LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: זכויות יוצרים לפי דין תורה: לפי זכויות היוצרים בארץ ניתן לאחר זמן מסוים (הרבה שנים) לעשות שימוש ביצירה ללא כל חשש. (אם אני לא טועה מדובר בזמן של 70 שנה לאחר מות המחבר) כאשר אני פותח ספרי קודש מסוימים אני רואה, נוסף על האיזכור של ההגבלה של זכויות יוצרים על פי חוק מדינה, הגבלה על פי דין תורה יחד עם משפט שזכויות היוצרים אף פעם לא יפקעו. השאלה שלי מתחלקת לשתים: א. האם על ספרי קודש יש זכויות יוצרים, ואם כן, לכמה זמן? אם יש זכויות יוצרים והם לנצח אז אפשר להגיד שכל בית דפוס שמדפיס את הרמב"ם לדוגמא או כל ספר קודש אחר עובר על זכויות יוצרים. ב. איזה סוג של זכויות יוצרים תקף. לפי חוקי המדינה או לפי חוקי התורה?
תשובה: רבים האריכו בסוגיא זו של זכויות יוצרים, ראה תחומין כרכים ו', ז' מאמריהם של הרב בצרי והרב זלמן נחמיה גולדברג. למסקנה לדעת חלק מהפוסקים בפגיעה בזכויות יוצרים יש חשש גזל ויורד לאומנות חבירו. בכל ספר תורני ישנם שני חלקים: תוכן הספר, כלומר: דברי התורה עצמם, ועל חלק זה אין בעלות. חלק אחר הוא, סידור הספר, עימודו וכו', ובחלק זה יכול המוציא לאור למנוע מאחרים להשתמש. ראה את מאמרו של הרב בצרי (תחומין כרך ו') שגדולי ישראל נהגו להחרים כל מי שידפיס ספר שחבירו הוציא כדי שלא תפגע פרנסת המו"ל ולא ירדו אנשים לאומנות חבירו. לכן להלכה כל עוד לא ברור לנו שהסופר כיסה את כל ההוצאות וגם הרוויח על טרחתו, אסור להעתיק ולצלם את הספר. ביחס לשאלה השניה, היום פשט האיסור להדפיס ספרים של אחרים וכל מו"ל הכותב "כל הזכויות שמורות" שומרים את זכויותיו לפחות כפי הנדרש בחוק וכיון שזה מנהג המדינה גם על פי ההלכה אין לפגוע בזכויות היוצרים. הרב אריאל איגרא
שאלה: הלכות תפילת עמידה: לגבי עמידה בשחרית: מתי עושים את ה6 צעדים לפני 18?(בסוף "גאל ישראל" ב"תהילות" אחר.) מתי עושים את הצעדים בסוף התפילה?
תשובה: אין הבדל בין התפילות. בתחילת התפילה יש לצעוד שלושה צעדים בכדי לגשת לתפילה. את שלושת הצעדים יש לעשות ממש לפני תחילת התפילה. בהרבה מקומות אין מספיק מקום לצעוד קדימה ולכן יש שהולכים לפני זה אחורה ומאחר וזה אינו חובה את יכולה לפסוע אותם כשנח לך. בסוף התפילה פוסעים שלושה צעדים אחורה לפני "עושה " ואז כורעים לצד שמאל ואומרים: "עושה במרומיו", וכורעים לצד ימין ואומרים: "הוא יעשה עלינו", וכורעים לפנים ואומרים: "ועל כל ישראל", וזוקפים: "ונאמר אמן". בסוף התפילה יש לחזור למקום בו התפללת כשהחזן מגיע לקדושה או לקדיש (בערבית) או להמתין בכדי זמן זה אם התפללת ביחידות.
שאלה: מדוע הקללות לפני שבועות: שמעתי שיש סיבה מדוע תמיד פרשת בחוקותי, אשר יש בה את הקללות, יוצאת סמוך לשבועות. מה הסיבה? אשמח לקבל מקור.
תשובה: פרשת במדבר תמיד לפני חג שבועות בכדי שלא להסמיך את הקללות לשבועות. כמו שיש הפסקה בין פרשת "כי תבא" לראש השנה.
שאלה: כלי בשרי שבושל בו מאכל חלבי: השתמשתי בסיר אמייל שהיה פרווה פעם אחת לבישול בשרי. לאחר חודש בטעות בישלתי בו מאכל חלבי מה דין האוכל ומה דין הסיר?
תשובה: האוכל מותר באכילה אולם את הסיר יש להגעיל.
שאלה: החמורים של אחי יוסף: אני ברוך השם לומד את פרשת מקץ, ובפרק מ"ג פסוק י"ח כתוב: "ולקחת אתנו לעבדים ואת חמרינו", הרי השבטים נימצאים בסכנה אז מדוע החמורים חשובים להם?
תשובה: החיזקוני מפרש שבכך הם טענו שיש כאן עלילה, שהרי אם היו רוצים לדבר איתם היה מספיק להביא אותם אבל מכך שהביאו גם את חמוריהם מוכח שיש כאן עלילה נגדם. ומוסיף הרד"ק, שעל טענת גניבה היה צריך לקחת מהם את ממונם, את חמוריהם. כך גם מסביר הנצי"ב בהעמק דבר בפירוש השני. הרמב"ן מפרש בדרך אחרת. על ידי שלקחו את חמוריהם לא ניתן להם לשלוח אוכל לביתם, והרי הרעב שורר שם.
שאלה: יתרת זכות במעשר לצרכי חתונה: אנו עומדים לפני חתונת הבת, חלק גדול מהוצאות החתונה ימומנו על ידינו, להורי החתן אין אפשרות כמעט לעזור. חלק מהעזרה שניתן נממן מהלוואות שניקח. האם הוצאות אלו נחשבים מעשר, ואם כן, מדובר בעשרות אלפי שקלים והמעשר החודשי שלנו מגיע לכ-1000 ש"ח, אז אנחנו ב"יתרת זכות" במעשר?
תשובה: כיון שעזרה וסיוע לבת להנשא יש בו גם גדר מצות צדקה, לעניות דעתי אפשר לקחת חלק מן הכסף ממעשר כספים.
שאלה: להשכיר דירה בקומה 12 ללא מעלית שבת: האם מותר לרכוש דירה להשקעה בקומה 12 בבניין ללא מעלית שבת, להשכירה לחילוני (ובהמשך למוכרה אולי לחילוני)?
תשובה: אין כאן לפני עיוור אבל לא לעשות זאת משום מסייע לדבר עבירה.
שאלה: לנתק מכשיר חשמלי מהשקע בשבת: מותר לנתק פלטה חשמלית מהחשמל (בזמן שלא מועבר אל הפלטה זרם חשמלי) כאשר הפלטה לא מחוברת ישירות לשקע של החשמל אלא דרך שעון שבת שלא מעביר תמיד זרם אלא רק בשעות מסוימות? וכן במקרר שעובד לפי מצב הטמפרטורה, מותר לפתוח אותו בזמן שהשעון שבת מפסיק את הזרם אליו? (למחמירים מחשש שמא ברגע שיפתחו את המקרר הוא ידלק)
תשובה: את השקע ניתן להוציא בזמן שהחשמל מנותק ממנו ע"י שעון השבת. אולם יש לעשות זאת כלאחר יד - כלומר, בשינוי משמעותי היות והשקע הינו מוקצה. לשיטות האוסרות פתיחת מקרר מחשש שידלק כתוצאה מפתיחת הדלת - אין שום בעיה לפתוח אתה מקרר בזמן ששעון השבת ניתק את זרם החשמל, היות ואז זה נחשב שהמקרר כלל אינו מופעל וכל החשש שמא הוא יחל לפעול לא שייך במקרה כזה.
שאלה: השארת שרת לשיתוף קבצים בשבת: יש לי שרת קבצים בצרפת אשר הינו בעצם מחשב לכל דבר אבל עם חיבור אינטרנט מהיר מאוד, ומטרתו היא שיתוף קבצים. כלומר, השרת בעצם מעלה קבצים לכל האנשים בעולם, וכתמורה אני יכול להוריד מהם. למעשה, כל קובץ בשרת הינו מאתרי שיתוף קבצים (טורנטים) וכשאני מעלה אותו (ביחד עם אנשים נוספים, כלומר אני לא מעלה בלעדי) אזי זה נותן לי קרדיט באתר השיתוף אשר מאפשר לי להוריד תמורת אותו קרדיט. השאלה היא בעצם האם מותר לי להשאיר את השרת דולק בשבת, כשבעצם שאר המורידים מורידים אוטו (אלא א"כ הם יתחילו את ההורדה בשבת), והאם במקרה והשארתי בשוגג מותר לי להנות אח"כ מהקרדיט? נ.ב. השאלה בעצם מתפצלת לשני מצבים, אחד שיש בשרת חומר מאתרים ישראלים ואז רוב המורידים הינם יהודים (למרות שבעיקרון פעולת ההורדה היא אוטו ) ושני במקרה והחומר הינו מאתרים כלל עולמיים ואז רוב ככל המורידים הינם גויים. מקווה שהובנתי, ו
תשובה: אם הרוב יהודים יש לכתחילה לכבות את השרת בשבת. אם שכחת, בדיעבד מותר לך להנות. לגבי חומר שהרוב הוא גויים, לא נראה שאתה צריך לחשוש ולהימנע בגלל זה.
שאלה: כיבודים בתפילה ו לחילונים: אנו עורכים שמחה משפחת בשבת במקום סגור ויהיו שם כמה אנשים שמגיע להם כיבודים מבחינה משפחתית אבל אינם שומרי שבת. (אותה שבת, כולם ישמרו כי המקום סגור). מבין הכיבודים: עלייה לתורה, קידוש, ברכת המזון, המוציא - מה עדיף לתת להם? (יש ביניהם גם כהן אחד)
תשובה: להעלות אותם לתורה כשיש שבעה קרואים חוץ ממנו. לגבי השאר, לא ברור אם הם מאמינים בזה ולכן עדיף לא לתת להם.
שאלה: דילמה בין לימוד תורה לפרנסה.: אני בחורה בת 19 רציתי לשאול בנוגע לחיפוש שידוך. בעיקרון אני מעוניינת בבחור שילמד תורה, לפחות בשנים הראשונות. ב"ה ה נתן לי חכמה, ונראה לי שמתאים לי מישהו שיש לו את היכולת ללמוד, וכמובן שרוצה ללמוד. הבעיה שלי היא בעניין הכלכלי, אין לי אפשרות להיעזר בהורים, (ואני לומדת כרגע). שאלתי היא האם עלי לוותר על לימוד התורה ולחפש מישהו שיעבוד, או שקיימות דרכים אחרות לזוג צעיר להתפרנס ללא עזרה (אני לא מכירה טוב את השטח).
תשובה: אם את מעוניינת בבחור שילמד תורה. תלכי בכיוון הזה. הרבה זוגות צעירים נישאים בלי עזרת הורים וחיים בלי עזרת ההורים ושניהם לומדים ומצליחים להסתדר. אמנם זה לא קל אך זה משתלם לבסוף. הקב"ה מסייע למי שהולך בדרך הנכונה. כך עשו גם ר' עקיבא ואשתו רחל והתוצאות היו נפלאות אף שעברו עליהם כמה שנים של עוני.
שאלה: שם אבא מאמץ בכתובה: אשתי בת מאומצת. בכתובה שלה כתוב את שם האבא המאמץ ולא שם האבא האמיתי. האם כך צריך להיות או שכדאי לשנות לשם האבא האמיתי? מה הדין, ומה המקורות לכך?
תשובה: בעיה זו אם בן מאומץ באמנה, יכול לכתוב את שם מגדליו שאינם הוריו, נידונה בדברי הפוסקים לגבי סתם שטרות, לגבי כתובה ולגבי גט. לגבי שטרות הרמ"א (חושן משפט סימן מב' סעיף טו' ) בשם הגהות מיימוניות, כתב: "מי שמגדל יתום בתוך ביתו וכתב עליו בשטר 'בני' או היתום כתב על מגדלו 'אבי' או 'אימי' לא מיקרי מזויף וכשר, הואיל וגידלוהו ראוי לכתוב כך". בספר כנסת הגדולה כתב שדין זה נכון דווקא אם אין למגדל בנים אחרים, והתומים חלק עליו. ובפתחי תשובה ס"ק יג בשם החתם סופר כתב ליישב דברי כנסת הגדולה. הציץ אליעזר (חלק ד' סימן כב) דן בדברי הרמ"א והמחלוקת הנ"ל. והוסיף נידון נוסף, שכשהורי המאומץ בחיים, אין למאומץ לכתוב את שם מגדליו לכתחילה בשטרות ובמסמכים בשם 'בן פלוני' סתם. בדיעבד הדבר טעון בירור. לעניין גט וכתובה. בשתוקי ואסופי שלא יודעים מי הוריו, כתב השו"ע הלכות גיטין (אבן העזר סי' קכט' סע"ט): "אם לא הזכיר שם אבי האיש או אבי האישה כשר. לפיכך, גר שתוקי ואסופי אין כותבים אלא שמותיהם בלבד". וכתב הראי"ה קוק זצ"ל לעניין כתובה (שו"ת עזרת כהן סי' נד), שלכתחילה ודאי אין לכתוב שם המגדל, וגם יכול לצאת מזה חורבא לעניין קירבה, שיחשבו שהמגדל קרובו של החתן ויאסרו קרובותיו על קרוביו. ובאוצר הפוסקים הביאו שכיוון שיש ספק אם ראוי לכתוב שם המגדל, אפשר שהיא כתובה פסולה, ויהיה איסור לשהות עמה כשוהה עם אישה ללא כתובה. מכל האמור לעיל עולה, שאין לכתוב שם המגדל בכתובה, ואם לא ידוע שם האב יכתוב רק את שם החתן. ואמנם, בשעת דחק גדולה, רשאי לכתוב שם המגדלו, אם יוסיף לפני השם תואר 'המגדלו' כך: 'פלוני בן המגדלו פלוני'. ובאופן זה רשאי גם לכתוב הן את שם אביו מולידו בסתם והן את המגדלו, כך: 'פלוני בן פלוני, והמגדלו פלוני'. הלכה למעשה: לכתחילה כדי לצאת ידי כל השיטות עליך לערוך כתובה מחדש כך שיכתב שם האב האמיתי. הרב אברהם זרביב
שאלה: רה"י משתנה: לפי גדרי רה"י, שיח שגובהו י טפחים ורוחבו דע"ד הינו רה"י. ברגע שמניחים על פניו משהו מייד השיח מתכווץ ויוצא מגובה י טפחים. מה דין הנחה זו? אנסה להגדיר את השאלה - "האם נח על גביו" פירושו הנגיעה הראשונה על פני רה"י או מנוחה מוחלטת על גביה?
תשובה: נגיעה ראשונה, ואחר כך זה נחשב שמכוחו נופל ולא הוא בעצמו.
שאלה: נטילת ידיים בבוקר: אשמח אם תסביר שוב את סדר נטילת ידיים בבוקר. כיום אני קם מהמיטה ומתפנה קודם כל לפניי נטילת הידיים, לאחר מכן אני נוטל ומברך על נטילת ידיים ומיד אומר אשר יצר ואלוקיי נשמה וכו. האם נכון הדבר?
תשובה: אתה צריך ליטול את ידייך לפני השירותים, שמיד כשאדם קם בבוקר עליו לומר "מודה אני...". לאחר מכן הוא צריך ליטול את ידיו שלוש פעמים לסירוגין (ימין, שמאל וחוזר) ואם הוא צריך לשירותים הוא אינו מברך כלל, ולאחר שיצא מהשירותים נוטל ידיו שוב שלוש פעמים לסירוגין ומברך על נטילת ידיים וברכת "אשר יצר" (אם לא ברך כבר). עדיף להסמיך את "אלקי נשמה" לברכת "אשר יצר".
שאלה: נר שבת שכבה : אמי מדליקה בכל שבת 3 נרות אך מזה זמן אחד הנרות נכבה ורק 2 דולקים. האם יש לכך סיבה? לתקן משהו?
תשובה: לא ידוע לי תיקון מיוחד. אולי התיקון הוא להטיב את הנרות לפני שבת ולשים אותם במקום אחר ששם לא מנשבת הרוח.
שאלה: לצאת ידי חובה בקידוש של אבא: 1.אם אני עולה חזן בבית כנסת אשכנזי (ואני ספרדי) האם מותר לי לעשות את הקטעים שבלחש בנוסח עדות המזרח? (כגון 18 וכו) ואז בחזרת השץ בנוסח אשכנז? 2.אבא שלי לא כל כך דתי (הוא שומר שבת) ואני לא יודע אם הוא באמת יודע לכוון להוציא ידי חובה בקידוש, האם אני צריך להגיד את נוסח הקידוש גם? (כולל את הברכה על שבת?) 3.למה מותר למרוח שוקולד או כל דבר אחר על לחם אבל אסור למרוח דאורדורנט על הגוף? (והאם מותר למרוח חמאה?)
תשובה: 1. כן. 2. זה בעיה. אם אפשר שימזגו גם לך כוס ותגיד בלחש. (יש לדאוג שהאבא לא יעלב ולכן יש להסביר לו שאתה רוצה בכוס שלך והגיד בלחש). 3. אתה לא צריך למרוח בשביל לאכול אלא שכך אוכלים את הלחם אבל משחה אתה צריך שתהיה על הגוף.
שאלה: כושר גופני או לימוד תורה: אני תלמיד ישיבה. רציתי לדעת האם מכח מסירות נפש על לימוד התורה, ניתן שלא לקיים פעילות גופנית-כושר(ריצות באופן קבוע וכדו ) בכדי לחסוך זמן ללימוד או שמדובר בהכרח גופני שלא ניתן לוותר עליו, וכמו שלא ניתן לומר שמכיוון שאני מוסר נפשי על התורה לכן גם אפסיק לאכול כדי לנצל את הזמן, כך גם עשיית כושר היא הכרח גופני שהוא חלק מחובת האדם לשמור על גופו? ובקצרה: כושר- מותרות או הכרח גופני?
תשובה: לפי מה שהרופאים אומרים, כושר אינו מותרות אלא הכרח רפואי. ניתן לתקופות קצרות שלא לעשות פעילות אולם לאורך זמן יש לעשות פעילות. מהנסיון נראה שזה גם יחזק ויוסיף ללמוד התורה.
שאלה: פירושים על פסוקים שונים: 1. כתוב במשלי: "שמע בני מוסר אביך ואל תיטוש תורת אמך" - הרי האב מלמד תורה והאמא מלמדת מוסר, אז למה כאן כתוב ההפך? 2. כתוב במשלי על אשת החיל: "לא יכבה בלילה נרה" - שזה אומר שהיא לא הלכה לישון כל הלילה, שאם היא הייתה הולכת לישון היא הייתה מכבה את הנר. ואז כתוב:"ותקם בעוד לילה" - אם הם אומרים שהיא קמה זה אומר שהיא הלכה לישון, אז איך זה מסתדר? 3. במגילת רות מסופר שנעמי מבקשת מרות: "ויהי בשכבו וידעת את המקום אשר ישכב שם ובאת וגילית מרגלותיו ושכבת והוא יגיד חל את אשר תעשין" (פסוק ד פרק ג) - לא ברור לי למה המעשה הלא צנוע הזה הפך לדבר קדוש? וכי אין רות יכולה לבקש מבועל שיגאל אותה מבלי שהיא תשכב למרגלותיו? למה נעמי ביקשה את זה מרות?
תשובה: 1. הפסוק "שמע בני מוסר אביך ואל תיטוש תורת אמך" לא מייחס את התורה אל האם ואת המוסר אל האב אלא את התורה והמוסר אל האם והאב, וכאילו כתוב: שמע בני תורה ומוסר מאביך ומאימך. אלא שמדרכי הכתוב לגוון ולפצל את המשפט. דוגמה לזה מצאנו בשירת הנשים לאחר הריגת גולית על ידי דוד המלך: "היכה שאול באלפיו ודוד בריבבותיו" שכוונת השרות הייתה: היכו שאול ודוד באלפים ורבבות (ולא הייתה כוונתן לפגוע בשאול). 2. כוונת המשורר בהללו את אשת החיל היא שהיא מאחרת לשכב (כלומר, אינה מכבה את הנר אלא נשארת ערה עד שהוא כבה מעצמו - נגמר), ולמרות שהיא עבדה עד שעה מאוחרת היא משכימה קום למלאכתה ביום המחרת. 3. מעשה רות עם בועז מדגיש את טהרת כוונותיה של רות ואת טהרת מעשיו של בועז, שלא חפץ בה מחמת יופיה אלא כדי לקיים את המצווה וכן מחמת מעלתה - שהרי יכולה היה לקחתה בלילה באין רואה - והוא המתין עד שנשאה לאישה. ועל גבורה זו זכה הוא והיא להקים את מלכות ישראל.
שאלה: מנהגי אבלות אחרי ל"ג בעומר: למה יש שנוהגים מנהגי אבלות אחרי ל"ג בעומר, הרי בל"ג בעומר נעצרה המגיפה?
תשובה: זו חומרא בכדי לצאת ידי כל השיטות.
שאלה: כיבוד הורים לפני תפילה : כאשר אני רוצה להתפלל שחרית לפעמים אימי מבקשת שאבוא אליה לעזור בכל מיני דברים למשל שאלך איתה לבנק וכיוב. מה עלי לעשות, להגיד לה שאסיים להתפלל או לגשת ואח"כ להתפלל?
תשובה: לומר לאמא שתעזור לה לאחר התפילה כי אז יהיה לך יותר פנאי וראש שקט לעזור לה בצורה טובה יותר.
שאלה: סיבת בריאת העולם: אני בחור מאוד רציונלי ויש לי כמה שאלות בנושא אמונה שמפריעות לי בחיי היום יום. אני מסכים שיש כמה דברים שצריך להיות בהם "תמימים" וכך גם אני נוהג לגבי השאלה אותה אני עומד לשאול. אך אם אני אקבל תשובה שתספק אותי, יהיה לי הרבה יותר קל להתנהל ביום יום. קראתי הרבה שאלות ותשובות בנוגע לתכלית האדם בעולם, חלק מהתשובות גם דיברו אלי. אך השאלה שבאמת מפריעה לי היא למה בעצם הקב"ה ברא את העולם ואותנו?! קראתי כמה תשובות בעניין שלא ממש סיפקו. תשובות כמו: להנאות לברואיו - הרי אנו לא צריכים להיות קיימים בכלל - אין לכך סיבה הכרחית. בשביל להמליך את הקב"ה - שהרי אין מלך מולך על עצמו - תשובה זו מאנישה את הקב"ה יותר מדי שהרי אין לו רצונות כאלו (אני חושב.) והוא לא באמת צריך אותנו. אשמח אם תוכל לפחות לכוון אותי לכיוון חשיבה מסוים.
תשובה: להבין את הנקודה הראשונית ביותר של תכלית בריאת העולם מצד הקב"ה זה דבר שהאדם לא יכול לתפוס. מצד רצונותיו יתברך ויתעלה אין לנו כלל השגה אולם מצידנו אנו אולי יכולים לקרב את הדברים אל הלב והמחשבה. על דברים אלו כתבו רבות, במיוחד בחסידות חב"ד. בכל אופן אחד מן היסודות שיעזרו לנו לתת תשובה לענין זה הוא להתבונן על היחס בין הבורא לברואיו. השאלה מניחה כהנחה שיש בורא מצד אחד של המיתרס ויש נבראים מהצד השני. ההפרדה בין הבורא לנבראים היא שמסבכת את ההבנה והתשובה. צריך להתרגל להתבונן במבט אחדותי יותר. במבט אחדותי אנו מסתכלים על כל הבריאה ואומרים כמה טוב יש בה, כמה גילוי של דברים גדולים יש בבריאה, כמה אחדות יש בבריאה עם הבורא. אם כן, כשמסתכלים על כל הבריאה והיא מאירה פנים ומכל עבר מרגישים איך שהטוב שופע, מתגלה ומפרנס את הכל בטוב. אין כמעט שאלות. התשובה מדוע היא משום שהכל הוא טוב ואחד.
שאלה: לימוד עם בת למבחן: האם מותר לבן ללמוד תורה עם בת בלי שיהיו עוד אנשים? והאם יש הבדל אם זה בגיל נעורים (14)? ואם זה ללמוד למבחן (כמובן לא לאותו מבחן כי לא יכולים להיות באותו בית ספר, אבל לעזור ללמוד למבחן)?
תשובה: אסור ללמוד עם בת לכל צורך שהיא, כיון שזה עלול להביא לכל מיני איסורים כמו הרהורים וכדו'.
שאלה: מיקסר שטחנו בו בשר: 1. מעבד מזון שנטחן בו מרק עוף למאכל לתינוקות, האם נחשב בשרי (המיכל מפלסטיק)? 2. אם חותכים בו ירקות לסלט, האם הסלט נחשב בשרי?
תשובה: 1. הרי לא מבשלים בזה ולכן עירוי מים רותחים מספיק להחשיב את זה לפרווה. 2. אם הכלי היה נקי אין צורך לחשוש.
שאלה: שעון קוקיה בשבת: יש לנו בבית שעון קוקיה. כזה שמושכים את החוטים שלו על מנת שהקפיץ ימתח, ואז בכל שעה עגולה ובכל חצי שעה הקוקיה יוצאת ועושה קול. א. האם מותר למשוך את החוטים בשבת? ב. האם התשובה תהיה שונה במקרה ואפשר לבטל את קול הקוקיה?
תשובה: השאלה דומה לשעון הקפיצי שהיה בשימוש בדור הקודם. כשהשעון הולך מותר להמשיך את הילוכו. כשנעצר - אסור להפעילו.
שאלה: כללי והלכות כיפה: שאלתי מתייחסת לחבישת כיפה. א. היכן כתוב שחייבים בכיסוי ראש? ב. האם יש כללים לכך בהלכה? ג. האם יש הבדל בין סוגי הכיפה?
תשובה: המקור לכך הוא הגמ' במסכת שבת דף קיח שכתוב על אחד מן התנאים שאמר שלא הלך בגילוי ראש יותר מד' אמות. והבית יוסף בס' מ"ו כתב שפירוש ברכת "עוטר ישראל בתפארה", שנאמרת בבוקר, היא על כך שאין אנו הולכים בגילוי ראש. נכון שהיו קהילות בארצות המזרח שלא הקפידו על כך וסברו שלמרות שודאי שיש בכך מידת חסידות אולם מצד עיקר הדין לא חייבים. ונחלקו בכך הפוסקים הספרדיים האם יש חיוב ללכת עם כיפה.  יחווה דעת (ח"ד, ס"א) כתב שהוי מידת חסידות והרב משאש (או"ח ס' לג) כתב שחייבים מצד הדין  ובשעת הזכרת דברים שבקדושה לפי כולם חייבים מצד הדין. אולם כבר נהגו כאן בארץ ישראל ללכת עם כיפה גם שלא בעת הזכרת דברים שבקדושה, וקיבלו עליהם מידת חסידות זו. ואולי זו מעלתה של ארץ ישראל שמשום קדושתה גוברת היראת שמים וכביטוי לכך נהגו כאן בארץ ישראל ללכת עם כיסוי ראש כביטוי ליראת שמים. אולם לפי הפוסקים האשכנזים מוסכם שהוי חיוב מצד הדין. וכך מובאים הדברים בשולחן ערוך (ס' ב'): "ולא ילך ד' אמות הגילוי ראש. ושם במשנה ברורה בסעיף יא כתב בשם הט"ז דבזמננו הוי איסור גמור מדינא להיות בגילוי ראש אפילו יושב בביתו. והטעם שכתב הט"ז הוא מצד מה שלא להידמות לגויים. הלבוש היהודי הוא כיפה. אם כן עיקר הדין הוא שלא ללכת ד' אמות ללא כיפה, והוסיפו שלא לשהות במקום כדי הילוך ד' אמות. לכיסוי ראש זה אין דינים מאיזה חומר יהיה. ואדם לא יכול לשים את ידו על ראשו ככיסוי ראש אולם יד של מישהו אחר נחשב ככיסוי. אין דין לגבי גודל הכיפה אולם יש שאמרו שצריך שתהיה כיפה ניכרת, כלומר, שמכל צד שמסתכלים על האדם יראה שיש לו כיפה.
שאלה: שגיאות בתורה: בויקרא כה פסוק ל, רשום : "וקם הבית אשר בעיר אשר לא חמה". ואצלי בספר תנ"ך רשומה בצד המילה "לו". כלומר, אם אני מבין נכון במקור התורה התקבלה מהקב"ה עם המילה "לו", ועם הזמן נעשתה שגיאה ונכתב "לא". לא מובן לי איך יכולה לקרות שגיאה שכזו שנותנת לפסוק משמעות הפוכה. והרי גם אם מישהו עשה בטעות שגיאה בהעתקה, הרי מייד כשקוראים את הפסוק קולטים את זה, ואני מניח שהיו קוראים ולומדים בתורה, ויש גם ספרים אחרים להשוואה מולם. כלומר, גם אם רק אחרי 100 שנה מישהו עלה על הבעייה, עדיין הוא יכול להשוות מול ספרי תורה אחרים שקיימים, להבין שהגירסה שבידיו שגויה. אודה לתשובתכם
תשובה: לא כל כך מהר אנו חושבים שנפלה טעות דפוס בתורה. אחד מן הפלאים הגדולים הוא שימור התורה בצורה מדויקת לדורי דורות. הרי אם היתה כאן טעות לא היו ממשיכים דורות על גבי דורות לרשום משהו בפנים ולכתוב תיקון מהצד. ודאי שכאן זהו מקום שיש הבדל בין הכתוב בכתב התורה לבין הקריאה בתורה. זהו אחד מן המקומות שהתורה רוצה לכתוב משהו בצורה דו משמעית ולכן היא רומזת לנו דין בשינוי שבין הכתב לבין הקריא. כאן בפסוק הפסוק מדבר על כך שהבית צריך להיות בעיר שיש לה חומה. אולם כדי שלא נחשוב שצריך שתהיה חומה לאורך כל השנים באה התורה וכותבת "לא", לרמוז שגם עיר שהיה לה חומה ועתה בהווה אין לה נחשבת כמו עיר שיש לה חומה.
שאלה: כיוון התפילה בבית הכנסת: עד כמה חשוב שכיוון התפילה בארץ ישראל יהיה לכיוון ירושלים? בבתי הכנסת בחיפה יש חלק שבהם מתפללים לכיוון מערב וחלק שבהם מתפללים לכיוון דרום. כדוגמא בית הכנסת הגדול ברחוב הרצל התפילה לכוון דרום ואילו בית המדרש שבומה התחתונה התפילה לכיוון מערב. מצב דומה קיים בבתי הכנסת בנוה שאנן שנמצאים באותה חצרץ חלק מהם לכיוון מערב וחלק לכיוון דרום?
תשובה: אתה צריך לצדד את עצמך תמיד לכיוון דרום-מזרח - לירושלים.
שאלה: צום לחתן ביום בו אין אומרים תחנון: אני מתחתן בט בסיון, יום בו אין אומרים תחנון בגלל השלמת הקרבת קורבנות חג השבועות. האם ראוי לצום, האם מותר לצום?
תשובה: כתב הרמ"א שחתן ביום חופתו החל בחודש ניסן- מתענה, אע"פ שאין אומרים בו תחנון, מפני שזהו רק מנהג שלא להתענות בחודש ניסן, ולכן חתן שנוהג להתענות, יתענה בניסן. ומוסיף המשנ"ב שהוא הדין שמתענים בל"ג בעומר, ובימים שמר"ח סיון עד שבועות. ויש מקילין שלא לצום בימים שאין אומרים בהם תחנון. וימים אלו שעד י"ב סיון הם בכלל ימים אלו שנתונים במחלוקת זו. ולכן נראה שמותר לחתן ביום חופתו לצום, כפי ששאלת בשאלתך. וחלשים יכולים להקל בימים אלו לכתחילה. (מקורות: שו"ע סי' תקעג משנ"ב ס"ק ז, פסת"ש סי' תצד אות ט) הרב אלחנן לוין
שאלה: בשר שנתעלם מן העין בחילוני: אנחנו יוצאים לאירוע בעבודה בימים הקרובים. אנחנו מתכננים להכין אוכל, כולל בשרים, בשטח. האם יש בעיה שיהודי חילוני יביא איתו את הבשר, או שיש בזה בעיה של "בשר שנתעלם מן העין"?
תשובה: בשר חייב זיהוי כל הזמן, כגון: אריזה טובה ומוכרת.
שאלה: פרשת במדבר - מניין בני ישראל: יש לי שתי שאלות שעולות מקריאת מניין בני ישראל בפרשת במדבר: 1. מסיכום המניין עולה שיש מעט יותר מ-60 ריבוא, לא כולל שבט לוי. האם בשנה אחת הספיקו להיוולד כ"כ הרבה או שח, באומרם כי ששים ריבוא יצאו ממצרים, לא מדייקים אלא אומרים רק "סדר גודל", ואולי גם ח בספירתם לא מכניסים את שבט לוי למניין? 2. ידוע כי התורה מדייקת במילותיה, ואין אפילו אות אחת מיותרת. מדוע, אם כן, היא חוזרת על כל שבט ושבט בפני עצמו על המילים "תולדותם למשפחותם לבית אבותם במספר שמות מבן עשרים שנה ומעלה כל יצא צבא"?! האם לא היה מספיק לכתוב זאת פעם אחת בתחילה? חשוב לי להדגיש, כי ברור לי שיש לכך סיבה, ולכן אני שואל, כדי לדעת אותה. וברכה והצלחה, בע"ה,
תשובה: 1. שתי האפשרויות שהעלתה נכונות. 2. ראשית, אנו מבינים שהתורה נכתבה לא רק בדרך הפשט אלא גם בדרך עמוקה יותר. אנו לא מבינים את כל העומקים בתורה. מעבר לכך התורה בהקדשת פסוקים לכל שבט ושבט מבטאת את חשיבות כל שבט. עצם הפירוט של המיניים והקדשת הפסוקים בנפרד לכל שבט מגלה את החיבה המיוחדת שהתורה מייחסת לשבטים, חלק מטעמי המנין להראות חיבתם של ישראל.
שאלה: לעמוד באמצע קדיש: אם התחילו לומר קדיש ואני ישבתי האם אני חייב לעמוד? (אני אשכנזי)
תשובה: מצד הדין מי שכבר יושב כשהתחילו קדיש יכול להמשיך לשבת אבל מי שהקדיש תפסו כשהוא עומד, לא ראוי שיישב. יש המדקדקים לעמוד בכל אופן וכן ראוי לעשות, אבל אין זו חובה.
שאלה: הפרעות קשב וריכוז בשידוכים: האם לחייב את הבת להפסיק לצאת עם הבחור כיון שנודע כי הוא סובל מהפרעות קשב וריכוז?
תשובה: אמא רשאית להדריך את בתה וליעץ לה מתוך נסיונה עם הבחור שהיא נפגשת איתו מתאים לה. יותר נכון ללכת בדרך של שיכנוע ולא לחייב ולכפות את דעתה על בתה.
שאלה: בבא בתרא: בסוף הדיון של הגמרא על המשנה הראשונה בבבא בתרא, מעמיד רבינא את הסיפא של המשנה " בהוצא ודפנה". אבל בסיפא כתוב:".המקום והאבנים."?
תשובה: שאלה טובה. הריטב"א מסביר שרבינא לומד דין זה ממשנה יתרה. כלומר, המשנה מדברת על כותל אבנים אבל מכך שהיא חזרה על דין פשוט משמע שיש כאן חידוש. והחידוש הוא לא לגבי כותל אבנים אלא לאפוקי מאביי ולומר שגם בהוצנא ודפנא אפשר לעשות חזית.
שאלה: שימוש בטוסטר אובן על ידי נייר כסף: במקום עבודתי מצויים טוסטר וטוסטר אובן שמשתמשים בהם אנשים שאינם שומרי כשרות. האם מותר להשתמש בתנורים אלו בתנאי שהמאכל עטוף בשני ניירות כסף אטומים לחלוטין?
תשובה: כן, אם זה באמת אטום.
שאלה: אילו דברים שאין להם שיעור: אני לומדת לבת המצווה את התפילה - "אילו דברים שאין להם שיעור". נתקלנו בשאלה למה דווקא בחרו את מצוות אלו? לא מצאנו תשובה. האם כבוד הרב יודע?
תשובה: לא מבין כל כך לגבי מה השאלה. אם לגבי החלק הראשון בו יש רשימה של מצוות שמהתורה אפשר לקיים אותם והתורה לא הגדירה כמות, אז יש לכך מקור לכל מצווה שהוזכרה שם. למשל הפאה אין בה שיעור מהתורה. התורה אמרה להשאיר משהו בסוף השדה ולא לגמור לקצור את כולה. כמה צריך להשאיר האם מאית מהשדה או חצי מהשדה, זאת התורה לא הגדירה וכל אחד יכול לתת פאה כפי רצונו. לגבי החלק השני של המשנה בה כתוב אלו דברים שאדם אוכל פירותיהם בעולם הזה והקרן קיימת לו לעולם הבא, העיקרון הוא, שאלו מצוות שמאוד בונות ותורמות לבניית העולם הזה וגם לבניית הצד הרוחני הפנימי שיש בעולם. לכן השכר גם הוא כפול. כך למשל מצוות כיבוד אב אם, היא נחשבת גם מצווה בן אדם לחברו וגם מצווה בן אדם למקום. הקב"ה אומר שמי שמכבד את אביו כאילו כיבד את הקב"ה משום שזהו כבוד למי שהביאו לעולם. כך גם גמילות חסדים, מלבד מה שהיא בונה את העולם הזה היא גורמת לכך שאדם נהיה דומה לקב"ה. מזל טוב לבת מצווה וכל הכבוד שאת מתכוננת לה.
שאלה: לשמוע בקול אמי: האם אני חייבת לשמוע בקול אימי שמבקשת ממני לא לבקר חברה בשעות מאוחרות או לא להרבות בנסיעות מחוץ לעיר במסגרת העבודה. שכחתי לציין כי אני בת 50. האם מותר לי לשקר לה כדי שתהיה רגועה?
תשובה: בדרך כלל לא מקובל שאמא תתערב במעשי בתה הגדולה. אלא נותנת אמון בבתה שיודעת לשמור על עצמה. על כן איני מבין מדוע האמא שלך עושה זאת. אלא אם כן היא נוכחת בעליל שאת נוהגת לא נכון והיא מוצאת צורך לומר לך זאת. מכיוון שאת לא כתבת למה אמך אומרת לך איני יכול להביע דעה אם היא צודקת.
שאלה: סגירת ברז מים מטפטף בשבת: יש בביתנו ברז מים שכאשר פותחים אותו מלבד הזרם במקום המיועד לו יש מים שחודרים ויוצאים מכל מיני צדדים: א) האם יש בעייה בסגירת הברז בשבת שזה גורם למים להפסיק לנזול? ב) אם הבעייה יותר חמורה והטפטפוף פוסק רק כאשר מסובבים את הברז לצד מסויים, מותר בכוונה כדי לעצור את הטפטוף?
תשובה: כל עוד הדבר לא נעשה בצורה של תיקון הברז אלא רק סגירה של הזרם כעת, אין שום בעיה.
שאלה: ת קנס ברכב מהעבודה: אני עובד בערך שלשה חודשים בחברת שליחויות. חלק מהסכם העבודה הוא שאני מקבל כלי רכב צמוד והוצאות התחזוקה והתיקונים משולמות ע"י המעסיק והם באחריותו. באחד הימים התראתי בפניי המעסיק על צורך בהחלפת גלגל קדמי ברכב אך המעסיק בחר לדחות את מועד ההחלפה ואני המשכתי לעבוד. כמה ימים אחרי נעצרתי לבדיקה ע"י שוטר שטען כי הלוחית לא תקינה והצמיג הקדמי לא תקין ורשם לי קנס. בתחילת העבודה כך קיבלתי את כלי הרכב. מה הדין, ועל מי חל חיוב ת הקנס?
תשובה: מנהג המדינה הוא יסוד גדול בדיני ממון בכלל ובדיני עבודה בפרט והולכים אחריו משום שמנהג מבטל הלכה" (ירושלמי ב"מ ז,א), וכשיש חוזה כל תנאי שהתנו ביניהם קובע. סביר להניח שנערך חוזה עבודה ועל כן הוא הקובע. הרב ינון זמיר
שאלה: פירות שהוכשרו לקבל טומאה: בבא מציעא דף כב - "וכי יותן מים על זרע" - אם נרטבו הפירות מהטל ובעל הבית ראה שנרטבו ושמח אזי הפירות הוכשרו לקבל טומאה - השאלה למה הוא אמור לשמוח שהפירות הוכשרו לקבל טומאה?( מה שחשבתי שדוקא פירות שלא הוכשרו לקבל טומאה עדיפים- קלים יותר לשימוש למי שהקפיד על עינין טומאה וטהרה) מה היתרון בפירות שהוכשרו לקבל טומאה לעומת פירות שלא הוכשרו?
תשובה: הוא לא שמח שהוכשרו לקבל טומאה אלא הוא שמח שהם נרטבו. פירות רטובים נראים מבריקים וטריים יותר ואם הוא מתכוון למכור אותם באותו יום אזי טוב לו שהם נרטבו. אם הוא שמח ורוצה ברטיבות של הטל אז הפירות מוכשרים לקבל טומאה.