LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: עירוי מכלי ראשון לתבשיל בשבת: יש הלכה שלא כל כך הבנתי את סיבת הפסיקה שלה. מצד אחד עירוי מכלי ראשון יש בכוחו לבשל ואסור לערות מכלי ראשון על דבר שאינו מבושל כי כוח המים עדיין לבישול. ולעומת זאת לכתחילה לספרדים (אע"פ שלמקילים יש על מי לסמוך) לא מערים מים מכלי ראשון לתבשיל על הפלטה ש"התייבש"(חמין לדוגמא)?! הרי אמרנו שבעירוי מכלי ראשון המים עדיין בעלי כוח בישול. בבקשה הסבר.
תשובה: שאלה יפה! הגר"ע יוסף זצ"ל מביא שני טעמים לכך (חזון עובדיה הלכות מבשל, הערה כב): א) מים בכלי ראשון מבשלים את כל המאכל, ואילו מים בעירוי מכלי ראשון מבשלים רק כדי קליפה. על כן העלאת מים ממצב של מבשלים כדי קליפה למצב שמבשלים הכל (ע"י עירוי מכלי ראשון לכלי ראשון) - אסורה משום בישול. ב) לדעת הרמב"ם אכן עירוי מכלי ראשון מבשל רק מדרבנן, אך מן התורה הוא אינו מבשל. הרב עודד מילר
שאלה: אבלות בעומר ואבלות על השואה: על 24000 תלמידי רבי עקיבא מתאבלים 33 ימים, ועל שש מיליון יהודים שנרצחו בשואה מתאבלים יום אחד?
תשובה: עיקר האבלות הוא על חורבן הקהילות באשכנז בשלושה מסעי צלב שכולם ארעו בתקופה זו בגרמניה שלפני 900 שנה החלו השנאה ושואת יהודי אירופה שהגיעה לשיאה בשנות תש-תשה יש לחזק אפוא בימינו את אבלות ימי הספירה כי אנו מתאבלים בהם בעצם על השואה הנוראה ראויה היא השואה שנתאבל עליה 33 יום בשנה
שאלה: סוג הכיור הכפול מבחינת כשרות: אנחנו מתלבטים לגבי החומר ממנו עשוי הכיור הכפול. האם כיור שעשוי מנירוסטה כשר יותר מחומרים אחרים והאם יש להעדיף אותו? ואם משנה הציפוי (כלומר, נניח מנירוסטה ומצופה בשכבת צבע לבן) האם עדיף מתכת או קרמיקה? והאם יוכל הרב לצין את הדירוג אם קים מבחינת הידור הכשרות. ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: בכלי מתכת ישנו כלל האומר "חם מקצתו חם כולו" - כלומר שבליעה בצד אחד של הכלי מתפשטת לצד השני. על כן וודאי שעדיף שהכיור יהיה מקרמיקה, או לכל הפחות מצופה בקרמיקה. הרב עודד מילר
שאלה: התרת נדר: לפני כחצי שנה בעלי נכנס לניתוח אשר ממנו לקח זמן של לילה שלם שלא התעורר מההרדמה. במהלך אותו לילה, הייתי מוטרדת ומפוחדת כאשר לקחתי על עצמי נדר שלא לעשן בשבת במידה והתעורר. לקראת הבוקר אכן התעורר לאל, ומאז אני מקיימת את הנדר. קיום הנדר הופך אותי לעצבנית במהלך השבת כולה, האם ניתן להתיר את הנדר. החשש שלי שמא יקרה משהו רע למשפחתי או לי.
תשובה: אי אפשר להתיר נדר כדי לעבור איסור. מלבד זה, נדר שנודרים בשעת סכנה מסוכן מאוד להתיר כי זה יכול לגרום שהסכנה תחזור חלילה ואז לא תהיה שום תקנה.
שאלה: יישור הפאות: האם מותר לגבר ליישר את הפאות ברוחבן או להוריד מעט מרוחב הפאות ע"י מכונת תספורת מספר 0?
תשובה: צריך להשאיר מהמצח עד מאחורי האוזן ארבעים שערות, את השאר מותר להוריד, כמובן לא להוריד את השער ע''י תער. מותר, אבל לא מומלץ לעשות כך.
שאלה: שכחתי האם בירכתי.: אם שהיתי במקום מסוים נגיד בבית, ובירכתי על אוכל או שתייה.ושכחתי אם בירכתי או לא.מותר לברך שוב.?
תשובה: לא ברור מתוך השאלה האם אתה שואל לגבי ברכה ראשונה או אחרונה, ולכן נפרט את הדין בשני המקרים. אדם שתוך כדי אכילתו הסתפק האם הוא בירך ברכה ראשונה - לא יברך ברכה ראשונה פעם נוספת, והוא יכול להמשיך לאכול. אדם שלאחר אכילתו הסתפק האם הוא בירך ברכה אחרונה: אם אכל דבר שברכתו בורא נפשות - לא יברך ברכה אחרונה. אם אכל דבר שברכתו מעין שלוש - לא יברך, אך אם הוא שבע מזה שאכל לכתחילה יאכל עוד כזית ואז הוא יוכל לברך בוודאות ברכה אחרונה. אם אכל בארוחתו לחם - אם הוא לא שבע לא יחזור ויברך ברכת המזון, אך אם שבע יברך, אלא שלספרדים ידלג בברכת המזון על הברכה הרביעית (ברכת הטוב והמטיב). לגבי אישה, מכיוון שיש מחלוקת האם היא חייבת בברכת המזון מהתורה או רק מדברי חכמים, לאשכנזים היא רשאית לחזור ולברך (אך היא לא חייבת), ולספרדים לא תחזור לברך. הרב נעם לזר
שאלה: ללמוד בשכיבה: ו לרב יגוע שיש איסור לקרוא קריאת שמע בשכיבה על הגב או על הבטן (פרקדן) האם יש בעיה ללמוד תורה בשכיבה הנ"ל או שהבעיה היא רק בקריאת שמע?
תשובה: אין בעיה בלימוד תורה כשאדם שוכב על הגב ומסופר בגמרא שאחד מגדולי האמוראים למד כך הבעיה היא רק בקריאת שמע.
שאלה: לצאת ידי חובה בברכות התורה: האם מי שיוצא ידי חובת ברכות התורה ע"י אחר צריך לענות אמן אחרי ברכת "לעסוק בדברי תורה"? אם לא, אם ענה אמן, יד"ח גם אם פיספס את תחילת ברכת "והערב"? האם יש הבדל בין אשכנזים לספרדים?
תשובה: עונה אמן ויוצא ידי חובה גם אם לא ענה העיקר שהשומע כיוון לצאת והמשמיע כוון להוציא. גם אם התפספסו מספר מילים.
שאלה: פתיחת ההיכל לנשים: הרב האם מותר לנשים לפתוח את ההיכל אחרי שיעור תורה לשם תפילה?
תשובה: אם הן נזהרות לא לנגוע או לפתוח את ספרי התורה אין מניעה, ובלבד שיהיו לבושות בצניעות וראשון יהיה מכוסה.
שאלה: אומגה 3 של חברת אלספה ללא הכשר: קניתי כדורי אומגה 3 של חברת אלספה ללא הכשר. לאחר מכן ראיתי שיש להם כדורים עם הכשר. האם אפשר להשתמש בכדורים? או שיש הבדל בין הכדורים עם ההכשר לבין אלו בלי למרות שהם מיוצרים באותה החברה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש הבדל. בלי הכשר יתכן שעשוי משמן של דגים לא כשרים, וגם יתכן שהגלטין בלי כשרות. בדיעבד יש מתירים, ויש האוסרים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קימה לפני סוף זמן קריאת שמע: מה עושים אם קמתי מאוחר ונשאר לי 7 דקות עד לסיום זמן קריאת שמע של הגר א?
תשובה: אם אדם קם כמה דקות לפני סוף זמן קריאת שמע של הגר"א, מיד לאחר נטילת ידיים וברכה על הנטילה עליו לומר את ברכות התורה ולקרוא את שלושת הפרשיות של קריאת שמע, בלי להניח תפילין. אם יש יותר זמן וברור שהוא יספיק לסיים לפני סוף הזמן גם אם יניח תפילין - כמובן שצריך גם להניח תפילין. אם הזמן שנשאר מצומצם עוד יותר והאדם לא בטוח האם הוא יספיק לסיים את שלושת הפרשיות עד סוף הזמן - יש לדלג גם על ברכות התורה ומיד לקרוא את פרשיות שמע, אך במקרה כזה יש לומר רק את שתי הפרשיות הראשונות, בלי פרשת ציצית. לאחר מכן יש להניח תפילין ולהתפלל את כל התפילה כולל ק"ש וברכותיה על הסדר. יש להקפיד לסיים עד אחרי תפילת שמונה עשרה לפני סוף זמן התפילה. הרחבה: א. ראשית, כמובן שאדם צריך להשתדל ולעשות מאמץ שלא להגיע למצב כזה, אלא עליו לתכנן את הזמן באופן שיתפלל את התפילה כולה בזמנה, ללא להיכנס למצבי דיעבד שכאלה. ב. השולחן ערוך בתחילת סימן נח פוסק את דברי הגמרא בברכות שזמן קריאת שמע הוא עד סוף השעה השלישית. לעומת זאת, סוף זמן ברכות ק"ש הוא עד סוף השעה הרביעית, מכיוון שיש להם דין של תפילה (המשנה ברורה שם סקכ"ה בשם הרשב"א). ממילא, גם אם את פרשיות קריאת שמע צריך לסיים בשעה השלישית, אין מניעה לומר את הברכות אחר כך. ג. צריך לומר את ברכות התורה לפני קריאת שמע משום שאסור לומר פסוקים לפני ברכות התורה, והמשנה ברורה בסימן מו בס"ק כז-כח מביא שגם פסוקים הנאמרים שלא בדרך לימוד צריך לומר רק אחרי ברכות התורה. אמנם, אם הזמן מצומצם ויש חשש שאם האדם יאמר את ברכות התורה הוא לא יסיים את קריאת שמע לפני סוף הזמן - עדיף שידלג על ברכות התורה ויברך אותן לאחר מכן, מכיוון שיש אומרים שפסוקים הנאמרים בדרך תפילה ותחנונים אינם זקוקים לברכות התורה. כך כתב בשו"ת בצל החכמה (ח"א ס"א), וכך הביא בספר אורחות רבינו בשם החזון אי"ש (ח"ג עמוד רג). עם זאת, בשו"ת בצל החכמה שם הוסיף שבמצב כזה יקרא רק את הפרשיה הראשונה והשניה, ויברך את ברכות התורה לפני שקורא את השלישית. ד. בנוגע לקריאת שמע ללא תפילין, המשנ"ב בסימן נ"ח (סק"ה) כתב שאין להתעכב מלקרוא קריאת שמע בזמנה בשביל ציצית ותפילין, אלא עליו לקרוא אותה בזמנה וכשיהיו לו תפילין יניח אותם ויקרא בהם קריאת שמע, פרשה אחרת או תהילים. המשנ"ב שם מוסיף שאפילו אם יש רק ספק האם הוא יפסיד את סוף הזמן, אין לחכות בשביל התפילין. ה. חשוב להדגיש שעד סוף זמן קריאת שמע צריך לסיים את הקריאה ולא רק להתחיל, כך כתב המשנה ברורה שם בשם הפרי מגדים, וכך הוא הביא גם בסימן פט בסק"ח בשם המגן אברהם בנוגע לסוף זמן תפילה. הרב אריה מינקוב
שאלה: צדק ה  (המשך): כבוד הרב בהמשך לשאלתי, אשמח לדעת מה המקור שהרב מצטט. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צדק ה "
תשובה: כך מובא במס' חגיגה דף ט"ו.
שאלה: ביאת המשיח על פי קבלת האר"י: אני שמעתי שלפי קבלת האר"י, ע"י החטאים יבוא המשיח והגאולה. אני יודע שזאת עמדת שבתאי צבי. אבל לפי האר"י? זה נשמע לי מוזר כי זה הרי נוגד את ערכי היהדות.
תשובה: אין דבר כזה חלילה בדברי האר"י, ההיפך הגמור הוא הנכון שהחטאים מרחיקים את הגאולה.
שאלה: הוצאת שם שמים לבטלה : במסיבת הסיום המנצח של המקהלה מבקש לשיר שיר שיש בו הגיית השם י-ה, השיר הוא בדרך תפילה. אין אפשרות להגות את השם ב כ במקום י (לא מסתדר עם המנגינה). האם ניתן לשיר את השיר עם ההגייה של השם ב י-ה?
תשובה: לומר את השם "י-ה" פעם אחת אבל לא לחזור עליו כמה פעמים. השאלה היא עקרונית בכל חזן שחוזר על המילים, שלפי הרמב''ם מה שמוזכר במשנה לא לומר "שמע שמע" או "מודים מודים" זה לאו דווקא הוא הדין כל דבר, אנחנו לא פוסקים ככה אבל לפחות ביחס לשם השם צריך להקפיד על זה.
שאלה: נתינת הכשרות ע"י הרבנות הראשית: ראיתי שמי שנותן את ההכשר על הכדורים הם הרבנות הראשית. אז יש אפשרות לבדוק למה על זה אין כשרות? ואשמח לדעת מי אלו האוסרים והמתירים. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אומגה 3 של חברת אלספה ללא הכשר"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הרבנות הראשית נותנת בעצמה כשרות לתרופות ללא מרשם רופא לחברות שבקשו. לתוספי מזון ניתן כשרות על ידי גופי כשרות באישור הרבנות הראשית כאשר בקשו. הרבנות לא מחייבת לקבל כשרות ולפעמים מיזפים וכותבים כשרות למרות שלא ניתן. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לשון הרע דרך הכתב: רבותינו החמירו מאד במילים היוצאות מהפה ובפגימה בביטוי השפתים. האם אדם כותב דבר על נייר או על מחשב והוא אמיתי ושומר אותו לעתיד לבוא (למשל כתיעוד או כמסמך לעתיד לחשוף אמת או לבניו) האם גם אז יש ענין של לשון הרע (שכידוע לשון הרע הם על דברי אמת)? האם במקרה זה נחשב שפגם בדיבור למרות שלא הוציא מילה מפיו? האם יש נפקא מינה אם שומר את הדבר במגירה במחשב או ששולח לחבירו למטרת תיעוד ולמען הוצאת צדק לאור? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: עיקר חומרת לשון הרע היא בפגיעה בזולת. לעניין זה אין הדבר משנה כיצד המסר הועבר - בכתיבה או בעל פה. אמנם בלשון הרע שנעשה בפה יתכן שהבעיה חמורה עוד יותר, אך אין הדבר ממעיט מחומרת הפגיעה בזולת בדרך אחרת. אם אדם כותב לעצמו באופן שודאי לא יתפרסם לאחרים, בפשטות אין בכך משום לשון הרע. אולם אם הדברים אמורים להתפרסם, ואין זה משנה אם היום או לאחר זמן - הרי זה לשון הרע, אלא אם כן הפרסום הוא לתועלת העומדת בקריטריונים המפורטים בספר חפץ חיים. 'מטרת תיעוד' כשלעצמה אינה נחשבת תועלת המצדיקה לשון הרע.
שאלה: אוצר בית דין בלי היתר מכירה: לכבוד הרב יהודה עמיחי מכון התורה והארץ קבלתי את תשובת הרב, אולם עדיין קשות לי כמה נקודות. ראשית, הרב כותב בתחילת דבריו שהרב אליהו חזר בו כידוע. הרב לא אמר מהיכן ידוע ולמי ידוע. כמו שהרב הסביר, אין לסמוך על שמועות ועל דברים "ידועים", בעיקר שלא נמסר לנו ממי השמועה. בנוסף הרב מפנה לספר "ושבתה הארץ" בפרק א, ומסביר שהרב אליהו חזר בו בפרק א ממה שכתב בפרק טז ("שללא הצרוף של "היתר מכירה" גם העצה ששל "אוצר בית דין" לא מעלה ולא מורידה"), שהוא דבר שאינו מובן שבאותו ספר חוזר בו ממה שכתוב כמה פרקים אח"כ, ועוד שמציין בפרק א (בעמ קצא) לעיין בפרק טז. ולעצם העניין בכל אותו הפרק לא דובר כלל ולא הוזכר אוצר ב"ד, אלא להפך הפרק מדבר כאשר עשו היתר מכירה ולא מוזכר אפ ברמז שעשו אוצר ב"ד. רק הרב אליהו מעדיף לא לסמוך על היתר המכירה לבד אלא בצרוף קולות של מצעים מנותקים, גבול עולי מצרים, או זריעת ששית. וכך כתב הרב שם (עמ קפח) "ומ"מ אנו סומכים להתיר בספיחין והוא בגלל שיש את הצירוף של ה"היתר מכירה" ואנו טוענים שיש כאן כמה סיבות לומר חזי לאצטרופי ". הרב לא כותב כשיש לנו היתר מכירה אלא "בגלל שיש את הצירוף של ההיתר מכירה". כלומר בכל הפרק דבר על מציאות בה יש היתר מכירה. ושמעתי הערב מהרב יוסף אליהו שליט"א בנו של הראשל"צ וראש כולל דרכי הוראה שהרב אליהו נתן את הסכמתו אז לאוצר הארץ בשמיטה הקודמת וזה על דעת אוצר ב"ד בצירוף היתר המכירה והוסיף שכיום איננו יודע מה קורה באוצר הארץ ומ"מ הסכמת הרב אליהו הייתה לשמיטה הקודמת שאז בדק.מדבריו אלו ניתן להבין שמכתב ברכה שציינתם הרב שפירא והרב אליהו בעצם נתנו את ידם לאוצר הארץ שהיה מושתת על אוצר ב"ד בצירוף היתר המכירה,האם הרב מסכים לדבריו אלו של הרב יוסף אליהו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מהי שיטת הגר"א שפירא בענין אוצר בי"ד? - המשך"
תשובה: וברכת ד' א. כתבתי מפורש מקור כולל עמוד, אינני יודע מדוע אינך מוצא, אם אתה לא מוצא בעמ' קפח חפש עמ' קפו או קצ (מהדורת תשס"ח) שם הגר"מ אליהו זצ"ל כותב מפורש שהוא חוזר בו בדבר פסיקתו כדעת הרמב"ם לעניין ספיחים, וגם הרמב"ם היה מסכים לכך, זה לא שמועות אלא כתוב במפורש. ב. הרב זצ"ל לא כתב הפניות. המאמרים אינם לפי הסדר שנאמרו, אלא נסדרו לפי נושאים. ג. אין אפשרות למכור ירקות שתחילת גדולם בששית ולקיטתם בשביעית ללא אוצר בית דין, כל ירק שקדוש בקדושת שביעית יכול להגיע ללקוח רק על ידי אוצר בית דין. אוצר בית דין הוא כלי שווק והעברת סחורה, אין בו כל חידוש הלכתי, אבל הירקות הראויים לאכילה הם ירקות שהם קדושים בקדושת שביעית שנזרעו בששית ונלקטו בשביעית, על כך הדיון האם ירקות קדושים בקדושת שביעית ראויים לאכילה יותר מאשר היתר מכירה. בכל הפרק לא מוזכר היתר מכירה, גם בגוש קטיף הרב לא הצריך היתר מכירה וגם בירקות שנזרעו בששית ונלקטו בשביעית לא הוזכר שעשו היתר מכירה, ומי שרוצה להמציא ימציא.אין משפט אחד שהגר"מ זצ"ל כתב לעשות היתר מכירה בגוש קטיף או בזריעת ששית. הדבר פשוט לך שעשו היתר מכירה והנה הגר"מ זצ"ל בכל הפרק אפילו לא הזכיר פעם אחת את היתר מכירה. אמנם הוזכר כעדיפות לאחר פירות נכרים. ד. אינני נכנס לשמועות ולדברים שאין להם מקור כתוב. ה. מכיוון שאני מבין שאתה קבעת עובדה בדבריך, על כן לא אנסה כלל לשכנע, וכבר אמר החזו"א שאין משיבים פעמיים, ומי שלא רוצה לקבל שלא יקבל. בהצלחה יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: שתילה בשנת שמיטה: מבקש לדעת האם אסור לשתול כל סוג של צמח? אני יודע שאסור לשתול עצי פרי. מה לגבי דשא? שיחי נוי? פרחים עונתיים? לתשובתכם אודה. מיכאל
תשובה: וברכת ד' אין לשתול בשביעית כל דבר, חלק מהדברים אסורים מדין תורה וחלק מדרבנן, אבל בכל מקרה אסור לשתול. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: זכויות סוציאליות לעובד בשחור: אני שואל לגבי עובד שמועסק אצלי מיוזמתו בשחור (לא מוציא עליו תלושים), כי הוא רוצה לקבל קצבאות והטבות מדינה כאלו ואחרות. האם אני מחוייב "עפ"י ד"ת" לתת לו זכויות כפי שצובר עובד רגיל, כגון צבירת ימי חופשה, הבראה וכו?
תשובה: "דין תורה" מחייב על פי הנוהג המקובל במדינה (מנהג המדינה). (עיין בשולחן ערוך חושן משפט סימן של"א ברמ"א) באופן פשוט, מברור שנעשה, נראה שיש במדינה חובה על המעסיק לדווח לביטוח לאומי ולמס ההכנסה על העובד השכיר שעובד אצלו. כמו כן, ולהפריש ממשכורתו את מס הבריאות, הביטוח הלאומי וכן את מס ההכנסה וקצבאות הפנסיה. לכן נראה שהשאלה אינה רלוונטית.
שאלה: איך מותר להיות בבני עקיבא?: אני מדריכה בבני עקיבא, ומעריכה מאוד את התנועה הזאת אבל ישנה שאלה שמטרידה אותי לאורך זמן, איך ייתכן שרבנים אכן פוסקים שאפשר ללכת לבני עקיבא, הרי ידוע שזוהי תנועה של שתי המינים ובלי שנרצה יוצא שמדברים אחד עם השניה, וידוע לי על איסור שאומר אל תרבה שיחה עם האישה, שזה עוד יותר מחזק את האיסור ללכת לבני עקיבא, הרי זה מעמיד אותנו בניסיון ענקי מהבחינה ההלכתית!אז השאלה העיקרית היא: איך רבנים מתירים ללכת לבני עקיבא למרות הסיכונים בצדדים?
תשובה: : עצם תנועת בני עקיבא מוסיפה טוב לאומה ואוי לנו אם לא היתה קיימת. אי אפשר להשאיר את בני עקיבא ללא אנשים שרוצים להיות צנועים. כשם שהצבא הוא דבר שאי אפשר בלעדיו ואנו נמצאים בו למרות שבמקומות רבים יש לנו התמודדויות כך גם תנועת הנוער. לא נוכל להבנות אם לא נעיז להתמודד. הדיבורים בין הנערים והנערות יהיו רק מה שנצרך ולא סתם בשביל הכיף. אין הגדרה מדויקת לאיסור "אל תרבה שיחה" בכל אופן גדר האיסור שיחה שלא לצורך. אז ההדרכה של רבנים היא לא לזרום ולדבר סתם בשביל הכיף. נכון מה שאת אומרת שכמעט ואי אפשר להזהר מאיסור. אולם זה נכון גם ללא בני עקיבא. לכן מי שמקבל על עצמו להיות בבני עקיבא למשל כמדריך ועושה זאת לשם שמים כדי להוסיף טוב ולחנך, יתפלל שלא יבוא לדי ניסיון ובע"ה ה' ינחה אותו כיצד לשמור על צניעותו גם כשנמצאות נערות בסביבתו.
שאלה: איסור ייחוד: דיברו איתנו בכיתה הרבה על ענייני ייחוד וכו. ושאלתי בעניין: אם בן ובת שאינם נשואים יושבים יחד בחוץ בשעה מאוחרת (24:00 1:00), האם זה נחשב איסור ייחוד?
תשובה: בחוץ במקום שיש עוברים ושבים שיכולים לעבור, זה לא ייחוד. אולם הדבר אינו ראוי (במיוחד בגלל השעה המאוחרת).
שאלה: מנחה של ערב שבת ביחידות: בס ד אני גר במקום שאין בית כנסת ולכן אני מתפלל יחיד. השאלה שלי היא האם אפשר להתפלל יחיד במנחה של ערב שבת, ואם כן אז בסמוך לקבלת שבת? ובכללי, בתפילות של שבת האם אפשר ביחיד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הבדלה ביחיד"
תשובה: לפי ההלכה מותר להתפלל ביחיד אם אין מניין. אבל אשמח להיות בקשר ולעזור אולי בכל זאת נמצא לך מניין ואז תוכל להתפלל ביתר שלמות. ויתר מכך, אם תרצה אשמח להדריך אותך מה אפשר להתפלל ביחיד ומה לא. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: הגית המילה קוממיות בפסוק ואולך אתכם קוממיות: רציתי לשאול לגבי הגיה של ה-מ הראשונה של המילה קוממיות בפסוק "ואולך אתכם קוממיות". ראיתי בחלק מהמקומות שה-מ מנוקדת בחטף פתח ובחלק בשווא מה הנכון? ומה לגבי ההגיה הנכונה בקריאה בתורה כמו בפתח או כמו בצירה (שווא)? - והאם יש מנהגים שונים כגון חב"ד ואשכנז ומה מקובל? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל חטף באות שאיננה גרונית שכיח מאוד בתנ"כי קורן ובספרים נוספים, אבל בתנ"כי ברויאר וסימנים מנוקד בדרך כלל בשווא נע. לפי המסורה הטברנית היו הוגים כל שווא נע כחטף, וכמנהג התימנים. משום כך נהגו מקצת נקדנים לנקד לפעמים שווא נע כחטף, מפני שכך היו הוגים אותו. ההגיה הטברנית נשתמרה היום רק בעדה התימנית. הרוב המכריע של קהילות ישראל איננו הוגה את השווא נע כחטף. נמצא שאין למחלוקת זו כל משמעות לעניין ההגייה, והיא משקפת רק מנהגים חלוקים של נקדנים. המנהג לנקד שווא נע כחטף איננו מתאים להגייה הרווחת היום, והוא אף עלול להכשיל את הקורא ולשבש את הגייתו, לכן בתנ"כי ברויאר וסימנים מנוקד בדרך כלל בשווא נע, וכך צריך להגות. ראה פירוט והרחבה בסוף תנ"ך ברויאר (הנוסח ומקורותיו - נוסח כתב היד, הניקוד, אות ב). נאמנה
שאלה: בר מצווה שלושת השבועות : בני בן ה- 13 אמור להיכנס בע"ה למצוות בחודש יולי 2015. תאריך לידתו העברי של בני יוצא כ"ח בתמו"ז והלועזי יוצא ביום 15.7.2015. בכוונתנו שהילד יעלה לתורה בע"ה ביום 16 7 2015 כ"ט בתמוז אשר יוצא ערב ראש חודש אב ( התכנון הוא עליה לתורה וסעודה) כמו כן ברצוננו לעשות סיום מסכת בע"ה בלי נדר. ואז לעשות סעודת מצווה שאלתנו היא האם מאחר ומדובר בשלושת השבועות אפשר לאכול בשר? לא מדובר בתשעת הימים. בנוסף אנו עושים סיום מסכת. האם מותר ללוות את התפילה בתופים? נאמר לנו כי מאחר ולא מדובר בשבוע שחל בו מותר לנו ללות את התפילה והכניסה בתופים. האם מותר מוזיקת רקע והקרנת מצגת? (לא מדובר בריקודים וכו ) נאמר לנו כי במידה ואנו נעשה סיום מסכת ומאחר ומדובר בערב ראש חודש נוכל לעשות את כל מה שמתוכנן ועלה על הכתב, אבקש בכל זאת חוו"ד נוספת.
תשובה: איסור אכילת בשר הוא רק בתשעת הימים ולא בשלושת השבועות. לא נוהגים לנגן במהלך התפילה. ניתן לנגן לפני או אחרי. בשלושת השבועות נוהגים שלא לשמוע מוזיקה של ריקודים ושמחה. לגבי מוזיקת רקע של שירים שאינן שירי ריקודים, יש על מילסמוך ולהקל. סעודת בר מצוה ביום ההולדת שלו נחשבת כסעודת מצוה, וכך גם סעודת סיום. מה שכתבתי נכון לכל סעודת מצוה. מזל טוב ושתזכו, אתם ובנכם, לראות בבניין המקדש במהרה.
שאלה: מעשר מהשכרת דירה: אני בעל דירה. בגלל איזושהי סיבה טכנית, אני לא יכול לגור בדירה ולכן אני משכיר את הדירה, ושוכר דירה אחרת לעצמי. השאלה שלי היא על המעשר. אם השכירות שאני מקבל גבוהה מהשכירות שאני משלם, האם אני צריך לשלם מעשר על ההפרש? אם השכירות שאני מקבל נמוכה מהשכירות שאני משלם, האם יש פטור ממעשר? ברצוני לציין שאני מחפש את עיקר הדין בלי שום חומרה
תשובה: מעשר כספים הינו מנהג טוב, וטוב לומר שהנתינה בלי נדר, מפני שנדר הופך נתינת המעשר לחובה מהתורה. אומנם במס הכנסה המשכיר דירות ישלם מס גם אם הוא שוכר במקום אחר - שם אין קיזוז. בהלכה יש - לכן אם נשאר לך רווח בין הדירות תתן מההפרש שנשאר בין מחירי הדירות ואם דירתך ששכרת יקרה יותר,הנך פטור מלשלם מהדירה המושכרת.
שאלה: ברכה על חציל קלוי: לכבוד הרב, מה מברכים על ממרח חציל קלוי קנוי? (החציל טחון, אך ניכר שזה חציל.) וכן מה מברכים עליו אם אוכלים אותו עם קרקרים? יש לברך גם מזונות על הקרקר וגם שהכל האדמה על החצילים או שהחציל טפל לקרקר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר ניכר החציל וטעמו יש לברך אדמה. כאשר אוכלים את הממרח על קרקר העיקר הוא הקרקר לכן מברכים רק מזונות אלא אם כן רוצים לאכול רק את הממרח והקרקר נועד רק למניעת התלכלכות אז מברכים רק אדמה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קיום מצוות על המאדים: לק"י לאחרונה נאס"א פרסמו שהם מתכוננים להתחלת היישוב של מאדים, וזה העלה בי הרבה שאלות ותהיות-האם הלכות ישראל תקפות שם? אני יודע שזה נשמע מצחיק, אבל לא רחוק היום שבני אדם ינחתו ויגורו שם, וביניהם יכולים להיות גם יהודים. אז השאלה שלי היא איך מקיימים את המצוות שם? מתי שבת נכנסת? לאיפה מתפללים? כל כמה זמן צריך להתפלל? איך חוגגים חגים ומועדים? זה פשוט כל כך מוזר לי, וקיוויתי שתוכל לעזור לי לארגן את המחשבות. ושבת
תשובה: לשואל, לגבי המצוות שאינן תלויות בזמן או בארץ ישראל, אין ספק שהן נוהגות בכל מקום בעולם. לגבי המצוות התלויות בזמן אכן מציאות זו מעוררת שאלה קשה ומעניינת. אין עליה מקורות קדומים מפורשים ו"מסורת פסיקה". על שאלה דומה, קיום מצוות במעבורת חלל, נכתב ספר בשם "אם אסק" ("אם אסק שמים - שם אתה", תהלים קלט, ח), מאת הרב לוי יצחק הלפרין, ומסקנתו (עמ' 82-83) שכל המצוות התלויות בזמן אינן נוהגות מן התורה בחלל, אך מדרבנן יש להמשיך לקיים אותן על פי זמני היום והלילה במקום שממנו המריאה המעבורת. כמובן, הנחיה זו תיצור אבסורד כאשר יבואו למאדים שני אנשים במעבורות שונות וכל אחד יחשב את הזמנים בצורה אחרת. סברה אחרת כתב הרב יואל בן נון, שבמקומות שבהם אין זריחה ושקיעה יש ללכת על פי הזמנים בארץ ישראל. במאדים אמנם יש זריחה ושקיעה, אבל אורך היממה שם ארוך בכארבעים דקות בערך בהשוואה לכדור הארץ, ונמצא שמי שיבוא לשם לימים ספורים יוכל למנות את לוח השנה בהתאם לכדור הארץ ואילו כשמדובר על מגורים קבועים התוצאה תהיה במשך הזמן שיבוש של לוח השנה. לא מתקבל על הדעת שינהג שם לוח שנה שונה שיפגר בתאריך אחרי זה שלנו, והדעת נוטה שהגרים שם יתאימו את עצמם לארץ ישראל, שהיא הקובעת היסודית בכל ענייני הלוח (עיין ברכות סג ע"א-ע"ב במעשה בחנינא בן אחיו של רבי יהושע וברמב"ם בספר המצוות, מצוות עשה קנג). השאלה של כיוון התפילה לכאורה פשוטה יותר, על פי הברייתא בברכות ל ע"א: "סומא ומי שאינו יכול לכוין את הרוחות - יכוין לבו כנגד אביו שבשמים, שנאמר והתפללו אל ה'. היה עומד בחוץ לארץ - יכוין את לבו כנגד ארץ ישראל, שנאמר: והתפללו אליך דרך ארצם. היה עומד בארץ ישראל - יכוין את לבו כנגד ירושלים. היה עומד בירושלים - יכוין את לבו כנגד בית המקדש. היה עומד בבית המקדש - יכוין את לבו כנגד בית קדשי הקדשים". למדנו מכאן שכיוון התפילה הוא כללי ולא מדויק, ואם כן ניתן להוסיף: "היה עומד בכוכב אחר - יכוון את לבו כנגד כדור הארץ". אך מבחינה מעשית יהיה קשה לבצע זאת, מאחר שסיבוב שני הכדורים על צירם וסביב השמש אינו מתואם, וכך יהיה צורך בכל תפילה לחפש מחדש היכן כדור הארץ כעת (אולי גם יש חשש מראית עין של עבודה זרה בתפילה מתמדת לכיוון כוכב). מסתבר, אפוא, שעדיף לנהוג כמי שאינו יכול לכוון את הרוחות ולכוון את לבו כנגד אביו שבשמים ותו לא. כאמור, אלו מחשבות ראשוניות, ויש להניח שאם וכאשר השאלה תהיה מעשית היא תעלה על שולחנם של גדולי הפוסקים "ותשועה ברוב יועץ".
שאלה: דין כהן שעובר השתלת לב של חזיר: לרב מה דינו של כהן שנדרש לעבור השתלת לב והלב שמושתל בו הוא לב של חזיר (שמאוד דומה ללב של אדם)? האם מותר לו לעלות לברכת כהנים? או שנחשב טמא? המצב המתואר בשאלה אינו מצב הקיים כרגע במציאות אלא במקרה שאלה שעלתה לי בזמן קריאה של הלכות כוהנים(כי אני כהן) ב ושבת
תשובה: ברגע שאבר נשתל בגוף אדם ונקלט, מתבטלת הטומאה הקודמת והכהן נשאר בקדושה מלאה.
שאלה: פיר אשפה בשבת : לכבוד הרה"ג שליט"א לגבי פיר אשפה שיש בסופו עין אלקטרונית וכל 6 שקיות היא מפעילה כף אשפה חשמלי שדוחס את האשפה לפינת החדר. מדובר בבנין רב קומות שאין אפשרות להגיע לפח האשפה אלא דרך הפיר. האם מותר בשבת להשליך מדין ספק פס"ר באיסור דרבנן ויש פה גם גרמא ואפשר שיזרוק בשינוי.
תשובה: התיעץ עם מכון צומת למציאת פתרון
שאלה: ברכה על מיץ של פרי: אם אני אוכלת אשכולית אדומה ובאותו הרגע שאני מסיימת לאכול אותה אני סוחטת אותה, אני צריכה לברך שהכול על המיץ? ואם אני לא סוחטת אותה אלא רק שותה את המיץ שנשאר, האם אני עדיין צריכה לברך? והאם מותר בשבת לסחוט בשינוי את מה שנשאר מהאשכולית כדי שלא יהיה "בל תשחית"?
תשובה: א. את לא צריכה לברך בעת שאת שותה את המיץ שנשאר. הוא טפל לאשכולית עצמה ולברכתה  בא''ח. אין הבדל אם את סוחטת את השארית או רק שותה את המיץ הנותר. כדאי לכוון מראש בברכת העץ לפטור את המיץ. אמנם אם את שותה מיץ מאשכולית אחרת  לא אותה שאכלת, כן צריך לברך עליה שהכל. ב. אסור לסחוט בשבת אף בשינוי. כדי לא להשחית את השארית ניתן לאוכלה. מקורות והרחבות על מיץ פירות  חוץ מזיתים וענבים  מברכים שהכל.  שו''ע או''ח רב,ח. גם המוצץ פרי ובכך שותה את הנוזל מבלי ללעוס את גוף הפרי-מברך שהכל.  כף החיים סימן רב,סג   וזאת הברכה 123,ו  הלכה ברורה ח''י סימן רב,לג. אמנם האוכל אשכולית וברך עליה 'העץ' ובסוף אכילתו רוצה לשתות את המיץ שזב-לא צריך לברך על המיץ כלל. הוא טפל לפרי ונפטר בברכתו.  בן איש חי פנחס ט. בהלכה ברורה ח''י רב,לא כותב שיכוון בברכת העץ לפטור את המשקה היוצא ממנו. לכאורה אין לחלק בין אם זב מעצמו תוך כדי אכילתו או שכחלק מאכילת הפרי,הוא סוחט את השארית. וכך אכן בברכת ה' ח''ג פ''י סע' צ פסק שהמברך על תפוח ואח''כ שותה מיץ תפוחים, כן צריך לברך שהכל על המיץ ולא נפטר בברכת הפרי כיוון שהמיץ לא נסחט מהתפוח שאכל קודם אלא מתפוח אחר, לכן לא טפל לו  עיין שם בהערה 337 ו332 בלשון הריטב''א. משמע שבמקרה שלנו שאת שותה מהאשכולית שעליה ברכת לפני כן 'העץ', כן נפטרת בברכת הפרי ואינך צריכה לברך שהכל על המיץ. ה' יזכה אותך ואת כל עמ''י לברך תמיד מתוך שמחה
שאלה: שמיטה לאלה שאינם חקלאים : אינני חקלאי, אין לי גינה או עצים. אינני מלווה כספים, אין לי עבדים. איך אני יכול לקים מצווה של שמיטה?
תשובה: ע"י תמיכתך בחקלאים שומרי שמיטה קנה תוצרת חקלאית דרך אוצר הארץ
שאלה: קדיש יתום (על אמא): ב"ה כאשכנזי אני אמור להגיד קדיש 11 חודשים. אם אמא נפטרה י"א בתמוז, האם אני אומר קדיש עד י"א סיוון (כולל) או עד י בסיוון (כולל)? ואז שוב ביארצייט י"א בתמוז.
תשובה: עד יא כולל, ושוב ביא תמוז כפי שכתבת. ולא תוסיף לדאבה עוד.
שאלה: ש"ץ ספרדי במניין אשכנזי: אני ספרדי המתפלל עשרות שנים בבתי כנסת אשכנזיים. בבית כנסת שהוקם בישובנו לפני 4 שנים הייתי שותף גם בועד ובהחלטות. היתה הסכמה של הועד שהתפילה מ"ברכו" בע"ש היא לפי החזן. בפועל נותרתי הספרדי היחיד. בפעם האחרונה שעליתי חזן קבלתי ישר כח למעט מתפלל הידוע באנטי ספרדיות שלו. יתכן וקיים עוד אחד או שתי אנשים מתנגדים לתפילה ספרדית. מבחינתי זהו בית הכנסת הכי מרומם שפגשתי. מה עושים?
תשובה: נדמה לי שאם אין עוד "ספרדים" חוץ ממך ראוי שיתפללו בינתיים רק בנוסח אשכנזי.
שאלה: תפילת ערבית בישיבה: אם זה הבעיה יחידה אפשר לעשות את הקריאה שמע בישיבה ואחרי חצות את התפילה בעמידה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילה בישיבה או אחרי חצות"
תשובה: בכל זאת חכמים אסרו להתפלל ערבית אחרי חצות ועל כן יש להקדים אפילו בישיבה.
שאלה: מחבת חלבית שבישלו בה בשרי: מחבת חלבית לא בת יומה שבטעות בישלו בה בשרי, כיצד היא יכולה לחזור לתפקוד חלבי, אם זה בכלל אפשרי?
תשובה: המחבת צריך הכשרה: 1. לנקותו היטב. 2. להמתין 24 שעות. 3.ליבון קל - להניח על האש כול חלקי המתכת מכול הצדדים 5 שניות. 4.ידית פלסטיק הגעלה במים רותחים.