LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כרטיסי מעבר ב"אגד" וגזילה ממוסדות ממשלתיים: בעצם 2 שאלות: 1)שמעתי שיש דעה מקילה בענייין גזל ממוסד הממומן ממשלתית. אינני שואל הלכה למעשה אלא שואל האם יש איזה קולא שכזו על מנת לדון לכף זכות ( ולא להזדקק לתוכחה ולא להכשל בלשון הרע) 2) בעניין פרטי יותר - כרטיסי מעבר לנסיעה ב"אגד" - שמעתי מנהג אגד שמשרד התחבורה משלם לאגד עבור נסיעות המעבר. וידוע שרבים מאוד מעבירים כרטיסי מעבר מאחד לשני וכדומה כולל דתיים רבים וכו. ועל כן פה נחוץ ביותר לדעת אם יש צד להקל(מטעם שזה כסף ממשלתי או משום טעם ים אחר ים) ( ולא להכשל במחשבות רעות ואוליי בלשון הרע על אנשים רבים! כולל שאני מכיר, כולל דתיים וחרדים וכו וכו )
תשובה: 1.אין שום התר לגזול כספי ציבור! 2.מתוך הנחה הגיונית שכרטיס המעבר הוא אישי, אין להעבירו לאחר.
שאלה: צניעות בטרמפ בהסעה של נוער: אני נהג אוטובוס בחברה שעושה הסעות תלמידים. מותר לי לעצור בדרך לטרמפיסטים בתנאי שזה לא פוגע בעבודה ובלו ז. מה אני צריך לעשות כאשר יש לי קבוצה של בנים בגיל תיכון ובטרמפיאדה עומדות בנות באותו הגיל? (או להיפך) האם יש הבדל בין מוסדות חינוכיים שונים שמקפידים בצורה שונה? (למשל, "בני צבי", "בני בניימין")
תשובה: תתבונן על פי הנסיון ואם אתה מתרשם שזה פוגע בצניעות תמנע מלעלות את הטרמפיסטים. או אם אתה מתרשם שזה מפריע לתלמידים. בכל פעם צריך לבחון את הדבר לגופו, למשל, אם יש מקום רב פנוי זה שונה מכאשר צפוף.
שאלה: מקור למנהגי האבילות בימי הספירה: הסיבה למנהגי האבילות היא מותם של 24000 תלמידי ר ע במגיפה בתקופה בין פסח לעצרת (שבועות). זה אירועה שקרה בתקופת התנאים. יחד עם זה, מנהגי אבילות הכי קדומים מופיעים בכתבי הגאונים, בגמרא זה לא נמצא. שאלות: 1) האם נהגו מנהגי אבילות כלשהם, מאז האירוע עצמו, בתקופת המשנה והגמרא? אם כן, למה זה לא מופיעה בגמרא? 2) האם זאת הייתה מגיפת-נס מיוחדת שלקחה רק את התלמידים של ר ע או שהם היו רק אחוז מסויים מכלל הנספים ע י המחלה? 3) אם המגיפה הסתיימה בל ג בעומר אז למה כתוב "מפסח ועד עצרת"? 4) האם ייתכן שרק תלמידי ר ע הפסיקו למות בל ג בעומר אבל לכלל הציבור היא נמשכה עוד שבועיים נוספים, עד שבועות?
תשובה: 1. יכול להיות, למה זה לא מופיע? אולי בגלל שזאת הייתה תופעה חדשה אז והיא לא התפשטה בכל ישראל ורק חלק נהגו, נראה לי שזה מופיע במסכת סופרים. 2. זה היה עונש מיוחד לתלמידי רבי עקיבא. 3. לא כולם סוברים שהמגיפה נגמרה בל"ג בעומר. יש שנוהגים את מנהגי האבלות מר"ח אייר עד שבועות, ויש חוגים בירושלים שנוהגים אבלות בכל ימי הספירה, חוץ מחמשה עשר ימים. יש מחלוקת מתי הם נפטרו. למעשה רוב הציבור נוהג את מנהגי האבלות עד ל"ג בעומר ליהודי אשכנז, ועד ל"ד בעומר ליהודי ספרד. 4. כבר אמרנו, שאומרים 'עד עצרת' כי ישנם דעות שתלמידי רבי עקיבא מתו עד שבועות.
שאלה: ניקוי יבש בספירת העומר: האם מותר למסור בגדים לניקוי יבש בתקופת ספירת העומר?
תשובה: אין איסור לכבס בספירת העומר.
שאלה: פרנסה : קריירה או משפחה: ישר כח על האתר!! אני זקוקה לעזרה ולכן אני פונה אליך. אני נמצאת במצב שאני לא יודעת במה לבחור. אני עובדת כ-3 שנים בחברה גדולה, בתפקיד שאני מאוד אוהבת. התנאים טובים ויש עוד נשים יראות שמיים שעובדות איתי. אך העבודה במרחק נסיעה גדול מאוד מביתי (אני נוסעת בתחבורה הציבורית). בד"כ כשעה וחצי ומעלה. לעומת זאת, יש לי תינוקת בת 10 חודשים שבמהלך ימי השבוע לא רואה אותי מספיק, לעניות דעתי. לי זה מאוד מציק ומתסכל, שרוב היום היא לא איתי ולא עם בעלי שגם כן עובד כמוני, רחוק מהבית. האם לחפש עבודה חדשה ליד הבית ובכך לבלות יותר זמן עם בתי או להישאר בעבודה הנוכחית שלי בגלל תנאים טובים, ותק, אהבת המקצוע וכו? אציין בנוסף, כי אני לומדת בערב באוניברסיטה הפתוחה לימודים השונים מתחום העבודה הנוכחי, ואני מתכננת בע"ה לעבוד בעתיד בתחום שבו אני לומדת כרגע. אני עובדת כרגע 7 שעות (עד 15:00) אך כשהיא תהיה בע"ה בת שנה, אעבוד 8 שעות (עד 16:00) ואז יווצר מצב שאני מגיעה הביתה רק ב 18:00. אודה לתשובתך, בשורות טובות.
תשובה: באופן אובייקטיבי עדיף להוסיף שעות אמא משעות עבודה. אולם הוספת שעות אמא אינם רק שאלה כמותית אלא שאלה גם איכותית. במקרים רבים, אם האמא מרוצה מעבודה בחוץ זה נותן גם כוח ושמחה להיות אמא טובה. עדיף שעה אחת כשאמא באה מרוצה ומסופקת משעתיים של אימא שאינה שמחה בעבודתה. לכן, אם את בקלות יכולה לראות את עצמך משנה עבודה ושמחה בשינוי כך טוב. אולם בהרבה מקרים קשה למצוא מקום עבודה שמח ומאיר. במקרה שאת חוששת מלשנות, אני מציע שתשארי בעבודתך הנוכחית אולם להקדיש כסף כדי להקל את ההגעה למקום העבודה, או ברכב פרטי או לחילופין במוניות.
שאלה: תספורת כשל"ג בעומר חל ביום ראשון: לכבוד הרב, ברצוני לשאול, כאשר ל"ג בעומר חל ביום ראשון בשבוע, כמו השנה-האם מותר להסתפר ולהתגלח ביום שישי שלפניו (ב-ט"ז באייר)?
תשובה: מותר.
שאלה: שיפוצים רק עם יהודים: אנחנו מתכוננים לביצוע שיפוצים בדירה בה איננו גרים כרגע. עפ"י התשובות שראיתי יש לעדיף קבלן המעסיק יהודים בלבד עד הפרש של שליש בלבד. שתי שאלות: 1. האם הדין הנ"ל, אשר נאמר לגבי גויים באופן כללי, תקף גם לגבי ערבים במצב בארץ היום? 2. האם יש משום הידור להעסיק רק יהודים גם בהפרש גדול יותר? האם אפשר לשלם את הפרש העלות מעבר לשליש מכספי מעשר וצדקה?
תשובה: אם אין לפועל היהודי פרנסה אחרת יש להעדיף אותו. אם הוא יקר יותר ב20, ניתן לחשב את היתרה ע"ח מעשר כספים.
שאלה: גובה קביעת המזוזה: ברצוני לברר כאשר גובה המשקוף הוא 200 ס"מ, היכן בדיוק עלי למקם את המזוזה?
תשובה: בתחילת השליש העליון.
שאלה: נטילת ידיים לאחר גזירת ציפורניים: האם חובה ליטול ידיים לאחר גזירת ציפורניים? אם כן, האם מותר ליטול בכיור בשירותים (בחדר עצמו)?
תשובה: צריך ליטול ידיים לאחר נטילת ציפורניים משום רוח טומאה (שו"ע סימן ד סע' יח), ואם אפשר יש ליטול ידיים מחוץ לחדר השירותים כיוון שגם שם יש רוח טומאה, ואף הנכנס לבית הכסא צריך ליטול ידיו, אולם אם אין כיור אחר אפשר ליטול שם הואיל וספק אם יש רוח טומאה גם בבית הכסא של ימינו שהוא נקי יותר, ובפרט אם משתמשים בחדר גם ליעודים אחרים כגון שיש שם כיור לרחיצת ידיים ופנים (והמנהג שהנכנס לבית הכסא של ימינו בלי לעשות צרכיו אינו צריך ליטול ידיו, וכך הורה הרב שלמה זלמן אויערבך זצ"ל, אולם ליטול שם ידיים אפשר רק אם אין אפשרות אחרת. הליכות שלמה פרק כ סע' כד).
שאלה: רבי מאיר בעל הנס: מדוע נקרא הצדיק בשם זה? על איזה נס מדובר?
תשובה: במסכת עבודה זרה דף יח מסופר שר' מאיר רצה להציל את גיסתו ושיחד את השומר כדי לשחררה, והבטיח לשומר שאם ירצו לפגוע בו יאמר "א-להא דר' מאיר ענני" וינצל, וכך היה שכאשר תלוהו אמר כן ומיד הורידוהו. יתכן שבגלל מעשה זה כינוהו כך.
שאלה: מחפש מקור למדרש: עליכם! אני מחפש איזה מקור למדרש כי אני לא זוכר בדיוק מה ומי. לדעתי המקור הוא בארמית והוא מהתלמוד אבל יכול להיות שאני טועה או מתבלבל. שואלים את אחד הצדיקים היכן הוא מרכז העולם והוא מראה להם את האצבע שלו ואומר - כאן. והם אומרים מניין לך? והוא אומר - תביאו חבל ותמדדו. מראש, עמרי
תשובה: בכורות דף ח ע"ב
שאלה: ל"ג בעומר התשע"א: מתי חל השנה ל"ג בעומר? בראשון או בשני?
תשובה: התאריך של ל"ג בעומר הוא במוצאי שבת. אבל הרבנות הראשית פירסמה שלא להדליק את המדורות במוצאי שבת כדי למנוע חילול שבת. אך זה רק במקומות ציבוריים, אדם פרטי בבית שלו שרוצה לעשות ליד הבית מדורה, אין שום בעיה שיעשה מדורה במוצאי שבת.
שאלה: תפילין בתענית שני בתרא: תענית שני בתרא, האם מותר להניח תפילין לאדם שצם?
תשובה: אדם שצם הרי הוא מוסיף על עצמו חומרא, וחלילה אל לו לגרוע שום דבר מהחובות המוטלות על כל יהודי. ולכן ודאי וודאי שחייב הוא להניח תפילין.
שאלה: שמירת הלשון: אני מנסה כמיטב יכולתי לעשות תשובה בכל מה שנוגע לשמירת הלשון ואני מגלה שוב ושוב שזה קשה מאד. אני לומד חפץ חיים כמיטב יכולתי אבל הבעיה לדעתי היא שההלכות בנושא לא דומות להלכות רגילות כמו הלכות נטילת ידים. לפעמים המציאות גוררת אותך למערבולת בגלל רגשות טעונים או התנהגות לא צפויה של שכן או בן משפחה וכד. וככה אתה נקלע למילכוד: אם תדבר- אתה עלול לגלוש לעוון לשון הרע ואם תשתוק- הלב שלך עלול להפוך לסיר לחץ ואין עם מי לדבר. למשל (וזו השאלה למעשה)- פעם אמרתי ביקורת בונה והזולת בתגובה הגדיר את דברי כדברי גנאי. כמובן אי ההבנה הזאת גררה מיד כעסים ודיבורים שליליים. אז איך אפשר באמצעות יראת שמים וידיעת ההלכה להתגבר על סבך אנושי סביבתי? האם אני צריך לנתק מגע כדי להציל את נפשי או להמשיך להתמודד בידיעה ברורה שצפויים עוד תקלות כאלה?
תשובה: נאמר בח שקשה להינצל מאבק לשון הרע, אך בכל זאת יש זכות לאדם על כל פעם שהוא מצליח להימנע, ואם שומע יכוין בליבו שאיננו מאמין ובזאת יציל את עצמו ואת המספר. ואם נכשל אל יפול ברוחו, אלא ישתדל לתקן ככל האפשר ולהמשיך להיזהר מכאן ואילך.
שאלה: למה ללמוד בעיון?: נראה שיש בכללי שני סוגי לימוד גמרא: 1. לימוד גמרא לעומק ובעיון רב ולהתיחס לכל פרט ופרט גם אם הוא לא ממש מעשי(שיטת הלימוד הליטאי). 2."אסוקי שמעתתא אליבא דהילכתא" שמטרתו ללמוד את הדברים המעשיים יותר ולא להתעסק בנושאים שאינם כ"כ להלכה או שאינם נושאים עיקריים. ואני חושב ששתי השיטות הם חולקות בשאלה מה עדיף "הכמות או האיכות?" ושאלתי היא מה דעת הרב איזה שיטה עדיף ללמוד? (אני שיעור א ) 2. מה החשיבות של הלימוד לעומק או ללמוד דברים שאינם להלכה הרי השכל הישר אומר שקודם מחויבים לדעת מה לעשות, ולשם כך צריך ללמוד את הסוגיות היותר פרקטיות(עם השיטות העיקריות להלכה).
תשובה: הדבר הראשון שצריך תלמיד בשנה א' לקנות הוא אמונת חכמים ולהבין שרבותיו בודאי שקלו את השאלות הללו ומלמדים בדרך הטובה ביותר. התפקיד של לימוד העיון הוא להתרגל לא להיות שטחי וזה תנאי הכרחי לכל לימוד. אי אפשר ללמוד הלכה נכון ולהסיק מסקנות נכונות אם לא יודעים לשים לב להבדל בין שיטה לשיטה בין דעה לדעה. ויחד עם לימוד העיון, כמובן, יש להרחיב את הידיעות ועל כן השילוב של לימוד הבקיאות ועיון הם הדרך הנכונה. את ההלכות היום יומיות לומדים בעיקר מהחיים בישיבה. וזה הלימוד העיקרי של תלמידים מרבותיהם ועל זה אפשר להוסיף זמן מה של לימוד הלכה.
שאלה: מעקה בגובה חצי מטר: על גג הבית שלנו יש מעקה בגובה של כחצי מטר שנבנה עם הבית. ברור שגובה כזה לא יכול למנוע נפילה. אנחנו (רק המבוגרים שבינינו) משתמשים בגג רק לצורך תליית כביסה. על המעקה המינימאלי הזה נשען גזע של גפן הגודלת מהחצר, שיש לו עלווה רבה שהולכת ומתפשטת ומכסה אותו בהדרגה. האם אפשר לסמוך על זה או שצריך לבנות מעקה ללא דיחוי? שאלה נוספת- האם בפתח היציאה לגג הזה צריך לקבוע מזוזה?
תשובה: ועד הבית צריך להגביה את המעקה עד גובה של 80 סנטימטר. אם הגג לא מקורה, גם אם יש לו דלת הוא לא צריך מזוזה.
שאלה: ביטוי המילה "שטו": בבמדבר יא,ח כתוב "שטו". במילה "שטו", אומרים מלעיל או מלרע?
תשובה: מלרע.
שאלה: חילול שבת לקראת ל"ג בעומר: רב שלומות. האם כאשר חל ל"ג בעמר ביום ראשון (כפי שיוצא השנה) ישנה בעיה להגיע למירון מפני גרימת חילול שבת של כוחות הבטחון אשר נערכים לאירוע מבעוד יום היינו בשבת?
תשובה: מי שרוצה לבוא דווקא למירון - שיבוא ביום, ולא במוצאי שבת.
שאלה: נתינת אוכל ליהודי שלא יברך: כבוד הרב! האם ישנה בעיה בהגשת אוכל לאדם שאינו שומר מצוות שידוע שלא יברך? והאם הדין שונה בדתי לשעבר? וכן מה הדין שיוכל להיגרם איבה?
תשובה: תלוי במציאות, בהנחה שהמציאות היא שהיהודי שאינו שומר תורה ומצוות מתארח אצלך בבית, ואם לא תגיש לו אוכל זה יגרום לאיבה ולהרעת יחסי אנוש- כבר שאלו אותי פעם במציאות מעין זאת וכתבתי תשובה ארוכה עם הרבה נימוקים שמפני דרכי דוחה את האיסור של מסייע בידי עוברי עברה, ולכן מותר. אם זה סתם אדם שאתה לא מכיר, כמו למשל עני שאתה נותן לו לאכול, אם הוא לא יברך אתה מסייע בידי עוברי עברה, וממילא אסור. ואם זה במסעדה, שבא לאכול אצלך במסעדה אדם שלא יברך, מכיוון שהוא קונה את האוכל, זה אוכל שלו- ומותר, כמו שלמוכר בחנות מותר למכור מוצרים לאדם שיאכל אותם בלי ברכה.
שאלה: ח"י רוטל משקה בלג בעומר: לרב אחדשה"ט רציתי לדעת מה מקור הסגולה של חלוקת ח"י רוטל משקה במרון? האם זה דבר שמונהג מדורי דורות או רק של הדורות האחרונים? האם אפשר בבקשה הפניה למקורות. וכן, מה העניין והמקור של סגולות באופן כללי? האם להאמין לזה? ואם אפשר גם בבקשה מקורות לעיון.
תשובה: אינני בקי בסגולות וכנראה שמקור הסגולה במה שזוכים לעשות חסד עם אנשים רעבים וצמאים. שזוהי מצות צדקה שהבטיחונו עליה בשכר גם בעולם הזה. והסגולה הטובה ביותר היא לשמור תורה ומצוות שכך כתוב:"ועבדתם את ד'. וברך את לחמך ואת מימיך, והסירותי מחלה מקרבך"
שאלה: ואהבת לרעך כמוך - רבי עקיבא: אם המצווה ואהבת לרעך כמוך מוזכרת מרבי עקיבא, איך ייתכן שתלמידי רבי עקיבא דווקא בזה נכשלו, מה לא הקשיבו לרבם?!
תשובה: ר' ספרי מאהלי תורה פרק קי.
שאלה: ביטול שבועה: איך אפשר לבטל שבועה, מה צריך לעשות?
תשובה: עלייך לפנות לרב באופן ולבקש ממנו התרה. הוא כבר יחפש פתח להתיר את השבועה.
שאלה: פרשת שבוע שבה נולד: האם יש קשר מהותי בין פרשת השבוע בה אדם נולד לבין נפשו, שמו ונשמתו? כידוע חלוקת הפרשות הנוהגת כיום היא ע"פ מנהג בבל ולא קבלה קדומה מסיני, ולכן שאלתי, האם יש לזה משמעות, והאם זה נכון להתבונן בפרשה ע"מ להפיק לקחים ספציפיים לחיי אדם מסויים כפי שיש המתיימרים לנסות? אשמח לקבל מקורות בעניין
תשובה: לא ידוע לי מקורות לכך. כך נהגו רבנים. בנוגע לזמן הלידה של אדם, זה עניין המזל, כלומר, שאיזה מזל נולד האדם וכיצד זה משפיע עליו. הנחת היסוד היא שכיון שפרשיות השבוע קשורות לעונות השנה גם להם יש משמעות למזלו של האדם.
שאלה: מקום תפילין של יד: אני מבין שתפילין של יד יש להניח על הזרוע בחצי שקרוב למרפק וראיתי שאם אפילו חלק קטן מהתפילין נמצא גבוה מכך זה פוסל את ההנחה. א. האם זה כולל את המעברתא שדרכה עוברת הרצועה או שמא מספיק שמקום הקציצה יהיה בחצי התחתון וחלק מהמעברתא יכול להיות גבוה מכך? ב. לגבי הגבול מהצד השני. נאמר לי שיש לשמור על מרחק שתי אצבעות מהמרפק. האם זה נכון ועד כמה זה משמעותי? אם אני שומר על מרחק שתי אצבעות מהמרפק המעברתא תהיה בחלקה לפחות בחלק העליון של הזרוע (והזרוע שלי לא קצרה מהממוצע). ג. איך בדיוק מודדים את מקום חצי הזרוע? האם מהחלק הפנימי - כלומר מאיזור בית השחי ועד למרפק הפנימי או שמא מהצד החיצוני - מהחלק העליון של מפרק הכתף עד המרפק (אם אני מודד מהחלק העליון של הכתף אז האמצע יוצא די גבוה ויש די מרווח להניח את התפילין במקום)
תשובה: א. המעברתא לא נכללת בזה, והיא יכולה להיות מעל החצי, ורק עיקר הבית צריך להיות מתחת לחצי. ב. זה נכון. ג. כשאתה עושה שריר- הבשר ביד קצת עולה, וזה נקרא בלשון ח קיבורת, ועליו צריך להניח את התפילין. אם אתה לא מצליח להניח תפילין במקום שבין חצי הזרוע לשתי אצבעות- גם אם תסמוך על שיטת הגר"א, הסובר שכל השטח שבין בית השחי למרפק ראוי להניח עליו תפילין- זה ר, ותניח קצת יותר גבוה.
שאלה: הלל ביום העצמאות- כל עמ"י: מדוע יש פוסקים לומר הלל ביום העצמאות וירושלים- הרי הנס לא נעשה לכל עם ישראל ואפילו לא לרובו, ומפורש בפוסקים שצריך להיות לכל עם ישראל ולכן לא תיקנו בפורים? ואם תאמר שעם ישראל שבארצו נחשב לעיקר, זה אינו, משום שמפורש בתרומת הדשן שבחנוכה לא היו אומרים הלל אם לא שהיה נס פך השמן!
תשובה: הנחת היסוד שלך, שההצלה שהייתה לישוב היהודי בארץ הייתה אך ורק לו, היא טעות. הציבור היושב בארץ הוא הנקרא עם ישראל, כל היהודים שנמצאים בחו"ל נחשבים לפרטים. כך כותב הרמב"ם בספר המצוות, כשהוא מדבר בקשר למציאות שלא יהיו שום יהודים בארץ. הוא אומר: שחלילה לה' לעשות כך לאחר שהוא הבטיח שלא ימחה את אותות האומה, אפילו אם נשארים בארץ ישראל רק עשרה יהודים- הם נחשבים עם ישראל. אם כן, במלחמת השיחרור ובמלחמת ששת הימים, זה לא רק שמספר היהודים שהיו כאן ניצלו אלא עם ישראל ניצל. יש דוגמא לכך במסכת הוריות בדף ג'. הגמ' שם אומרת שאם בי"ד הורו בדבר שזדונו כרת ושגגתו חטאת שלא כדין, אם רוב הציבור עשו על פיהם - הבי"ד צריך להביא פר העלם דבר של ציבור. ואומרת הגמ' מי זה רוב הציבור? זה אלה שיושבים מדן ועד באר שבע. אלה שישבו בבבל לא נחשבים. רבנו תם אומר שעל נס שנעשה לכלל ישראל- אומרים הלל.
שאלה: כשרות מאכל ללא טעם: האם מותר לאכול מאכל ללא טעם טעים- סוג של תרופה, אבל משהו שאינו נחוץ לבריאות. יש לו טעם מגעיל. האם אפשר לבלוע ללא כשרות?
תשובה: וברכת ד' אם אוכל בגלל שהוא רוצה לאכול אותו א"כ זה אסור, אבל לרפואה התירו בדבר שאין בו טעם. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: טיול להכרת הארץ בשנת אבלות: באבלות על הורים - כתוב בספרי הלכה שאין לצאת לטיול עם קבוצה עקב שמחה וכו אולם בטיול ללא עניין של שמחה, כגון: לקברי צדיקים מותר, אם יגערו בו חבריו. האם טיול בקבוצה (שאין שם ענין שמחה)שענינו הכרת הארץ הסטוריה טבע נכלל בהגדרה הנ"ל?
תשובה: אם הטיול הוא רק לימודי ודוקמנטרי מותר. אבל בדרך כלל בטיולים כאלה יש גם בילויים, ואז לא. אלא אם כן מדובר על מורה, שצריך להיות עם הכיתה שלו, ואז זה נחשב שרבים צריכים לו ומותר. אך בתור תלמיד, משום כבוד ההורים הוא צריך להימנע, וזה דווקא בטיול כזה בצורה כללית. אך אם הטיול נוגע ללימודים, והוא צריך להכיר את המקום לצורך הלימודים- מותר אפילו לתלמיד.
שאלה: באיזו שנה נולד ר  אברום?: באיזו שנה נולד ר אברום? בחלק מהמקורות כתוב שהוא נולד בשנת התרע"א, בחלק בשנת התרע"ד ובחלק בשנת התרע"ח. האם ידוע לחלוטין באיזו שנה הוא נולד? האם רבנו עצמו לא ידע מתי הוא נולד? השאלה שלי נובעת מהעובדה שרבנו כיהן כרב ראשי, בעוד הוא עבר את גיל 70, שהוא הגיל המקסימלי לבחירת רב ראשי. אז קראתי במקור אחד שרבנו נולד בכלל בהתרע"ח, אז לא היתה בעיה שהוא יבחר (אם הוא נולד בשנה הזו, אז הוא היה בן 65 כשהוא נבחר). אם הוא נולד בהתרע"א התרע"ד, איך הוא נבחר להיות רב ראשי?
תשובה: מבדיקה מזדמנת שעשיתי נראה שברוב המקומות מציינים שנולד בתרע"ד. ולפי זה היה בן 71 כשנבחר להיות רב ראשי וכנראה מצאו דרך לבוחרו. כדי לקבל תשובה מוסמכת יותר פנה לישיבת מרכז הרב. אכן סיפורי צדיקים ותולדותיהם מוסיפים הרבה מוסר, יראת שמים ודבקות בתורה ובקב"ה אולם נראה לי שהעיסוק בשנה המדוייקת של הולדת הרב חורג מעניין זה. הרי כבר אמרו ח (ירושלמי שקלים פ"ב) "תני רבן שמעון בן גמליאל אומ' אין עושין נפשות לצדיקים דבריהן הן זכרונן" ואף רש"י כתב (בראשית ו ט) "ללמדך, שעיקר תולדותיהם של צדיקים מעשים טובים", דווקא מעשים טובים ולא דיון מתי בדיוק נולד הצדיק. אני ממליץ לך לקרוא את הקדמת הרב חיים ברלין (בן הנצי"ב) לספר מרומי שדה (לנצי"ב) על הנהגת אביו בענין תולדות הצדיקים. איננו במדרגת הנצי"ב וכולנו (ואני בתוכם) נהנים מאוד ומתחזקים ממעשיהם הטובים של גדולי ישראל אבל הדברים מכניסים לפרופורציות, לענ"ד. סלה.
שאלה: תפילת "מי שברך" ביחיד: האם ניתן לומר תפילה ל המדינה ביחיד? ומה לגבי מי שברך לחיילי צה"ל?
תשובה: לתפילות אלו אין דין של דבר שבקדושה ואפשר לאומרם ביחידות. אם אתה אומר ביחידות את "מי שבירך" לקהל שמודפס בסידורים, אתה יכול להוסיף גם תפילה ל המדינה ולחיילי צה"ל.
שאלה: סתם סירטונים: האם מותר לעיתים די רחוקות לראות כל מני סירטונים שאין בהם משהו חשוב וערכי אלא הם סתם חמודים ואין בהם שום דבר שהוא צוחק על אחרים או לא צנוע?
תשובה: אפשר לראות סירטונים אלו, שאין בהם חששות הלכתיים, מידי פעם בוודאי אם זה בא כהפוגה מלימודים וכמרגוע מקושי מסויים, אולם לא כדאי להתרגל לזה שלא תהפך הצפיה לדבר קבוע וממכר. כמובן שבעניינים אלו יש מדרגות על גבי מדרגות וככל שהאדם מתקדם בעבודתו הרוחנית עליו להתרחק מתרבות הפנאי הלא טובה ולהשתדל למלא את חייו בתכניים רוחניים. אבל זו עבודה רוחנית לכל החיים וכל אדם צריך לבחון את מצבו הרוחני, היכן הוא נמצא עכשיו ולאן הוא יכול וצריך לשאוף ולהתקדם. (וכדאי להתייעץ בנושאים אלו עם ההורים, הרבנים, המחנכים וכד')
שאלה: גילוח ביום שישי לפני ספירת העומר - תשע"א: האם מותר לי השנה להסתפר ולהתגלח ביום שישי שלפני ל"ג בעומר? (אני ספרדי)
תשובה: לספרדים שמסתפרים רק בל"ד לעומר אין להסתפר השנה ביום שישי.
שאלה: צניעות והתמודדות עם הגאולה: יש לי מספר שאלות: 1)בנושא צניעות:ברצוני להדר בצניעות בלבוש. קראתי בספר "משבצות זהב לבושה" שראוי להיות כל הזמן עם גרביים, אפילו בשינה.שאלתי: האם זו צניעות כלפי ה או כלפי בני ביתי? ואם זה כלפי בני ביתי, משתמע מכך שאת כל הגוף צריך להצניע, האם כל איבר בגוף האישה פוגם בטהרת העיניים של ילדיה? האם זה הידור ראוי (כי בכך אני מעוניינת)? 2)ככל שאני לומדת יותר ויותר את תורת הרב קוק בנושא א"י עמ"י והגאולה, אני מוצאת את עצמי יותר היסטרית והיסטרית לגבי כל מה שקורה לנו עם הערבים. כל אמירה שלהם או ידיעה לגבי מהלכים שהם מתכוונים לעשות, דיבורים על מלחמה עתידית שקרובה לבוא ח"ו וכד מכניס אותי ממש לחרדה. האם יש משהו בלימוד שלי שהוא לא נכון? 3)כהמשך לשאלה הקודמת: מכיוון שאת כל האינפורמציה שלי אני שואבת מאתרי החדשות, האם לא לקרוא חדשות? אני מרגישה חובה לקרוא כדי להתחבר לעם, לתרום כסף ולהתפלל כשצריך, אך זה גם המקור לפחדים שלי, אך מצד שלישי זה מעמת אותי עם האמונה שלי. האם להפסיק לקרוא חדשות? 4) ואיך מתמודדים אמונית עם המצב הלאומי הנוכחי שלנו? מראש
תשובה: א. טוב להדר במצות אבל קצוניות בהידורים אינה בריאה אלא ליחידים מיוחדים. גם צניעות מוגזמת אינה בריאה. ב. תורת "הרב" דוקא אמורה להביא להסתכלות אופטימית על המציאות ולראות את ההתקדמות המתמדת של הגאולה ולהיות בוטחים בד' שהכל לטובה. תורת "הרב" מעצימה את האמונה ומסלקת את החרדות. ג. אם החדשות גורמות לך אי שקט ודאגות מוטב שלא תקראי אותם. ותהי בשמחה מתוך אמונה שהכל מד' יתברך והוא טוב ומטיב לכל. ד. מודים להקב"ה על שזכינו להיות בדור הזה בארץ ישראל.
שאלה: שאלה דחופה - הזמנה לבר מצווה: אנו כעת שולחים הזמנות לבר מצווה, האם כותבים קידושא רבה או רבא? נשמח לתשובה.
תשובה: רבה, מלשון גדול.
שאלה: דחיית הדלקת המדורה: בניגוד לשנה שעברה, אשר לפי מיטב זכרוני לא נידחתה הדלקת המדורות, האם תידחה השנה (התשע"א) הדלקת המדורה למוצאי ל"ג בעומר, דהיינו ליום א בערב?
תשובה: לדעתי, יש לדחות כשם שדחינו את יום העצמאות.
שאלה: מעשר כספים לטיפולי פוריות: בעלי התחיל עבודה חדשה עם משכורת טובה, ב"ה, ואנו מעוניינים להתחיל לתת מעשר כספים קבוע מדי חודש, אך אני מובטלת כרגע ויוצא שסך ההוצאות גבוה מההכנסות. האם עדיין מחובתנו לתת 10? כמו כן, לצערנו אנו זקוקים לטיפולי פוריות מאוד מורכבים, האם ניתן לתת מעשר לחסכון שנועד לשמש לצורך זה בעתיד?
תשובה: אין להשתמש במעשר כספים למצוות שחייבים לקיימן. לצורך קיום מצות פו"ר עליכם להוציא מחשבונכם (אם כי לא יותר מ20  ממשכורת שנתית). אם לא יישאר לכם כסף פנוי, הנכם פטורים כרגע ממצות מעשר עד אשר ישתפר מצבכם.
שאלה: שנת שמיטה: מהיכן המקור לאי אמירת תחנון בשנת שמיטה?
תשובה: אומרים תחנון בשנת השמיטה. על פי האר"י, אומרים בשנת השמיטה בתיקון חצות רק את תיקון לאה ולא את תיקון רחל, כמו בימים שאין אומרים תחנון. ואולי לזה התכוונת.
שאלה: כוס גדושה בקידוש ובהבדלה: לכבוד הרב, ברצוני לדעת מהי הדרך הנכונה למזיגת יין קידוש בשבת? אנו נוהגים למזוג יין מלוא הכוס כדי שישפך לתחתית. שמעתי שהדבר אסור, האם אכן זה נכון? מהו הדין לגבי יין בהבדלה?
תשובה: בקידוש יש למלא את הכוס עד שפתה בלי שהיין ישפך. בהבדלה נוהגים שישפך מעט יין לצלחת כסימן לברכה.
שאלה: ירושת התפילין של האבא: לכבוד הרב, חמותי היא אלמנה שהעבירה את התפילין של בעלה (לאחר שנפטר) לבנה בגיל 13 ולקחה אותם בחזרה ממנו בגיל 21 מאחר שהוא מזלזל בה, גונב את כספה (יש לה הוכחה) ועוד (ולכן היא גם כן זרקה אותו מביתה). כעת הוא דורש אותם בטענה שהוא אמור לרשת אותם מאביו ע"ה. יש לציין שמזה זמן רב הוא אינו מניח תפילין כלל וכלל. מה דעת ההלכה בעניין זה?
תשובה: אם היא נתנה לו את התפילין - הם הפכו להיות שלו, וגם אם אח"כ הוא התנהג שלא כראוי אי אפשר לבטל את המתנה למפרע.
שאלה: לחבר אבזם לחגורה בשבת: האם מותר בשבת לחבר אבזם של חגורה לחגורה? כוונתי לחיבור הקבוע של האבזם לחגורה, מדובר באבזם שיש בו כעין חלק שעובד כמו מנוף שיש בראשו חודים שלוחצים על קצה החגורה. האם יש כאן בעיה של מתקן מנא? האם במקרה שאין ברירה יהיה מותר מפני כבוד הבריות? האם אפשר לדמותו לפתרון ההלכתי של הוצאת מפתח לרה"ר ע"י הפיכתו לאבזם חגורה?
תשובה: חיבור קבוע הוא תיקון מנא. תוכל לחבר רק חיבור עראי ע"מ להתיר במוצ"ש, ואכן גם תתיר במוצ"ש ותחבר מחדש.
שאלה: הקדמת עליה לתורה לבר מצווה: האם ניתן להקדים עליה לתורה של נער בר מצווה גם כחודש לפני גיל בר מצווה, בהסתמך על פסיקת הגר"ע יוסף ביחוו"ד חלק ב סימן טו, או שההיתר הוא רק לימים ספורים לפני בר המצווה? האם יש הבדל אם הנער עולה לתורה בעליית שלישי ביום שני חמישי או שמשמש גם כבעל הקורא?
תשובה: לעניות דעתי לא כדאי להעלות לפני הזמן אפילו ביום אחד, שמא ילמדו מכך אלו שלא רגילים בשמירת תורה, ואז יצא שלא הניח הנער תפילין ולא בירך ברכת התורה אפילו פעם אחת בחייו. וכל ההיתר של הרב שליט"א מתאים רק בחברה שכולם שומרים תורה ומצוות ובודאי שכולם ימשיכו לבוא גם אח"כ להתפלל מדי יום ביומו.
שאלה: אכילה בשגגה בזמן תענית יחיד: בע"ה לכבוד הרב אתמול במנחה קיבלתי על עצמי תענית יחיד וציינתי כי זו קבלה ללא נדר. היום במהלך יום העבודה שכחתי שאני בתענית ואכלתי מאכלים שברכתם שהכל יותר מכזית. בשיעור באתר ראיתי כי עלי להשלים את התענית ולשאול שאלת חכם כיצד אוכל לכפר על השגגה. אז הנני שואל.
תשובה: אם קיבלת עליך יום ספציפי בדווקא, הפסדת את התענית. אך אם קיבלת עליך סתם יום, עליך להתענות ביום אחר במקום התענית שהפסדת (וביום הראשון אתה יכול להמשיך ולאכול כרגיל). בקשר לכפרה, מספיק לומר ווידוי מאחר וזה רק איסור דרבנן.
שאלה: צדקה: א. לפי הגמ בב"ב ט ע"ב יוצא שנתינת צדקה לעניים שאינם הגונים, אינה נחשבת צדקה. האם זה נפסק להלכה, שאדם שנתן צדקה לרמאי, (נודע לו אח"כ) לא נחשב לו כלל למצוה? ב. בביהכנ"ס שלנו יש תשלומים קבועים כל חודש, להוצאות שוטפות, ויש ת גבוה חד פעמי, לתושב קבוע, עבור בניית ביהכנ"ס (שכבר בנוי). האם אחד מתשלומים אלו יכול להיות ממעשר כספים?
תשובה: א. אם העני הוא לא עני אין זו צדקה אלא שהנותן אנוס. ב. חוב שאדם חייב לא ניתן לממן ממעשר כספים. רק דברי רשות מותר לממן ממעשר כספים.
שאלה: עלייה לתורה לאחר גיל המצוות: אני אדם חילוני ולא עליתי לתורה בגיל המצוות(מבחירה). היום אני בן 17 והבנתי שאני מעוניין לעלות, הן מבחינה דתית והן מבחינה מסורתית, רציתי לדעת האם הדבר יתאפשר, ואם כן, האם בכל הזרמים ובתי הכנסת או רק בבתי כנסת מסויימים. והמשך שבוע נעים.
תשובה: שמחתי מאוד לחוש את השינוי בגישה שלך, ושאף שבעבר הדבר לא עניין אותך כיום זה חשוב לך. אני בטוח שה' מאוד שמח בשינוי הכיוון הזה שלך, ואני מברך אותך שתזכה להמון שפע ולהמון אור, ותזכה לחיים טובים ושמחים בשינויים האלו שלך. אף שבעבר לא עלית לתורה, אתה יכול לעלות לתורה, ולהשלים בכך את מה שהיה. בכל בית כנסת כמעט תוכל לעלות לתורה, אך לשם כך צריך אתה לדבר עם הגבאי ולבקש ממנו. הוא ישמח מאוד לעזור לך במיוחד אם הוא ישמע מדוע אתה מבקש לעלות לתורה. כדאי מאוד לעשות שמחה בעליה לתורה הזו, אם כי אתה לא חייב. אשמח להיות איתך בקשר ולעזור לך הן בכך והן בכל דבר אחר שתרצה. הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: איך גוי אוסר דבר שאינו שלו?: כבוד הרב. למדתי מסכת ע"ז והסתפקתי בשאלה הבאה: איך גוי יכול לנסך יין ולאוסרו והרי יש כלל שאין אדם אוסר דבר שאינו שלו?!
תשובה: הכלל שאין אדם אוסר דבר שאינו שלו נאמר בישראל. עי' יו"ד סי' ה' סע' ג, חו"מ שפ"ה ב.