LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תכנית לימוד קריאה: וסליחה על השאלה. בתכנית לימוד קריאה (הנלמדת בבתי ספר דתיים ותורניים) מופיעה המילה "ישבן" בין המילים שעל התלמידים לתרגל בקריאה. התעורר ויכוח אם הדבר ראוי או לא. יש שסברו שזה לא ראוי ולשם מה להכניס מילים מסוג זה לראשם של ילדים רכים. מאידך, היו שטענו שעדיף שילדים יכירו דווקא מילה זו לאבר זה ולא את המילים הרחוביות, מה גם שמשתמשים בשורש זה (כמו במילה ישבנון). נשמח לשמוע מה דעת הרב ואם יש צורך בשינוי נפנה זאת לכותבי התכנית.
תשובה: במידת חסידות אדם כלל לא מתייחס לצדדים הצנועים שלנו בדיבור. חלק מן הצניעות היא שלא לדבר שלא לצורך על הדברים האלו. גם כשמדברים על כך מדברים על כך ברמז ולא מגדירים ממש את האברים האלו. כך התבטאו ח בנוגע לאבר המילה וקראו לו "אבר קטן". לא הגדירו משהו מעבר לכך שיש אבר קטן. אולם אני מסופק האם ניתן לקבוע לכולם להיות במדרגה זו. לכן לא הייתי מעיר על כך והייתי משאיר זאת בתוכנית. אולם אם בבית התלמוד שבמקומכם יש מורים שיש בהם מידת צניעות ומבינים ענין ניתן להעיר להם על כך והם ידעו כיצד להצניע נושא זה. ניתן רק להפנות את הילדים ולומר להם שיש כאן מילה שניתן להשתמש בה כשיש צורך לכנות את האבר הזה אולם אנו לא נשנן אותה שלא לצורך.
שאלה: איחור לתור במרפאה: לפני מספר ימים היה לי תור למרפאה בשעה 9 ועשרים בבוקר. הגעתי ב-9 וארבעים. שאלתי של איזה שעה נכנס ואמרו לי של 9 ועשרה, שמחתי. היתה שם משפחה שהיה להם תור ב-9 וחצי והם טענו בפני שיש לי בעיה שאחרתי. נכנסנו שנינו לרופאה והם אמרו שאני מאחר ואני טענתי שעכשיו תורי, שהרי יצא עכשיו 9 ועשרה. הרופאה בקשה ממני להמתין בחוץ אמרתי ר. רציתי לשאול על צד ההלכה מי צדק? כמובן בלי שום קשר לרופאה כי היה מדובר באנשים יראי שמים.
תשובה: קביעת תורים נועדה על מנת לקבוע את סדר הנכנסים. מצוי מאד שזמני ההמתנה מתארכים, כיון שההסדר של 10 דקות (לדוג') לתור הינו שרירותי והוא כנראה משך זמן ממוצע של תור. לכן גם כאשר אדם מאחר את זמנו שנקבע לו מראש, סוף סוף התור משמש כקביעת סדר הנכנסים. ואדם המאחר את זמנו הקבוע מראש אך לא את תורו ר הנכנסים- זכה. ומה לי איחר בשוגג ומה לי יצא לעשות סידורים או התקשרו אליו כשהתקרב תורו!? בנידון השאלה נראה לומר, שתורך קודם לשלהם, וכפי שנקבע מראש. ואותם שנקבע להם תור לתשע וחצי, אינם יוצאים מופסדים שהרי מ"מ היו צריכים לחכות מעבר לזמן שנקבע להם עד שיגיע תורם ר הנכנסים. יש להעיר שכל זה במצב המצוי של קביעת תורים, אך אם יש איזה קריטריון אחר שיקבע את סדר הנכנסים   יש לדון מחדש. (כגון: במרפאות מסוימות נהוג שבנוסף לשעה שנקבע התור, מי שמגיע מתבקש 'להעביר' כרטיס מגנטי וכך למעשה נקבע סדר הנכנסים- וכל מקרה לגופו) הרב ינון זמיר
שאלה: סגירת דלת או חלון עקב שיפוצים: אנו עורכים שיפוצים נרחבים בבית הכנסת, ובמסגרתם סוגרים חלונות ודלתות, ופותחים אחרים במקומם. מישהו העלה את הצורך להשאיר רווח צר בכל חלון או דלת שנסגרים, מפני המזיקים. האם יש בכך חיוב הלכתי, ואם כן - איך לעשות זאת הלכה למעשה?
תשובה: בארץ אני לא חושב שצריך לחשוש לדברים כאלה. לי לא ידוע שבהלכה מוזכר דבר כזה. אולי הוא ראה באחד הספרים והוא מחמיר, אבל הוא לא יכול להורות לאחרים דברים שאינם מובאים בספרי הפוסקים.
שאלה: חימום רוטב בשבת: האם מותר לחמם רוטב בשבת בדרך כזאת: על הפלטה שמים סיר עם מים רותחים מהמיחם, ועל הסיר שמים את הכלי קערה עם הרוטב. האם זה מותר?
תשובה: אם הרוטב היה קר אז אסור גם באופן זה, כיון שגם באופן זה הרוטב יכול להתבשל שוב ואסור לבשל רוטב אע"פ שהוא מבושל, אבל אם תרצה לחמם את הרוטב ותקפיד שהוא לא יגיע ל 40 מעלות מותר.
שאלה: השבת אבידה בחפץ עם שם: מצאתי ערימת ספרים נטושה בפנימיה. ברוב הספרים כתוב שם. האם חובה עלי לחפש את כל האנשים האלה, אני צריך להתקשר ל-144 ולשאול את הטלפונים של כל האנשים? ומה אם יש הרבה אנשים עם שם כמו של המאבד, אני חייב להתקשר לכל מי שיכול להיות שהוא המאבד? ואם יש שם שאין לו מספר טלפון האם אני צריך לנסות דרכים אחרות לחפש אותו?
תשובה: ראשית, עליך לגשת למנהל הפנימיה ולשאול אותו מה לעשות מכיון שישנם מס אופציות: א. אולי הם שייכים להנהלת המקום. ב. גם אם לא היו שייכים בעבר ישנם מיקרים שבעלי המקום זוכים בהם אם הם חפצים בהם. ג. יכול להיות שהנהלת הפנימיה התנתה מראש שחפצים שנשארים בפנמיה ישמשו לצורך כל שהוא ואז צריך לנהוג לפי זה. אם לאחר זה תמצא את עצמך במעמד של משיב אבידה, אתה צריך לדעת שגדר החיוב במצוה זאת הוא טורח ההשבה וכל הוצאות כספיות שאדם מוציא ע"מ להשיב את האבידה הוא רשאי לדרוש מהמאבד. אם כן, אם ההוצאות הכספיות עולות בשווים על מחיר הספר(החפץ העומד להשבה) אינך חייב להשיבו. אם לא, הנך צריך לנסות להשיבו. כל זה כמובן בתנאי שיש סימנים בחפץ (שם טלפון מקום מסויים מס הדברים וכו') ולכן כדאי לברר את הדבר גם עם הרב המקומי.
שאלה: גמרא לא חוקית: אני כבר לומד הרבה זמן דרך האינטרנט. ובאותו אתר שאני לומד יש את כל הש"ס מצולם (לא כתוב). האם יש בזה משהו לא חוקי או גזל של ההוצאה לאור של הגמרות?
תשובה: שימוש ללא רשות במסמך שאדם עבד והשקיע זמן עריכה או הקלדה אסור ונחשב כגזל. במקרה דנן אם צילום דף הגמרא נעשה מהוצאה ישנה שכבר אין זכות יוצרים (יותר משבעים שנה) מותר, אולם אם מדובר בהוצאה חדשה כמו שנפוץ היום בהרבה הוצאות שמוסיפים רש"י מודגש וכד' יש בזה זכות יוצרים ואסור להעתיק ללא רשות, ואז עליך לבדוק עם בעלי האתר, אם אין להם רשות לפרסם. הרב אברהם דב זרביב מקורות : גמרא ב"ב דף כא עמוד ב - "מרחיקים מצודת הדג מן הדג כמלא ריצת הדג  וכמה? אמר רבה בר רב הונא: עד פרסה! שאני דגים, דיהבי סייארא". יש ראשונים שפרשו בביאור הגמ' שאם דייג שם מצודה אין חברו יכול לשים לידו ג"כ מצודה כיוון שנהנה ללא רשות מיגע כפיו של חברו שהפיתיון של חברו גרם שדגים רבים התאספו שם ואתה נהנה ללא רשות מיגיע כפיו (אף שזה לא גזל ממש כ"כ כאן).
שאלה: בדיקת שעטנז בפשמינה: האם יש צורך לבדוק שעטנז מפשמינה (סוג של צעיף שכתוב עליו שמכיל 100 פשמינה)? קראתי שפשמינה זה סוג של כבשה או עז.
תשובה: לא נראה לי שצריך לחשוש. בדרך כלל, בגדים מחו"ל שצריך לחשוש שיש בהם פשתן הם חליפות, אבל צעיף זה חשש רחוק שהוא נתפר עם חוטי פשתן, לא שמענו על דבר כזה.
שאלה: קריאת תהילים: היה לי מבחן בערבית (שזהו מקצוע שאף פעם לא הצטיינתי בו, תמיד נכשלתי) ולפני המבחן החלטתי לקרוא תהילים. לא בדיוק הבנתי מה לקרוא אבל קראתי בכל זאת פרק. האם יש זמן מסויים לקרוא תהלים? מה צריך לקרוא? האם יש משמעות לזה שאני בת? יש משמעות למה שאני קוראת ולמטרה שאני קוראת? (כמו היום, שהתחלתי לקרוא תהילים בשביל מבחן)
תשובה: כל דבר שאנו עושים צריך להיות מלווה בתפלה. תפלה מועילה לכל דבר. בתהילים קובצו תפילות שנכתבו על ידי דוד המלך ובודאי שיש בהם כוח גדול להצלחה, הודאה, שבח וישועה. ניתן להתפלל בפרקים שמתאימים לסוג הדבר שעליו רוצים להתפלל. אולם גם אם לא יודעים לכוון פרק לבקשה מוגדרת יש בכך תועלת. במיוחד יש תועלת אם יש קביעות לאמירת ספר תהילים לפי הסדר. כל זמן שרוצים להתפלל לומר תהילים במקום שהפסקת.
שאלה: עובי הפתילים וצורת ההתעטפות: 1. האם יש הבדל בין פתילים עבים לפתילים דקים בציצית או בטלית? 2. מה ההבדל בחורים של הציצית בין שיטת חב"ד לשאר השיטות? 3. האם יש הבדל בצורת ההתעטפות בין טלית גדול לציצית? (עטיפת נוכרי וכו )
תשובה: 1. אני לא חושב שיש הבדל. 2. יש כאלה שעושים שני חורים בפינת הבגד ויש שעושים חור אחד. שתי השיטות כשרות ותעשה כמנהג אבותיך. 3. בטלית קטן לא מתעטפים אלא מאחר וזה ראוי להתעטף מברכים. ואילו בטלית גדול יש להתעטף.
שאלה: צריך מיד לעשר דולרים?: מי שמקבל מתנה דולרים, האם צריך מיד להפריש מעשר בדולרים או שיכול להמתין עד שיעלה שער הדולר, ואז ימיר את הדולרים לשקלים ואז יוכל להפריש בשקלים?
תשובה: ודאי שיכול להמתין.
שאלה: העברת מזוזות לבית חדש: אני גר בדירה שכורה כבר שנה וחצי. היו חסרות לי שתי מזוזות. קניתי שתי מזוזות וברכתי עליהם. וגם אמרתי ברכה שאני יוכל לקחת אותם איתי שאני יעבור דירה. האם מותר לי להוציא אותם ולקבע אותם בביתי החדש או שאסור?
תשובה: אם הבית נשאר עם לפחות מזוזה אחת בכניסה, אתה יכול לקחת את המזוזות האלה.
שאלה: מים לנטילת ידיים בבוקר ואחרי שירותים: א- האם יש בעיה שמי הנטילה למחר יהיו מתחת המטה? ב- מה שיעור המים הנדרש לנטילת שחרית? ג- כיצד ליטול אחרי שירותים?
תשובה: א. לכתחילה אין לשים את המים לנטילת ידים מתחת למיטה שישנים עליה. ב. צריך ליטול את הידים בסירוגין בין ימין לשמאל שלוש פעמים, נטלה אחת מלאה ודאי אמורה להספיק. ג. לשטוף שלוש פעמים תחת הברז ויש מהדרים ליטול בכלי.
שאלה: ברכת כהנים לגוי: האם יש איסור או כל מניעה אחרת לברך ברכת כהנים כאשר נוכח גוי (עובד זר) בבית הכנסת? (אם אפשר לצרף מקורות)
תשובה: נוכחותו של גוי בביהכנ"ס אינה משנה דבר מסדרי התפילה.
שאלה: לעודד עצוב: האם מותר לומר למישהו, כאשר קורה לו אסון, שהכל לטובה או שצריך, כאשר הוא מודיע לך, להצטער איתו?
תשובה: קודם כל יש להצטער איתו ולהרגיש את מה שהוא מרגיש. רק לאחר שיש הרגשה של שותפות יש מקום ביחד ובעדינות לדבר על דברים שקרו לך וראית כיצד הכל התהפך לטובה ושגם כאן אתה מקווה שהכל יתהפך לטובה. בשורות טובות.
שאלה: פרחים בשמיטה לחומרה: אדם ששומר שמיטה לחומרה וקיבל פרחים שהם לא שמיטה האם מותרלו להנות מהם?
תשובה: אפשר. הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: חליבת פרה ביום טוב: אני מחנך בכיתה ה, ומלמד את מסכת ביצה. למדנו שביצה שנולדה ביום טוב מותרת באכילה רק אם התרנגולת הוקצתה לאכילה בחג מבעוד יום. ניגש אלי תלמיד ושאל האם הפסיקה תהיה דומה גם במקרה של פרה וחלב. אם הפרה הוקצתה לאכילה בחג- האם מותר לי לחלוב אותה בחג? ברגע הראשון רציתי לענות שזה שונה לחלוטין שהרי חליבה נאסרה משום מלאכת "דש" והביצה יוצאת לבד, אבל אז תהיתי, האומנם המקרים שונים?
תשובה: עיין ים של שלמה על מס' ביצה שם. וכמו"כ במשנה ברורה הל' יום טוב.
שאלה: "שריקת נשים": אני שורקת יפה ומיוחד ב"ה. האם יש בעיה לשרוק שיר ליד גברים?
תשובה: אני לא חושב שיש בעיה מצד גדרי צניעות, היות וזה לא ניכר אם זה בן או בת בשריקה, זה לא כמו שירה ולא שייך בזה קול אישה שאיש צריך להמנע מלשמוע.
שאלה: תפילות וצניעות: 1.עד מתי אפשר לומר קריאת שמע בבוקר ובלילה? האם את כולה בשני המצבים? 2.אם אני אומרת את כל 3 התפילות ביום זה טוב או שסתם מיותר? 3.כל הזמן אומרים משהו אחר בעניין החצאית הארוכה. אני עכשיו רוצה להתחזק בחצאיות ארוכות.האם זו סתם החמרה? האם מותר בעיקרון? האם יש הבדל בין האשכנזים לספרדים בעניין זה? מראש!
תשובה: 1. בוקר - לכתחילה יש לקרוא קריאת שמע עד סוף שעה זמנית שלישית (אפשר למצוא את הזמנים באתר) אולם בדיעבד אפשר לקרוא עם הברכות עד לסוף שעה רביעית (סוף זמן תפילה). אולם קריאת השמע נחשבת רק כקורא בתורה ולא כקורא קריאת שמע בזמנה. לאחר מכן יש לקרוא קריאת שמע ללא הברכות עד לשקיעת השמש. ערב - לכתחילה יש לקרוא עד חצות הלילה ואם לא קראת אפשר עד עלות השחר. 2. החובה של נשים היא להתפלל שחרית ומנחה אבל יש גם מעלה למי שמתפללת ערבית. מצורף קישור לספר של הרב אליעזר מלמד בנושא: 3. צניעות היא תכונה נפשית בריאה ולכן אין זו סתם חומרה. המשנה ברורה כתב שמספיק שהחצאית תכסה את הברך (בכל מצב שהוא, ישיבה או ריצה) אולם יש שהחמירו שיש לכסות עד כף רגל. ולכן, אי אפשר לומר שחייבים לכסות עד כף רגל אבל מי שרוצה לקבל על עצה ולהחמיר תבורך וכך עדיף גם לספרדיות.
שאלה: גילוי חיבה בציבור: מהם המקורות ומהם הגדרים לעניין שלא יגלה אדם חיבה לאשתו בציבור?
תשובה: מובא בשולחן ערוך אבן העזר ס' כ"א סעיף ה' שאין לנהוג דברי חיבה גם כלפי אישתו בפני אחרים. גדר הדין הוא שכל דבר שרגילים לעשות בין איש ואישה משום הקשר המיוחד שיש ביניהם אסור לעשות בפני אחרים. לכן הוזכר שאדם לא יסרק את אישתו בפני אחרים. סיבת ההלכה היא כפולה. גם משום שהדבר גורם להרהור אצל אחרים. אולם יש בכך ענין נוסף. כל דבר שנעשה בפני אחרים יכול להעשות מתוך רצון להראות כלפי חוץ את חיבתנו אחד לשני. החיבה בין בני הזוג צריכה להיות פנימית ולא מוחצנת. חיבה אמיתית וטהורה יכולה להעשות דווקא בצניעות.  ע' על כך שם בט"ז בס"ק א' שלמד לגבי אברהם אבינו שעיין בשערות שרה שהאיסור הוא בין מצד אברהם ובין מצד הרהור שמתעורר אצל אחרים. הנ"מ בין שני הטעמים זה בנוגע לנתינת יד לאישה בפני אחרים. במקומות שלא רגילים לתת יד לאישה בפרהסיא ודאי שיש בכך איסור. אולם גם במקומות שרגילים לתת יד איש לאישתו ואולי היינו אומרים שאין הדבר מעורר הרהור בכל אופן מכיון שהדבר נעשה כחיבה מיוחדת של איש לאישתו אין לעשות זאת בפני אחרים. ובספר חכמת אדם כלל קכה סעיף ח' נראה שחשש רק לטעם של הרהור אחרים ולכן יתכן שבמקום שאין הרהור של אחרים אין איסור. והיום שענין הצניעות צריך חיזוק יש להחמיר.
שאלה: ציצית פסולה לקטן: הציציות של בני בן השלוש נפרמו, וחלקם נקרעו במכונת הכביסה כך שאינם כשרות. אני גרה במקום מרוחק שקשה להשיג ציציות. האם ניתן להלביש את הציציות הפסולות בכדי להרגילו למצוות או מן הדין עדיף לא להלביש לו בכלל מפני שהם פסולות?
תשובה: בדרך כלל מוזכר בהלכה, שגם ילד קטן שמחנכים אותו למצוות, המצווה צריכה להיות בכשרות. המשנה ברורה מביא שילד שיודע לנענע ארבע מינים, צריכים להביא לו ארבע מינים, אבל אי אפשר להביא לו במקום אתרוג לימון או במקום ערבה איקליפטוס. אם הציצית פסולה, עדיף שלא ילבש עד שתשיגו כשרה.
שאלה: נגיעה בבנות דודות: האם מותר לגעת בבנות דדות (לא בכוונה תחילה), לדוגמא: בסעודת שבת אני יושב ליד בת דודה שלי, אז אני יכול פחות להזהר מאשר לשבת ליד סתם בת? ברור שכשהיינו קטנים נגענו, אז עכשיו מתוך רפלקסים טבעיים קורה לפעמים שאני בטעות נוגע בבת דודה שלי, האם יש אם זה בעיה?
תשובה: דין בת דודה כדין בחורה אחרת ויש איסור נגיעה כלפיה. ההבדל שניתן לומר הוא שמכיוון שיש קשר משפחתי ונפגשים במסגרת משפחתית אזי הצד של ההרהור וההסתכלות פחות מתעורר. אולם בנוגע לאיסור נגיעה אין הבדל. גם בנושא הרהור כל אחד ישים לב האם באמת הוא נשאר בטהרתו או שמא אצלו גם בנוגע לבנות דודות יש הרהורים ואזי יעשה לעצמו סייגים לפי הזמן והמקום.
שאלה: מה יחסנו לערבים הישראלים?: מה יחסנו לערבים הישראלים, הרי אנו לא יכולים לנהוג בהם כפי שנהגו בנו אלפיים שנה באפליה ובגזענות, ומצד שני אם ניתן להם זכיות מדינתנו בסכנה?
תשובה: נוכרים הגרים במדינה ומכירים במדינה כמדינת היהודים ולא חותרים תחתיה, אנו צריכים לנהוג בהם כאזרחים שווי זכיות וחובות לכל דבר. ואותם נוכרים השואפים שהמדינה תתבטל ותחתיה תקום מדינה לערבים, להם לא מגיעות זכויות אזרח. ואותם צריך לכוון למדינות ערב.
שאלה: התרת נדר על בן זוג: ביקשתי מאלוקים שאם ישלח לי חבר בן זוג ראוי, אקרא כל יום פרק בתהילים. אבקש לדעת האם זה נדר, ואם כן, איך אוכל להתיר אותה?
תשובה: נדר מתירים לאחר שהוא כבר חל ומאחר ואת נדרת שרק כשתמצאי תקראי את פרק התהילים, לכן תמתיני עד שתמצאי בן זוג, ואם תראי שקשה לך לעמוד בנדר, יתירו לך אותו.
שאלה: כיסוי ראש לגרושה ומקווה לפרודה: 1. האם על פי פסיקת הרב עובדיה גרושה חייבת לכסות את ראשה? (ללא ילדים) 2. האם פרודה בהליכי גירושין חייבת לטבול?
תשובה: 1. בשו"ת יביע אומר ח"ד חלק אבן העזר (סימן ג') פסק הרב עובדיה יוסף שליט"א, שגם גרושה או אלמנה חייבת בכיסוי ראש, אך אפשר להקל להם שילכו עם פאה. 2. לא.
שאלה: מילות בקשה בתפילת שמונה עשרה?: אינני מבין מדוע בברכות שבתפילת שמונה עשרה כמעט ולא מופיעות מילות בקשה כגון נא, אנא. המילה נא מובאת רק ב2- מהברכות, בברכת גאל ישראל ( ראה נא בעניינו ) ובברכת משען הצדיקים ( יהמו נא רחמיך ) אצל משה רבינו ע"ה מצינו שבבקשה אחת מה הוא השתמש בשני מילות בקשה ("קל נא רפא נא לה") עצם היותנו מהללים את הקב"ה בברכות הראשונות על היותו הקל הקדוש ואדון הכל לא מתיר לנו לבקש ללא מילות בקשה, הדבר עלול ח"ו להראות כדרישה מה, ולא כתחינה ובקשה. בנוסף, בברכת שים אנו אומרים "וטוב בעיניך לברכנו" -הלשון די תמוהה, האם זו בקשה? אם כן מדוע היא אינה בעתיד אלא בהווה? לשפלות דעתי צריך היה לרשום "יהיה בעיניך". לסיכום, שאלתי היא מדוע לא מופיעות יותר מילות בקשה? האם לא מן הראוי שבכל ברכה תכתב לפחות מילת בקשה אחת?
תשובה: לימדונו רבותינו שהתפילה היא עבודה שבלב, ועיקרה של תפילה היא בכוונה הנלוות לתפילה. ונסביר: ישנן מצוות שמעשה המצווה הוא בפה (באמירה) אבל הקיום הוא בכוונת הלב, כמו קריאת שמע, שמעשה המצווה הוא לומר את המילים של קריאת שמע, אך קיום המצווה הוא בלב, בקבלת עול מלכות שמים. וכך גם בתפילה. אומנם כל אדם צריך לומר את התפילה בפיו, אך תפילתו של האדם נמדדת על פי כוונתו הפנימית, ולא רק על פי המילים שהוא אומר בפיו. וודאי שמי שחושב שהוא מצווה את הקב"ה לעשות, תפילתו אינה דומה למי שמבין שהוא מבקש מה'. אכן התפילה נוסחה הצורה של בקשה, ומי שמכוון בתפילתו ומבין לפני מי הוא עומד תפילתו אינה נראית כדרישה ח"ו מה'. ואגב, יכול אדם לדרוש מה' במחשבתו, גם אם הוא אומר מילים של בקשה כמו: נא וכד'. אדם שבא בטרוניה מדוע לא נתמלאה בקשתו, ומרגיש שזה לא צודק שלא נענתה תפילתו כפי שרצה, הרי שבעצם הוא לא מבקש אלא דורש, גם אם הוא אומר את המילה "נא". זאת ועוד. עיקרה של התפילה אינה מכוונת כדי להזכיר לקב"ה מה אנחנו צריכים ורוצים. הוא יודע זאת גם בלי שנבקש. אם כן מדוע אנו אומרים זאת בתפילה? כדי לרומם אותנו. עצם העמידה לפני ה' בתפילה משפיעה על המתפלל ומעלה אותו ממדרגתו. ולכן התירו חכמים לבוא את הקב"ה בתפילה ובבקשה, לא מפני שהוא זקוק לכך, אלא מפני שאנו זקוקים לכך. ועיקר התפילה פונה בעצם אל המתפלל עצמו, להרימו ולהעלותו אל הערך האידאלי של הדברים עליהם הוא מתפלל. ולכן גם קבעו חכמים בתפילה מה נבקש. כדי שגם מי שלא מרגיש את חסרון אותם דברים מעצמו, יתרומם להבין את חסרונם מתוך התפילה. (ונוסיף, חכמים גם קבעו את נוסח התפילה כפי חוכמתם וידיעתם כיצד היא תפעל על נפש האדם. והדברים ארוכים. אכן כדאי מאוד להקדיש זמן ללמוד ולהבין את התפילה, תפקידה ותוכנה). יקבל ה' את תפילותינו ברצון.
שאלה: שם לילד ה על שם נרצח: אני ובעלי מצפים לתינוק. לבעלי היה בן אשר נרצח בצבא בגיל 19. זה היה לפני 3 שנים. האם לפי הדת היהודית זה מותר ומקובל לקרוא לילד או לילדה שתולד לנו על שם הבן שנרצח. ואני לא מדברת על לקחית אות, אני מדברת על השם המלא?
תשובה: אין בהלכה הנחיות בנושא זה. תביאו בחשבון מה יעשה השם לילד.
שאלה: לימוד אמונה בספרי חרדים: 1) האם לא ללמוד בספרים של הציבור החרדי (ליטאים,חסידויות וכו או אפילו של חסידות ספציפית או של רב מסוים) בגלל השקפה, זה פגם באמונה? 2) האם יש חיוב לכולי עלמא ביום העצמאות לברך על ההלל?
תשובה: אפשר ללמוד בספרים של רבנים הנימנים על הזרם הנקרא חרדי דברי מוסר וחיזוק באמונה. אלא אם כן יש בו השמצות כלפי הציבור האמוני הציוני. כי אז יש חשש שהסתכלותו מעוותת בכלל. יש מצוה להודות לד' על כל הטוב שהביאנו לארץ ישראל ושחרר אותנו מעול הגויים. וכו' ולכם טוב עושים המודים לד' בהלל. לגבי הברכה לא כל הרבנים מורים לברך אך המברך יש לו על מי לסמוך.
שאלה: לעילוי נשמת אבי : כולם אומרים לי שיש צורך לתרום כסף לבית הכנסת או להביא אוכל לסעודה שלישית, לעילוי הנשמה. אני מבקשת לדעת כמה פעמים יש צורך לתרום, האם זה רק בשנה הראשונה או שניתן לעשות זאת גם אחרי שנת האבל? ואילו עוד דברים ניתן לעשות לעילוי הנשמה?
תשובה: מבחינת ההלכה אין שום חובה לתרום כסף לבית הכנסת או אוכל לסעודה שלישית, אך טוב לעשות כן שיהיה לעילוי אביך. ולכן תתרמי כמה שאת מסוגלת מבלי להכניס את עצמך לחובות בשל כך.
שאלה: מות שרה ובחירת מקום קבורתה: 1. מדוע אברהם אבינו בחר לקבור את שרה דווקא במערת המכפלה ולא במקום אחר, ואיך הוא ידע שאדם וחווה קבורים שם? 2.האם נכון הדבר ששרה בעצם "התאבדה" כאשר שמעה (מהשטן) שיצחק בעצם נשחט?
תשובה: 1. לפי פשט הפסוקים, שרה נפטרה בחברון ואברהם בא לשם על-מנת לקבור אותה במקום בו נפטרה. כנראה שלא היה אז מקובל לטלטל את המת על-מנת לקברו בעיר אחרת, וכפי שאנו מוצאים בספרי השו"ת ההלכתיים במשך הדורות, שדנו היכן קוברים אדם שנפטר והוא לא תושב העיר. מכאן שלא טלטלו את הנפטר ממקום למקום. אבל לפי המדרש, אברהם ידע בדיוק היכן הוא צריך לקבור את שרה. מערת המכפלה היא המערה בה נקבר אדם הראשון. הרמב"ן מסביר שבני המקום קראו לשדה ולמערה בשם "מכפלה", אך הם לא ידעו מה משמעות השם הזה. אברהם אבינו ידע מה המשמעות לשם זה, ולכן הוא רצה לקבור את שרה דוקא שם. מנין ידע זאת? אברהם אבינו, שידע לקיים את כל המצוות קודם שניתנו, מכיוון שידע לכוון לרצון ה' ולשורש המציאות,מן הסתם גם ידע את זה. בהסבר הדבר אולי אפשר לומר שאברהם הבין וידע שהוא ההמשך לאדם הראשון, שכן תכלית בריאת האדם היא כדי שהאדם יעבוד את בוראו, ומבריאת האדם ואילך האנושות לא הלכה בדרך זו. אברהם ושרה חזרו לקיים את התכלית הזאת, ולכן הם ראויים להיקבר באותו מקום בו נקבר אדם הראשון. 2. לא נכון, שרה לא "התאבדה". ובכלל, לא כדאי לנו לנסות להבין את התנהגותם של האבות והאימהות לפי המושגים שלנו. "האבות הן הן המרכבה" אמרו ח, כלומר: שהם מרכבה לשכינה, והם נושאים את דבר ה' בעולם. בנוסף, אין הם עושים שום דבר שהוא לא רצון ה'. אנחנו לא יכולים לדבר עליהם במושגים הנמוכים שלנו, שכן אנחנו לא מתקרבים לאפס קצה דרגתם הגבוהה. וספציפית לשאלתך, המדרש מספר שהשטן ניסה לעכב את אברהם מלבצע את העקידה. כאשר הוא ראה שאברהם מתגבר עליו שוב, הלך וסיפר לשרה שאברהם שחט את יצחק, ופרחה נשמתה מרוב בהלה. (מקורות: רמב"ן עה"ת בראשית פר' כג פס' ט, פרקי דר"א פר' לב) הרב אלחנן לוין
שאלה: רבי מאיר ואחרים: מדוע מוזכר רבי מאיר בכינוי "אחרים" בגמרא?
תשובה: מתוך שיעור של הגר"מ אליהו המופיע באתר ( ידוע ומקובל, שבכל מקום שכתוב בש"ס "אחרים" אומרים, הכוונה לרבי מאיר בעל הנס. יש מסבירים שהוא נקרא כך מפני שלמד תורה מאלישע שנקרא 'אחר'. ויש מבארים שנקרא כך משום מעשה שהיה: לאחר ששמע הקיסר שר"מ הציל את שומר בית הסוהר וברח, מיד הוא ציוה לחקוק את דמותו של ר"מ בעל הנס על לוח (כי בזמנם לא היו תמונות), ושמו זאת בפתח העיר רומי, ואמרו שכל הרואה אדם בדמות זו יביאהו אל המלך. פעם ראו אותו השוטרים והחלו לרוץ אחריו, ברח ר"מ ונכנס למסעדה של גויים וביקש שיביאו לו תבשיל של חזיר, טבל את אצבעו ברוטב של אותו התבשיל והרים את ידו לפיו ומצץ אצבע אחרת, ראו זאת השוטרים ואמרו, בודאי שאין זה ר"מ אלא אחר, ועזבו אותו, ומשום כך נקרא רבי מאיר בשם "אחרים".
שאלה: השלמות שונות בתפילה למי שלא הספיק: 1) האם כשאדם איחר לתפילת מנחה של שבת - צריך להשלים בסופה את אשרי ובא לציון? 2) כשאדם מאריך בתפילת עמידה במוצ"ש - האם מספיק לו שמצטרף לציבור ואומר עלינו לשבח או שצריך בסוף גם להשלים לבדו את ויהי נועם ואתה קדוש? 3) מי שביום חול בשחרית לא הספיק לסיים את ובא לציון או את פיטום הקטורת עד שהחזן סיים את אותו קטע וכבר החל בקדיש - האם המתפלל צריך להשלים את אותם קטעים שטרם סיים לומר או שעליו לעבור לקטע הבא בתפילה יחד עם הציבור?
תשובה: 1. מי שאיחר למנחה בשבת, לאחר שמנה עשרה ישלים את אשרי וישלים את ובא לציון. 2. יש לומר ויהי נועם ואתה קדוש גם ביחיד. 3. על הפסוקים שלאחר אמירת הקדושה עם התרגום יכול לדלג ויכול לומר כפי חפץ ליבו. אין חייבים לומר בצמוד לציבור את מה שהציבור אומר. אולם לגבי אמירת תפלת עלינו לשבח יש לומר עם הציבור גם אם אתה נמצא במקום אחר בסוף התפלה.
שאלה: תפילת עמידה וריח רע: מה צריך אדם לעשות בעת שהוא מתפלל עמידה ויש לו גזים?
תשובה: עי' בפירוט בשולחן ערוך סימן ק"ג. ככלל אדם שמתפלל צריך להשתדל מאוד להשאר בניקיון, ואם אינו יכול להתאפק בשום אופן והוא מתפלל בציבור - אז אין ברירה. וימתין עד שיכלה הרוח ימשיך בתפילתו. ואם הוא מתפלל ביחיד אז זה לשון השלחן ערוך שם: "בקש לצאת ממנו רוח מלמטה ונצטער הרבה ואינו יכול להעמיד עצמו, הולך אחוריו ארבע אמות ומוציא הרוח וממתין עד שיכלה הריח, ואומר: רבון העולמים, יצרתנו נקבים נקבים חלולים חלולים, גלוי וידוע לפניך חרפתנו וכלימתנו, חרפה וכלימה בחיינו רמה ותולעה במותנו, וחוזר למקומו וחוזר למקום שפסק".
שאלה: פילים- סמל לעבודה זרה?: חזרתי מטיול והבאתי מתנה לדודתי מתנה שרקום עליה פילים. היא שמחה והודתה לי אך בביקור הבא שלי אצלהם היא סיפרה שלא תלתה את המתנה משום ששמעה שפילים הם סמל של עבודה זרה ולא ראוי לתלות בבית את הסמל הזה. ( כמו הפרות בהודו, הפילים בתאילנד). האם נכון הדבר?
תשובה: יכול להיות שהתאילנדים עובדים לפיל, אבל זה לא אוסר מתנה שיש עליה ציור של פיל. גם אף אחד לא יחשוד אם יתלו את המתנה עם ציור הפיל, שזו עבודה זרה   אין פה "חשד מפני הרואים". לא נראה לי שצריך לחשוש.
שאלה: קריאת שמע ביחידות לפני התפילה: בדרך כלל בשבת התפילה נקבעת כך שקריאת שמע קוראים אחרי הזמן של מג"א ולפעמים גם של הגר"א. אני מעוניין לקרוא קריאת שמע לפני הזמן. אני לא קורא זאת בקרבנות אלא לפני כן. השאלה היא איזה פרשיות לקרוא כדי שלא תהיה בעיה אח"כ כשאני קורא קריאת שמע עם הציבור עם הברכות? כמו שהזכרתי לפעמים הציבור מגיע לפני הזמן ק"ש של הגר"א ולפעמים אחריו.
תשובה: יש שלוש שיטות בראשונים כיצד יוצאים ידי חובת קריאת שמע מדאורייתא: צריך לקרוא את הפסוק הראשון, גם את הפרשה הראשונה או גם את הפרשה הראשונה וגם את השניה. תקרא את הפרשה הראשונה, ואם אתה חסיד תקרא גם את השניה. לא תהיה בעיה אח"כ לקרוא פעם שניה עם הציבור עם הברכות.
שאלה: פירות שמיטה שנשארים על העץ: יש לי עצי הדר בגינה. מנסיון העבר אנשים לא באים לקטוף למרות שהודעתי שהפירות הפקר. כך שכל הפירות נשארו על העץ שלי. האם אפשר להגיד ש אני את שלי עשיתי? האם עלי לקטוף את הפירות ולהעמידם ברה"ר לכל דיכפין? האם מותר לי לקטוף ולהביא במתנה לחברים?
תשובה: אפשר לקטוף ולהניח מיד את הפירות במקום הפקר (בית כנסת, מועדון וכו') לכתוב מעליו פתק שכל אחד יכול לקחתו ולשמור בו קדושת שביעית, אולם אין לחלק לידידים מיוחדים שהרי זה סוג של בעלות שאדם מחלק את פירות שדהו, ובשביעית התורה רצתה לבטל כל סימן של בעלות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: הוספת מים חמים לחמין בכלי שני: בשבת נגמרו המים בחמין ורצינו להוסיף מים חמים לחמין, יש לנו מיחם מים חמים נפרד, מכיון שאין אפשרות לשפוך ישירות מהמיחם לסיר השתמשנו בנטלה להעברת המים לסיר החמין. האם נהגנו נכון, אם לא כיצד אפשר להעביר מים לחמין?
תשובה: אפשר עם נטלה אם המים בתוכה נשארו חמים אבל עדיף להחזיק את הסיר ביד ולשפוך ישירות מהמיחם לסיר.
שאלה: מונית עם קבלות לא תואמות: אני נוסע עם קבוצת חניכים נסיעה קבועה במונית. במוסד בו אני עובד דורשים, כמקובל, להציג קבלות עבור הנסיעות. הנהג ממציא לי מידי פעם קבלות, אך של נהגים ונסיעות אחרות בתוך חברת המוניות בה הוא עובד. האם מותר לי להמשיך ולנסוע בצורה כזו או שמא יש בדבר משום איסור לפני עוור או איסור אחר?
תשובה: לפי תיאורך הנהגים משקרים, יש למנוע זאת.
שאלה: הצטרפות למנין מחלון ביתי: מתחת לביתי ישנו בית ספר המתאסף כל יום לתפילת מנחה. מחלון ביתי (קומה שניה) רואה אני ושומע מילה במילה את התפילה כולה. א. האם מותר לי להצטרף למנין זה, והאם זה ראוי או לא מצד מידת חסידות? ב. האם, באם אינני מצטרף, מחוייב אני לעמוד ולהצטרף כאשר הציבור מגיע לקדושה וקדיש?
תשובה: א. יש להבחין בין ליצור מניין ללהצטרף למניין. אם להם יש מניין ואתה רוצה להחשיב את תפילתך כתפילה בציבור, לגביך זה נחשב תפילה בציבור, אבל להשלים להם למניין, אתה לא תוכל כי זה צריך להיות באותו מקום. ב. אם אתה לא מתפלל איתם אתה לא חייב.
שאלה: שמיעת שירים באמצע תפילה: האם מותר לשמוע שירים דתיים באמצע תפילה, מאחר וזה מרגש ונותן כוונה בתפילה שירים כגון הקב"ה אנחנו אוהבים אותך וכו וכו )?
תשובה: יש חלקים בתפלה שניתן להפסיק בהם בדיבור שלא לפי הסדר שקבעו לנו ח והגאונים. במקומות אלו ניתן לשיר כהכנה לתפלה. בגוף התפלה יש סדר ונוסח שעליו המליצו ח. אולם ניתן לשיר את המילים שאותם או אומרים ר התפלה. יש שירים רבים בפסוקי דזמרה או בברכת אהבה רבה. אם זה עוזר לכוון, מותר לעורר וראוי לעורר את הכוונה בכל האמצעים המותרים.