LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: פדיון הבן לבן של גוי: בעירנו ונציה נולד בשעה טובה בן זכר לאב נוכרי ואמא יהודיה, ולאחר שהילד הבריא בשעה טובה נערכה המילה ביום שלישי שעבר. בתור סגן הרב שוחחתי עם האמא על חיוב מצות הפדיון, והחלטנו כי בעוד 10 ימים נערוך את הפדיון בביתי ואני מוכן לקחת על עצמי את כל ההוצאות. האם יש חיוב על האמא לפדות כאן במקרה שהאבא אינו יהודי, ואם יש חיוב רק על הבן כשיגדל כפי הנסיבות, שהמשפחה רחוקה מאוד ואולי אפילו הילד לא יעשה פדיון לעצמו לעולם, אולי שיהיה עכשיו אפשרות לקיים את הפדיון על ידי בית דין או רק על ידי האם? ועוד שאם נעשה את עניין הטס, כבר כתבו חלק מהאחרונים שאולי הטס יאבד וישכח כלל מעיני הילד. אז האם יהיה אפשר לקיים את מצות הפדיון בזמנה, בפרט כשהקהילה שמעה שמצוה זו תתקיים בימים הקרובים, יש לכך השפעה רבה לחיזוק הקהילה מבחינה רוחנית כיון שזה מתוכנן להיות ברוב עם עם סעודת מצוה ודברי תורה?
תשובה: פדיון הבן זו חובת האב, ואם אין אב או שהוא גוי, מוטל על הילד לפדות את עצמו כשיגיע לגיל בר-מצוה. אין יכולת בידי האם או בית-דין לפדות את הבן, שרק לגבי מילה יש אחריות על בית-הדין, שנאמר: "המול לכם". ולכן ימנו מישהו שיהיה אחראי להזכיר לילד שיש לו לפדות את עצמו, וירשמו זאת במקום בולט בבית, מקום שאין חשש שיאבד או יזרק.
שאלה: "כמניין ימות החמה": קראתי את התשובה לשאלה מדוע 365 ימים, "כמניין ימות החמה", אך אנחנו לא משתמשים בימות החמה, למעט פסח אם אני לא טועה "ושמרתם לכם את חג האביב" מדוע אנחנו עדיין עושים פיטום הקטורת לפי ימות החמה ולא ימות הלבנה, שהרי הדת שלנו הולכת לפי ימות הלבנה וגם לפי ימות החמה?
תשובה: למרות שהלוח העברי הולך על פי ימות החמה והלבנה, המושג בפיטום הקטורת אינו מושג דווקאי אלא בא ללמד על הסכום של המינים שהיו לוקחים כל שנה, כי ברוב המקרים הוא תואם לימות השנה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: לימוד תואר במזרחנות: חברה שלי לומדת תואר מזרחנות, בתואר מסופר על מוחמד ויש בסיס גדול מהלימוד שמסתמך על הקוראן. ראיתי לגבי תשובות על הברית החדשה, שתי תשובות, האחת שאסור להחזיק את הברית החדשה בבית, והשניה חלוקה: מותר לצורך לימוד ללמוד, ומנגד בגלל שזה עבודה זרה עדיף לא ללמוד. שאלותיי: א. האם הקוראן נחשב עבודה זרה למרות האמונה בא-ל אחד? ב. האם מותר להחזיק קוראן בבית לצרכי לימוד? ג. האם מותר ללמוד את הקוראן למטרות תואר? ד. האם מותר ללמוד את הקוראן כדי להרחיב את הידע? ה. האם מוחמד ויש"ו מופיעים במקורות שלנו ואם כן היכן?
תשובה: יש נושאים שלגביהם האיסלם נחשב כעבודה-זרה, ויש נושאים להם אין הוא נחשב כעבודה זרה. הרמב"ם כותב שאין האיסלם עבודה-זרה, אבל אם מוסלמי יכריח יהודי להתאסלם, היהודי חייב למסור את נפשו ולמות על זה, מפני שהודאתו באיסלם פירושה שאינו מאמין בניצחיות התורה. ומסיבה זו יהי מותר לקרוא בקוראן לצורכי לימוד בסיסי בלבד, ולא להתעמק בו להרחבת אופקים. ואותו האיש מופיע בתלמוד במסכת סנהדרין (מג), ובדפוסים שנגעה בהם יד הצנזורה אפשר למצוא את תולדותיו של אותו האיש בספר השמטות התלמוד. מוחמד מופיע בספרי הראשונים דוגמת ה"כוזרי".
שאלה: דוד שמש עם משאבה בשבת: כאשר הדוד ממוקם מעל הקולטים נוצרת פעולת עירבוב טבעי בשל הפרשי הצפיפויות, כלומר: נוזל קר שוקע ונוזל חם עולה למעלה עד שכל הדוד נמצא באותה טמפרטורה. בדירתנו החדשה הקולטים נמצאים בגג הבית ואילו הדוד בקומה התחתונה, יוצא שאין מתרחשת תופעת העירבוב הטבעי בשל מיקומו מתחת לקולטים. ע"מ לפתור את הבעיה מותקנת משאבה חשמלית אשר נמצאת כל הזמן בפעולה והיא יוצרת למעשה את העירבוב, והמשאבה נכנסת לפעולה כאשר היא מזהה טמפרטורה נמוכה. האם יש בעיה להשתמש בברז המים בשבת?
תשובה: אם בזמן שאתה פותח את הברז אתה יודע בוודאות שהמשאבה תתחיל לפעול, אסור לך לפתוח את הברז, אבל אם זה לא בטוח שהמשאבה תתחיל לעבוד בפתיחת הברז-מותר.
שאלה: הצעת עבודה כמדביר: קיבלתי הצעה לעבוד כמדביר ושאלתי. האם מותר לפי ההלכה להרוג יצורים קטנים? אני הולך להדביר יצורים שכביכול מזיקים לבני אדם וגם להדביר יצורים שרק מפריעים, ואני כמדביר לא יוכל לדעת את הסיבה האמיתית להדברה. האם מותר להדביר חיות וע"י כך להשמידם? מה עלי לעשות אם ההדברה שלא לצורך המתת חיות שיכולות להזיק לאדם אלא רק מפני שחיה זו או אחר מפריעה לבן אדם?
תשובה: מותר להרוג כל מזיק, וכן אם יש ספק אם הם מזיקים, מותר לך להרוג אותם.
שאלה: גזר דין על יחיד: האם זה נכון (ע"פ הגמרא בפרק ראשון במסכת שבת, ונו"כ של הרמב"ם בהלכות תשובה ב,ו) שגזר דין שנגזר על יחיד אם לא ביטל אותו בעשרת ימי תשובה שוב לא יכול לבטלו?
תשובה: הכוונה בזה שליחיד יותר קל לקרוע גזר דינו שנחתם עליו, על ידי תשובה שעושה בעשרת ימי תשובה, אך אין זה אומר שתשובה בשאר ימות השנה לא יכולה לקרוע גזר דין אפילו של יחיד, אלא ההיפך כשיעשה האדם תשובה אמיתית וגמורה יש באפשרות תשובה זו לקרוע גזר דין אפילו של יחיד.
שאלה: טבילת בוקר בשבת: בספרים מרבים שבח טבילה ביום שבת לתוספת קדושה. האם יש עניין לטבול רק מעלות השחר או אף לפני? נפקא מינה למתפללי הנץ
תשובה: משום תוספת קדושה נראה שטוב יותר לטבול אחרי עמוד השחר אבל זה לא מספיק חשוב כדי לאחר לתפילה או לבטל תפילת ותיקין למי שרגיל בכך.
שאלה: אמירת שם ה  לשווא: כאשר אדם שואל את חברו שאלה והוא עונה עלייה "בעזרת ה ", נוצר רושם שכוונתו היא ש"כנראה שלא". לדוגמא: אם אדם שואל את חברו: "האם תבוא אליי בשבת?" וחברו עונה: "בעזרת ה ", הדבר משתמע כ"לא", ואז השימוש בביטוי מאבד מכנותו, כי הרי הדבר לא תלוי בקב"ה, אלא האדם לא באמת רוצה לבוא. האם זה טוב שהביטויי "בעזרת ה" שגור כל כך בפינו? האם אין כאן אמירת שם ה לשווא?
תשובה: אני לא מסכים עם נקודת המוצא של השאלה, מפני שמי שאומר "בעזרת ה'" כוונתו היא שמבחינתו הוא ישתדל להגיע, וכל השאר בידי שמים.
שאלה: מידע על תלמיד לצרכי שידוכים: אני מרצה לדיני חינוך בקורס מנהלות במכללה לבנות בבית וגן. לימדתי כי חוק זכויות התלמיד מחייב עובד הוראה לשמור בסוד כל מידע שהגיע לידיו אודות תלמיד למעט צרכי ביצוע תפקידו. עלתה השאלה האם מנהל רשאי לספק מידע על תלמידו לשעבר לצרכי שידוכים. תשובת החוק הישראלי היא שלילית. מהי התשובה ההלכתית לשאלה? מחד, למדנו בחפץ חיים כי לשון הרע לתועלת מותרת. מאידך, על מחנך מוטלת חובת נאמנות מיוחדת לתלמידיו ועל דעת זה נמסר לו חומר רגיש, ניתן גם לומר שאינטרס הציבור שמתחנכים לא יחששו לחשוף מידע בפני מחנכיהם, מעבר לשיקול הענייני עולה השאלה האם קביעת המחוקק (שהוא גם המעסיק של המורים או מממן את העסקתם) משפיעה על המצב ההלכתי?
תשובה: החפץ חיים לא דן במקרה שבו האתיקה המקצועית מחייבת להימנע מלמסור אינפורמציה. הדבר עלול להזיק לאמון במערכת. עם זאת במקרים חמורים כשנשקפת סכנה של ממש לבן הזוג (ניקח דוגמא קיצונית של נשאי מחלה מדבקת ומסוכנת) חייבים לדווח על כך. עיין בספרי באהלה של תורה סי' עט ופג.
שאלה: בקשות דרך הדוא"ל: דרך הדואר האלקטרוני מגיעות כל הזמן בקשות ל:תרומות דם, תפילה, לרפואה וכדומה, בחלק מהבקשות מופיעה אזהרה לבל אני יהיה זה שיפסיק את השרשרת, ומבקשים להמשיך להעביר את הבקשות בדואר האלקטרוני לרשימת התפוצה שלי. כיצד עלי לנהוג הלכתית, האם אני חייב לענות לכל בקשה, האם אני חייב להמשיך להעביר הלאה?
תשובה: אין שום חובה להמשיך את השרשרת הלאה.
שאלה: כוונות האר"י בתפילה: רצית לדעת מה צריך להיות היחס לכוונת האר"י בתפילה, האם יש לנהוג לפיהם ולכוון כן, לנהוג רק בצורה חלקית או לא לנהוג כלל?
תשובה: כוונות האר"י מיועדות לעוסקים ומבינים בחכמת הנסתר, ורק להם.
שאלה: בעיה הלכתית במלצרות: בעת האחרונה הציעו לי שידוך, והבחור דחה אותי בטענה שמפריע לו שאני עובדת כמלצרית. רציתי לדעת, האם יש בזה איזושהי בעיה הלכתית או שזה עניין תרבותי בלבד? (יש לציין שהמסעדה מיועדת למגזר החרדי ואין בעיה של צניעות מבחינת לבוש)
תשובה: כל עבודה מכבדת את בעליה, ואין שום בעיה בעבודתך כמלצרית.
שאלה: צילום בחדר ייחוד: האם מותר לחתן וכלה בהיותם בתוך חדר הייחוד להצטלם כאשר הם אוחזים יד ביד (כביטוי חיבה)?
תשובה: מותר.
שאלה: תספורת בחוה"מ: תוך כדי לימוד מסכת "ביצה" למדנו על עניין של ביטול תקנות (כל דבר שבמנין צריך מנין אחר להתירו). והנה, הביא מי שהביא שהרב סולובייצ יק זצ"ל אמר שאם נוצר מצב שהגזרה משיגה תוצאה הפוכה מטעמה, אז הגזרה בטלה. ולכן לשיטתו חובה להתגלח בחוה"מ ואין צריך מנין להתיר זאת, כי נוצר מצב שמי שלא מתגלח נשאר מנוול בחג (והאמת: כך זה באמת נראה עם זיפים של כמה ימים). האם יתכן שאני טועה בזה אינני מתגלח בחוה"מ?
תשובה: מעולם לא שמעתי על סברה כזאת. אמנם הרב פיינשטיין בספרו "אגרות משה", כותב שגזירת ח לא היתה על מציאות כמו שלנו, שבה אדם מתגלח בכל יום. הרי סברתם היא שלא יכנס מנוול לרגל, ואכן כך כולם עושים שמתגלחים בערב החג, ומוזר שדוקא בחג יראו כאבלים. לכן, יש הסומכים על סברא זו, אבל על הסברה אותה הבאת, לא שמעתי שיש מי שסומך עליה להתיר גילוח בחול-המועד.
שאלה: נידה וגילוי עריות: האם איסור נידה הוא בגדר גילוי עריות?
תשובה: אכן איסור נידה הוא בגדר גלוי עריות והרי הוא בכלל "יהרג ואל יעבור". הרב שלמה רקובסקי.
שאלה: חברות רצינית.: כיום אני בן 17, שמיניסט בישיבה תיכונית. ישנה בחורה שנה מתחתי דתיה וצנועה כמובן, כבר זה מזמן רב שאני מרגיש כלפיה משהו דיי חזק, אמנם בשונה משנים שעברו שאז כשהיתי בן 14 בערך היו לי גם חברות, הפעם אני בהחלט מרגיש כי התבגרתי ואינני מעונין בקשר הזה מתוך דחף מיני. אני בהחלט מיושב בדעתי ומרגיש בהחלט בוגר לגבי הקשר. עד כדי כך, (ואינני רוצה להגזים כי אני חושב שזה קצת לא מציאותי) שמצידי הקשר יכול להמשיך עד לכשארצה להתחתן (לא בשנים הקרובות). מצד שני, התחלתי קצת לגשש לגבי מה שהבחורה מרגישה, אמנם לא הצלחתי לברר כ"כ. יחד עם זאת, לפני כ -3 חודשים התברר לי כמעט בודאות כי היא מעונינת בי. אני רוצה בחברה כי גם לחלק מחבריי יש חברות, ומצד שני לחלק מחבריי (הרצינים יותר) אין חברה. כמו כן אני נתפס בציבור כ"צדיק" לכן מסתמא התגובות לא יהיו נעימות במיוחד. הוריי קצת דוחפים עליי שאני יותר אצא לסניף ואפגש עם בנים בנות, ואכן אני לא מרבה לצאת. מה עליי לעשות, האם אני יכול לפחות לברר אם היא מעונינת בי בכלל? אני לא רוצה לעשות נגד רצון ה. ומאידך גיסא יצר האהבה מתחזק מדי פעם עד לאין ערוך. האם לפחות מותר לי לדבר איתה בטלפון בתור ידידה, ז"א להתחיל איתה קשר?
תשובה: כיון שאתה לא מתכוון להתחתן אלא בעוד כמה שנים. אין מקום ליצירת קשר עם הבחורה למטרה רצינית. ליצור קשר מצומצם רק בטלפון זה לא מעשי וגם לא רצוי. עדיף שתקדיש את כוחותך לעליה בתורה גם בשמינית. ותמצא בתורה אושר שימלא אותך כי התורה יעלת חן.
שאלה: שינה משפחתית באותו חדר: אני אישה נשואה. יש לנו ילד בן שנתיים וחצי, הישן עימנו בחדר, לעיתים במיטתו, ולרוב לידנו באותה מיטה. האם זה ר, והאם יש הגבלה בשלב מאוחר יותר מבחינת הגיל שלו? עלי לציין שבעלי מאמין שזוהי דרך חינוכית-תורנית הנותנת יציבות וביטחון לילדים, ושכך גם גדלו בדורות קודמים ילדים שהפכו גם לגדולי ישראל. לי עקרונית לא נוח לישון בחדר עם עוד "מישהו", אך קשה לי להתנגד לכך. אני עומדת ללדת בקרוב, ואז יצא שכל המשפחה אכן ישנה באותו חדר. מה דעת ההלכה בנושא?
תשובה: זה טבעי שילד בא לישון במיטת ההורים ואם הוא ישן בחדרם במיטתו גם זה מוסיף לו תחושה של חום ובטחון. מאידך אם ילד גדל כך אין הוא מתרגל לעצמאות ועל כן נראה כי עדיף כאשר הוא גדל שיהיה בחדר ילדים. אך העובדה שהוא ישן באותו החדר מגבילה את הנהגת ההורים ועליהם ולשמור על צניעות כפי ההלכה וזה עלול לפגוע בקשר בין ההורים לכן יש לשקול את המשקל של כל צד. אין ללמוד מדורות קודמים אלא אם כן נוהגים כמותם בכל.
שאלה: זיהוי נביא שקר: מבואר ברמב"ם יסודי התורה פרק ז כי נביא מקבל חזקת נאמנות לפי שהלך עד כה בדרכי ה והוכר כחכם וכעל מידות, לפי זה לא מובן כיצד יתכן כי יהיה נביא שקר המתחזה לנביא אמת ושיוכל גם להטעות הציבור שהרי אם אינו בעל התכונות המצויינות איש לא יקבלו כנביא?
תשובה: לפעמים רצונו של ה' לנסות את עם ישראל אם הם מתפתים לדברי הכזב של נביא השקר, ואז מגיע נביא שעונה לכל הקריטריונים שכתבת ואומר דברי שקר. אך יש בדיקות נוספות חוץ מהתכונות: א. שלא אומר לעבור איסור בתורה ב. שלא יאמר לעבוד ע"ז. ג. שינבא על עתיד דברים טובים ג' פעמים ונבואותיו יתממשו. הרב שלמה רקובסקי.
שאלה: אמירת "בלי נדר": בקשר לנדר של של תרומה, אם במחשבה חשבתי, בלי לרצות בלי להתכוון על תרומה, כלומר בלי שליטה. ובמקביל בשפתייים אמרתי בלי נדר בלי נדר. האם זה נחשב או לא נחשב כנדר? ומתי אומרים את המילה "בלי נדר" ראיתי שזה בדבר מצווה או מעשה טוב. אבל נגיד בן אדם שואל את באה אלי ביום שלישי, צריך להגיד, או לא חייבים? או נגיד מבקשים ממני בעבודה לעשות כך וכך למשל לסדר קבלות או לא לעזור למסלול נגדי משעובדים בו, לרשום מספרי רכב בקבלות וכדומה. האם צריך להגיד בלי נדר, כי אי אפשר לדעת מה יהיה. אולי נשכך לעשות כך וכך ואולי כן נעזור כי יש הרבה עבודה? האם ניתן לחדד את המושג.
תשובה: אם אדם החליט בלב החלטה גמורה לתת צדקה זה נדר שצריך לקיים, אבל אם רק חשב שהוא רוצה או חושב לתת ללא החלטה פנימית אין זה נדר. כל אמירה שיש בה משום התחייבות לעשות מצוה כמו ללמוד בבקר גמרא במשך שעה או לקרוא פרק תהילים, או לתת צדקה לעני, או לכבד אב ואם, או לבקר חולים יש בזה משום נדר ואם האדם לא רוצה להתחייב צריך להוסיף בלי נדר. אם האמירה לא קשורה למצוה כמו הבה ניפגש מחר או בשבוע הבא ניסע לטייל, או נלך לקנות משהו כל זה לא חשוב ואין צריך לומר בלי נדר אמנם אם יש הבטחה למישהו שעלול להתאכזב צריך לבקש את סליחתו לא בגלל נדר אלא שלא לצער אדם. וכן הבטחה לעשות עבודה כשסומכים עלינו אפשר לומר בתקוה שיתאפשר לי בעזרת השם אבל אין כאן שום נדר ולא צריך להזכיר בלי נדר.
שאלה: צדקה או הדלקת נרות חנוכה: אני אוסף עודפי מזון מחניות בימי שישי בשעות אחה"צ ומחלק לעניים, העבודה מתבצעת סמוך מאד לכניסת השבת. בימי החנוכה אין באפשרותי להשתתף בטקס ההדלקה המשפחתי בגלל החלוקה, ונאלץ לסמוך על הדלקת אשתי בני. האם נכון לנהוג כך?
תשובה: אתה יכול לצאת בהדלקת אשתך. אולם השתדל לפחות בחלק מהימים לקיים גם את מצות ההדלקה בעצמך וגם את מצות הצדקה.
שאלה: תפילה בלשון נקבה: האם אשה רשאית לפנות בתפילה בלשון נקבה, אם היא "מתחברת" כך יותר?
תשובה: לא, מפני שכל מילה ומילה חוברה על-פי כוונות וסודות, ועל-פי רוח הקודש. אם היא רוצה, היא יכולה להוסיף את בקשותיה הפרטיות באמצע ברכת "שומע תפילה" שבתפילת "שמונה-עשרה", ויכולה לומר זאת בכל לשון שהיא רוצה.
שאלה: ערכאות ופיצויים : פוטרתי מעבודתי מיד לאחר שחזרתי מהצו 8 האחרון, דבר שאסור ע"פ החוק (30 יום אחרי המילואים). החוק מאפשר הגשת תביעה למתן פיצויים לועדה מסויימת במשרד הביטחון, האם מותר לי לפנות לקבלת פיצויים, או שזה נחשב כערכאות?
תשובה: משרד הביטחון עוסק בצד המינהלי ולא שיפוטי, ולכן אין בעיה לפנות אליו.
שאלה: קטנוע לנשים: 1. האם לאשה מותר לרכב על קטנוע?(שבו יש מקום להניח את הרגליים ואפשר לרכב בצניעות). 2. האם לבעל ואשה מותר לרכב יחד על קטנוע? (בימים המותרים)
תשובה: 1. הדבר תלוי בנורמות שאת חיה לפיהן. קטנוע נחשב לא מתאים לפי נורמות מסוימות. 2. הרואים עלולים להבחין בכך שבתקופות מסוימות את ובעלך נוסעים ביחד ובתקופות אחרות לא.
שאלה: פרסום עוולות שעושה בית דין: בעיתון "בשבע" מתפרסמות עוולות שעושים בתי משפט בעיקר בענייני ארץ ישראל. שאלתי היא מדוע העיתון לא מפרסם גם עוולות שעושים לעיתים בתי דין לממונות כדי שתהיה ביקורת ציבורית על התנהלותם, לדוגמא: לקרוב משפחה שלי היתה תביעה ממונית בבית דין. לתדהמתו הדיינים כתבו בהחלטתם שרכוש ששייך לו ללא ספק, שייך לצד השני למרות שהצד השני מעולם לא טען שאותו רכוש שייך לו, הוא הביא את ההחלטה לעו"ד ועורך הדין אמר שמעולם לא ראה החלטה כל כך לא הגיונית. מה יכול להרתיע דיינים שאינם הגונים כאשר אין עליהם ביקורת משמעותית? סקירה על פסקיהם בתקשורת הדתית יכולה להעלות את רמת בתי הדין ולהתריע על עוולות. מובן מאליו שהסקירה צריכה להעשות ביושר ובנאמנות מתוך כבוד לבתי הדין על מנת להגדיל תורה ולהאדירה?
תשובה: אכן כאשר הדבר ברור יש לבקר, בתחילה בחשאי, ואם הביקורת אינה נשמעת, אזי בגלוי. אבל כל זה רק לאחר שהדבר ברור כשמש בצהרים, ואין לסמוך בזה על עדות בעל הדין שמספר כי גם שמע זאת מעורך דין שהתייעץ עמו, כי אולי לא סיפר את כל פרטי המעשה.
שאלה: העלאת סכום המשכנתא: האם מותר להצהיר בבנק על מחיר דירה גבוה יותר על מנת לקבל הלואה גבוהה יותר במשכנתא, וכך יהיה אפשר לשפץ את הדירה שיהיה אפשר לגור בה (הרחבה לחדרים נוספים לפי צורך המשפחה)? יש לציין שבכל מקרה סכום ההלוואה יוחזר לבנק.
תשובה: אדם ישר לא יעשה זאת, מפני שכתוב "מדבר שקר תרחק".
שאלה: חילוניה שאביה רוצה שתלמד באולפנא: אני בת שרות המעבירה שיעורים ביהדות לתלמידי חטיבה חילונים. באחת הפעמים שהגעתי לבית הספר, ניגש אליי אחד מאנשי הצוות (חילוני) ושיתף אותי ברצונו להעביר את ביתו מבית הספר החילוני, לאולפנא דתייה בשנת הלימודים הבאה. בקשתו הייתה שאני אדבר עם בתו, ואשכנע אותה להסכים לעבור לאולפנא. כמובן שאני הסכמתי בחפץ לב, השאלה היא, איך עושים זאת בדרך הנכונה, באמת שאני רוצה שהיא תלמד שם, זה התקדמות, וזה חשוב, אבל אני כ"כ מפחדת להרוס, יותר מלהועיל. אני אשמח לשמוע מהי הדרך הנכונה והאידאלית לדבר עם התלמידה.
תשובה: ראשית, עליך לשוחח איתה ולהכיר אותה ולראות מה היא רוצה ואם תתרשמי שהיא מתענינת בשינוי. אזי תציעי לה להפגש עם דמות חינוכית שאת מכירה שאת חושבת שאותה דמות יכולה לכוון אותה בכיוון הנכון. את צריכה להיות רק המקשרת.
שאלה: חברון והנביא מוחמד: כידוע, ארץ ישראל שייכת לעם ישראל. הקדוש ברוך הוא נתן לנו אותה. קראתי על ישוב אחד ששמו הוא "בני נעים". כפר ערבי באיזור חברון. כתוב שם שלפי המסורת המוסלמית, הנביא מוחמד הבטיח להם את חברון ואת איזוריה. זה אומר שאיזור חברון שייך גם להם? הרי הקדוש ברוך הוא נתן את ארץ ישראל ליהודים.
תשובה: כל דברי מוחמד מבחינתינו הם שטויות והבלים,  והרי כבר הרמב"ם כינה אותו משוגע, א"כ אין בכלל מקום לדיון. הרב שלמה רקובסקי.
שאלה: עירוב חצרות בחוץ לארץ: בבניין שאני שוהה בחו"ל כל הדיירים גויים, אך יש גם משרד שבעליו הוא יהודי, האם אני צריך לעשות איתו עירוב חצרות, האם אסור לי לטלטל בבניין בטרם אעשה איתו עירוב?
תשובה: אי אפשר לעשות עירוב עם יהודי בבנין שיש בו גויים עד שישכור מהם את רשותם לצורך השבת ואז יוכל לעשות עירוב עם חבירו. אפשר לומר לגויים ששכירות זו היא רק לשבת לצורך דתי ואין זה מחייב אותם לשנות ממנהגיהם ועל כן השכר יהיה סמלי בלבד. להמשך הדיון
שאלה: ארון ספרי קודש ושירותים: האם מותר לשים ארון של ספרי קודש אל מול חדר השירותים?
תשובה: יש פוסקים הסוברים שבזמננו אין לשירותים דין בית-הכסא של תקופת התלמוד, ולכן אפשר להקל בזה ולהניח את הארון מול חדר השירותים.
שאלה: קביעת מזוזה בממ"ד: לאחרונה הובא לידיעתי שכיוון קביעת מזוזה, בחדרים פנימיים בבית, נעשה לפי כיוון פתיחת הדלת (המזוזה תיקבע בצד ימין של המשקוף כאשר הדלת "מתרחקת" מהקובע). עד כה ידעתי שהמזוזה נקבעת בצד ימין של המשקוף כאשר הכניסה היא מחדר ראשי למשני יותר (ללא קשר לכיוון פתיחת הדלת). מהי ההלכה הנכונה, ומה דינו של חדר ממ"ד, שעל פי חוק, מסיבות בטחוניות, תמיד דלתו נפתחת החוצה ממנו אל תוך הבית?
תשובה: המזוזה צריכה להיקבע בימין הכניסה. כשיש ספק קובעים את המזוזה בצד הצירים עליהם תלויה הדלת.
שאלה: קשיו נגוע?: האם קשיו נגוע בתולעים, כיצד יש לבדקו, אם בכלל?
תשובה: אין כללים מוחלטים בנושא זה. כל ירק ופרי תלוי בתכונותיו, בגילו ובמצב אחזקתו. התבונן היטב במידגם של הפרי וקבע אם יש חשש לחרקים או לא.
שאלה: קשר בשבת בציצית: קשרתי ציצית בשבת, אם לא עברו 24 שעות ואני מתיר הקשר האם לא עברתי על איסור תורה?
תשובה: אני מניח שעשית כן בשוגג שלא ידעת יש איסור בדבר לכן תקבל על עצמך מהיום ואילך ללמוד הלכות שבת על מנת לדעת את ההלכות ובכך יכופר לך עוון חילול שבת בשוגג.
שאלה: הגדרת תורה לשמה: עניין"תורה לשמה" וחשיבותו נדון בהרבה מקומות, אך חסרה הגדרה מדוייקת, מה זה לשמה? הרמב"ם בפרק י מגדיר זאת בדרך אחת והמהר"ל בתפארת ישראל גם כדעה זו, ולעומתם נראה של"נפש החיים" יש הגדרה אחרת. דברי הרב באורות התורה קשים לי להבנה, אשמח גם לקבל הפנייה למאמרים העוסקים בנושא.
תשובה: יצאו מספר ספרים בענין. יש ספר הנקרא "תורה לשמה" של הרב נחום לאם. זכור לי שהוא ספר טוב. עתה הוציאה ישיבת קרני שומרון ספר יובל לישיבה. שם יש מספר מאמרים נחמדים. בכל אופן נראה שהדרך הסלולה בלימדו תורה לשמה לפי התפיסה הליטאית היא שהתורה יש בה אור אין סוף. הקב"ה גילה את רצונו בתורה. התורה מלאה את גילוייו העליון של הקב"ה בעולם. אדם שנדבק באוכל נשאר מוגבל וחומרי. אולם אדם שנדבק בתורה הוא נדבק באור אין סוף. יש ללמוד תורה משום שהיא הגילוי לעין ביותר של הקב"ה שניתן לנו בעולם הזה. כל רגע של לימוד תורה מדביק אותנו יותר לעולם העליון ולאור האלוקי. זוהי מטרתנו ואנו יכולים לגלותה על ידי לימוד תורה.
שאלה: שינה במקום הדלקה: האם חובה על אשכנזי לישון במקום בו הדליק נרות חנוכה?
תשובה: אין חובה לישון במקום ההדלקה.
שאלה: שבת חיי שרה בחברון: מדי שנה נערכת בשבת חיי שרה שבת בה הרבה מעמ"י נוסעים לחברון. בשנה שעברה נסעתי לשבת זו ומצד אחת חוויתי התרוממות רוחנית מהתפילות ההמוניות ומכל המעמד, אך מצד שני, לצערי הרב, הזדעזעתי מכל העירוב והפריצות בין הבנים לבנות שמתחולל שם בליל שבת. רציתי לדעת האם יש מקום לנסוע לשם דווקא בשבת הזו, אם אני יודעת שלא אצא בערב שבת לרחובות, ואפגע מהפריצות והערבוביא, אולי רק לשם שמיעת שיעור?
תשובה: באופן כללי יש בזה דבר חשוב, ומי שרוצה לשמור על הצניעות יכול לעשות זאת, ולכן תקפידי שלא תגררי אחרי חוסר צניעות.
שאלה: אירוע להולדת הבן: אמי נפטרה בטז בתשרי, לאחי נולד בן בהושענה רבא, האם מותר עתה לאחר השלושים לעשות אירוע לכבוד הבן ללא מוסיקה והאם מותר לאבלים להשתתף ולאכול שם, ובכלל מה הגדרת אבלות של שנה על אמא לעניין זה?
תשובה: זו סעודת מרעים של רשות ואין להשתתף בכזו עד סוף השנה.
שאלה: יום כיפור קטן: א. מה המחויבות של יום כיפור קטן? ב. מה עושים בו? ג. מה הקטעים שמוסיפים בתפילה?
תשובה: נהגו המדקדקים במצות לערוך יום כיפור קטן בערב ראש-חודש, בו מוסיפים בתפילת מנחה שלפני ראש-חודש תפילות ותחנונים, כמופיע בסידורים השלמים. יש כאלה הנוהגים לצום ביום זה בנוסף לתפילות שבו, מפני שזהו סופו של חודש ותחילתו של חודש חדש, ויש כאן הזדמנות להתחיל דף חדש על-ידי חזרה בתשובה. אין בזה חיוב, אבל יש בזה מעלה גדולה.
שאלה: היחס לכפירה באוניברסיטה: אני סטודנטית בבר אילן לפסיכולוגיה ולימודי א"י. אחד המרצים בקורסים ליהדות טען שאין תוקף לתורה שבע"פ, וכן בלימודי א"י אחד המרצים העלה לדיון את השאלה ה"רלוונטית", הסתירה בין הארכיאולוגיה לתורה, כאשר הכל פתוח. האם יש מקום להילחם בתופעות כאלה (ע"י דיבור עם אנשים מזדמנים או ברמה יותר גבוהה- התאגדות כנגד תופעות אלה) או שמראש אנחנו לא מאמינים באקדמיה ולכן לא מנסים לשנותה, או לפחות לא בשלב זה כאשר הכוחות יהיו מעטים יחסית למכונה המשומנת היטב הזאת?
תשובה: פני בתלונה לנשיא, לרקטור ולרב הקמפוס. אמירות כאלו הן נקיטת עמדה ערכית ואינן מדעיות, המדע לא מוסמך לומר שלתורה שבע"פ "אין תוקף" חלילה. אדרבה מבחינה אמפירית התורה שבע"פ היא תמצית היהדות האוטנטית, לא תתכן סתירה כלל בין הארכיאולוגיה הבנויה על השערות מפוקפקות ובחלקה על דעות קדומות, לא מדעיות לבין התורה. בהצופה בשבת האחרונה הייתה סקירה על ספר חדש המפריך טענות סרק אלו. על הסטודנטים להתארגן ולדרוש מדע אובייקטיבי היודע את גבולותיו, והמעמיד את עולם הערכים מעליו.
שאלה: סיפור צדיקים לפני ברכת התורה: מה נחשב תורה לענין שאסור ללמוד לפני ברכות התורה, האם אדם שקורא סיפורי צדיקים בבוקר, קודם התפילה, צריך לברך לפני כן ברכות התורה?
תשובה: נראה לעניות דעתי שמותר כיון שאין זה בגדר לימוד תורה ואין בו שמות הקודש.
שאלה: שינה עם רגליים לכוון הדלת: שמעתי שיש נוהגים לא לישון עם הרגליים לכוון הדלת כיון שכך מוציאים את המת. האם יש להקפיד על כך?
תשובה: לא שמעתי על מנהג זה.
שאלה: הקראת כתובה בידי "תלמידה חכמה": מדוע הרב מתנגד שאישה תלמידה חכמה העומדת בראש מדרשה, תקרא כתובה בחתונת תלמידתה?
תשובה: הכרתי אישה חכמה באמת נחמה לייבוביץ'. למדתי ממנה רבות. היא סירבה לתת שיעור בביהכנ"ס (לא בזמן התפילות). היא טענה שאין זה מקומה הטבעי. איזהו חכם המכיר את מקומו. אישה שאינה יודעת מהי צניעות אמיתית אינה חכמה.
שאלה: מהי הפסקה בסעודה?: האם הרב יוכל לומר מהם העקרונות לפיהם ניתן להחליט אם הפסקה בסעודה גורמת לה להחשב כשתי סעודות, הנושא מופיע במשנה ברורה אך התקשיתי להבין את הסעיף. לדוגמא: אם נוטלים ידיים ואוכלים בפינת אוכל חלה, ולאחר מכן הולכים לסלון לשיחה ולקריאה ואח"כ חוזרים לשולחן לאכילת מנה עיקרית, האם זוהי סעודה אחת, האם ניתן לחבר את הסעודות ע"י אכילת פרי או פיצוחים כדי שלא יעברו 72 דקות ללא אכילה, האם הדבר ראוי לכתחילה או שעדיף לברך ברכת המזון לפני ההפסקה? אשמח אם הרב יוכל להגדיר נושא סבוך זה.
תשובה: שאלה זו נכונה, ואשתדל לסכם את הדינים הנובעים מסוגיה זו. לכתחילה אם בירך "המוציא", יש לו להשלים את סעודתו במקום בו הוא התחיל לאכול. אמנם, אם זה מקום גדול כאולם אירועים, אף אם אוכל בפינה אחת, יכול לסיים לאכול בפינה אחרת ולברך בפינה שלישית. אם הוא עובר מחד לחדר או לקומה אחרת תחת אותה קורת גג, אין זה נחשב לשינוי מקום. אך אם הוא יוצא מתחת קורת הגג, הרי זה שינוי מקום ומצריך ברכה מחדש. יש דברים שעליהם בכל מקרה צריך לברך ברכה ראשונה, אפילו באמצע הסעודה ואפילו ללא שינוי מקום, ולכן אין הם מהוים נפקא מינה בנושא זה.
שאלה: כלו לו חדשיו באולטרסאונד: האם בדיקת אולטרסאונד תגדיר לנו על עובר שכלו לו חדשיו לענין אבלות?
תשובה: צריך לברר מהי מידת הדיוק של ההדמיה.
שאלה: הונאת דברים בין מורה לתלמיד: בקיצור שולחך ערוך (מקור חיים) סימן קסב סעיף ט"ו נאמר "לא יאמר למי שאינו יודע אותה חוכמה מה תשיב בדבר זה". האם עניין זה כולל גם מורים ששואלים שאלות שהתלמיד אינו יודע?
תשובה: איסור זה נובע מהאיסור לפגוע ולהעליב את הזולת. אבל מורה רציני ששואל את תלמידיו שאלות שהוא יודע שהם לא יודעים, הוא עושה זאת על-מנת לעורר אותם ולדרבן אותם ללמוד, ולכן נראה שאין בזה בעיה.
שאלה: לימוד הגנה עצמית לילדים: אני מדריך קרב מגע הגנה עצמית במקצועי. אני מלמד בישוב שבו הרב יוצא כנגד החוג, וסברתו היא שאסור ללמד הגנה עצמית ילדים, כי לא משנה מה יקרה, ואפילו במסגרת חינוכית, אסור ליהודי להרים יד על חברו. רציתי לדעת מהי התייחסות התורה ההלכה ללימוד אומנויות לחימה בכלל והגנה עצמית בפרט?
תשובה: איני יודע על סמך מה הרב המקומי פוסק כך. לדעתי, כמו שאדם חייב ללמד את בנו שחיה, שמא יקלע למצב בו יצטרך לשחות בשביל להציל את נפשו, כך במציאות זמננו שהאלימות עולה, יש להתיר ללמד את הילד הגנה עצמית. אולם חשוב להדגיש לילד שוב ושוב שזהו רק לצורך הגנה עצמית אם מתקיפים אותו, ושלא יפתח באלימות בעצמו.
שאלה: כלאיים בגינה?: שתלו לנו בגינה גפן ועץ הדר. האם הם נכללים באיסור כלאיים, אם כן, מה המרחק בס"מ. יש לציין שהם צפופים יחד שכן הגפן נמצא בפינה ועץ ההדר גם בפינה במרחק של בערך חצי מטר, והגפן מטפס על העץ, מה ניתן לעשות אם זה באמת נמצא באיסור, הרי אסור לעקור עץ פרי?
תשובה: וברכת ד' בין עצים אין איסור כלאי כרם, אמנם יש מרחיקי ג"ט בשרשים, אבל לפי השאלה נראה שיש יותר מג' טפחים. וממילא אין צורך לעקור את הגפן או את העץ. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שינה בחדר עם אחי: בביתנו אין חדר אורחים. סבי וסבתי באים אלינו לשבועים ולכן אחותי ואני צריכות לעבור לחדר אחר. יש בעיה שאני אשן בחדר עם אחי (בן 13)?
תשובה: מותר לשני אחים ולאח ואחות לישון בחדר אחד.
שאלה: בלבול בכלים: אחד מבני הבית בשל בטעות פסטה בסיר חלבי שאינו בן יומו, וסנן במסננת פלסטיק בשרית גם היא לא בת יומה. לאחר מכן עורבבה בטעות הפסטה הקרה ברוטב פרווה רותח שבושל בכלי בשרי שאינו בן יומו (הפסטה הונחה בתוך הרוטב בסיר). מה דין הסיר, ומה דין המכסה?
תשובה: מאחר והפסטה היא פרווה וכן הרוטב הוא פרווה וכל הכלים בהם מדובר אינן בני יומם אין צריך להכשיר את הסיר והמכסה.