LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לקטוף קצת פירות בשדה: אם אני הולך בפרדס או שדה ואני קוטף רק תפוז אחד או שניים ואוכל במקום האם אני חייב בתרומות ומעשרות? ואיך אני יכול לדעת כמה זמן עבר מאז שתילת העץ?
תשובה: אם העץ קטן יש לחשוש שמא עדיין לא עברו שנות ערלה. אם העץ גדול וניכר שכבר עברו יותר משלוש שנים, מותר. לגבי תרומות ומעשרות, בשדה, מותר לאכול ארעי בלא הפרשת תרומות ומעשרות, אך אם אתה קונה את הפירות או מבשל וכדו  יש בכך קביעות וחייבים להפריש תרומות ומעשרות. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: לעשר בלי להביך אף אחד: אם אני אורח אצל חברים שלא שומרים כשרות ואני לא יודע מה מעושר ומה לא, מה עלי לעשות?
תשובה: אם אין יודעים בוודאות שהפרישו תרומות ומעשרות אסור לאכול בלא הפרשה. מי שמתארח יכול להפריש במקום ובדרך שלא יביך. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: תרומות ומעשרות בלי לפגוע: האם יש דרך להפריש מעשרות כשאני מתארח בבית שלא מעשרים ולא רוצה לפגוע?
תשובה: יש לומר נוסח הפרשה לפני הסעודה, ולהשאיר קצת יותר מאחוז מכל מין מהפירות והירקות בצד הצלחת. במקרה זה יש לומר את הנוסח הבא לפני ההפרשה א. הפרשה זו תתקן את כל מה שחייב בתרומות ומעשרות ואני או אחד מבני ביתי נאכל במשך השבת (הסעודה) הקרובה. ב. ההפרשה תהיה על כל מין בנפרד, ותתייחס רק למה שראוי למאכל אדם. ג. ההפרשה תחול באחד המועדים הבאים: 1. בשעה שאומר שהפרשה זו תחול. 2. אם לא אומר - לאחר שאפריש. 3. אם לא אפריש, לפני שנאכל מכל מאכל בנפרד. ד. קביעת המקום של המעשרות תהיה לפי מקומם בשעת חלות ההפרשה. המעשרות ייקבעו במה שיהיה אז ברשותי או ברשות בני ביתי. לאחר מכן יש לומר את סדר ההפרשה הרגיל. בברכת התורה והארץ, הרב יואל פרידמן.
שאלה: נרות שבת שנכבים פתאום: כבר חודשים בערך שכל שבת אני מדליקה שני נרות שבת כהרגלי, מברכת וחמש דקות אחר כך אחד הנרות מתכבה. האם עלי לקחת זאת לתשומת ליבי ברצינות?
תשובה: אם זה כבה כבר תקופה מסוימת, סימן שיש פגם בנרות וצריך להחליפם. אם הדלקת ונכבה הנר, לך כבר אסור לתקן, אבל מותר לך להגיד לאחד מבני הבית שעדיין לא קיבל שבת שיתקן את הנר, עד קצת לפני השקיעה. וזאת מפני שאדם שקיבל עליו את השבת, יכול לומר למי שעדיין לא קיבל עליו שבת לעשות מלאכה עבורו, עד קצת לפני השקיעה.
שאלה: לימוד תורה בעוני כבד: האם אבא ל-4 ילדים אשר לומד תורה כל היום ואין בביתו אפילו לחם לאכול, יכול להפסיק את לימוד התורה ולצאת לעבוד? אנחנו תורמים כסף על מנת שיהיה להם מה לאכול בשבתות.
תשובה: לא אוכל לענות על השאלה מבלי לדעת יותר פרטים. מכל מקום הייתי מדריך מי שלומד תורה ואינו אדם בעל סגולות מיוחדות שלימודו חשוב במיוחד לעם ישראל, להקדיש גם זמן לפרנסתו ולעשות תורתו קבע ומלאכתו ארעי. ובעזרת ד' זה וזה יתקיים בידו. אבל אם כעת הוא נמצא בתנופה למודית גדולה מאד והוא מתכוון לסיים שלב מסוים בלימודו כדי שאחר כך יוכל להרביץ תורה בישראל יתכן שהוא נוהג נכון, אם מדובר על פרק זמן מוגבל.
שאלה: בנות שצונחות חופשי: האם לבחורה מותר לצנוח צניחה חופשית בליווי מדריך? אין כיום מדריכות לצניחה חופשית בארץ, והצניחה מתבצעת כאשר המדריך צמוד לבחורה. כל התהליך עורך כ-15 דקות כאשר 40 שניות נפילה חופשית ועוד כ-10 דקות צניחה איטית לקרקע.
תשובה: הדבר לא מתאים. האם הצניחה אינה הסתכנות שלא לצורך?
שאלה: לוויה של גויה שבקשה שישרפו אותה: סילויה רפאל היא מרגלת ישראל שמסרה את נפשה למען עם ישראל. היא עצמה גויה, שאביה היה יהודי. סילוויה בילדותה היתה בת בית בבית אימי בדרום אפריקה. השבוע היא נפטרה ממחלת הסרטן. היא בקשה להשרף ולהביא את האפר לישראל ולהקבר בקיבוץ שהיתה גרה בעבר. הורי לא רוצים ללכת ללוייה, אבי אומר שזה עבודה זרה. האם כך יש להסתכל על כך? אני מרגיש שהיא מאוד השפיעה עלי בנעורי, האם יש ללמוד לעילוי נשמתה?
תשובה: לפי גישת היהדות, גם גופתו של יהודי וגם גופתו של גוי צריכה קבורה באדמה, ולכן זה לא ראוי שישרפו גופת גוי, אף-על-פי שאין בזה ממש איסור. וכפי שראינו ביהושע (פרק י), שלאחר שהרג את חמשת המלכים ותלה אותם, דאג להורידם מהעץ לפני הלילה ולקוברם. למרות כל זאת, אין בזה משום עבודה-זרה, ומותר ללכת להלויה מפני הכבוד.
שאלה: כיבוד הורים וגילוי עריות: בהמשך לשיעור שנתן הרב "פסיכולוגיה וכיבוד הורים" רציתי להעיר: לפי דין תורה אב שבעל את בתו דינו מיתה. וברור שלאחר מיתה אין אפשרות לקיים מצוות כיבוד הורים, אם כן המצב היום כבר יותר טוב. כ"כ הגישה הפסיכולוגית המוצגת בכתבה היא אליבא דבית מדרשו של פרויד, ויש בפסיכולוגיה אסכולות נוספות שיכולות בהחלט להתאים לאדם שומר מצוות.
תשובה: אכן חייב מיתה, אבל מצווה על הבת לדון אותו לכף זכות, שאף שעשה חטא נורא, אולי היה חולה. גם אחר מיתה יש כיבוד הורים, בזיכרון וביורצייט וכדומה. כמובן שאפשר להשתמש בפסיכולוגיה, ואפילו הפרוידנית באופן חיובי. בשום אופן לא להדחיק. בכל זאת לטפל. מתי ללכת למשטרה?
שאלה: טיפול נפשי וכיבוד הורים: על המאמר "פסיכולוגיה וכיבוד הורים". רציתי לציין שחשוב להדגיש שרצוי כן לפנות לטיפול אצל מטפל יר"ש כי אדם שנפגע מהוריו יכול לנסות להשלות את עצמו שהוא סלח להם אך הארס נשאר בפנים ועלול להתפרץ על הורה על לא עוול בכפיו, על בני משפחה או על הנפגע עצמו. הבעיה כנראה נוצרת כשמטופלים עוזבים טיפול אם הם שחשים קצת הקלה. אז הם נתקעים בשלב לא טוב ועלולים להפנות את הכאב לאפיק שלילי.
תשובה: כדי שהמטפל לא יחטא ח"ו בהכשלת המטופל במצוות כיבוד הורים, עליו להדגיש כבר בהתחלה, שכל המגמה היא לכבד את ההורים באופן המושלם, לדון אותם לכף זכות, אולם עם זאת יש צורך לברר דברים כדי למנוע טעויות ובעיות בעתיד. באופן זה, גם אם הטיפול יפסק באמצע, החשש שהוא יגרום לפגיעה בכיבוד הורים יקטן. בשום אופן לא להדחיק. כיבוד הורים וגילוי עריות. מתי ללכת למשטרה?
שאלה: אסור לגבות חובות?: מה בדיוק דיני ההלכה של "לא תהיה לו כנושה"? הרי אי אפשר שלא אגבה חובי בכלל?
תשובה: מצוה על הלווה לפרוע את החוב ומותר לתבוע את החוב. רק עני מרוד שאינו מסוגל לפרוע את החוב אסור לנגוש בו.
שאלה: שותפות של זוג בירושת הבעל: זוג היה נשוי 25 שנה. עובר לנישואין הביא עימו הגבר ירושה כספית. ברבות השנים הקרן נשאה פירות רבים. מה חלקה של האשה בקרן ובפירות?
תשובה: אין לה חלק לא בקרן ולא בפירות. הרב חיים כץ.
שאלה: תלמיד שלא מפסיק להפריע: יש לי תלמיד שכל הזמן יושב ומדבר עם כל החברים בכיתה ולא רוצה לשמוע אפילו מילה אחת. מה לעשות איתו? אני מעירה לו בכבוד, אבל הוא לא מתייחס.
תשובה: על המורה לקרוא לילד ולשוחח איתו שיחה אישית וביחד להגיע לכך שהוא יבין שעליו לשנות את התנהגותו. לשיחה אישית עם תלמיד יש השפעה רבה אם היא נעשית בחכמה. אם זה לא עוזר יש להעזר ביועץ חנוכי.
שאלה: ללכת אחורה בקדיש: מדוע כשאומרים קדיש, בקטע "עושה במרומיו" נוהגים לעשות צעד אחורה? יש לזה מקור?
תשובה: בספר "כף החיים" כתב שיש לצעוד אחורנית בזמן אמירת עושה בקדיש, רק אם זהו קדיש תתקבל, שהוא מסיים את קבלת התפילה וזהו כמו פרידה מהשכינה בדרך כבוד. יש שנהגו לצעוד כך גם בשאר הקדישים,אולי נשתרבב הדבר מתוך קדיש תתקבל ואולי לדעתם כל קדיש הוא בבחינת עמידה לפני ד', שבסיומו יש לצעוד אחורה.
שאלה: כיבוד אב שמזלזל באשתו: אבי בנאדם מאוד קשה הוא פועל בצורה שמעניינת רק אותו, אינו מתחשב באחרים (אינטרסנט), מזלזל באישתו, לא נאמן לה ופוגע בה, מתנהג לעיתים בבריונות, חסר אחריות וחסר התחשבות. אני נורא משתדל לכבד אותו אבל זה מאוד קשה לי. אני יודע שעמדת התורה קובעת שחייבים כמעט בכל מחיר לכבד אב ואם, אבל מה אני עושה במצב שאבי פוגע בכבוד אמי (וזה כואב לי בצורה שלא תאמן), פוגע בעצמו ובמשפחתו (וילדיו)?
תשובה: שאלה קשה שאי אפשר לענות עליה כראוי בלא להכיר את המשפחה. ולכן ראוי שתתייעץ עם רב או מחנך שמכיר אתכם. מכל מקום ברור שעליך לדעת את מה שלא ר בהתנהגותו של אביך. אסור שמצוות כיבוד אב תשבש את יכולת השיפוט שלך, שהרי ההלכה מורה שאם האב מבקש מבנו שיעשה דבר המנוגד להלכה לא ישמע לו. הרי שהבן חייב לשפוט את הדברים כראוי. עם זאת תנסה לדון אותו לכף זכות, שאולי הוא סובל ממחלה נפשית וכדומה. האם תוכל לשנות אותו? מסתבר שלא. ולכן חבל להתקוטט בלא תועלת. אם תראה שהוא פתוח לשמוע את כאבך, תוכל מעט מעט לדבר ולומר לו בדרך כבוד את אשר על ליבך. עליך לכבד את אמך וזה אולי יסייע גם לו לשנות את התייחסותו, שאם יראה שאתה מתעצב כאשר הוא פוגע באם, אולי יחזור בו.
שאלה: חומר לא כשר שיונקים מאמא: האם יכולה אשה למרוח על עצמה חומר שאינו כשר, לצורך רפואה, כאשר ודאי שתינוקה יאכל ממנו בזמן שהוא יינק ממנה? האם יש חובה לברר מראש את כשרותו?
תשובה: אם החומר אינו טעים, אינו נחשב אוכל, ואין בו איסור. וגם אין צורך לברר אם הוא כשר.
שאלה: להיכנס לכנסיה בשביל חולה: האם רופא שנקרא לרפא חולה מסוכן להיכנס לתוך כנסיה לשם כך?
תשובה: אם החולה ישראל, פיקוח נפש דוחה גם איסור זה שאינו ע"ז ממש. אם החולה גוי ואין רופא אחר יש חשש לאיבה אם הרופא לא יטפל בו ולכן ג"כ מותר.
שאלה: להיכנס לחדר כושר בכנסיה: בתוך מלון המשמש גם ככנסיה בירושלים נמצא חדר כושר לנשים אשר מנוהל ע"י יהודים. כדי להיכנס לתוכו צריך לעבור דרך הכניסה הראשית ומטבח המלון. האם מותר להכנס ולהתעמל שם?
תשובה: מה לכהן בבית הקברות?
שאלה: האם זו עבירה לחייל לפנות ישובים?: הרב פסק בתכנית שחייל צריך לסרב לפקודה לפנות ישובים כי היא בניגוד להלכה, כמו שיסרב לחלל שבת. לכאורה זה לא דומה: א. יש מחלוקת בין הפוסקים של ימינו אם מותר לפנות ישובים בגלל שיקולים מדיניים. שבת אין מחלוקת בפוסקים. ב. הצבא יכל היה לסגת מבלי לפנות ישובים ואז הרשעים היו מבצעים טבח במתיישבים אז בעצם החייל שמפנה הוא מציל אותם. ג. למה זה שונה מלאבטח מתרחצים בשבת? אותו דבר כאן - המדינה עושה את העבירה בכך שעוזבת את שטחי ארץ ישראל, אבל החייל שמפנה מקיים מצוות לא תעמוד על דם רעך.
תשובה: א. כל רב שפוסק כיום הלכה צריך לבסס את דבריו על מקורות מראשונים ואחרונים. ובנושא זה כבר לפני כמה שנים פסקו 'איחוד הרבנים' בראשות הרבנים הגאונים הרב אברהם שפירא והרב מרדכי אליהו, ואיתם מאות רבנים, את דברי הרמב"ן בספר המצות מצוה ד:" שלא נעזבנה ביד זולתנו מן האומות או לשממה", כלומר: יש חיוב על עם ישראל לא לתת שלטון לגוים בארץ-ישראל, ולא להחריב את הארץ. דברים אלו נפסקו להלכה כבר בדורות קודמים, וכפי שמובא בפתחי תשובה באבן-העזר סימן עה, והוא עצמו מביא שורה ארוכה של פוסקים בני דורו ושקדמו לו. ממילא, מה שרוצים לעשות עכשיו זה בניגוד לתורה. אם מישהו אומר אחרת, נשמע על סמך מה הוא אומר כך. ואם לדעתו שיקולים מדיניים דוחים מצוה זו של תורה, שיבוא ויוכיח. הרי יש כללים במצב בו מצוות מתנגשות. לדוגמא: כאשר יש לאדם שתי מצוות, אחת מצות עשה ואחת לא תעשה, כבר נפסק שיבוא עשה וידחה לא תעשה. אם כן, מי שחושב שהמצוה נדחית מפני כל מיני שיקולים, הוא חייב להוכיח ולהביא ראיות לדבריו. בנוסף, המושג "סירוב פקודה" זו הטעיה. אין רב שאומר שצריך לסרב פקודה. אדרבה, בזכות רבני ישיבות ההסדר החיליים שהם תלמידיהם ממלאים פקודות. הם מלמדים שאתה באת לצבא לשמור על המדינה, וגם אם יש פקודה לא סבירה- אתה עושה את זה.אבל פה זו כפיה נגד התורה. גם בפקודות מטכ"ל כתוב שמותר לאדם לחיות לפי הדת שלו, וזו כפיה נגד הדת. גם בדורות קודמים בגלות, אע"פ ש"דינא דמלכותא דינא", אם המלכות גזרה על אנשים לחלל שבת או לעבור על כל מצוה אחרת, אנשים מסרו נפשם על זה! אדם בא לצבא בשביל לשמור על המדינה. אם אומרים לו להלחם באויב והוא לא עושה זאת, הוא מועל בתפקידו. פה אומרים לו לפעול בשליחות פוליטית של מפלגה מסוימת, וזה לא קשור כלל לבטחון עם-ישראל. לא בשביל זה אדם הלך לצבא, וזה נגד הדת שלנו. זו גם הסיבה שהביטוי "סירוב פקודה" זו הטעיה. לאדם שומר תורה ומצות אסור לעשות זאת. ב. אם הצבא רוצה הוא יכול לעשות זאת, ואז השאלה היא אחרת: האם אפשר להשאר ללא חסות של המדינה. יתכן שלא, אבל זהו לא בסמכותה של המדינה להחריב. המדינה רוצה לפנות את חייליה משם- שתפנה, ותשאירו לתושבים את השיקול כיצד להסתדר עם הערבים. ג. יש לנו כלל בהלכות שבת, שאפילו אדם שפשע וחילל שבת, אבל עכשיו הוא נמצא במצב של פיקוח-נפש, עדיין יש חובה להצילו, ועל סמך כלל זה חיילים מאבטחים חופים וכדומה.
שאלה: אוכל שבא לביתי בשבת: אורח לא דתי הביא לנו בשבת ברכב שלו אוכל. מותר לאכול או שצריך לחכות "בכדי שיעשה"?
תשובה: פסק השולחן-ערוך (אורח-חיים, סימן שיח), שדבר שנעשה בו איסור תורה בשבת אפילו בשוגג, אסור להשתמש בו בשבת, ולמוצאי-שבת מותר בשימוש מיד, אפילו למי שנעשה האיסור בשבילו. לכן למעשה, אין להנות מזה בשבת.
שאלה: כיסוי הגוף עם מעיל מעל הראש: האם מותר להוריד את המעיל מעלי בשבת ולפרוס אותו מעל הגוף בכדי להגן בפני הגשם. אם אסור, מה העיצה המותרת?
תשובה: אפשר להניח את המעיל על הראש מבלי לפרוש אותו כאוהל.
שאלה: לרחוץ כלים עם אותן כפפות: האם מותר לרחוץ כלים חלביים ובשריים עם אותן כפפות גומי?
תשובה: רצוי שיהיו כפפות נפרדות., או לפחות שטיפה יסודית בחמים בין שני הסוגים. להמשך דברי הרב בנושא.
שאלה: להעלות אורח לתורה שוב ושוב: הגבאים אצלינו בבית הכנסת מעלים כל אורח שמגיע לשבת. יש לי בעיה עם זה. רוב הציבור מורכב מזוגות צעירים וההורים מתארחים הרבה פעמים וייתכן מצב בו אדם עלה לתורה בבית הכנסת שלו בשבוע שעבר ובכל זאת הוא מועלה לתורה שוב אצלינו. מה אומרת ההלכה?
תשובה: בכלל מצוות הכנסת אורחים, שהיא מהמצוות החשובות בתורה, כולל גם לתת כבוד לאורחים כמו בעלייה לתורה ואם הם הורים של זוג צעיר מהמתפללים יש בזה גם סניף של מצוות כיבוד אב ואם. אך בכל אופן, אם ע"י נוהג זה פוגעים במתפללים הקבועים, שאינם זוכים לעלות לתורה, רצוי לקבוע שנותנים רק שתי עליות לאורחים ושאר העליות תהיינה למתפללים הקבועים. (כמובן יש להתחשב במצבים יוצאים מן הכלל כגון שבת חתן, ברית וכדומה, שאז אפשר להתנהג "בנדיבות").
שאלה: צמידים של גוש קטיף: גוש קטיף הוציאו לאחרונה צמיד כתום, כחלק מהמאבק על פינוי ארצנו הקדושה, ומימון מטרות תעמולת נגד. האם לבנים מותר לשים צמיד כזה על היד, או שזהים אסור משום כלי אישה על גבר? מה הדין במקרה כזה? האם יש הקלה מיוחדת בגלל חשיבות המאבק? האם אפשר לפרט מה הכללים בזה?
תשובה: בנים אינם נוהגים להתקשט בצמיד ועל כן גם אין ללבוש את הצמיד הזה. יש דרכים נוספות להביע את ההזדהות עם תושבי חבל קטיף. בנוגע לחשש "לא ילבש" בצמידים הנ"ל: תשובת הרב דב ליאור (מתיר). תשובת הרב רואי מרגלית (בנוגע לצמיד של יהונתן פולארד). תשובת הרב יעקב אריאל. האם יש בעיה לטלטל את הצמידים בשבת? האם הצמיד הוא חוקות הגויים? מה דין צמידים, שרשראות ודיסקיות עם שמות השבויים והנעדרים?
שאלה: התחזקות לאחר הפלה: עברתי הפלה טבעית בשבוע 12 להריון. האם יש נושאים מסוימים שעליי להתחזק בהם על מנת לתקן את עצמי מבחינה רוחנית?
תשובה: איני יודע להצביע על נושא מסוים מלבד מה שאמרו חכמים שיש דברים שנשים צריכות להזהר בהם. חלה נידה והדלקת הנר. אך אין צריך לחטט ולחפש מה לתקן במיוחד, אלא תמיד צריך לשאוף להתקדם ולהשתפר. והפלה אינה דבר חריג זה קורה להרבה נשים ואין צורך לקחת את זה באופן קשה. אלא זה חלק מההשתדלות ללדת ילדים.
שאלה: מה לברך על וופל?: שמעתי רב שאומר שעל וופל מברכים "שהכל" כיוון שרובו הוא הקרם ואילו רק מעט ממנו עשוי מקמח. פעם אחרת שמעתי רב אחר שאומר שיש לברך על וופל מזונות כיוון שהחלק העשוי מקמח מחזיק את הקרם. מה עלי לעשות?
תשובה: על טעם וריח קשה להתווכח. דעתי נוטה לדעה השניה כי אדם אוכל וופל לא רק לשם המילוי אלא גם לשם הוופל עצמו. לעומת זאת על גביע ממולא בגלידה אין לברך על הגביע כי הוא בטל לגלידה.
שאלה: תפילת נשים בערב שבת: אני מעוניינת, במסגרת משפחתית, לקיים תפילת נשים בערב שבת. הייתי מעוניינת לדעת את דעת ההלכה ואת ההגבלות לתפילה זו. כגון: האם יש קטעים שאין לומר ואשר נאמרים בתפילה במנין הגברים (כגון: קדיש, ברכה מעין 7 וכיו"ב).
תשובה: מדוע לפרוש מהתפילה הציבורית בבית הכנסת? ברוב עם הדרת מלך, ויש קדיש וברכו וברכת מעין שבע. כל אלו לא ניתן לקיים בתפילה של נשים בלבד. מה דין תפילת נשים חד פעמית?
שאלה: החג שבת: האם חג הוא שבת? מדוע בספירת העומר סופרים ממחרת החג ולא השבת, הרי כתוב "ממחרת השבת."?
תשובה: "שבת" הוא יום שביתה ולא רק היום השביעי. יוהכ"פ נקרא גם הוא שבת שבתון. כוונת התורה לומר שספירת העומר מתחילה ביום החול הראשון של פסח דהיינו ממחרת חג הפסח.
שאלה: מקומות של עבודה זרה: האם מותר להכנס למקום שבעבר עבדו בו ע"ז? האם יש הבדל בין כנסיה למקדש ע"ז יהודי מן העבר?
תשובה: יש איסור להכנס למקום שהיה ע"ז על מנת לראות העבודה שהיתה שם. מקום ע"ז של יהודים יותר חמור משל גויים. אך אם הגויים בטלו את העבודה זרה שהייתה שם והשאלה על עצם הכניסה למקום שבוטלה ממנו ע"ז וכעת הוא משמש לדבר אחר, בזה אין איסור להכנס לאותו מקום. ע"ז של יהודים אי אפשר לבטל. כל האמור הוא על מיטלטלים. קרקע מעולם לא נאסרה.
שאלה: אומנות משחיתה: מצאתי פסל של אמן בשם ארמן ששובר ומשחית כלי נגינה ומדביק אותם בצורות שונות ומוזרות. האם הוא עבר על איסור בל תשחית?
תשובה: אם הוא עושה מהשברים דבר בעל ערך, מותר.
שאלה: בל תשחית של זבל ברחוב: האם לעבור ליד לכלוך ולא להרימו נחשב לבל תשחית?
תשובה: לא. אין כאן השחתה כל שהיא וגם לא מעשה בידיים.
שאלה: צמידים של גוש קטיף: לאחרונה התחיל טרנד חדש של ללכת עם צמידים, שמבטאים הזדהות עם מתיישבי גוש קטיף. האם מותר ללכת עם הצמידים? מצד אחד "לא ילבש גבר שמלת אשה", ומצד שני כשאתה הולך עם צמיד של גוש קטיף אתה מראה שאתה תומך בהם ומעלה את המודעות הציבורית.
תשובה: איני מכיר את הצמידים המדוברים. אם ניכר בעליל שאינם סתם תכשיט אלא נועדו להעביר מסר מסוים נראה שאין כאן איסור "לא ילבש". בנוגע לחשש "לא ילבש" בצמידים הנ"ל: תשובת הרב דב ליאור (מתיר). תשובת הרב זלמן מלמד (אוסר). תשובת הרב רואי מרגלית (בנוגע לצמיד של יהונתן פולארד). האם יש בעיה לטלטל את הצמידים בשבת? האם הצמיד הוא חוקות הגויים? מה דין צמידים, שרשראות ודיסקיות עם שמות השבויים והנעדרים?
שאלה: קיבלתי מתנה ספר של ליבוביץ: קיבלתי מתנה מחבר ספר של ישעיהו ליבוביץ. מכיוון שעמדת הרבנים היא שלא לקרוא את הספרים עד שאגדל ואחכים, ברצוני לדעת מה לעשות בספר? האם לשורפו? האם לגונזו? האם יש היתר להעביר אותו לספריה או לאדם "חילוני"? האם לטמון אותו עמוק במדף עד שאהיה בשל להתמודד עם הרעיונות שלו?
תשובה: אין צורך לשמור על הספר. גם כאשר תגדל אין סיבה לקרוא אותו. אמרו חכמים הווי שקוד ללמוד תורה ודע מה שתשיב לאפיקורס. קודם הווי שקוד ללמוד תורה הרבה ואחר כך מסתמא שלא יהיה לך ענין בקריאת הספר אלא אם כן תשים לך למטרה לעסוק בקרוב רחוקים הנבוכים בהשקפתם.
שאלה: מכסה בשרי ומחבת חלבי: כיסינו מחבת חלבי במכסה של סיר בשרי בגודל דומה. איני זוכרת אם התבשל בו מאכל חלבי באותו רגע. האם יש צורך, ומה ניתן לעשות כדי להכשיר מחדש את המחבתות והמכסים? האם הסירים הבשריים, שכוסו אח"כ באותם מיכסים בעת בישול, אינם כשרים. אם כן, כיצד להכשירם? האם יש צורך לחכות לתקופת פסח כדי ללבן אותם?
תשובה: אם המכסה לא היה בן יומו (שהיינו שלא בישלו בו באותו יום), המאכל והסיר כשרים.
שאלה: לתכנן ניתוח לימים הנוראים: האם מותר לאשה לתכנן ניתוח לתקופת החגים? זה נוח מבחינת העבודה, אבל זה אומר שבראש השנה היא לא תלך לבית הכנסת, תישאר בבית וביום כיפור תצטרך לקחת תרופות.
תשובה: אין להזמין לכתחילה ניתוח לפני החגים אם הדבר יגרום לכך שיצטרכו לחלל את החגים לצורך החולה.
שאלה: בנות בהפגנות: האם מותר לבנות להפגין?
תשובה: מותר בתנאי שתעמודנה בשקט ולא תתעמתנה עם המשטרה (גם לבנים אין היתר להתעמת עם המשטרה אולם הבנות צריכות להיזהר שבעתיים).
שאלה: סדר נעילת הנעליים: מה עניין נעילת נעל ימין ראשונה ואז נעל שמאל?
תשובה: ביהדות תמיד מחשיבים את הימין קודם, חוץ מאשר בקשירה, בה שמאל קודמת. הרעיון הכללי הוא, שאדם מישראל גם כאשר הוא מתעסק בדברים גשמיים וארציים, הוא זוכר רעיונות ודברים רוחניים וגדולים. ימין תמיד יותר חשובה, מפני שיותר חשובה יד ימין הפועלת מיד שמאל הנפעלת. לכן אנו נועלים נעל ימין לפני נעל שמאל. אך בקשירה נקשור קודם את נעל שמאל, כי בזה נזכור את התפילין שנקשרים ביד שמאל, ואת הרעיונות הרוחניים שבהם.
שאלה: שירת נשים בקלטת ילדים: אדם המקפיד על שירת נשים, האם עדיף שיקל בשירת נשים בקלטות של ילדים קטנים? האם יש הבדל בין אם זה דרך אגב, לבין אם זה ע"מ ללמוד את השיר?
תשובה: לא רצוי להקל בשירת נשים בקלטות לילדים. אך אין צורך למנוע מהילדים לשמוע כאשר אין המבוגר מאזין ממש אלא השיר נשמע ברקע.
שאלה: לגבות מעשר כספים מחובות: האם יש לשלם מעשר מכסף שחיבים לי?
תשובה: אם עדיין לא קבלת את הכסף אין צורך לתת מעשר אלא כאשר ינתן לך הכסף.
שאלה: מעשר כספים: ברצוני לברר: האם את המעשרות יש להפריש מסכום המשכורת כולו או שניתן להוריד את הוצאות הנסיעות (שעליהם אינני מרוויחה מאומה.) ומהנותר להפריש 10? אינני מחפשת הקלות אלא רוצה לדעת את העניין לאישורו, אולם המשכורת שלי כ"כ קטנה, כך שכל "גרוש" חשוב לי מאד. ויישר כח על השו"ת הוירטואלי!
תשובה: לפני הכל צריך לדעת, שאין חיוב להפריש מעשר כספים. בשולחן ערוך לא מובא דין כזה, אולם הב"ח והט"ז דנים בזה, ויש תשובה של בעל ה"ציץ אליעזר" שמסכם את שיטות הפוסקים בזה, ומסקנתו היא שזה לא חיוב אלא מנהג ראוי ויפה. בפועל, יש המחשבים את המעשר מתוך סך כל הרווחים שקיבלו על עבודתם. לדוגמא: אדם המרוויח 7000 ש"ח בחודש, יתן מעשר כספים 700 ש"ח, ולא לוקחים בחשבון את ההוצאות שיהיו במהלך החודש. כמו כן, לא צריך לתת מעשר מכל סכום קטן שמקבל על כל עבודה קטנה, לא מדובר באופן כללי, מהסכום הגדול שמקבל בסוף כל חודש. אמנם, אם זהו סכום שיהיה לו קשה לעמוד בו, הרי "עניי עירך קודמים" וממילא עניי ביתך קודמים עוד יותר, והוא פטור מלתת מעשר כספים.
שאלה: שליח ציבור שאינו חובש כיפה: אדם שאינו חובש כיפה בד"כ ונמצא בשנת אבל על אמו רוצה לעבור לפני התיבה. האם יש למנוע אותו וכיצד?
תשובה: אדם שאינו חובש כיפה ואינו מתפלל בקביעות, אינו ראוי לדעתי לשמש כשליח ציבור. אם הוא בכל זאת רוצה לעשות משהו לעילוי נשמתה, יש ללמדו להגיד קדיש.
שאלה: מראה עם סדק: יש לי מראה בחדר השינה והיא נסדקה כשניקיתי אותה. האם הסדק גורם לדברים לא טובים בחדר? למשל מריבות בבית, או בפרנסה וכו? מה צריך לעשות בעניין?
תשובה: הסדק במראה אינו גורם לשום דבר. אם יש מריבות בבית זה לא בגלל המראה וצריך לחפש את הסיבה האמיתית למה יש מריבות. ואיך להיות יותר מתחשבים אחד עם השני ויותר סבלנים וכך למנוע את המריבות. כמו יש כן להתחזק באמונה ולדעת שהכל לטובה ולא לריב בגלל קשיים שנתקלים בהם.
שאלה: למה מניחים תפילין?: למה אנחנו צריכים תפילין?
תשובה: בתפילין אנו כותבים ארבע פרשיות מן התורה: "שמע ישראל", "והיה אם שמוע", "קדש", "והיה כי יביאך". פרשית "שמע" מדברת על האמונה בבורא אחד, שהוא אלוקינו והוא המשגיח. פרשית "והיה אם שמוע" מדברת על המצות ועל שכר ועונש. ופרשיות "קדש" "והיה כי יביאך" מדברות על זכרון יציאת מצרים. הרמב"ן כותב שאנחנו חייבים לזכור תמיד את יציאת מצרים, מפני שהקב"ה לא יבוא בכל דור ויעשה לנו ניסים ומופתים כמו אז, שהקב"ה לא משנה את סדרי הטבע בשביל שכל כופר יאמין בו. לכן אנחנו מניחים תפילין שבהם מקופלים יסודות אמונתנו. לדברים בהרחבה אפשר לעיין ברמב"ן על התורה בסוף פרשת "בא" (ספר שמות פר' יג פס' טז), ובספר החינוך במצוה תכב.
שאלה: תפילת ערבית רשות?: נפסק בגמרא שתפילת ערבית רשות ולהלכה קבלו עלהם ישראל ערבית כחובה. מה נפקא מינה להלכה לקולא מפסיקה זו, מלבד שאין חזרת הש"ץ ושאפשר להתפלל ללא סמיכת גאולה לתפילה? לדוגמה, עיפות או שכבר נמצא במיטה ונזכר שלא התפלל וכדומה? (ליוצאי עדות המזרח ההולכים אחרי פסיקות הרב עובדיה)
תשובה: בקשר לתפילת ערבית, יש לזכור, שהיא כוללת בתוכה קריאת שמע שהיא מצווה מהתורה ושתי ברכות לפניה ואחריה שהן תקנות אנשי כנסת הגדולה ואינן בגדר רשות. מה שנאמר, שתפילת ערבית רשות, מיוחס רק לתפילת העמידה, אולי יש להקל בזה לחולה שאינו יכול לקום וקשה עליו התפילה שיאמר את הברכות וקריאת שמע ללא תפילת העמידה, אך לוותר על כל התפילה וודאי שאין להתיר בגלל עייפות או עצלות.
שאלה: סחיטת שערות השרויות במים: האם מותר לסחוט בשבת את השערות השרויות במים? כגון את הזקן הנמצא בתוך מי המקוה.
תשובה: מן התורה אין איסור סחיטה בשבת בשערות אדם, מפני שהשיער לא סופג את המים, אלא המים נמצאים בין השערות. אמנם ח אסרו לסחוט שערות אדם, ואין זה משנה אם השער בתוך המים ממש או מחוץ למים. לכן מי ששוטף פניו או טובל במקוה בשבת, יעביר מגבת על הזקן, אבל לא יסחוט אותו.
שאלה: הלל ביום העצמאות וירושלים: האם ספרדים צריכים (או יכולים ) לברך על ההלל ביום העצמאות ויום ירושלים? האם בעניין זה יש הבדל בכלל בין הספרדים שמברכים על ההלל בראש חודש (מרוקאים) לבין בני עדות המזרח שלא מברכים בראש חודש?
תשובה: אין שום הבדל בין ספרדים לאשכנזים. כולם היו באותו הנס וכולם צריכים להודות לה' על חסדיו. ימים אלו דומים לחנוכה שבה כולם אומרים הלל שלם ואין לדמות לר"ח שאינו יום הודאה ולא יום טוב. תשובת הרב דוד חי הכהן
שאלה: קניות לשבת - חינם?: יש דין בשולחן ערוך שההוצאות לאוכל בשבת לא יוצאים מהחשבון הקצוב לו בתחילת השנה. האם אותו דבר שייך לקניות בגדים וכיו"ב לשבת, או רק על אוכל? מה קורה עם המאכלים (או הבגדים) שנשארים לנו במוצאי שבת בבית? זה גם בכלל הברכה?
תשובה: לגבי שאר דברים לשבת, כגון: בגדים וכד', זה לא נחשב להוצאות שבת מיוחדות. אבל לגבי מאכלים שבושלו לשבת ונשארו לאחר השבת, בזה נראה לי שהם באמת חוץ מהחשבון הקצוב לאדם.
שאלה: שיער פזור וארוך: מה ההלכה אומרת ההלכה לגבי שיער ארוך פזור לבנות, מה לגבי שיער קצר? תלתלים? האם זה דין או חומרא?
תשובה: התורה אומרת בפרשת סוטה, שהכהן צריך לפרוע את שערה של האישה החשודה כסוטה. מכאן למדו ח ששיער פרוע (שכיום אנחנו קוראים לו שיער פזור) אינו מדרך צניעות, ודרך צניעות בשיער אסוף. לגבי שאר הסגנונות בשיער, לא נראה לי שיש בעיה.
שאלה: ראש חודש אדר בישיבות תיכוניות: בשנים האחרונות נפוץ המנהג הנלוז לבזות את רבני ומחנכי הישיבות התיכוניות במסגרת ר"ח אדר. לצערי הרב. ראשי הישיבות לא עושים מספיק בעניין. אי לכך אבקש את התייחסות הרב לנושא.
תשובה: יש לשרש מנהג מגונה זה. עד כמה שידוע לי כל הרבנים והרמ"ים מתנגדים למנהג זה אלא שלא תמיד דעתם נשמעת. יש מוסדות שהצליחו להתמודד עם התופעה, כגון הישיבה התיכונית בר"ג.
שאלה: ר"ח אדר בישיבות התיכוניות: בשנים האחרונות נפוץ המנהג הנלוז ל"רדת" לצחוק על רבני ומחנכי הישיבות התיכוניות במסגרת ר"ח אדר.לצערי הרב ראשי הישיבות לא עושים מספיק בעניין.אי לכך אבקש את התייחסות הרב לשאלות אלו. א.מהם האיסורים ההלכתיים? ב.האם יש התייחסות לעניין בקרב ראשי הרבנות הציונית שאנו מתחנכים לאורם?
תשובה: מקובל שבפורים, מתוך השמחה שיש ביום זה, התלמידים מרשים לעצמם למתוח ביקורת על רבניהם. אם זה נעשה במילתא דבדיחותא - ניחא, אך אם זה בצורה מעליבה ופוגעת, ודאי שזה אסור. ובפרט מה שעושים מכל חודש אדר פורים, זו ודאי אינה דרכה של תורה. לכן צריך לחשוב כיצד לבלום תופעה לא חינוכית זו, שהרי הנזק שיצא מזה בפן החינוכי הינו רב מן התועלת שבשמחת פורים.
שאלה: בחירת שם לילדה: אני אישה שאינה דתיה אך מתחשבת בנושא דת. אני אמורה ללדת בקרוב ושמעתי שיש משמעות בבחירת שם לביתי שתולד. האם ישנה בעיה בשמות הרצ"ב? האם ישנה העדפה לאחד מהשמות מבחינת הדת? להלן השמות: ליה, ליאה, אלמה, מוריאל, מאי, אליה.
תשובה: בהלכה מוזכר שלא לקרוא בשמות של רשעים המופיעים במקרא, כגון: נמרוד, קין וכד'. מעבר לזה, בשמות מחודשים אין איסור, אך לדעתי לא ראוי לקרוא בשמות שאינם עבריים או שאין בהם לפחות צליל עברי. ח אומרים לנו במדרש, שאחד הדברים שייחדו את עם ישראל בזמן שהיו במצרים, זה שלא שינו את שמם, כלומר: המשיכו לקרוא לילדיהם בשמות עבריים. כאמור, אין בזה איסור מפורש, אך לדעתי אין זה ראוי.
שאלה: סוחר תמונות יהודי: האם מותר לסחור בתמונות? האם מותר למכור תמונות של ישו ותמונות נוף?
תשובה: לסחור בתמונות נוף אין שום בעיה, אבל לסחור בתמונות שיש בהם סממנים נוצריים אסור, מפני שלפי הרמב"ם הנצרות היא ממש עבודה זרה.