יהיה רשאי לעמוד מתחת לחופה? 5. זאת השאלה שהכי מטרידה אותי והיא האם אני צריכה לנסות ולהפריד בין ההורים שלי שחיים בחטא (כמובן בדרכי נועם) או שאסור לי להתערב בחייהם?
תשובה: 1. מותר לך לחבק ולנשק את אביך הנוכרי. 2. מצד הנימוס את צריכה לנהוג בו כבוד. 3. מותר. 4. אביך יהיה רשאי לעמוד תחת החופה. 5. עליך להתפלל שהם יפרדו. ואם תוכלי לסייע בזה מה טוב
שאלה: רוטב של עוף שקפץ אל סיר פרווה: על הכיריים עמד סיר מכוסה במכסה ובתוכו תבשיל פרווה שהיה קר. לידו בישלתי עוף שרתח והמים של העוף קפצו על הסיר והמכסה הפרווה. לאחר מכן חיממתי את הסיר הפרווה. מה דינו של התבשיל שהיה בסיר הפרווה, האם הוא נחשב ל"בחזקת בשרי"?
תשובה: מן הסתם היה יותר משישים ולכן האוכל פרווה, אולם את הסיר והמכסה יש להכשיר על ידי מים רותחים (לחומרא, לא מעיקר הדין).
שאלה: אמירת סליחות ותחנונים ביום א  באלול: שמעתי שלפי מנהג הספרדים האומרים סליחות כל חודש אלול אין לומר סליחות מתאריך א באלול אלא מתאריך ב באלול. ואני קצת מבולבל. האם צריך לומר מתאריך א באלול או מתאריך ב באלול?
תשובה: א' אלול הינו ראש חודש ובראש חודש לא אומרים תחנון ולא סליחות הילכך מתחילים לומר סליחות רק מיום ב' אלול.
שאלה: חוב כספי ישן: התקשרו אלי ממרפאת שיניים ודרשו ממני לשלם חוב שלטענתם נותר. אני לא זוכרת שאני חייבת להם משהו, ובעיקר- החוב הוא מלפני 3 שנים! שאלתי למה נזכרו רק כעת לדרוש אותו והפקידה ענתה לי שהיא לא מזמן נכנסה לעבוד שם, עשתה בדיקה במחשב ואז ראתה את זה. שאלתי היא האם עלי לשלם חוב זה למרות שאינני זוכרת ולמרות השנים שחלפו? נ.ב. היום לצערינו ישנן דרכים שונות ומקוריות לעשוק בן אדם, במיוחד ע"י כרטיסי אשראי וכדו.
תשובה: לכאורה המרפאה טוענת טענת ברי (וודאית) ואת טוענת שמא (אולי). ולכן עלייך לשלם.
שאלה: סקוצ  לכלים: האם חובה להפריד בין סקוצ לרחצת כלים של חלבי לבשרי? ומה בנוגע לסקוצ פרווה- האם חובה או לא?
תשובה: יש להפריד בין הסקוצ'ים שמא ישארו חתיכות בשר בסקוץ' ואם ישטפו את הכלים החלביים בסקוץ' זה במים רותחים יבלע טעם הבשר בכלי החלבי.
שאלה: סעודת שבע ברכות ביום השביעי: אנחנו מתכננים בע"ה לעשות סעודת שבע ברכות לחתן וכלה ביום השביעי לאחר החתונה. מאחר וזה היום האחרון, האם חובה לברך את הברכות לפני שקיעה או שאפשר להתחיל את הסעודה לפני השקיעה ולברך את ברכת המזון ושבע ברכות אחריה?
תשובה: : צרכים לברך את השבע ברכות לפני השקיעה. אולם את ברכת אשר ברא ניתן לברך גם לאחר שקיעה
שאלה: כשרות שאינה מהודרת: קיבלתי מתנה מהורי בשר עגל קפוא שמיוצר "במעדני הטלה".ראיתי שיש על הבשר כשרות של רבנות תל אביב ורבנות קרית מלאכי ומתשובה שניתנה בעבר בשו ת זה הבנתי שמדובר בכשרות רגילה בלבד. בביתנו הנהגנו להקפיד לאכול רק רבנויות הידועות ברמת השגחתן כגון-ירושלים,רחובות. אני מבקש לדעת מה אתם מייעצים לי לעשות עם הבשר בהתחשב בשני הבטים 1- ההקפדה שלנו על רמת הכשרות2- ההבט המשפחתי שודאי הורי ירצו לדעת איך היה הבשר. מראש ויישר כוח. פלוני
תשובה: : אם אתה מקפיד לאכול רק בשר חלק וזהו בשר לא חלק אז לא לאכול בשר זה ולתת אותו לעניים. בנוגע לשאלה מה תאמר להוריך תקנה בשר חלק מהודר שהוא טוב ואישתך תעשה ממנו מטעמים ועליהם תספר להוריך.
שאלה: קשר עם בחור חילוני: בתי הכירה בחור חילוני שמנהל אורח חיים שונה ממה שאנו חיים בו. הם ביחד כבר חצי שנה. בתי נותנת צ אנס לקשר זה. בשבת הקרובה הם מבקשים לארח אותה. הם הציעו שמאחר והיא באה הם יחברו פלטה בשבת. מה אני אמורה להנחות את בתי, ללכת לא ללכת או אולי לנתק קשר?
תשובה: קשה לתת לך עצה לנושא כל כך כבד בלי פרטים נוספים. בכל אופן השאלה בודאי שאינה נוגעת לשבת ספיציפית. השאלה האמיתית היא עצם הקשר. אין ספק שאם בתך באופן מהותי רוצה להמשיך להקפיד על קיום מצוות כהלכתן היא צריכה להתנות את המשך הקשר בכך שיכבדו את אורח החיים שלה. בנוגע לבניית בית מדובר על שלשה נושאים מרכזיים. שבת וחגים, טהרת המשפחה, וכשרות. אולם גם אם התנאי הבסיסי הזה מסתדר יש לשוחח ארוכות עם בתך על הקושי לבנות בית בריא כשיש פערים תרבותיים גדולים בין האיש לאישה. צריכים מראש לדבר על נושא חינוך הילדים. כיצד יתחנכו הילדים. האם זה רלוונטי שילדים יקיימו אורח חיים דתי כאשר אחד ההורים לא מקפיד על אורח חיים דתי. הרי החיים החילוניים קורצים יותר ובקלות ילדים נמשכים אל החופש ואי המחויבות במיוחד בשנות הנערות. הנושא מאד מורכב. בודאי שברוב המקרים אני ממליץ שלא לבנות קשר בו יש פערים כל כך גדולים בין האיש והאישה. אולם יש מקרים חריגים. צריכים לבדוק האם המקרה של בתך הוא מקרה חריג. ודאי שבתך תאמר לכם שהיא מקרה מיוחד. אולם אנו יודעים שאהבה מקלקלת את השורה. בהתחלה הכל נראה מאד פשוט. אולם לאחר שמתחתנים אנו יודעים כמה קשה לבנות בית כשיש פערים גדולים בין האיש והאישה.
שאלה: עד שאינו שומר שבת בחתונה: יש לי 2 חברים שבחרתי בהם להיות עדים שלי בחתונתי בעוד 3 חודשים, הבעיה שאחד שומר שבת והשני לא. האם יש אפשרות כזאת שהוא כן יהיה עד בתנאים מסויימים, זאת אומרת, האם הוא יכול לעשות משהו כדי שכן יוכל להיות עד? אם אפשר לענות על השאלה כמה שיותר מהר כדי שאני אמצא פיתרון לבעייתי.
תשובה: אל תיקח לעד מישהו שאינו שומר שבת. תחפש מישהו אחר שיהיה עד.
שאלה: תפילות שלא נענו: לפני חודש בערך ניגשתי לטסט ונכשלתי. התפללתי לקדוש ברוך הוא שיעזור לי לעבור את הטסט ולא עברתי. השאלה שלי היא, למה הקב"ה לא קיבל את תפילותיי?
תשובה: אנו לא יודעים מדוע הקב"ה לא מקבל תפילותינו. לפעמים זה משום שאנו לא זכאים למתנה שאנו מבקשים. לפעמים משום שזה לא לטובתנו. במקרה של כשלון בטסט, יתכן שזה סתם בשביל שתיקח עוד שיעורי נהיגה וכך תדע לנהוג יותר בזהירות.
שאלה: כלאים בזרעי פלפל: לרב יהודה עמיחי הלוי, כבוד הרב: האם נבטים של זרעי פלפל, שנבטו ליד פקעת (שורש מעובה) של תפוח אדמה נחשבים ככלאים וממילא צריך להשמידם?
תשובה: אין צורך להשמידם, מכיוון שכלאי זרעים לא נאסרו באכילה. יש איסור בזריעה ובמעשה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון