LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מחיקת דברי תורה שבקלטת: האם מותר להקליט על גבי קסטה שנמצא עליו שיעור תורה? האם מותר להקליט שיעור אחר או בל דבר? קסטות שמוקלט בהם דברים שכוללים שם ה, האם מותר להקליט עליהם?
תשובה: מצד איסור מחיקת דברי תורה או שמות קדושים, אין איסור בקלטת ולכן מותר להקליט שיעור או שירים על קלטת שהיו בה דברי תורה. אמנם אין זה מהודר להוריד קלטת שהיתה מוקדשת לענייני תורה לענייני חול, אבל לשיעור אחר או לשירי קודש - אין שום בעייה. מצד שם ה', אם מופיע בקלטת, עיין בפניני הלכה חלק ד' עמוד 118, שלהלכה אין מחיקת קלטת אסורה כמחיקת שם קדוש, אלא שהדבר נראה לא יפה כאשר מוחקים רק את השם, אבל כאשר מוחקים קטע שלם ובתוכו גם שם - אין איסור. וכך הורה הראשל"צ הרב מרדכי אליהו שליט"א. וכן כתבו ביבי"א ח"ד יו"ד, ציץ אליעזר יג, א. לתשובת הרב בנושא קבצים במקומות מטונפים. לתשובת הרב דב ליאור בנושא מחיקת שם ה' מצג סלולרי.
שאלה: כתובת קעקע - השלכות לעניין קבורה: נשאלתי על-ידי עמית לעבודה, האם במקרה של נפטר שעל גופו קיימת כתובת קעקע, קיימים איסורים ו או הגבלות כלשהן לעניין קבורה. כדוג - קבורה בחלקות מסויימות, הצורך בהורדת כתובת הקעקע לפני הקבורה וכד.
תשובה: אין הגבלות לעצם מנהגי הקבורה, ואין עושים בהם דבר לפני קבורתם. ומשתדלים שלא לקוברם בסמיכות לשומרי מצוות. אמנם זהו עוון משפיל במיוחד, שהוא חקוק על הגוף.
שאלה: כשרות עוף: מאמא עוף - כתוב על זה שזה מהדרין האם אפשר לסמוך על כך?
תשובה: מאמא עוף כשר בכשרות רגילה בלבד, ומה שכתוב על זה "מהדרין", הרי כולם כותבים מהדרין.
שאלה: השבת אבידה: כיצד צריך לנהוג במקרה שאדם מצא חפץ מסוים והודיע שמצא את החפץ רק לאחר כמה שבועות (יותר מחודש) ובעל החפץ לא בא לדרוש את החפץ מה על המוצא לעשות?
תשובה: נכון שישנה כאן בעייתיות מסויימת, משום שהאבידה באה לידו וזכה בה לפני יאוש בעלים, ולא הכריז כראוי, מ"מ יכריז כעת שמצא אבידה זו. ומ"מ מותר לו להשתמש בחפץ, וזה על פי הדין המובא בגמ' לגבי תפילין, שהדין הוא 'שם דמיהן' היינו: מעריך את שווים הכספי, 'ומיניחם' ומותר לו להשתמש בהם ולהניח אותם. וזאת משום שבזמן התלמוד לא היתה חשיבות למאבד לקבל דווקא את אותו זוג תפילין שאיבד אלא את שווים, (היום לגבי תפילין המציאות שונה). לכן היום נראה לענ"ד מכיון שרוב הייצור הוא 'מכני' בכמויות מסחריות מה שחשוב למאבד זה השווי הכספי של החפץ ולא החפץ בעצמו, לכן תעריך את דמיהן ותרשוך לפניך שבמידה ויימצא המאבד תשיב לו את כספו, ומותר לך להשתמש בחפץ. אא"כ נראה לך שמדובר בחפץ מיוחד שסביר שיש לבעליו קשר נפשי מיוחד אז תשמור אותו ואל תשתמש בו.
שאלה: נוסחים בימים נוראים: בישוב בו אני מתארח יש מניינים בכל הנוסחים בימים נוראים. המארחים שלי מתפללים במניין אשכנזי, בעוד אני נוהג בד"כ להתפלל במניין בנוסח עדות המזרח. האם יש בעיה הלכתית לספרדים להתפלל במניין אשכנזי בכל ימות השנה בכלל, ובימים נוראים בפרט?
תשובה: ככלל לכתחילה תתפלל במניין בנוסח עדות המזרח, שהוא נוסח אבותיך. אם אתה חושב שבנוסח אחר באופן קבוע תכוון יותר, אזי מוטב להתפלל בנוסח שבו תרבה כוונתך. וכשאתה מתארח, לכתחילה תבחר להתפלל במקום שבו תכוון יותר באותו היום. ואם הדבר מפריע למארחיך, שיאלצו לשנות את סדרי ארוחותיהם, תתפלל יחד עימם, או תשאר בביתך. שנה טובה.
שאלה: כמה זמן אומרים קדיש אחרי הורים?: אבי נפטר ונקבר בתאריך כ"ה תשרי התשס"ב. האם יש לומר קדיש עד תאריך כ"ה בתשרי תשס"ג או כ"ה באלול תשס"ב?
תשובה: קדיש נאמר רק י"א חדשים. החל מכ"ה אלול עליך להפסיק את אמירת הקדיש. יש נוהגים להפסיק רק לזמן מסויים ואח"כ לחזור ולומר קדיש עד תום י"ב חודש. אם זהו מנהג משפחתך עליך לנהוג כן.
שאלה: שינויים בגירסאות התורה: מה עונים למי ששואל על הגירסאות השונות של התורה וטוען שאדם כתב זאת?
תשובה: מקובלנו שאיננו בקיאים בחסרות ויתרות. יש מלים מחוברות שנפרדו וכן להיפך. ולכן יתכנו שינויים קלים. יש להדגיש ששינויים אלו הם פעוטים ושוליים. עובדה היא שההבדלים בין מסורת תימן, ספרד ואשכנז, למרות אלפי שנים של מרחק של אלפי מילין הם בודדים.
שאלה: הלכות הבוקר: אילו מברכות השחר להגיד בבוקר בבית ואילו בישיבה לפני התפילה? האם מותר לברך ברכות השחר מ"הנותן לשכוי" לפני הנחת תפילין? האם אני יכול לשמוע מוסיקה חסידית על הבוקר? האם אני יכול לאכול אוכל קל (כגון דגנים, חביתה, ירקות וכיוצ"ב) לפני התפילה? האם מותר לשתות שוקו מים פטל תה קפה לפני התפילה? האם אני יכול ללמוד תורה בהסעה או בבית לפני התפילה?
תשובה: אפשר לברך את כל ברכות השחר לפני הנחת תפילין. אולם ראוי לנהוג כמו הרא"ש שברך עד עוטר ישראל בתפארה לפני הנחת תפילין ומברכה זאת ואילך הוא ברך אחרי הנחת תפילין. אחרי ברכת התורה מותר להרהר בדברי תורה לכל הדעות. מוסיקה ללא מילים אפשר לשמוע גם לפני ברכת התורה. אין לאכול לפני התפילה, אולם מותר לשתות. רק לחולה או מי שאינו יכול להתפלל מבלי לטעום התירו טעימה לפני התפילה. מכיון שאתה מתפלל בישיבה מותר לך ללמוד לפני התפילה, אולם רק אחרי ברכת התורה.
שאלה: רגל על רגל בבית הכנסת: רציתי לברר אם מותר לשבת "רגל על רגל" בבית הכנסת ובבית המדרש? האם יש הבדל בין שעת תפילה ושעת לימוד וכדו?
תשובה: בבית הכנסת יש לנהוג כבוד. אם אכן הנחת רגל על רגל אינה מכובדת היא אסורה בבית הכנסת. נראה לענ"ד שלפחות בזמן התפילה לא מכובד להניח רגל על רגל. בזמן לימוד תורה הדין שונה. מותר ללמוד בדרך הנוחה ללומד. בבית המדרש התירו לאכול ולשתות ואף לישון, דבר האסור בבית הכנסת. לכן מסתבר שמותר גם להניח רגל על רגל בזמן הלימוד, אם הדבר מקל על הלימוד.
שאלה: ספרי קודש בשרותים: אני נוהג להסתובב במהלך היום עם סידור ותהילים בכיס - מה לעשות בהיכנסי לבית הכיסא? ומה הדין בנוגע לאמבטיה?
תשובה: מותר להכניס ספרי קודש לשירותים רק אם הם נמצאים בתוך שני כלים, כגון שהתהילים נמצאים בתוך כיס פלסטיק הנמצא בכיס הבגד.
שאלה: רבנות שומרון מהדרין: רציתי לברר לגבי רמת ההשגחה של הרבנות "שומרון". אני משתדל להדר ברמת השגחת המאכלים שאני אוכל וכל המוצרים של הרבנות הנ"ל מתהדרים בכותרת "מהדרין". איך עלי להתייחס לכך?
תשובה: יש להתייחס לכך כמהדרין לכל דבר.
שאלה: פדיון בן לאחר ניתוח קיסרי: האם נכון כי תינוק שנולד בניתוח קיסרי לא צריך לעבור פדיון בן?
תשובה: אכן צדקת. הוא לא פטר רחם.
שאלה: חשיבות התפילה במניין: האם יש חשיבות לתפילה במניין?
תשובה: ניתן לקנוס את מי שלא בא להתפלל בציבור ולממן בכך את השלמת המנין. בימינו הדבר לא בר ביצוע אולם יש להשתמש בהלכה זו לפחות כהסברה עד היכן מגעת אחריותו של הציבור לקיומה של מסגרת קבועה של תפילה בציבור. בית כנסת הוא מקדש מעט וביטול התפילה הציבורית בו כמוה כביטול התמיד בבהימ"ק! יש לעורר את הציבור ע"י הסברה באמצעים שונים, שיעורים ושיחות אישית.
שאלה: צורת העמידה בתפילת שמונה עשרה: באיזו דרך מותר להישען ובאיזו אסור (על סטנדר וכיוצ"ב) בתפילת העמידה? האם יש עניין לעמוד בחזרת הש"ץ? קריאת התורה? ובאילו חלקים מקריאת התורה חייבים לעמוד?
תשובה: כל עמידה שיש בה סמיכה, ישיבה טובה הימנה. מעיקר הדין אין צורך לעמוד בחזרת הש"ץ ובקריאת התורה אולם הרמ"א מביא שיש נוהגים לעמוד בהן. נוהגים לעמוד בעשרת הדברות ובשירת הים ובסיומי הספרים. עמידה פירושה שהרגלים צמודות ותקועות במקום אחד. את הגוף עצמו מותר להניע תנועות קלות, לא מוגזמות ולא משונות מהמקובל. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: מנין נוסף בישוב בניגוד לדעת הרב: אני גרה בישוב בשומרון. אצלנו בישוב יש רק מנין אחד בשבתות ובחגים. בשנים האחרונות הישוב גדל ב"ה וההליכה לבית הכנסת נהייתה רחוקה וקשה. בשנה האחרונה היה נסיון לפתוח מנין נוסף ליד השכונה החדשה אך רב היישוב התנגד לכך בכל תוקף והמנין נסגר. הבעיה מחריפה בימים נוראים כאשר הנשים מעונינות להתפלל במנין ביוה"כ והעליה הקשה לא מאפשרת זאת. וכן, כאשר רוצים להזמין בני משפחה מבוגרים - הדבר נעשה מאוד בעייתי, כל שכן בימים גשומים ובימי שרב. פנינו לועדת דת אך התשובה שקיבלנו היא שכל עוד הרב מסרב לא ידונו על כך. האם יש ענין הלכתי להחלטת הרב, או שמדובר רק בשיקול חברתי? כיצד ניתן לפתור את הבעיה באופן כזה שכבוד רב היישוב לא יפגע?
תשובה: בעניינים אלו אין הלכות ברורות, הכל לפי המציאות. ולכן הפוסק בהם הוא "המרא דאתרא" - רב המקום. פעמים שיש לחשוש שפיצול המניין יגרום שלבסוף שני המניינים או אחד מהם יתבטל. יתכן שמי שיתרגל לילך לביכ"נ אחד, כאשר יתבטל שם המניין כבר לא יחזור לבית הכנסת השני. לפעמים ההשתתפות של כלל הציבור בתפילה ביחד תורמת לליכוד החברתי של הקהילה הדתית, והדבר תורם לחינוך הילדים, ולקביעת שיעורי תורה. ואם יתפצלו, חברי בית כנסת מסוים כבר לא יגיעו לשיעורי התורה שבבית הכנסת הישן, והנזק המצטבר שיגרם עקב כך מרובה ועולה על צער ההליכה. לכן אין ברירה אלא לקבל את החלטתו של רב המקום. אפשר כמובן לדבר איתו, אבל אחר שיחליט, צריך לקבל את החלטתו. אלו הנושאים הראשונים במעלה שבהם רב המקום צריך להחליט. ויש להזהר מאוד שלא לגרום לעירעור במעמדו. כי גם אם בתחילה נראה שדבר לא יקרה אם מעמדו של הרב יפגע, אין ספק כי במשך הזמן יהיו אנשים מסוימים שפחות יתייעצו איתו, פחות ישתתפו בשיעורי תורה שלו, ובעקבות כך במשך הזמן ירדו הם ומשפחתם ברמתם התורנית. ולכן אמרו חכמים שהפוגע ברב כפוגע בכבוד השכינה. וכבר מסופר במסכת ראש השנה על רבי יהושע שחשב שיום הכיפורים צריך לחול ביום מסוים, ורבן גמליאל פסק אחרת, והוסיף וגזר על רבי יהושע שיבוא אצלו ביום הכיפורים שחל לפי חשבונו של רבי יהושע, להראות לפני הכל שהחלטתו של הנשיא היא הקובעת. לעיתים נדירות מתברר שהרב אינו הגון, אבל על כך יכולים להחליט רק גדולי הדור, וכל זמן שלא היתה החלטה מוסכמת על כך, יש לשמוע לרב. בכבוד רב ובברכת שנה טובה ומתוקה
שאלה: גזל באמירת סליחות: אם לאדם אין אפשרות ללכת לישון מוקדם בערב, האם ישכים ללכת לסליחות בבוקר על אף שיהיה עייף לאחר מכן בשעות העבודה? האם אין חשש גזל בכך ויצא שכרו בהפסדו?
תשובה: אם הדבר יגרום לכך שלא יוכל לבצע את עבודתו כראוי, מוטב שיקום כרגיל, ולא יגזול את מעסיקו. אמנם אם יש סיכוי שיוכל לבצע את תפקידו כראוי, מוטב שיקום וינסה לעבוד כראוי. ובכל אופן, אם אינו יכול לומר סליחות בזמן, יאמרם אחר תפילת שחרית, או לפני מנחה, ואת י"ג מידות רחמים לא יאמר.
שאלה: מעשר כספים ממענק שחרור: רציתי לדעת האם אני צריכה לתת מעשר כספים מהכסף שקיבלתי מהשירות הלאומי?
תשובה: צריך לתת מעשר כספים מהכסף שאת מקבלת מהשירות הלאומי, אלא אם כן את מוגדרת כענייה, שאז את פטורה לגמרי ממעשר כספים.
שאלה: כיצד עושים התרת נדרים?: רציתי לדעת אם קיבלתי על עצמי ללבוש גרביים, ואני רוצה להתיר את הקבלה הזאת, מכיוון שאחרי שלוש פעמים הדבר נעשה כנדר, האם מספיקה התרת הנדרים שאבי עושה לי בערב ראש השנה? או שאני צריכה להתיר זאת בעצמי?
תשובה: לכתחילה צריך לזה התרה מיוחדת, וצריך שבראש השלושה שיתירו את הנדר ישב תלמיד חכם שיודע להתיר נדרים. מפני שאם היתה בליבך מחשבה לנהוג כך תמיד, צריך ממש התרה שתברר מה חשבת כדי למצוא פתח להתיר. אמנם אם ברור לך שלא חשבת לנהוג כך תמיד, ורק שבפועל נהגת לגרוב גרביים, תועיל לך התרה כללית, שאת תאמרי בעצמך לפני שלושה. התרת הנדרים של ערב ראש השנה היא בעיקר עבור נדרים שנשכחו, וליתר בטחון עורכים עבורם התרת נדרים. וכן מודיעים לעתיד שכל דבר שננהג שלוש פעמים הוא בלי נדר. לתשובות הרב זלמן מלמד בנושא לחץ כאן וכאן.
שאלה: עמידה בעשרת הדברות: בהמשך לתשובת הרב בנושא עמידה בעשרת הדברות. ממו"ר למדתי (והדבר מופיע בפסקי הלכה של גדולי דורנו) כי הדיברות ושירת הים אינן חשובות יותר מ"ואלו המשפטים", והמינהג לעמוד - ראוי לבטלו. מדוע זה אם כן, כתב כך כבודו? בברכת התורה,
תשובה: מנהג נפוץ בעיקר בין האשכנזים לעמוד בעשרת הדברות, זכר למעמד הר סיני שהיה בעמידה. אכן יש חולקים על כך ונהרא נהרא ופשטיה. תשובת הרב דב ליאור
שאלה: הובלת חתן על ידי הורים שהתגרשו: האם יש מניעה שהורים שהתגרשו ילוו את בנם לחופה?
תשובה: בעבר נהגו שהורים גרושים לא ילוו את ילדיהם, מפני שהמלווים הם השושבינים ואין בזה סימן טוב. אבל כיוון שההורים נפגעים מכך מאוד, אי אפשר למנוע מהם ללוות את ילדיהם לחופה. שעלבון ההורים אף הוא סימן לא טוב. ולכן העצה שבנוסף להורים יצטרף עוד זוג מקרוביהם, סבא וסבתא או דוד ודודה או חברים, שילכו בסמוך להם. ואף שההורים יהיו סמוכים יותר לחתן ולכלה, מכל מקום הזוג הנוסף הוא יחשב לשושבינים העיקריים. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: אשה כעורכת דין: האם מותר לאשה לעבוד כעורכת דין?
תשובה: איני רואה הבדל בין איש לאשה בעריכת דין. אולם יש בעיה כללית בעריכת דין, בין לגברים בין לנשים, והיא שאלת הייצוג בערכאות ותביעות שאינן מוצדקות עפ"י המשפט העברי. ויש להתיעץ עם ת"ח המתמצא בבעיות אלו כיצד להיות עורך דין כשר גם עפ"י התורה. תשובת הרב זלמן מלמד
שאלה: משתפי הפעולה: רציתי לשאול מה דעת הרב וכיצד עלינו להתייחס לערבים "המואשמים" בשיתוף פעולה עם ישראל ובחלק מהמקרים אף מקבלים עונש מוות אכזרי. אציין, שאני אישית, באף אחד מהמקרים, לא שמתי לב שמציינים בתקשורת תגובה בשם ממשלת ישראל (כמו למשל, האם באמת אותו ערבי שיתף איתנו פעולה). מצד אחד אפשר להגיד, מה טוב, הנה במקום שאנחנו נהרוג אותם הם רוצחים אחד את השני. מצד שני, אם אותו אחד באמת שיתף פעולה אולי הוא מוגדר כ"חסיד אומות העולם".
תשובה: אין ספק שגוי המסייע לנו ראוי להגנתנו ולסיוענו. דוגמא לכך היא רחב, אע"פ שהייתה כנענית ניצלה על ידינו.
שאלה: הקפדה על שם ה  בדיבור ובכתיבה: א. האם יש להקפיד בדיבור או בכתיבה שאומרים שם ה או אחד מכינוייו אך לא מתכונים להשי"ת אלא לשם אדם, מקום וכדו? למשל: "בית-אל" או השם "נחליאל". ב. כשאומרים או כותבים שמות של רבנים שידועים בפירושם כהרב שטינזלץ שליט"א והרב קהתי זצ"ל האם יש להקפיד לכתוב או לומר הרב? והאם יש הבדל אם מתכונים לאדם עצמו (לדוגמא: "אני הולך לפגוש את שטינזלץ") או לפירוש שלו (לדוגמא "מה כתוב בשטינזלץ?")? האם יש הבדל אם הוא חי או נפטר? ומעניין לעניין באותו עניין: ג. מה דעתו של הרב על גמרות של הרב שטינזלץ שליט"א?
תשובה: א. אין צורך להקפיד על קדושת שם שנכתב למטרות חולין. אדרבה פעמים הדבר מביא לידי גיחוך. נסה להקפיד לומר "אליהו". ב. לפני שמו של ת"ח יש להוסיף תואר לפחות ר'. ג. כל דבר המסייע ללימוד תורה יבורך.
שאלה: הנחת תפילין לאיטר יד ימינו: אני מבקש לברר מה מורה כבודו לאיטר יד השואל לדעתו לענין הנחת תפילין (בסיום התפילה) גם על יד שמאל?
תשובה: שמאלי שכל מעשיו וכתיבתו בשמאל, יניח תפילין על ימין בלבד, כדעת כל הפוסקים. אבל כשיש ספקות מפני מחלוקות הראשונים, כגון שכתיבתו בימין ומעשיו בשמאל או להפך, אז צריך להניח על שתי ידיו, בתפילה יניח כפי הדעה העיקרית, ואחר התפילה כדעה השנייה.
שאלה: עלייה לתורה ביום טוב שני של גלויות: אני שליח של "תורה מציון" בעיר דייטון, אוהיו. האם אני יכול לעלות לתורה בשמחת תורה (יום טוב שני של גלויות)? המניין אצלנו מצומצם, 10-15 איש, במידה שאני עשירי למניין האם אני יכול להצטרף ולהשלים?
תשובה: לפני התפילה תניח תפילין בסתר בביתך, ואח"כ תלך להתפלל במניין (גם כשאין צורך להשלים לעשירי), וכשהם מתפללים עמידה של חג תתפלל עמידה של חול. לכתחילה תשתדל שלא יקראו לך לתורה, ותאמר להם שכך ראוי שלא לקרוא בן ארץ ישראל לתורה ביום טוב שני של גלויות, אבל בדיעבד אם יקראו לך - תעלה ותברך (ועיין בפסקי תשובות תצו, יח).
שאלה: קמע למעוכבי חתונה: קראתי שיש קמע למעוכבי חתונה. אני בשנות ה-30 המוקדמות לחיי אך יש לי קושי במציאת בן זוג. האם אני צריכה קמע נגד עין הרע? אני מאוד רוצה להקים בית בישראל.
תשובה: העיקר הוא למצוא רב או מחנך ועוד יותר טוב רבנית שתדריך אותך כראוי, ובמידת הצורך אף תאמר לך דברי ביקורת, וזה הדבר שעל פי הנסיון הכי עוזר. לגבי הקמיע, בדרך כלל אין בזה ממש, ולכן חבל לטרוח על כך. מוטב להרבות בתפילה, ושוב העיקר לקבל הדרכה נכונה לפי דרכה של תורה. בעז"ה תזכי להינשא בשנה הבאה עלינו לטובה.
שאלה: כשרות מכונות גילוח: רציתי לדעת האם יש בעיה להשתמש במכונת גילוח. וביתר פירוט אני מדבר על מכונות פיליפס שיש בהן מנגנון של lift and cut אשר גורם לכך שסכין אחת מרימה את השערה ואז הסכין של המכונה חותכת את השערה,מה הדין של מכונה עם מנגנון כזה?והאם יש בעיה עם מכונות פיליפס סדרה 6000. אני מבקש מכבוד הרב שאם אין תשובה חד משמעית,אם יוכל לכתוב אילו רבנים פוסקים מותר ואילו פוסקים אסור.
תשובה: עיין תחומין כב מאמר הרב ישראל רוזן. המחלוקת בדבר מכונות הגילוח החלה עם המצאת המכונה. כי תוצאת הגילוח במכונה דומה לזו של תער. מאידך, במכונה יש רשת החוצצת בין השער לסכינים ולכן אינה תער. ככל שהרשת עבה יותר ויציבה יותר המכונה כשרה יותר. רשת דקה וגמישה היא בעייתית ויש האוסרים להשתמש בה.
שאלה: צום יום כיפור בהריון חודש שמיני: אשתי בחודש שמיני היא מדי פעם מרגישה צירים כנראה בגלל חוסר שתיה, גם כאשר אינה בהריון היא יכולה לצום רק אם תשכב במיטה כמעט כל היום. מה עליה לעשות ביום כיפור?
תשובה: ככלל עליה לצום ולשכב במיטה. לנשים רבות יש צירים בחודש השמיני, ועדיין אין חשש שיילדו לפני הזמן. ואם תרגיש מאוד רע, עד שתחוש שהיא עלולה להסתכן או לסכן את עוברה - תאכל ותשתה. אמנם אם רופא ירא שמיים יאמר שעליה לשתות מתחילה לשיעורים, תשמע בקולו. גמר חתימה טובה, ותזכו במזל טוב ללידה מוצלחת. לתשובת הרב יעקב אריאל. האם לסמוך על רופא שאומר שאסור לצום?
שאלה: אוירת ראש השנה: מצד אחד, ראש השנה הוא יום טוב ואין אומרים בו סליחות, אך מצד שני הוא יום דין. האם מותר להגיד את התפילות מתוך בקשה ותחינה? כיצד עובר הקו בין השני הדברים?
תשובה: "וגילו ברעדה" זהו השילוב הנכון בין יום הדין ליום טוב.
שאלה: תחיית המתים: כידוע, נשמה שלא מספיקה לתקן את תיקונה בעולם חוזרת בגלגול לגמור את התיקון. בתחיית המתים כאשר יחזרו הנשמות לגופים, לאיזה גוף תחזור הנשמה שעברה כמה גלגולים והיתה בגופים שונים?
תשובה: אינני מתמצא בנושאים אלו. עצתי לך להימנע מעיסוק בנושאים שמעבר להשגתנו. גם את תקבל תשובות ממישהו מסופקני אם הן מוסמכות. וראה בדברי הרמב"ם בפי"ב מהל' מלכים על העיסוק בפרטי הגאולה, כוחם יפה גם לנושא תחיה"מ.
שאלה: קשירת ציציות: איפה אפשר להשיג חומר קל ללימוד קשירת ציציות?
תשובה: בקיצור שולחן ערוך הוצאת הרב פלדמן.
שאלה: בקשת סליחה מפורטת או כללית?: כיצד אני יכול לדעת שאני בא לר"ה עם מצפון נקי מבחינת חטאי בין אדם לחברו? הרי אל עבירות שאין להן סוף? האם מה שאומרים כל ערב לפני השינה "הריני מוחל וסולח"?
תשובה: במשנ"ב סי' תרז ס"'ק ט נפסק שגם בעברות שבין אדם לחברו אין לפרוט את החטא, אך מסתבר שבחטא מפורסם וידוע לכל מן הראוי לבקש סליחה מפורשת על אותו חטא. בקש סליחה כללית מחבריך בלשונך הטבעית. ובעברה מיוחדת וידועה הזכר אותה. אם אתה מוחל בלב שלם כל ערב על כל המה שעשו לך חבריך הרי זה מחול ואין צורך להגרום לחבריך שבקשו ממך סליחה. תשס"ג - תהיה שנת סליחה גדולה.
שאלה: עמידה בזמן התפילה: אני סובלת מכאבי רגליים וגב. באיזה תנאי מותר לי לשבת בקטעי תפילה שבהם נוהגים לעמוד?
תשובה: אם את יכולה לעמוד בתפילת עמידה עמדי רק בתפילה זו.ביתר חלקי התפילה את יכולה לשבת. אם גם בתפילת עמידה אינך יכולה לעמוד את יכולה להתפלל בישיבה. רפואה שלמה ושנה טובה
שאלה: נוסח התפילה שונה: נוסח התפילה של אבותי הוא נוסח אשכנז. ברוב בתי הכנסת בהם אני מתפלל ביום יום, לעומת זאת, מתפללים בנוסח המכונה "ספרד" (לא עדות המזרח). בית הכנסת ביישוב שלי, למשל, ובית הכנסת בישיבה בה אני לומד. השאלה שלי היא, כיצד עלי לנהוג לגבי נוסח התפילה - במיוחד במקומות הבאים בתפילה: א. ברוך שאמר ו"הודו" ב. קדושה (במיוחד בשבת שבה הנוסח שונה למדי) ג. סיום התפילה - סדר הקטעים בין הנוסחים שונה. כמו כן, רציתי לדעת עד כמה עלי להשתדל להתפלל בבית כנסת שבו הנוסח הוא כנוסח אבותי - אם זה בא על חשבון דברים אחרים (בית הכנסת יותר קטן, רחוק, וכו )
תשובה: הכלל הוא שבמקום שתכוון יותר שם עדיף להתפלל. הכלל השני, שתתפלל בסידור נוסח אשכנז, ובכל מקום שהקהל כולו אומר בקול רם, תנהג כחזן. לפיכך, בפסוקי דזמרה תאמר כפי הנוסח שלך. בקדושה עדיף שתאמר כמו החזן, או שתאמר בשקט כנוסח שלך, ובסיום התפילה הינך רשאי לבחור כיצד לנהוג, ובכל מקרה אל תשב כשהשאר עומדים ב"עלינו לשבח".
שאלה: חרקים בלוף: האם בלוף הנלקח כאחד הסימנים בליל ראש השנה יש חשש לחרקים?
תשובה: לפי המחקרים שבידינו בלוף יש חרקים, הן זבוב המנהרות שאינם יורדים בשטיפה, וכמו כן יש הרבה תריפסים קטנים בבצל עצמו, על כן יש להשתמש רק במוצרים שגודלו תחת פקוח שהם ללא חרקים. כידוע סימנים הם מנהג בישראל אולם חומרת אכילת שקצים ורמשים רבה היא. הרב יהודה הלוי עמיחי.
שאלה: דין מצטער בסוכה: אדם שגר בבניין רב קומות בערי מישור החוף: 1. האם החום הרב ששורר במישור החוף הוא רלוונטי לעניין מצטער, כיון שהאדם מאד מצטער מהירידה לסוכה בחום הרב, בניגוד לביתו שבו יש לו מזגן, אולי יפטר (משינה ואולי גם מאכילה בסוכה) משום " תשבו כעין תדורו"- שאינו יכול לדור בסוכה כמו שדר בביתו? (בדומה לסברא שמובאת ברמ"א סימן קל"ט שפטור מלישון משום צינה). 2. האם אדם יהיה פטור משינה בסוכה בעיר (כשאין לו חצר פרטית או מרפסת) מפני שמפחד מגנבים ומכל מיני מזיקים, כי סוכתו חשופה לרחוב ולכל העוברים בו? 3. האם חייב בסוכה גם על אכילת ארעי של מיני מזונות? והאם להלכה במיני מזונות- ארעי תלוי בכמות שאוכל או בקביעת סעודה? (ובהתאם לכך יכול להיות שיאכל יותר מ כביצה מזונות אבל כיון שלא קבע על זה סעודה יהיה פטור מסוכה או לא) בנוסף, האם הטורח שצריך לטרוח בירידה ובעליה לסוכה לצורך כל חטיף נחשב כמצטער או לא? (בהתאם למ"ב בסימן קל"ט שאומר שהירידה לסוכה באמצע השינה, לאחר שעלה מפני הגשם, נחשבת טירחה ופטור- ורואים שדין מצטער אינו תלוי רק בסוכה עצמה אלא גם בדרך אליה!) 4. אם אחד מהסיבות שלעיל פוטרת אותו מרובד מסוים של הסוכה (למשל, פטור משינה בגלל שמפחד), האם סוכתו עדיין כשירה? והרי הרא"מ (שמובא במרדכי במסכת סוכה דף כו) פוסק שאם מראש בנה את סוכתו במקום שיצטער ויפטר מרובד מסוים של הסוכה (למשל, הפטור משינה בגלל שמפחד מליסטים) לא יוצא בסוכה זו כלל! כיון שצריך כעין דירה וזו אינה כמו דירה ולכן אינה סוכה כי נבנתה מראש על סמך זה שהוא יצטער.
תשובה: 1. ישיבה בסוכה ללא מזגן אינה נחשבת למצטער. 2. אם לא יוכל להרדם בסוכה פטור משינה בסוכה מדין מצטער. 3. אכילת מזונות ניותר מכביצה מחייבת סוכה. זה לא השיעור של קביעות סעודה לענין חוב ברהמ"ז אלא גדר אחר של אכילה מכובדת שאינה בדגדר אכילת ארעי. 4. להלכה קיי"ל שגם אם הסוכה אינה ראויה לשינה היא אינה פסולה לענין אכילה.
שאלה: החלפת כלי בשר לכלי חלב: האם הגעלה במדיח כלים מספיקה בכדי לחזור להכשיר את הכלי? (כלים או סכו"ם המשמשים גם בבישול חם).
תשובה: לא ניתן לעשות הגעלה במדיח כלים, מאחר וחום המים הוא רק 60 מעלות.
שאלה: בקשת סליחה מפורטת או כללית? - המשך: "במשנ"ב סי תרז ס" ק ט נפסק שגם בעברות שבין אדם לחברו אין לפרוט את החטא. מסתבר שבחטא מפורסם וידוע לכל מן הראוי לבקש סליחה מפורשת על אותו חטא. בקש סליחה כללית מחבריך בלשונך הטבעית. ובעברה מיוחדת וידועה הזכר אותה." רציתי לשאול את כת"ר מה הכוונה "חטא מפורסם וידוע לכל"? האם מספיק לי לגשת לחבר לאחל לו שנה טובה להגיד "סליחה על כל השנה" הוא יגיד זה ר ובזה העניין גמור? והאם אפשר לעשות את זה גם במכתב "שנה טובה"? או הוא צריך לענות לי "סלחתי"? ושנה טובה!!
תשובה: אם בקשת הסליחה הכללית מחברך מתיחסת לדעת חברך גם לאירוע מיוחד הידוע לשניכם וחברך מחל לך גם על אותו אירוע, גם אם לא הזכרת אותו במפורש, יצאת ידי חובה. אפשר לבקש ולקבל מחילה גם בכתב.
שאלה: סליחות בנוסחים שונים: האם אשכנזי יוצא ידי חובת סליחות בנוסח ספרדי או להפך?
תשובה: אין בהלכה דרישה מסוימת לנוסח הסליחות. בעבר חוברו סליחות ע"י פייטנים שונים ושליחי ציבור. עם המצאת הדפוס התגבשו נוסחי סליחות קבועים לעדות השונות. באשכנז למשל היו עד לא מזמן נוסחאות שונות וחלקן נשארו עד היום. אם פייטן בימינו יחבר סליחות חדשות נאמר אותן במקום אחרות. אלא שהסיכוי לכך קלוש בגלל המהדורות המודפסות שהציבור התרגל להן. אין אפוא שום בעיה הלכתית לאשכנזי לומר סליחות ספרדיות וכן להפך.
שאלה: יישוב הארץ מול כיבוד הורים: 1. בנוגע לכיבוד הורים מול מצווה אחרת- האם גם כשמדובר על הידור מצווה שייך "להתעלם" מכיבוד ההורים, או שמא דווקא במצווה מול ביטולה המוחלט? 2. האם מצוות יישוב הארץ דווקא ביש"ע נחשבת כהידור מצווה, או כמצווה אחרת גדולה יותר ממצוה כלשהי אחרת?
תשובה: יש דעות אם גם הידור דוחה מצוות כיבוד הורים, ועיין בבית לחם יהודה על יו"ד רמ, טו, שמשמע ממנו שעדיף שלא להדר בתעניות ולשמוע בקול אביו. אבל נלענ"ד שזו המלצה, שכך עדיף לפי ההלכה, אבל אינו דין מחייב. והרוצה להדר במצווה אחרת רשאי, גם כשזה בניגוד לדעת ההורים. לגבי מצוות ישוב הארץ, נעלנ"ד שביש"ע אין זה הידור אלא מצווה ממש, שתהיה על ידי כך הארץ בידינו ולא ביד אומה אחרת. בנוסף לכך, כיבוד הורים אינו דורש מהאדם לשנות את תוכניות חייו. למשל אם ההורים ידרשו מבנם ללמוד פיזיקה, והוא רוצה להיות חקלאי, אינו צריך לשמוע בקולם. וכן אם ירצה להיות חייל ביחידה קרבית ואף להמשיך ולשרת בקבע במקומות מסוכנים, והוריו מתנגדים, אינו חייב לשמוע להם. ודברים אלו נתבררו מעט בפניני הלכה ח"ד. להרחבה בעניין זה על עלייה מחו"ל
שאלה: מעוברת חולה וצום יום כיפור: האם יש הקלות לגבי צום יום כיפור לאישה בהריון שעוברה מת בבטנה בסוף חודש תשיעי? החשש הגדול זה סיכון ההריון. היום אני בחודש שמיני להריון.
תשובה: יש להתייעץ עם רופא. אולם לשאול אותו האם התיחסותו לנושא היא ספציפית. אם תשובתו היא שבלונית שלכל אישה בהריון אסור לצום אין לשמוע לו אלא להחליף רופא. אם הרופא יקבע ספציפית שלאישה מסוימת זו או לעובר מסוים זה נשקפת סכנה, מותר לאישה לאכול ולשתות לשיעורין. האם ניתן להקל גם למעוברת בריאה ביום הכיפורים? מה לעשות בחשש צירים מוקדמים?
שאלה: כוונה של התפילה כל נדרי: שמעתי שהכוונה של התפילה כל נדרי היא לפטור "הבורא" מהנדר: "והיה אם שמוע תשמעו.וחרה אף.(קריאת שמע)" שאנו פוטרים "אותו" מהצורך להעניש אותנו. האם זה נכון?
תשובה: זו טעות. כל נדרי הועד בתחילה להתרת נדרים שאדם נדר במשך השנה וכן למסירת מודעה שכל הנדרים שידור במשך השנה לא יחולו (ער"ן נדרים כג). אין לכל נדרי שום משמעות אחרת. וכל ההשערות על התרת התחייבויות שונות חוקיות ושאינן חוקיות, כגון ההשערה על ביטול ההתחייבויות שאדם התחייב לאינקויזיציה, הן השערות פורחות באויר ומצוצות מהאצבע. בגלל ספקות שונים שנפלו בניסוחו הוצע בדורות האחרונים נוסח מפורט וברור יותר להתרת נדרים בערב ר"ה.
שאלה: חולה בראש השנה - סימן משמים?: חליתי זמן מועט לפני ר"ה (והמחלה נמשכת עדיין). האם זה אומר משהו, מסמל משהו? ידוע שהיום הראשון של השנה קובע לכל השנה: מה זה אומר- שתהיה לי שנה לא בריאה? או, שכמו שבר"ה לא התפללתי הכל, וגם מה שכן התפללתי: לא תמיד היה בכונה או בציבור כך גם זה ימשך עלי לשנה החדשה, חלילה? קשה לי להבין מה הקב"ה מצפה כשהוא גורם לי לחלות? הייתכן שבכך השי"ת פוטר אותי מהתפילות והמצוות ואיני מחוייב בהם באותו רגע?! או שמא זה ניסיון בשביל לראות שאני יכול להתגבר על עצמי, על רצונותי והרגשתי - ובכל זאת מתפלל ועומד על נפשי ביום הדין?!
תשובה: לא תעוננו נאמר בתורה. כלומר אסור לפרש תופעות על סמך עונתן. ה' רוצה כנראה לנסותך. ולפי דבריך עמדת בנסיון. התאמצת לקיים את מצות החג שמעת את התקיעות, השתדלת להתפלל ולקיים את מצוות החג. יש להניח שתחלים בקרוב ובזכות מאמציך בראש השנה תהיה לך שנה טובה בגשמיות וברוחניות.
שאלה: יום כיפור לאישה בהריון: האם נכון מה שהרופאים אומרים שאסור לאישה בהריון לצום ביום כיפור?
תשובה: אמירה זו גורפת מדי. לא כל הרופאים אומרים זאת. אך צדק השואל שרופאים רבים ממליצים לנשים בהריון לא לצום. אכן, יש מקרים חריגים בהם אישה בהריון חייבת לאכול ובעיקר לשתות. אולם רוב הנשים הן בריאות ויכולות לצום ללא כל סיבוכים וחששות. על אישה בהריון לשתות הרבה לפני הצום, לא לאכול דברים מלוחים וכדו'. להימנע מללכת לביהכנ"ס בעיקר בשעות החום. לנוח הרבה ולהתפלל בביתה במקום ממוזג. הרופאים מתייחסים לכל אישה בהריון כאילו היא ברמת סיכון, אך אין זו קביעה מדעית נכונה. הם עושים זאת כנראה מסיבות משפטיות, כדי להבטיח את עצמם מתביעת נזיקין במקרה שאשה הרה ברמת סיכון צמה וניזקה. כמקדם ביטחון הם ממליצים זאת לכל אישה, אולם כאמור אין לחוש לדבריהם אלא א"כ יש לאישה בעיה מיוחדת או שבמהלך הצום היא מרגישה הרגשה חריגה. במקרים אלו אסור לה לצום.
שאלה: בקשות בברכות השבח?: כידוע הברכות הראשונות בשמונה עשרה הן שבח לקב"ה - לפני הבקשות ממנו. אם כן, מדוע נכנסת שם הבקשה "זכרנו לחיים"?
תשובה: בארו הראשונים, מפני שבקשות ציבוריות אף הן שבח לקב"ה.