LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ספק גזל ספק השיבת אבידה: מה לעשות שיש מצב שאתה מוצא חפץ ואתה לא בטוח אם זה גזל או השבת אבידה? כוונתי היא שמצאתי בישיבתי סידור שכתוב עליו שהוא שייך לבית כנסת בכפר סבא (שלא קרוב אלינו ואין לי מושג איך הגיע סידור משם כי גם אם יש תלמיד מכפר סבא אנשים לא לוקחים סידורים מבית כנסת) ואני לא יודע אם להשיבו כי אולי הסידור עבר לבעלות הישיבה איכשהו ואולי לא ואם אחזיר אז יכול להיות שזה גזל מהישיבה ואם לא אז יכול להיות שאני מתעלם מאבידה. מה לעשות? בנוסף גם אני לא יכול ללכת לכפר סבא ולהחזיר וגם אני לא מכיר את האזור אז יהיה לי קשה להתמצא ולמצוא את הבית כנסת. האם במצבי שב ואל תעשה עדיף? דרך אגב הסידור נתרם לבית כנסת בשנת תשמ"ז אם זה משנה
תשובה: מסתבר שאם הסידורים עברו לישיבה הישיבה היתה חותמת עליהם (אם יש גבאי ותיק שיכול לדעת כמובן תברר אצלו). יתכן שתלמיד התפלל ומיהר ובלי לשים לב הכניס לתיקו את הסידור. לכן כדאי למצוא תלמיד שגר בכפר סבא שיוכל להחזיר לשם את הסידור. אם לא תמצא חבר שגר בקירבת בית הכנסת אין מחובתך לטרוח אלא רק ליידע את הגבאי או המתפללים שם, ותשאל את הגבאי שם אם הם מוחלים או שיש להם דרך לקחת את הסידור. אם אין דרך להשיג את הגבאי שם, נראה שתוכל להשאיר בינתיים את הסידור בישיבה כי מן הסתם נח להם שתשתמשו בו לפחות בינתיים עד שיהיה מישהו שגר בקרבת מקום ויוכל להשיב.
שאלה: הורדת שירים חסידיים : האם מותר לי להנות משירים חסידיים שמצאתי דרך להוריד מהאינטרנט מאתר של רדיו תוך כדי האזנה בעקיפין כלומר אין לינק (קישור ) להורדה שלהם? כמו כן מה הדין לגבי שירים חסידיים שמשתמשים בלחנים של מנגינות לועזיות מפורסמות אני מניחה בלי היתר מהאומן הלועזי. ואם יש דימיון בין שתי השאלות מבחינת עבירה או לא? נ.ב אם יכולתי להרשות לעצמי כלכלית אני מניחה שהייתי רוכשת את הדיסקים המקוריים ליצירת רווחים לאומן.
תשובה: אין להוריד שירים ולהנות מיצירות האומנים בלי לרכוש זכות זו. אני מניח שהזמרים המשתמשים בלחנים לועזיים רוכשים זכות זו או שהם עושים זאת באופנים שהחוק מתיר, גם בגלל שהם מודעים לגודל העוול הנעשה מכך שאנשים לא משלמים ליוצרים את המגיע להם, וגם משום שלא כדאי להם לקבל תביעות וקנסות בסכומים גבוהים מאוד. בכל מקרה גם אילו היו עושים זאת שלא כדין אין זה מתיר לאחרים לעשות שלא כדין - אדרבה זה חמור יותר כי נמצא שהמשתמש גם נהנה מהיוצר הלועזי בלי לשלם לו וגם נהנה מהתוספת של היוצר הישראלי בלי לשלם לו. אני סמוך ובטוח שאם תקני דיסקים תגלי שיש לך את היכולת הכלכלית לכך. כאשר רגילים להוריד בחינם ואין זה חלק מסל ההוצאות אז מתרגלים שאין כסף 'מיותר' לכך אך כשמתרגלים לשלם על זה ולא מרגישים שאלו הוצאות 'מיותרות' זה מסתדר. (כמובן, גם אם לא, אין זו סיבה להשתמש בלי לשלם) אשרייך שאת שואלת ורוצה להקפיד בנושאים אלו שהרבים לא מקפידים עליהם כראוי, ובזכות נשים צדקניות נגאלים ישראל!
שאלה: צילום מספר: האם מותר לצלם מספר מושאל מס עמודים? אם מותר, עד לאיזו כמות בערך מותר? אם אסור, האם מותר להעתיק בכתב יד?
תשובה: מותר לצלם עמודים בודדים בכמות כזו שסביר שאדם לא קונה ספר שלם בגלל מספר העמודים המועטים להם הוא זקוק.
שאלה: מכירה במקום בדיקת חמץ: ארונות תיקים שיש סיכוי קלוש שיש בהם חמץ, וקיים סיכוי קלוש שארצה להשתמש בהם בפסח - ניתן לכלול במכירה ולסמן במדבקה "חמץ"?
תשובה: אם סוגרים אותם בארון חמץ, ולא פותחים אף עם צריכים, למכור במכירת חמץ ולהשתמש פוגע בעצם מעשה המכירה.
שאלה: במבה לאשכנזים בפסח: לפי"ז גם במבה מותרת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה נכלל בגזירת קטניות?"
תשובה: במבה מבוטנים מותר, מה שראיתי במבה אוסם מכילה כמות זהה של בוטנים ותירס ולכן לדעתי אסורה לאוכלי קיטניות.
שאלה: למי מגיעה הזכייה בהגרלה: חברה פרסמה שמי ששולח SMSראשון, משלם סכום סימלי, ונכנס להגרלה. בני פחות מגיל שמונה עשרה ראה את הפרסום ושלח SMS. החברה התקשרו אליו, ושאלו לגילו, הוא ענה בן שש עשרה, הם אמרו אתה פחות מהגיל המותר ליכנס להגרלה, הוא אמר יש לי אח בן שמונה עשרה, הוא העביר אותו אליהם. הם בקשו מהאח בין השמונה עשרה ת בויזה, הוא אמר אין לי ויזה, יש לאבי ויזה, הסכמתי לשלם. החברה רשמה את ההגרלה על שם הבן בן השמונה עשרה, ואני שלמתי בויזה. השאלה היא אם זוכים בהגרלה למי שייך הכסף. הבן הקטן טוען, אם לא הייתי שולח את ה-SMS לא הייתה הגרלה, הבן השני טוען אתה לא יכול ליכנס להגרלה, אתה קטן בלעדי אין הגרלה, אני טוען בלא הויזה שלי ג"כ לא היה כלום. מה הדין?
תשובה: שאלה זו מורכבת מכמה חלקים: א. מי הוא בעל ההגרלה? ב. מהי ההגדרה של הגרלה? ג. האם חלה כאן תקנת חכמים של "איבה" בנער שסמוך על שולחן אביו? א. מסיפור הדברים נראה שלחברה לא היה חשוב מי הוא זה ששלח מסרון ראשון אלא בעיקר הת של אדם שגדול מגיל שמונה עשרה, כמו כן החברה רשמה את האח כבעל של ההגרלה. מכל זה נראה שהאח הקטן אינו זכאי לבעלות על סכום הזכיה. ישנו כלל בפוסקים שסתם נתינה הרי היא בגדר של מתנה. לכן נראה שנתינת הכסף של האב לטובת ההגרלה שעל שמו של הבן הגדול הרי דינה כמתנה או לכל היותר כהלוואה, ואם נוסיף לכך את הנתון שכבר נאמר שהחברה רשמה את האח הגדול, אם כן מובן שהאב גם כן אינו נחשב לבעל ההגרלה אלא הבן הגדול. ב. נחלקו הפוסקים בהגדרה של כסף זכיה מהגרלה, יש שראו בזה כמתנה, יש שראו בזה כעסק וכסף הזכיה הינו שכר של עסקה ויש שרואים בסכום הזכיה כערך של נכס שהושבח (עיין אגרות משה אורח חיים חלק ד סימן ע"ן וכן ספר "עטרת דבורה" סימן מ"ג להרה"ג אוריאל לביא שליט"א ועוד שמעתי ממורי הרה"ג כלאב שליט"א ) להגדרה של כסף זה תהיה השלכה בכמה נושאים בין היתר ביחס ממוני של איש ואישה (מה הדין באישה שזכתה בפיס, למי שייך סכום הזכיה) וכן ביחס לזכיתו של האב במציאת בנו. ג. חכמים קבעו שנער או נערה אף שהם גדולים, כאשר הם "סמוכים על שולחן אביהם" קרי הכלכלה שלהם היא על חשבון אביהם, אזי מציאתם שהם מוצאים תהיה שייכת לאביהם (בבא מציעא פרק ראשון, חושן משפט סימן ר"ע ) ויש האומרים שאף אם הוא עובד ומשתכר אזי פרנסתו יכולה להדרש גם על ידי אביו (רמ"א שם.) בטעם הדבר כתבו האחרונים (סמ"ע שם) שחכמים לא ראו בעין יפה שהאב יעבוד ויפרנס את בנו ומאידך הוא יוכל להלוך ולזכות במציאות לעצמו בלי לשאת בעול הפרנסה עם אביו. לאור זאת יש לומר שאם אנו מגדירים את הזכיה בהגרלה כ"מתנה" אזי ברור שהאב לא זוכה בה והיא שייכת לבן, גם אם נאמר שיש כאן עסק ושכר (ולשיטת הרמ"א גם שכר עבודה או מלאכה נזקפים לטובת אביו שמפרנסו ) עדין לא ברור שהאב זוכה בזה מכיוון שיש שהגדירו זאת כעליה בערך הסכום שהושקע בהגרלה ובעליות כאלו האב אינו זכאי לכן נראה שלפי דעת רוב הפוסקים הכסף שייך לבן שבן שמונה עשרה
שאלה: כשרות לפסח של מוצרים שונים: אנו נוהגים כמנהג האשכנזים. 1) האם שקיות אוכל צריכות הכשר לפסח? 2) האם א. אפיה נחשבת כחמץ גמור וצריך לבערה או לשים בצד במכירת חמץ? 3)יש לנו רוטב ויניגרט של חברת הלמנ ס - במרכיבים מצויין כי יש עמילן מעובד E1414, במוצרים האלרגניים: ביצים וחרדל. הרוטב הוא ללא גלוטן. האם נחשב כחמץ גמור וצריך לבערו או לשים בצד במכירת החמץ?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה שקית נילון לא צריכה הכשר. אבקת אפיה ורוטב למכור. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מנהגי אבל: יש לי חברה שאבא שלך נפטר לפני כחודשיים. היא מתחילה להתחזק וכו, והיא מתגייסת עוד כחודש בעזרת השם. היא נורא מקפידה לשמור על כל המנהגי אבלות, ואני שואלת בשמה שאלה- בגלל שהיא לא יכולה ללבוש דברים חדשים, אז מה היא עושה בעצם לגבי הצבא? האם היא צריכה בעצם לדבר עם האנשים שם לגבי בגדי הצבא? או שבגלל מצב כזה זה ר ללבוש את המדים והכל.
תשובה: מותר לה ללבוש את בגדי הצבא. נחשבת כאחת שאין לה בגדים מספיק שמותר לה לקנות חדשים. תנחומים. ותשתדל להתפלל מנחה בבית הכנסת בצבא ולשמוע דברי תורה לעילוי נשמת אביה
שאלה: נגיעה של בנות דודות: באירוע משפחתי לא מזמן ישבתי והגיעה בת דודתי בת ה11 בערך לומר היא נשקה את ההורים שלי וכשהגיעה אליי ראתה שאני לא מתכוון גם ולכן משכה לי באוזן בתור בהמשך בשיחה עם קרובות משפחה יצא שתוך כדי הן נגעו בי, לא רגילים אצלנו כ"כ להרחקה מערוה. האם הייתי צריך להרתע כשנגעו בי? איך אפשר להסביר לילדה בגיל זה שאני לא נוגע בנשים?
תשובה: ב"ה לך. מאוד שמחתי לקבל את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. אכן, לא תמיד הדבר פשוט. יש כיום לא מעט שממש לא מבינים בדברים האלו, ולכן מאוד לא קל להסביר להם. ובכל זאת, א. חשוב להסביר כאשר אתה מעריך שאפשר יהיה לקבל את הדברים. לפעמים כאשר מסבירים הדברים מתקבלים וממש משפיעים. כבר נתקלתי בדברים כאלו וממש הדברים מפתיעים. ב. צריך לדעת שגם אם יש נגיעות כאלו זו לא באמת בעיה. האיסור באמת הוא נגיעה של חיבה, נגיעה המביעה יחס, וכל עוד זה לא מצד שלך, אין בכך באמת בעיה. כמובן שאנו רוצים שגם דברים כאלו לא יהיו אבל יחשוב לא להיבהל מכך, אלא לפעול באופן שקול והגיוני. ג. כאשר מדובר בקטנה, הדבר יותר פשוט הלכתית. ד. לפי ההגדרות שכתבת אתה לומד בישיבת הסדר, ולכן אני בדרך כלל מאוד מציע למצוא כתובת בישיבה, רב שמכיר אותך או מישהו שתרגיש איתו פתוח והוא יוכל להדריך אותך. אין כמו הדרכה ישירה. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: אכילת מצה - צליאק - המשך: בהמשך לשאלה הקודמת, תחילה אני מודה על הפתרון המהיר, תבורך. לגבי מצות שיבולת השועל שאינן מכילות גלוטן - לפי מחקר שערך פרופ יהודה פליקס, במצות אלו לא ניתן לצאת ידי חובה מכיון שמה שמוכר כיום כ שיבולת שועל הוא אינו אלא צמח ה אוינא שכלל אינו משתייך לחמשת מיני הדגן וממילא אין אפשרות לצאת בזה ידי חובה. חמשת מיני הדגן מכילים כולם גלוטן הגורם לתפיחה לפי שמה שמובא במשנה ז, פרק י במנחות, חמשת מיני הדגן מיועדים לחלה, וכיון שלא שייך עניין התפיחה בצמח זה, זה לא מתקיים, הילכך אינו מחמשת מיני הדגן. שיבולת השועל המוזכרת בגמרא מוכרת כ שעורה דו טורית, מכילה גלוטן וכמובן שיוצאים בה ידי חובת מצה. אך בחולים רגישים עסקנן, שאסור שימצא באכלם גלוטן כלל. אם נלך לפי סברא זו הרי שבמצות שיבולת השועל המיוחדות שהזכרת לא יוצאים ידי חובה (גם הברכה עליהן שונה - וכך ראינו מהרב שלמה זלמן אוירבך שבירך על מאכלי שיבולת השועל כיום שהכל ). האם יש מקום לפסיקה מקילה? שבת השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אכילת מצה - צליאק"
תשובה: גם אורז הוא מין דגן ובכ"ז יש חולי צליאק שרשאים לאוכלו כי אחוז הגלוטן שבו נמוך מאוד וה"ה שבולת שועל אלא שבה אחוז הגלוטן גבוה קצת יותר והיא עלולה להחמיץ ובכ"ז יש חולים שרשאים לאוכלה אין לנו מסורת מהי בדיוק שבולת השועל, גם המדענים לא יודעים בדיוק מהי, אך מקובל לזהות את הקווקר כש"ש אם אתה בכ"ז מסופק בזיהוי תאכל את המצה הייחודית ללא ברכה.אין לך מה להפסיד וייתכן שבכ"ז קיימת מצות מצה חולה שאינו רשאי לאוכלה הוא אנוס ופטור
שאלה: תיקון חצות בשנת השמיטה והכשר כוסות לפסח: 1. איזה תיקון חצות צריך לקרוא כל שנת השמיטה? והאם אומרים גם ווידוי? ומה הדין בשבתות וימים טובים? והאם אפשר לקרוא את התיקון הזה גם בצהרים אחרי חצות? ועל מה מותר לשבת בשנת השמיטה ואיפה מותר לשבת ואיפה אסור לשבת? 2. כוסות שתייה חמה וקרה בפסח צריכים הכשר לפסח?
תשובה: 1. בשנת שמיטה אומרים רק תיקון לאה, ואומרים וידוי בימים שאומרים בהם וידוי. בשבתות וימים טובים אין אומרים תיקון לאה. וביום אין אומרים תיקון חצות מלבד בימי בין המצרים. ויושבים בתיקון לאה על כסא ולא על הקרקע. 2. כוסות לשתיה קרה צריכים שטיפה היטב. וכוסות לשתיה חמה נחלקו הפוסקים. לדעת השו"ע ואחריו הגר"ע אין צריך הכשר. ואילו הפוסקים כבן איש חי נהגו להכשיר ע"י עירוי מים שלושה ימים. ולדעת הרב אליהו זצ"ל אין להכשיר דורלקס ופיירקס שהם מורכבים מחומרים שבולעים.
שאלה: המספר ארבע בהגדה של פסח: מוטיב 4 מופיע הרבה מאוד בהגדה של פסח. למה? מה המשמעות של מספר זה דווקא?
תשובה: לשואל בספר "נאות דשא" (חג הפסח עמ' קיח) מבואר, שמספר 4 רומז לשם הוי'ה, לרמז לכך, שבימות השנה הניסים הם בדרך כלל נסתרים, ואילו חג הפסח הוא חג של ניסים גלויים, לכן בולט בו שם הוי'ה על כל צעד ושעל. נאמנה
שאלה: הכשרת מקום מבולגן לפסח: ו לרב יש לנו מחסן בבית. שבו יש המון ציוד, החל מספרים במדפים מקרר כלי עבודה וכל ציוד אפשרי. הוא אמנם מסודר אבל יש שם כלכך הרבה ציוד שיהיה קשה לנקות ולסדר את כולו לפני פסח. ואפילו במשך השנה לא מספיקים לעשות שם סדר. שנה שעברה סגרנו את המחסן למשך כל הפסח, השנה מעשיפים שלא כי זו קומה שלימה מאוד שימושית בבית! אם כן, מה עושים עם המחסן הזה בפסח? איך מכשירים בכל זאת?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אבק זה לא חמץ. רק מקומות שיש חשש שהגיע לשם חמץ כגון: שאכלו שם חמץ, נכנסו לשם בזמן האוכל - יש לנקות. חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: לנקות לבד ירקות עלים: האם ניתן לקנות כרוב וחסה לא של חסל"ט (ודומיו) ולנקות טוב? אם כן-איך בדיוק לנקות (חומץ מלח סטרילי.)
תשובה: וברכת ד' הלכתית זה אפשרי, אבל דורש הרבה מאמץ וידע, מי שלא טיפל מאודו בחרקים קשה להניח שידע לטפל בכך כיוון שאיננו מכיר את סוגי החרקים ומקום הימצאם. אמנם באופן תאורטי הדרך היא לשטוף היטב את העלה, להסיר כל נקודה או חשד לחרק, ואם יש מקום חיבור למספר עלים צריך לפרק, וכן אם יש עלים חלולים (בצל ירוק ) צריך לפתוח. לאחר הבידקה הראשונית, כדאי להשרות במים עם סבון וסטרילי. לאחר מכן לבדוק מול האור ולראות שלא נשאר דבר. זה מהות התהליך שדורש זמן וידע. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: השבת גזל למדינה: רציתי להתייעץ כיצד אוכל לפתור את הבעיה הבאה: לפני מספר שנים השתחררתי מצה"ל ועבדתי במקום מוכר על ידי ביטוח לאומי ב"עבודה מועדפת" (הכוונה לעבודה בתחומים ספציפיים כמו תחנות דלק, אבטחה, חקלאות, שבנוסף למשכורת שמשלם המעביד, ביטוח לאומי משלם כ-9,000 לאחר עבודה של חצי שנה). מקום העבודה היה מוכר על ידי ביטוח לאומי אך התפקיד שלי אמנם לא היה תפקיד שמוכר כעבודה מועדפת, אך בכל זאת הגשתי את הטפסים, ותוך מסירת עדות שקר, זכיתי לקבל את הפיצוי של ביטוח לאומי. כעת אני מתחרט על כך מאוד ומעוניין להשיב את הגזל שביצעתי. כיצד אוכל לעשות זאת ולנקות את עצמי? ברור לי שיותר לא אחזור על דבר כזה, אך אני מאוד מעוניין להשיב את הגזל. פשוט לא נראה לי שאפשר להשיב אותו לביטוח לאומי או למדינה. האם אוכל לתרום אותו וזה ייחשב שהחזרתי את הגזל? מצד שני אני לא ארצה שתהיה תרומה נכבדת על שמי, כאשר מדובר בהשבת גזל, לא ארגיש גאה ושמח על תרומה כזו.
תשובה: יתכן מאוד שישנה אפשרות להשיב דרך ביטוח לאומי. צריך לוודא זאת מולם.
שאלה: תיאדנט כשר לפסח: אשמח לדעת האם צריך לקנות תיאדנט (מי פה המשמשים אותנו בשבת במקום משחת שיניים) כשר לפסח? בברכת חג שמח וכשר, מורן
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה טוב לכתחילה היות ונכנס לפה ויש טעם. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כשבה בפרשת ויקרא: בפרשת ויקרא התורה משתמשת במלה "כשבה". האם יש פרוש לכתיב זה (כשבה לעומת כבשה)?
תשובה: לשואל תופעת סרוס האותיות היא תופעה לשונית מוכרת בתנ"ך, והדוגמאות לה רבות (כבש - כשב, שמלה - שלמה, עלג - לעג, ועוד). לא ראיתי מי שמבחין בין הלשונות. נאמנה
שאלה: עורות תחשים: בין החומרים שנדרשו לבניית המשכן מופיעים עורות תחשים. בקרב ח יש דעות שהייתה זו בריה שהתקיימה באופן חד-פעמי לצורך הקמת המשכן. שאר החומרים הם "רגילים", כמו זהב או עצים. מדוע העורות דוקא הם ממקור בלתי רגיל, אפילו נסי?
תשובה: לשואל סדר מבנה המשכן וחומריו כולל בתוכו סודות ורמזים עמוקים, ובהם גם טעם הכנת עורות התחשים מבעל חיים שלפי אחת מן הדעות (שבת כח ע"ב ותנחומא תרומה ו) נברא לשעה ונגנז. רעיונות שונים נאמרו בהסבר דעה זו, ובהם דבריו של מרן הרב קוק זצ"ל בספרו עין איה על מסכת שבת (כח ע"א). לדבריו, התחש בריבוי גווניו רומז לגישה המבקשת לכלול בבנין האומה גם כוחות שהם לעצמם רעים. בהתאם לגישה זו ביקש משה להכניס את ה'ערב רב' בכלל האומה (ראה תנחומא כי תשא כא), אך גישה זו היתה נכונה רק למשה לבדו ולא לדורות הבאים, לכן נגנזה ברייתו של התחש ולא ניתן לה עוד קיום. נאמנה
שאלה: שמן קנולה בפסח השנה: שאלה לגבי כשרות שמן קנולה השנה לשומרי קטניות. קראתי את תשובת הרב לגבי שמן הקנולה והבנתי כי בעקרון שמן קנולה כשר בפסח גם לשורי ליפתית וקטניות. האם זה נכון גם לגבי השנה מה גם שרוב מערכות ייצור השמן מעבירות זיקוק של השמן וכן כתוב על רוב הבקבוקים שמן קנולה מזוכך. האם ישנם חברות ספציפיות שהשמן קנולה שלהן מותר בפסח? וחג כשר ושמח. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שמן קנולה בפסח"
תשובה: אם שמן הקנולה כשר לפסח הוא כשר גם לאשכנזים
שאלה: קטניות ובין אדם לחברו: הורים שאוכלים קטניות מזמינים את ילדיהם הנשואים שאינם אוכלים קטניות. - לביתם או לבית הארחה. האם הילדים יכולים לומר להוריהם שלא יוכלו לאכול את מאכלי הקטניות ובכך "להכריח" את ההורים להכין מאכלים ללא קטניות - או להזמין מקום במקום ללא קטניות העולים הרבה יותר? או שיהיה מותר לילדים לאכול קטניות למרות מנהגם שלא לאכול? (ילדים נשואים.)
תשובה: הם אינם צריכים לומר דבר. יש מבחר גדול של מאכלים אחרים. שיאכלו מה שמותר להם. שמן קטניות שהתערב במאכלים לא אוסר אותם לדוגמא, מי שאינו אוכל אורז לבן כל השנה ומתארח בשבת רגילה (לא בפסח) האם הוא אומר משהו לבעלת הבית ודורש תחליף? יש מבחר מספיק של מאכלים אחרים
שאלה: מוצרים שיש חשש שמכילים חמץ- למכור לגוי בפסח או לשרוף?: כבוד הרב, האם ניתן למכור מוצרים אלו לגוי בפסח או שמן הראוי לא לשמרם כלל: תה המכיל עולש תמציות טעם טבעיות המכילות אלכוהול (בסביבות 40 ) מוצרים כמו שוקולד,אבקת ג לי,מטרנה,המכילים מלטודקסטרין או ממתיק מלטיטול טבליות שמרי בירה יבשים שמרים יבשים אינסטנט ברצוני לציין שחלק מהמוצרים, בעיקר תמציות הטעם הטבעיות והתה,הינם יקרים יחסית והפסדם מצטבר ל200 שקלים בערך. תודות רבות מראש!
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש אנשים פרטיים שנהגו לא למכור חמץ וודאי לנכרי אלא לשרופו. גם לנוהגים כך אפשר למכור את כל המוצרים הנ"ל חוץ משמרי בירה כי הם חמץ. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שימוש בתאריך לועזי: האם מותר לכתוב תאריכים לועזיים, הרי תאריך זה להולדת יש"ו ושמות החודשים כשמות אלים?
תשובה: לכול הדעות יש חשיבות רבה לתאריך העברי שבו מחוברים לדופק החיים היהודיים. היו שרצו לאסור זאת (החת"ס,מהר"מ שיק) וראו את השימוש בתאריך לועזי מנין לידת משיח הנוצרי כמי שאין לו חלק באלוקי ישראל, ומאס בתורה, איסור שם אלהים אחרים לא תזכירו. ותקפו את השימוש בתאריך זה בחומרה רבה. ויש שראו בכך (ספר היראים) כדבר שאין בו איסור ממש כיון שאין פה כוונה לשם אלוקות ולכן אינו איסור. לעצם הולדת אותו האיש בוודאי הולדתו היתה לפני תחילת התאריך: יש שסברו שנצלב 135 לפני החורבן כ65 שנה לפני החורבן (האשכול) ויש שהקדימו ב4 שנים (אברבנאל). לפי יוסף בן מתיתיהו - נולד בימי הורדוס, והורדוס נפטר 4 שנים לפני הספירה. כך שבוודאי אין תיאום בין הולדתו לספירה, למעשה הספירה הזו קדמה מימי יוליוס קיסר, אומץ על יד הנוצרים ונקרא התאריך הגרגואריאני.(ע"ש האפיפיור גרגוריוס ה-13 בשנת 1582). לכן אין בכך איסור של רישום השנים. לגבי רישום החודשים הרמב"ן כתב על פרשת החודש: 'טעם החודש הזה לכם ראש חודשים (על חודש ניסן), שימנו אותו ישראל חודש הראשון, וממנו ימנו כל החודשים שני ושלישי עד ת השנה בשנים עשר חודש.' והקשו הרי אנו משתמשים בחודשים אחרים שבאו עמנו מגלות בבל? הסביר הרמב"ן עצמו בדרשותיו: (דרשה לראש השנה שנאמרה בעכו) - נכון אנו קוראים בשמות שבאו מבבל שנאמר: 'לא יאמר עוד חי ה' אשר העלה את בני ישראל מארץ מצרים כי אם חי ה' אשר העלה ואשר הביא את בני ישראל מארץ צפון' (ירמיהו טז) לא שנשכח גאולת מצרים אלא שנצרף שמות בבל 'להודיע ששם עמדנו ומשם הוציאנו ה''. והסבירו המהר"מ בן חביב - שאין איסור לקרוא שמות לחודשים בשמות בבליים אך שרוצה להזכיר מניין החודש יזכיר מניין החודשים מניסן. ניסן החודש הראשון, אייר שני וכן הלאה. ולכן נשאלת השאלה: האם בכותבינו תאריך לועזי לכתוב חודש ראשון שני הרי נאמר: 'החודש הזה לכם ראשי חודשים' או עדיף לכתוב ינואר, פברואר.? שו"ת יביע אומר (ג,ט) כתב שעדיף לכתוב ינואר ופברואר על ראשון שני שזהו הרע במיעוטו כי החודש הראשון הוא ניסן ולא ינואר. ואילו שו"ת ציץ אליעזר (ח,ח) כתב ההפך - עדיף לקרוא ראשון שני מפני 'ששמות החודשים שלהם מכוונים לשמות אלילים' לכן עדיף שיכתוב מספרים ולא שמות עכו"ם. (ינואר פירושו- האל הרומי יאנוס שהוא אל ההתחלות. פברואר - האל הרומי המטהר אנשים מחטאים ועוונות. מארס נקרא על שם אל המלחמה הרומי - ביהדות יש אל אחד לכול) לסיכום: התאריך העברי הוא שלנו, והוא אשר מזכיר לנו בחיי היום יום את חסדי ה' אשר גאלנו ממצרים ומגלות בבל, בתאריך הלועזי עדיף למעט ובוודאי לכתוב שנדרש תאריך לועזי גם תאריך עברי. (על פי החוק מסמך רשמי של משרדי ממשלה ירשם תאריך עברי ולועזי)
שאלה: אוכל שבושל בשבת: רציתי לדעת האם אוכל שבושל בשבת אני יכול לאכול אותו במוצאי שבת
תשובה: בהנחה שאכן האוכל ממש בושל בשבת (ולא שרק חיממו אותו), והבישול נעשה ל"ע על ידי יהודי בן מצוות, באיסור (ולא במקרה של פיקוח נפש): אם האיסור נעשה במזיד: למבשל עצמו המאכל אסור לעולם, ולשאר הוא מותר באכילה במוצאי שבת. אם האיסור נעשה בשוגג: מותר גם למבשל עצמו לאכול בשבת.  הערה: לדעת ה"כתב סופר", אם המבשל בישל את המאכל בפירוש עבור אדם מסוים, הרי שעל אותו אדם חלים הדינים של המבשל עצמו וממילא באיסור במזיד גם לו התבשיל אסור לעולם. הרב עודד מילר
שאלה: 3 פסיעות לאחור: ה והברכה. 1. מדוע פוסעים לפני תפילת עמידה 3 פסיעות לאחור ו3 פסיעות קדימה וכן בסיום תפילת עמידה? 2. מדוע נותנים 3 מטבעות ב"ויברך דוד", ומדוע 2 מטבעות ואחר כך מטבע אחת?
תשובה: 1. לפני תפילת עמידה פוסעים שלוש פסיעות קדימה כהתכוננות לתפילת שמונה עשרה שהיא עיקר העמידה לפני רבש"ע. המנהג היום לפסוע לאחור שלוש פסיעות ולחזור קדימה שוב שלוש פסיעות, אולם מעיקר הדין מספיק לפסוע קדימה שלוש פסיעות. שו"ע צה א ומשנ"ב ג. בסיום התפילה פוסעים לאחור שלוש פסיעות כעבד הנפטר מרבו. המקור שפוסעים דווקא שלוש פסיעות הוא בגמרא ביומא נג עמוד ב, ונאמרו בכך כמה טעמים. אחד מהם כנגד שלושת המדרגות שהיה יורד הכהן עם איברי התמיד בין הכבש למזבח. עיין בית יוסף סימן קכ"ג ג. 2. המקור לנתינת שלוש מטבעות ב"ויברך דוד" הוא במנהגי האר"י ונאמרו בזה טעמים ע"פ הקבלה. עיין שערי תשובה נא ז  משנ"ב יט  כף החיים מד-מה.
שאלה: בדיקת חמץ ותפילה: לכבוד הרב, יש לי שלוש שאלות שלא כל כך קשורות אחת לשניה: 1) בעניין תפילת שחרית - להלכה נפסק שתפילה מדרבנן, בניגוד לדעת הרמב"ם. ולפי זה, יש לשאול מדוע אנחנו לא אומרים על הזמן שבין עלות השחר להנץ החמה, שהוא ספק, את הכלל הידוע - "ספק דרבנן לקולא"? 2) בעניין בדיקת חמץ - האם אפשר שבעל הבית יברך ויבדוק בחדר מסוים, ושאר בני הבית ישמעו את הברכה ויבדקו במקומות אחרים (כמובן, ויקחו איתם נר אחר או פנס כיס)? האם מותר במצב כזה שאחד מבני הבית ילך לרכב לעשות שם בדיקה? 3) מה הטעם שצריך לבדוק את הרכב? הרי רוב האנשים לא אוכלים ברכב כמעט (חוץ ממקרים מסוימים נדירים), ובטח שלא אוכלים לחם או שאר דברים שהם חמץ. וגם אם נגיד שאוכלים, הרי לא משאירים אוכל במקום שיהיה אפשר לקחת ולאכול בפסח (לא כמו כיס של מעיל,לדוגמה).
תשובה: אודה לחלוקת השאלות לנושאים. 2. אפילו עדיף שיבדקו כמה אנשים שהבדיקה תהיה יותר בנחת. 3. רכב מוחזק כמקום שאוכלים בו חמץ בין באכילה ובין בקניות.
שאלה: אליהו הנביא - פסח : מדוע דווקא אליהו הנביא קיבל את התפקיד הזה?
תשובה: לשואל בפסח מקבל אליהו מקום מרכזי: לכבודו מוזגים כוס חמישית. כוס זו נקראת 'כוס של אליהו' מפני שנחלקו הדעות במצוותה, וכל ספק שאין בידינו יכולת לפותרו, כשיבוא אליהו הנביא יפשוט את הספק (הגר"א. מובא ב"סדר הערוך" חלק ב' עמ' רסג). כוס זו מסמלת את האמונה בגאולה, והאמונה שהרחמן הוא ישלח לנו במהרה את אליהו הנביא זכור לטוב (משנה ברורה סימן תפ סק"י). נאמנה
שאלה: שאלת כשרות ערבוב כלי בשר וחלב בבישול: מחבת בשרית שטוגנה בה חביתה עם שמן ושימוש במזלג חלבית להפיכת החביתה. במחבת לא היה שימוש מספר חודשים ובמזלג בסבירות גבוהה היה שימוש בפרק זמן של פחות מ 24 שעות מהמקרה. החביתה הונחה על צלחת פלסטיק קשיחה של איקאה. מה דין כל אחד מהכלים? אם כלי מוגדר ככשר, האם יש צורך בפעולות נוספות כגון הטמנה באדמה או מספיק שטיפת הכלים. וסליחה באם שאלה זו נשאלה בסגנון אחר - לא מצאתי כזו.
תשובה: בעזרת השם אם אכן המזלג היה בשימוש חלבי חם (בתוך כלי ראשון, או שעירו עליו מכלי ראשון) ב24 השעות שקדמו להכנת החביתה: לדעת הספרדים הכל מותר (שולחן ערוך סימן צה, סעיף ג). האשכנזים נהגו להחמיר להגעיל את המחבת (רמ"א סימן צד סעיף ה). הרב עודד מילר
שאלה: המתנה בין בשר לחלב לאישה: לאישתי נורא קשה המעבר בין 4 השעות שהיה נהוג אצלה לבין 6 השעות שאני נוהג. היא טוענת שהיא רעבה והרגלי האכילה שלה במשך 25 שנים היו כאלה שאיפשרו לה לנשנש מאכלים חלביים בין הארוחות, וכיום היא נאלצת לחכות עוד שעתיים כאשר מגוון המאכלים העומדים לרשותה הצטמצם וזה קשה לה. האם היא חייבת לשמור 6 או שמא היא יכולה לשמור 4. כמובן שמדובר בצנעה כך שהילדים יתחנכו לשמור 6.
תשובה: כיון שמנהג ה6 שעות הוא הפשוט, כך ראוי לנהוג בלי קשר למנהגך. אפשר להקל ב5.5 ואפשר לאכול בשר בערב.
שאלה: הלכות פסח: א. אדם שעשה צרכיו באמצע בדיקת חמץ, מתי יברך ברכת אשר יצר? אחריי סיום הבדיקה (יש חשש שישכח או עד שיסיים את הבדיקה כבר יעבור שיעור זמן הברכה) או מיד כשנטל ידיו אחר היציאה ממקום חשוב. ג. כתב הבאר היטב ( סימן תל"ב ס"ק ג ) שהפתיתין שמניח בשביל בדיקת חמץ יהיו פחות מכזית שאם יחסר ולא ימצא את אחד הפתיתים לא יעבור על בל יראה וימצא, עכת"ד. לכאורה קשה הרי לחלק מהפוסקים חיוב ביעור הוא רק מכזית ויותר (וכן חיוב "בל יראה" וכו ) אז ממה נפשך לפי הטעם שכתב הרמ"א שצריך לשים פתיתים משום שלא יהיה ברכה לבטלה אם לא ימצא שום חמץ הרי לחלק מהפוסקים יהיה זה ברכה לבטלה כי חיוב ביעור הוא דווקא ביותר מכזית? ד. המשנ"ב (סימן תל"ב ס"ק י ) כתב אם בעל הבית אינו בודק כלל ומצווה לאחר לבדוק האחר מברך משום דהוי שלוחו גם לענין הברכה, עכת"ד בטעם הדבר כתבו האחרונים (האלף לך שלמה סי ק"י, ערך השולחן) משום שמא ימלך השליח ונמצא ברכתו של המשלח לבטלה. שאלתי היא האם אפשר להקל ליהודי מבוגר שקשה עליו הבדיקה ממש (משום שאינו יכול להתכופף וגם אינו רואה כל כך טוב.) שהוא יברך ואדם אחר יבדוק. (לסמוך בדיעבד על הפר"ח ועוד)?
תשובה: א. אחרי שנטל ידיו, ואח"כ ימשיך בבדיקה. ב. כל הפתיתים מצטרפים ליותר מכזית, ועל כולם יחד חלה הברכה. ג. אם הבדיקה נעשית לעיני בעל הבית מיד לאחר הברכה אפשר שהוא יברך.
שאלה: מאמינים שונים : לכלל הרבנים ושאו ברכה על מאמציכם היפים והכנים שאלתי היא, איך יודעים כיום לעומת פעם, לא לקטלג בן אדם יהודי מאמין אך אינדיבידואליסט שמאמין בדרך שלו, ואינו אוהב לבוא בציבור רב, ונניח אפילו שרוצה לברך בדרך שלו, ושומר עיקרי היהדות, ובין כל סוגי המאמינים כיום וגווני העם, שיהיו בריאים כולם וישאו ברכה איך יודעים שכיום לא לקטלג כמחוץ ליהדות להבדיל לדוגמא: הנוצרים הראשונים היו מאופיינים בהתנהגותם שהוציאו אותם מחוץ ליהדות. איך יודעים להזהר כיום בראי ההסתכלות של העת העתיקה לא להתנהג בלי מודעות אפילו כאותם נוצרים ראשונים. או שיש שטח אפור שמותר חופש ביטוי עצמי או הליכה עם זרם בהתאם לעדה או אישיות?
תשובה: מי שבדברים או התנהגות פוגע בעיקרי התורה איננו יכול להיקרא מאמין. כמו מי שחושב שיש לבורא בן, וגם הוא נחשב לאלוקים זאת עבודה זרה שאיננה משאירה לו תואר יהודי מאמין. וכן מי שכופר בקדושת התורה או בקדושת עם ישראל, האמונות האחרות שהוא מאמין לא משאירות אותו בכלל אמונת ישראל.
שאלה: מה זה אספקלריא מאירה?: מה זה "אספקלריה מאירה" ו"אספקלריה שאינה מאירה"?
תשובה: יש שביארו כי המאירה היא כמו מי שרואה מבעד זכוכית שקופה וצלולה, ושאינה מאירה נחשבת כראיה מבעד לזכוכית כהה ומטושטשת.
שאלה: ילדה מאומצת ושמירת נגיעה : האם נער או נערה מאומצים צריכים לשמור נגיעה מאביהם או מהאימא? ומה בעניין האחים הגדולים?
תשובה: אחרי שהגיעו לגיל מצוות ראוי שיזהרו מנגיעה וזה גם בהורים רגילים. הכוונה בעיקר למניעה מחיבוק ונישוק אך לא מנגיעה ביד וכדומה. ויש מקילים בזה, לכן אם האב או האם מנשקים אין לדחות אותם אך לא להתמסר לזה יותר מידי.