LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הלכות תפילה וסעודה שלישית: 1. אם אני אכלתי סעודה עם לחם לפני מנחה (לפני סעודה שלישית) ואחרי מנחה אני צריך גם לאכול סעודה שלישית עם לחם (לפי הדעה שצריך לחם בסעודה שלישית) האם אני יכול להיות פטור ע"י זה שאכלתי מקודם סעודה עם לחם, ובאיזה אופן אפשר להיות פטור (אם מכוונים או לא או שבכלל לא צריך)? 2. אם אני נגיד בפסוקי דזמרה או בקריאת שמע ועכשיו מתחילים תפילת עמידה אני הרי צריך להתחיל את העמידה איתם אבל איך אני יתחיל איתם אם אני עדיין בזמירות או בקריאת שמע? 3. אם אני עכשיו באמצע הפסוק "שמע ישראל" ועכשיו מתחילים ברכת כהנים מה אני צריך לעשות, לעצור את שמע ולכוון או משהו או להמשיך? 4. מה סדר הדילוגים אם אני מאחר? (מהמקרה הטוב ביחס עם הציבור ועד המקרה ההכי פחות טוב ביחס עם הציבור בקריאה)?
תשובה: 1. זמן סעודה שלישית הוא "משיגיע זמן המנחה דהיינו משש שעות ומחצה ולמעלה"( קצת אחרי חצות היום) (שו"ע סי' רצ"א סע' ב'). וכך כתב בילקוט יוסף (שבת כרך א' עמ' ת"ג): נכון יותר לאכול סעודה שלישית אחר שהתפלל מנחה, אך אם אכל קודם מנחה, ואי אפשר לו לחזור ולאכול אחר מנחה, יצא ידי חובת סעודה שלישית. וכן במקום שקשה לו לאכול אחר תפלת מנחה, או שאין שם מנין לתפלת מנחה, יכול לאכול אפילו לכתחלה קודם תפלת מנחה, ובלבד שיגיע זמן מנחה גדולה. ומכל מקום רצוי להתפלל מנחה גדולה, כדי שיוכלו לאכול אחר תפלת מנחה בצבור, בפרט שלדעת האר"י, זמן סעודה שלישית הוא בדוקא אחר שהתפלל מנחה. 2. יש לאדם ל"תכנן" את זמן אמירת פסוקי דזמרה כך שיוכל לעמוד לתפילת שמונה עשרה עם הציבור, אם רואה שלא יספיק לומר את כל פסוקי דזמרה, התירו לו לדלג על חלק מהמזמורים. לדעת המשנ"ב (שו"ע סי' נ"ב משנ"ב ס"ק ו') לא ניתן לדלג על פסוקי דזמרה כדי להתפלל עם הציבור, יש לפחות לומר ברוך שאמר, אשרי וישתבח (ובשבת גם נשמת). לדעת הרב עבדיה (ילקוט יוסף סי' נב סעיף ה' עמ' רנג) ניתו לדלג על כל פסוקי דזמרה והשלימם אחר כך כדי להספיק ולהתפלל בציבור. לכו"ע אין אפשרות לדלג על קריאת שמע וברכותיה כדי להתפלל עם הציבור. (שו"ע סי' נ"ב משנ"ב ס"ק ו') ועל כן: אם נמצא כעת באמצע פסוקי דזמרה או ברכות קריאת שמע ולא יוכל להגיע ולהתפלל עם הציבור ללא דילוג על קריאת שמע וברכותיה "יתפלל כסדר בלא הצבור ולא יתפלל השמונה עשרה לבד עם הצבור דסמיכת גאולה לתפלה בשחרית עדיף מתפלה בצבור".(שו"ע סי' נ"ב משנ"ב ס"ק ז') 3. בפסוק ראשון של קריאת שמע לא מפסיקים אף לא בשתיקה לשום ענין. 4. לא הבנתי את השאלה (את הצדדים השונים שציינת הסוגריים) אם תוכל לפרט ולבאר יותר אשתדל לענות. יום טוב
שאלה: דיני ברכה אחרונה וכסא כחציצה בתפילה: שאלות 1. אם אני נגיד בירכתי שהכל ואז בירכתי המוציא, אחרי ברכת המזון אני צריך לברך גם בורא נפשות רבות על המים או שזה פטר? 2. אם אני בירכתי שהכל ושכחתי לברך ברכה אחרונה ונזכרתי רק אחרי כשאני רעב עוד פעם (והרי אסור לברך אם אתה לא שבע מהארוחה האחרונה), מה אני יכול לעשות? (האם אפשר פשוט לברך עוד פעם שהכל על משהו אחר ואז פשוט לכוון בבורא נפשות לפטור את הארוחה הקודמת?) 3. למה אם אני מתפלל לפני כסא זה לא מטלטלין ומותר להתפלל 18?, ואם מישהו עבר כשאני הייתי באמצע 18 לפני הכסא והוא עבר אחרי הכסא, מותר או אסור?
תשובה: לשואל, 1. ברכת המזון פוטרת גם את המים ששתית לפני ברכת המוציא (משנ"ב סי' קעד ס"ק לב). 2. אם ברור שאתה רעב ומה שאכלת ושתית כבר התעכל - אין תועלת בשתייה נוספת וברכה לאחריה (ביאור הלכה סי' קצ ס"ב ד"ה אחר: "ומה שיברך" וכו'  וראה מנחת שלמה ח"א סי' יח ויחווה דעת ח"ו סי' יא, לגבי מקרה שמראש מתוכננת אכילה ושתיה עם הפסקה באמצע). רק במקרה של ספק האם עדיין שייך לברך ברכה אחרונה על המאכל או המשקה יש מקום לעצה זו (משנ"ב סי' קפד ס"ק כ). 3. כוונתך כנראה להלכה שיש להתפלל סמוך לקיר, ולעניין זה מקובל שהריהוט בבית הכנסת אינו חוצץ, כי הוא נחשב כחלק קבוע מהבניין (משנ"ב סי' צ ס"ק סח). לעומת זאת לגבי הדין שאסור לעבור לפני המתפלל, הכסא אינו נחשב כמחיצה (משנ"ב סי' קב סק"ב). הסיבה פשוטה: אחד הטעמים לאיסור לעבור לפני המתפלל הוא כדי שלא להפריע לכוונתו, והכסא לא פותר את הבעיה הזו. וסיבה נוספת, שהדין להתפלל דווקא סמוך לקיר איננו חובה גמורה אלא מצוה מן המובחר (סי' צ ס"ק סג), ומבחינה מעשית קשה להתארגן כך שכל מתפללי בית הכנסת יתפללו סמוך לקיר, ולכן הקלו הפוסקים שריהוט בית הכנסת אינו חוצץ.
שאלה: קריאת שמע ותיקון חצות - המשך: 1. למה מותר, ולמה זה לא הפסק?, ולמה רק על הפסק אסור לדבר? אם כן, אז מה נחשב הפסק או כמה זמן זה, זה גם 30 דקות כמו ההפסק שכשהורדת טלית ותפילין? 2. ומה אם לא בירכתי בירכת המפיל אז עדיין אסור לדבר? (אלא אם כן דברים המוכרחים, כמו מה?) 3.איפה כתוב תיקון כרת? 4. אם לא עשיתי תיקון חצות בלילה אז מותר בצהרים? ואם כן, אז לעשות גם תיקון רחל וגם לאה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קריאת שמע ותיקון חצות"
תשובה: 1. תיקון חצות זה תפילה לד' ואין בזה הפסק מקריאת שמע שהעיקר שהדבר האחרון לפני השינה יהיה דברי תורה או תפילה. 2. ואם לא בירכת המפיל מותר לדבר מה שצריכים. 3. בספר קריאי מועד של הושענא רבה נזכרת תפילה בסוף. 4. אם לא נעשה תיקון חצות בלילה אין לעשות ביום.
שאלה: נטילת ידיים אחרי שירותים: שאלות 1. למה לא מברכים אחרי השירותים גם על נטילת ידיים? 2. אם נטלתי ידיים של שירותים ואני רוצה לאכול לחם, אני צריך עוד פעם ליטול ידיים או שזה פטר אותי כבר?
תשובה: 1. יש דעה אחת בראשונים, דעת המהר"ם מרוטנבורג היא שכן מברכים. ח אמרו שיש נטילה משם נקיות ויש נטילה משום טהרה. לדעת רוב הפוסקים זוהי נטילה משום נקיות ולכן לא תיקנו בה ברכה. 2. לכתחילה תיטול נטילה שלא טובה לאכילה, תברך אשר יצר ואז תיטול כמו שצריך ותברך על נטילת ידיים.
שאלה: הפסקת תרומה לצורך: שבוע טוב הבן שלי לומד בישיבה חרדית בירושלים. ואני בענין לתרום או להיות שותף בישיבות אני לא חושב פעמיים נותן כמה שאני יכול ואני עושה זאת בשמחה גדולה מאוד אם אני לא שומר ולא לומד לפחות לתמוך באלה שלומדים לי זה מאוד חשוב. עד כמה שאני הבנתי הבן שלי נמצא עכשיו בתקופה של שידוכים. ואני מקווה שבע"ה ימצא את בחירת ליבו ונשמח יחד איתו ועם כל עם ישראל אמן ואמן. ואני כל הזמן במחשבה שלי שכשהבן יתחתן אני אשתדל לפרנס אותו עד כמה שאני יכול ואני מדבר על 3000 שקל לחודש. ובנוסף פעמיים בחודש יערוך לו קניות העיקר שישב וילמד לי זה מאוד חשוב אפילו מאוד. השאלה שלי מה לגבי התרומה לישיבה שאני תורם היום? האם צריך לעשות התרת נדרים? והאמת מאוד קשה לי עם המחשבה להפסיק לתרום לישיבה אבל מצד שני אני לא יכול להרשות לעצמי גם וגם. תזכו למצוות
תשובה: לשואל, ראשית, תבורך על הרצון העז לסייע ללימוד תורה בכלל ולבנך בפרט. לשאלתך, אם עשית הוראת קבע לישיבה, או החלטת בפירוש לתרום לישיבה בקביעות, צריך לעשות על זה התרת נדרים (אם כי יש אומרים שבהוראת קבע ללא החלטה מפורשת לתרום בקביעות ניתן לבטל אחרי שנה ללא התרה). זה ר גמור לעשות התרת נדרים במקרה כזה, כאשר לאחריה אתה תאפשר לבנך להתמסר ללימוד תורה. אם הבן אכן מתאים ומוכשר ללימוד תורה ולומד תורה בחשק ובהתמדה, זוהי מצוה רבה לסייע לו וזה קודם למטרות צדקה אחרות.
שאלה: המשך אדם שהתחשמל: 1- האם זה גם לספרדים? כמדומני שלא. 2- מה לגבי שעשה לי נס? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אדם שהתחשמל צריך לברך?"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לשולחן ערוך(ריט ח) מברך הגומל כאשר מחמת החולי שכב במיטה, ואילו לרמ"א רק חולה מסוכן מברך. לכן במקרה שלנו אם הכאבים גרמו לשכב צריך לפי השו"ע לברך הגומל. בשולחן ערוך(שם ט) מובא י"א שרק ארבעה שצריכים להודות מברכים אולם לפי הפוסקים מאשכנז כל מי שהיה בסכנה מברך. ברכה על הנס רק כשניפגע ביוצא מדרך הטבע ולא שכיח. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הפעלת מדיח כלים בשבת: האם מותר להפעיל מדיח כלים בשבת בעזרת שעון שבת?
תשובה: כדי להתיר זאת לפי כל השיטות, יש להקפיד על ארבעה תנאים: 1) לבטל מבעוד יום את המנגנון הגורם שהמדיח יכול לפעול רק כאשר הדלת סגורה. אם לא נעשה כך, הרי שסגירת הדלת לאחר הכנסת הכלים המלוכלכים היא למעשה הפעלת המכשיר ב"גרמא". 2) שהמדיח לא ישמיע רעש בעת פעולתו. זאת משום דעת הרמ"א בסימן רנב סעיף ה', שיש לאסור זאת לכתחילה משום זילותא דשבת. 3) שהכלים יודחו עבור שימוש חוזר בשבת עצמה.  הדחת כלים עבור יום החול אסורה משום הכנה לחול. 4) כמובן: פתיחת הדלת וסגירתה בעת הכנסת הכלים והוצאתם - רק כאשר המדיח כבוי, כדי שלא להדליק לכבות נורות וכיו"ב. הרב עודד מילר
שאלה: ביקור בתערוכה בזמן אבלות: לכבוד הרב. האם מותר לי לבקר בתערוכה בזמן שאני בעיצומן של 30 ימי אבלות על פטירת אימי? כשיסתיימו ה-30, התערוכה הספציפית הזאת כבר לא תהיה. וכן, האם מותר לי לאכול במסעדה?
תשובה: ב"ה מהשמים תנוחמי אם אין מוזיקת רקע ואת חושבת שזה לא פוגם בכבוד אמך. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קדושת ספר תורה: הרב. כמה שאלות בנוגע לספר תורה וארון הקודש. 1. האם ארון הקודש שבו מונח ספר התורה חייב להיות גבוה מעשרה טפחים? 2. האם מותר לשים שלט שבו כתוב "בריך שמיה" בתוך ארון הקודש? 3. האם מותר להשעין את השלט של "בריך שמיה" על ספר התורה בזמן פתיחת הארון כדי שאנשים יקראו או שזה שימוש אסור בספר תורה? רב תודות.
תשובה: 1. לא 3. כן, היום שמים גם בארון מגילות ודברים כאלה. על דעת הציבור שיש שם גם דברים אחרים ולא רק ספרי תורה. 4. לא ראוי.
שאלה: משקפת בשבת: האם מותר בשבת לצאת מהבית עם משקפת כדי לצפות בציפורים? אשמח לפירוט למה. ושתזכו למצוות! אתם עושים מלאכת קודש.
תשובה: לשואלת, מותר לעשות זאת (כמובן, כאשר יש עירוב המתיר לטלטל מן הבית החוצה), וגם לכוון את המשקפת כך שתתקצר או תתארך כפי שנדרש לחידוד הראייה. אין בכך משום "בונה" ו"מתקן כלי", מאחר שזוהי דרך השימוש התדירה של המשקפת ולא יצירת כלי חדש (ציץ אליעזר ח"ו סי' ו, ושהחזון איש הסכים עמו בהיתר זה  ילקוט יוסף סי' שיד ס"י).
שאלה: טמטום הנפש: רצוני לשאול את כבוד הרב, הרי הסיבה שאנו אוכלים "כשר" היא לא מסיבות פוליטיות כאלו ואחרות, אלא משום שהתורה הזהירה אותנו "ונטמאתם (ונטמטם) בם" אי לכך אנו נזהרים להכניס לפה רק דברים כשרים וכמה שאפשר להדר הרי זה משובח! אז כשאני בא לאכול במקום עם כשרות של "העדה החרדית" שכידוע אין חולק שזוהי הכשרות הכי טוב וחזקה בארץ וכי צריך לעשות שיקול של תמיכה במדינה ולאכול פחות כשר בגלל זה? אתמהה?! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם מותר לאכול במקום עם הכשר בד"ץ?"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש לברר את רמת הכשרות עם המשגיח בלי כשר לנותן הכשרות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תענית 40 יום: אני היום התחלתי את התענית ושכחתי אתמול להגיד את הנוסח במנחה מה עלי לעשות דחוף?
תשובה: קבלת תענית מועילה בדיעבד גם על ידי הרהור בזמן תפילת מנחה. כדין צדקה כאשר גמר בליבו התחייב. וכן אם הרהרת לאחר תפילת מנחה שאתה מקבל לצום מחר מועילה קבלה בפה וגם בהרהור בדיעבד. חשוב בימינו לקבל יותר לימוד תורה ועבודת ה' בשמחה,מסיגופים ותעניות. ה' יצליח דרכך.
שאלה: הגדרת תפילות נדבה: מה ההגדרה של מתי אני צריך לעשות תפילת נדבה נגיד במקום שחרית לעשות מנחה? כי אם נגיד למשל שאתה קם מאוחר אז אתה לא צריך לעשות תפילת נדבה שאתה עדיין יכול להתפלל בלי קריאת שמע
תשובה: לשואל, "תפילת נדבה", כשמה כן היא, נעשית בהתנדבות ואיננה חובה. לכן המשפט "מתי אני צריך לעשות תפילת נדבה" הוא תרתי דסתרי: אין כל חובה כזו. רק אם אתה רוצה, אתה יכול להתפלל מדי פעם תפילת שמונה עשרה בתור נדבה, אם אתה חש צורך לעשות זאת ומרגיש בבירור שזו תהיה תפילה בכוונה, וגם מוסיף בה משהו שיש בו חידוש לעומת התפילה הרגילה, כגון להוסיף תפילה על חולה בברכת "רפאנו" (עיין שו"ע או"ח סי' קז). לפעמים במקרים של ספק האם מישהו חייב בתפילה נאמר בפוסקים שכדי לצאת מן הספק כדאי להתפלל שוב ולהוסיף לפני כן תנאי שאם אינני חייב בתפילה תפילה זו תהיה בתור נדבה (עיין סי' קח סי"א ומשנ"ב ס"ק לג). כמו כן, במקרה שמישהו לא התפלל תפילה מסוימת שהיא חובה, ואין עליו חיוב להשלים אותה (כי כבר עברו מאז כמה תפילות, או כי היה מזיד בדילוג על התפילה), מומלץ שיתפלל בנדבה כדי להשלים את התפילה החסרה (סי' קח סעיפים ה, ז).
שאלה: הצלת נפש מחלל שבת: האם אני בתור אדם דתי, רואה אדם חילוני בזמן חילול השבת לוקה ונדרש לטיפול רפואי כדוגמת שכן שלי בשבת מתקן את רכבו ונפצע או מכין מנגל בחצרו ונכווה קשות. האם אני מחוייב להתקשר למוקדי החרום או לסייע לו כרשום "פיקוח נפש דוחה שבת" או שבגלל שחילל שבת לא מחוייב לעזור לו?
תשובה: יש להצילו
שאלה: ביקור במנזר לא פעיל שהיה בית כנסת: הרב יש בספרד מבנה ששימש שנים רבות כבית כנסת, ורואים שזה היה ייעודו. לאחר הגירוש הוא הפך למנזר. וכיום הוא אתר תיירות ולא משמש למנזר. האם מותר להכנס לשם?
תשובה: כן בפשטות, אם זה פסק מלהיות מנזר.
שאלה: כבוד בית כנסת: הרב! האם מותר לצאת לפני סוף התפילה מבית הכנסת, ולהגיד עלינו לשבח בבית? ועוד בבית הכנסת אצלנו בערב שבת בין קבלת שבת לתפילת ערבית אומרים דברי תורה, האם זה ראוי שאני אומרת תוך כדי דברי התורה את שיר השירים? והאם מותר לי להפסיק את שיר השירים באמצע כדי התחיל עם הציבור את תפילת ערבית?
תשובה: אם יש צורך, אפשר לומר עלינו לשבח בבית. אפשר לומר באופן שאינו מפריע לסובבים לשמוע את הדרשה. ואפשר להפסיק כשמתחילים ערבית.
שאלה: כיבוד אב ואהבת ישראל: לכבוד הרב, 1)מה לעשות כשאבא מתעצבן כל הזמן? זה ממש מפריע, לפעמים אי אפשר לדבר איתו מילה בלי לחטוף צעקות. 2)איך אפשר לאהוב כל יהודי? קורה לי לפעמים שאני מתעצבן על משהו שאדם עושה ואחר כך קשה לי להוציא את הכעס הזה מהתודעה.
תשובה: ב"ה לך. קראתי את מכתבך וכל כך הבנתי אותך. זה כל כך לא קל. אתה יודע, אחת מהמצוות הגדולות והחשובות היא מצוות כיבוד הורים, ולפעמים כמה שהמצווה גדולה וחשובה, היא גם לפעמים קשה ביום. לפעמים ההורים לא מקילים עלינו את הדרך לכבד אותם, ולפעמים צריך ממש להתמודד עם כל מיני תגובות של ההורים. יחד עם זאת, חשוב מאוד לדעת, שבדברים האלו אנו הכי הרבה נבחנים, האם אנו נהיה מסוגלים לכבד את ההורים שלנו גם כשזה לא קל, גם כשהדרך להגיע ממש דורשת מאיתנו את כל כוחות הנפש שלנו, ואת ההתמודדויות הגדולות ביותר. כבר בדברי רבותנו זכרונם לברכה אנו רואים שהיו מצבים שהורים ממש הקשו על הילדים לכבד אותם, ולפעמים ממש עשו דברים מזעזעים לילדים, ובכך הילדים נבחנו במצווה יקרה זו. לדוגמא, חכמים מלמדים אותנו עד היכן צריך לכבד הורים, עד שאפילו אם ההורה מבייש את הבן בפני כולם ואפילו זורק לו את הארנק לים, והבן לא כועס כלל על האבא. מדהים לחזור שוב ושוב על הסיפור על אותו הגוי באשקלון, שהיה ממש מוכן לוותר על הכל, העיקר לא להעיר את אבא שלו, ואין ספק שהאבא היה לא כל כך שפוי ולכן אפילו אם היה יודע שמדובר על סכום כסף גדול לא היה מוכן שיעירו אותו (כפי שכתבו המפרשים על הגמרא שם), ובכל זאת דמא כיבד את אבא שלו מעל ומעבר. כשאנו חוזרים ושומעים על הדברים האלו אנו למדים לשאוב מהם כוחות. ולכן, אם זה מאוד קשה, ואתה ממש מרגיש שאתה לא מסוגל לכבד את ההורה ולהישאר רגוע, נסה כמה שאתה יכול למעט את החיכוכים איתו, ואם אי אפשר, חשוב שכל יום תילמד על המצווה הגדולה הזו ובכך תקבל כוחות. מאוד טבעי שלפעמים הכעס עולה על הראש, ומאוד קשה להתגבר, אך חשוב לדעת שאין זה סותר את האהבה, אלא הכעס הוא דבר חיצוני לנו, וההוכחה לכך היא שלאחר כמה רגעים כשהכעס עובר אנו למדים להסתכל אחרת על הדברים. לכן אל תיבהל, כמובן שחשוב לעבוד על כך שלא לכעוס ושלא להישבר. אני יודע שזה לא קל, אבל זה מאוד חשוב. להתרגל לדון את האחר לכף זכות ולהמשיך הלאה. שתהיה לך המון הצלחה, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל, תרגיש חופשי לפנות ולשאול ואשמח לעזור. היה חזק והמשך הלאה, הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: תחום שבת מפתח תקווה לגבעתיים: האם הליכה מפ"ת דרך גב"ש לגבעתיים נחשבת יציאה מחוץ לתחום (העירובין של אותן ערים נכנסים אחד בתוך השני)?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא. אבל יש הטוענים שכביש גהה נחשב לרשות הרבים לפיהם אין לטלטל בו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: טלפון משומרי שבת בשבת: לכבוד הרב, אם אנשים שומרי שבת,שאנחנו בטוחים שהם שומרי שבת (כגון אחים אחיות דודים דודות וכו ), מתקשרים בשבת, ואנחנו יודעים שהם לא יתקשרו אם זה לא פיקוח נפש או ספק פיקוח נפש, האם אפשר לענות? נניח ויקרה מקרה שהטלפון יצלצל כמה פעמים בשבת,ל א יהיה ברור מי מאחורי הקו(לא כמו המקרה הקודם) והטלפון יצלצל כמה פעמים, האם יהיה מותר לענות?
תשובה: לא להרים, גם אם זה פיקוח נפש. אם זה בית פרטי ואינך רופא שיכול לטפל בעניין אלא רוצים להודיע לך - אינך רשאי לחלל את השבת על זה.
שאלה: בני ישמעאל: לכבוד הרב, 1) שמעתי שבכתבי רבי חיים ויטאל (עץ חיים) מדובר, בין השאר, על כך שבתקופת הגאולה יהיה מאבק בין בני ישמעאל לעם ישראל. האם זה נכון? מה יהיה סופו של המאבק וכיצד ניתן לנצח? האם הרב יכול קצת לפרט? 2) הבנתי שהיו אנשים שאברהם גייר, ועוד אנשים שהאמינו בה חוץ מבני ישראל שמהם יצא עם ישראל. היכן אותם אנשים? האם הם נעלמו? הבנתי שאברהם אסף מאות ואלפי אנשים. ומה בדבר בניו מאשתו קטורה? האם זה נכון שהרב כהנא הי"ד זצ"ל ביטא באופן מעשי את תורתו של הרב קוק זצ"ל(אף על פי שיתכן שלא למד את ספריו)?
תשובה: 1. זה נזכר בפרקי ר' אליעזר וגם בספר נצח ישראל למהר"ל בסופו. ברור שכל שנוסיף תורה ומצוות ננצח יותר מהר. 2. הרמב"ם בהלכות עבודה זרה כותב שאחרי מות אברהם כל הגרים חזרו לסורם. וגם בני קטורה התערבו עם בני ישמעאל. הרב כהנא האמין בגאולת ישראל בימינו ודאג לכבוד ישראל, אמנם הרב קוק רצה לקדם בדרך הסברה בעיקר ולא בכח.
שאלה: תפילה מהירה ללא תפילין: האם מי שהתפלל רק ק"ש ועמידה בלי תפילין (מלחץ זמן) מהירות בלי לדלג על שום מילה יצא ידי חובת תפילה?
תשובה: בדיעבד יצא, אך לכתחילה אין לעשות כך משום שאמרו ח שהריהו כמעיד עדות שקר, וכן הוא מפסיד את המעלה של אמירתם בתפילין.
שאלה: הברגת מקל המטאטא בשבת: יש לנו פה ויכוח בקהילתינו, ונשמח לקבל את תשובת הרב שליט"א מטאטא שיצא ממנו המקל בשבת, האם מותר להבריגו שוב בשבת, הברגה טובה, אך לא חזקה עד הסוף כך שגם ילד בן 9 יוכל להוציא את זה שוב? כי גם אפשר לטאטא בלי המקל, המקל הוא רק יד אריכתא, בשונה מהקרדום, שא"א להשתמש בו בלי המקל. לרב
תשובה: לשואל, הדבר אסור. בגמרא בשבת (מז ע"ב) נאמר שהמחבר חלקי כלי שהתפרק ותוקע אותם היטב זה בזה יש בכך איסור דאורייתא, משום "מכה בפטיש", כלומר, גמר מלאכה של כלי (הפטיש הוא דוגמא בלבד להשלמת כלי, ואין זה משנה אם הפעולה נעשתה בכלי או לא). לגבי הברגה נחלקו אחרונים האם היא נחשבת כ"תקיעה" האסורה מן התורה, או שאיסורה רק מדרבנן (עיין משנה ברורה סימן שיג ס"ק מה ושער הציון ס"ק לב ומנוחת אהבה פכ"ג הערה 94), אך הכל מודים שהיא אסורה. עוד נאמר בגמרא שם, שאסור להחזיר חלקי כלי שהתפרק אפילו ללא תקיעה, וזאת מדרבנן, מחשש שמא יתקע ויעבור על איסור מן התורה. הגמרא מוסיפה ש"אם היה רפוי - מותר", ופירשו רבים מהראשונים שהמובן הוא שאם דרכו של הכלי הזה להיות רפוי - מותר להחזיר את חלקיו, מאחר שאין חשש שיתקע, אבל אם דרכו של הכלי שחלקיו תקועים היטב - אסור להחזיר אותם אפילו בצורה רופפת, מהחשש הנ"ל שמא יתקע (תוספות שבת מח,א ד"ה הא בחדתי  רמב"ם הל' שבת כב, כו  מאירי שבת מז,א בשם הראב"ד  וכשיטתם מוכח מלשון התוספתא שבת פי"ג הט"ו). כך מפורש גם בבית יוסף סימן שיג, ברמ"א (שיג, ו) וברוב האחרונים. מותר אמנם להבריג חפצים שמקובל לפתוח ולסגור יום יום, כמו בקבוק של תינוק, מפני שפעולה שחוזרים עליה יום יום איננה יכולה להיחשב כיצירת כלי חדש (משנ"ב ס"ק מה). אך המטאטא כמובן אינו מסוג זה. לכן, הברגת המטאטא בחזרה אסורה לפחות מדרבנן, מחשש לתקיעה מהודקת, ואפשר שגם מדאורייתא, אע"פ שההידוק אינו עד הסוף. השיקול שהעלית, שהמטאטא ניתן לשימוש גם בהיותו ללא מקל, אינו מסתבר לענ"ד. לשם ייעודו העיקרי, טאטוא הבית, מעולם לא ראיתי שמשתמשים בו באופן כזה. וראה בגמרא בשבת שם על קנה של סיידים, שמאריכים ומקצרים לפי גובה הקיר שאותו מסיידים, וברור שניתן להשתמש בקנה המקוצר הרבה יותר מאשר השימוש במטאטא ללא מקל, ובכל זאת הדבר אסור בתקיעה כאשר כעת מכינים אותו לשימוש מסוים שלא היה אפשרי קודם (וראה בשו"ת מנחת יצחק ח"ט סי' לח על הגבהת סטנדר בשבת על ידי הברגה, שאסר, ולעומתו בשבט הלוי ח"ו סי' לב, שהתיר, אך לא מטעמך שהסטנדר כבר ראוי לשימוש קודם לכן, אלא משום שהוא כבר מורכב מכל חלקיו ורק מתאמים אותם זה לזה בצורה שיותר נוחה כרגע, וכן בשש"כ החדש פכ"ג ס"נ, משום שהוא מיועד לשינוי בכל יום ויום וזוהי דרך שימושו).
שאלה: בעניין הנוסח של הפרשה להבא: 1. בנוסח לפי הרב קוק מופיע: ואם ישאר מהפרי, שיחדתי לתרומה גדולה, או מהפרי שיחדתי לתרומת מעשר, אחר כל היום והלילה של אכילתנו מהפירות שנתלוש, יהי הנשאר ג"כ תרומה בכל מקום שהוא סמוך לתרומה ולתרומת מעשר שלמעלה. מתוך כך נראה שמועיל ליום ולילה. לפי דברי הרב בתשובה כאן ניתן לעשות זאת לשבוע. לפי זה גם הנוסח של הרב קוק צריך לעבור שינוי בקטע שהבאתי בהתאם לזמן המיועד להפרשה מראש, שהרי בנוסח הזה כבר בסוף היום, כל שארית הפרי שייחדתי הופכת לתרומה. ולא ניתן להשתמש עוד בפרי שייחדתי לשאר הימים! 2. הרב קוק כותב: אחד ממאה ממה שיש כאן בצד התחתון של פרי זה נגד כל מה שאתלוש ואוכל, אני, - או מי שהוא מבני ביתי או כל מי שיאכל מפירותי, - בכל פעם, יהי מעשר, מהנוסח משמע שקובע אחד ממאה מהפרי המופרש יהיה מעשר (ליתר דיוק בסוף יהיה תרומת מעשר) יחד עם עוד חלקים בפירות שיקטוף. ונראה לי שהיה צריך להיות מה שיש כאן בצד התחתון של פרי זה כנגד אחד ממאה מכל מה שאתלוש. ואולי מספיק להשמיט את המילה "ממה" ואז גם ניתן להבין כך. אך בנוסח הנוכחי יוצא שיכול להיות שלא תהיה כמות מספקת לתרומת מעשר למה שיפריש, מאחר וקבע רק מאית מהפרי האחד שבידו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מה עושים עם מה שהפרישו "מראש"?"
תשובה: וברכת ד' א. מה שכתב הרב קוק זצ"ל "אחר כל היום והלילה" אין כאן כוונה של הפרשה יומית, אלא הקושי היה כיצד הוא קובע מקום להפרשה של היום השני הרי ביום הראשון חלק מהפרי הוא כבר תרומה או תרומת מעשר, ועל כן כתב שהתרומה של היום השני תהיה ליד התרומה של היום הראשון, אבל זהו ציון מקום לכל הפרשה והפרשה. אפשר גם לומר שההפרשות יחולו זה לצד זה בכל הפרשה בנפרד. אין שם דיון על ההפרשה אלא ציון מקום כל פעם מחדש. ב. לא הבנתי את השאלה. הרב קוק זצ"ל כתב שמאית שבפרי המיוחד לתרומת מעשר, ועוד תשע מאיות (השאר) יהיו בפירות שיקטפו, המאית זה אחוז מתוך כל מדה שהיא, ועל כן לא משנה מה הכמות המופרשת באותה ההפרשה הוא לא קובע כמות אלא אחוזי פרי. יש לציין שמראש עליו לקחת פירות בכמות שתספיק לכלול בתוכם את כל התרו"ג ותרומת מעשר, כך שלא יחסרו פירות תלושים. אינני רואה כל צורך לשינוי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: יראת עונש ויראת חטא - מדרגה נמוכה?: זכור לי שלמדתי שיראת חטא הוא הדרגה הנמוכה ביותר ביראת השם. אבל גם זכור לי שלמדתי שאחד המטרות העיקריות לקיום מצוות וסיבה לקיים אותן היא בשביל לקבל כמה שיותר שכר בעולם הבא. (כמובן חוץ מהסיבה שהשם אמר לנו לקיים, שזו סיבה פשוטה). בעיני זה קצת סותר. אם קיום המצוות בשביל לקבל שכר בעוה"ב הוא מעשה עליונה, אז למה מניעה מחטאים מפחד העונש בעוה"ב הוא מעשה נמוכה? האם אני טועה ויש באמת דרגא של קיום מצוות שלא על מנת לקבל שכר? דהיינו מטרת קיום המצוות הוא אך ורק לשמח את הקב"ה בכך שמקיימים את מצוותיו?
תשובה: יראת חטא היא דרגה גבוהה, שבה אדם ירא לא מחמת העונש שיקבל אלא מחמת עצם הפגם שבחטא. בדומה לאדם שירא מכך שבטעות יפגע בחברו, לא משום שהוא מפחד שחברו יעניש אותו אלא מפני שהוא אוהב את חברו ולא רוצה שיפגע. יראת העונש, לעומת זאת, היא אכן דרגה נמוכה יחסית (כמובן, היא מדרגה גבוהה מאוד ביחס למי שאינו מקיים כלל את רצון ה'!) כיוצא בזה היחס לקבלת שכר: אם אדם מקיים מצוות כדי לקבל שכר חיצוני, זו אכן דרגה נמוכה, בדומה לאדם שמציל את חברו מטביעה רק כדי לקבל מליון דולר. אולם אם אדם מקיים מצוות כדי לקבל את השכר הגנוז בעצם המצווה, ואת קרבת ה' הבאה בעקבותיה, הרי זו מדרגה גבוהה. יש אומרים שעשיית מצוות כדי לזכות לקרבת ה' היא הדרגה הגבוהה ביותר של 'לשמה'. אולם הדעה המקובלת היא שיש מדרגה גבוהה ממנה, והיא עשיית רצון ה' רק מפני שזהו רצון ה', בלי לחשוב כלל על עצמנו, ושוב בדומה לאדם שעושה חסד לחברו שכלל אינו חושב על עצמו אלא רק על חברו. והאריך בעניין זה השל"ה ב'עשרה מאמרות' מאמר שלישי. בדרך כלל, כל הכוונות כולן מעורבות במעשים שאנו עושים, וגם אם מתערבת במעשים כוונה נמוכה יחסית, אין הדבר שולל את מציאותן של הכוונות הגבוהות. אנו שואפים לחזק כמה שיותר את הכוונות הגבוהות יותר, על ידי שנתבונן בכך שגם אם נדע שאין שום שכר על המעשים   נעשה אותם, אף שבאמת אנו יודעים שיש שכר ואנו שמחים בו.
שאלה: מעשר כספים לספרי קודש לישיבה: האם מותר לי לתת מעשר כספים בתור ספרי קודש לישיבה שזקוקה להם?
תשובה: בוודאי, כדאי לומר לפני נתינת מעשר כספים בלי נדר. שאינה חובה אלא מנהג טוב.
שאלה: ספרי חסידות שהמליץ הרב מרדכי אליהו: איזה ספרי חסידות מוסר אמונה הרב מרדכי אליהו זצ"ל חיבב במיוחד או שהיה ממליץ לאחרים ללמוד?
תשובה: ידוע לי כי הרב חיבב מאוד את פירוש אור החיים הקדוש על התורה כמובן את כל ספרי בעל הבן איש חי וכן את ספרי החיד"א זכות כולם תגן עלינו ועכ"י אמן.
שאלה: עירובין: איפה נגמר תחום השבת של מי ששובת באזור בי"ח בלינסון בכיוון דרום מערב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תחום שבת מפתח תקווה לגבעתיים"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אלפים אמה( קילומטר) מקצה התחום המשותף. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כשרות משקה נסטי: האם משקה נסטי, יבואן אוסם, בכשרות הרבנות הראשית לישראל והרב חרל"פ, זה מהדרין? אני רגיל לאכול- הרב רובין, עדה חרדית.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הכשרות רגילה. אולם יתכן שלא צריך להיות הבדל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כדורים פסיכיאטרים ביום כיפור: אני צריך לקחת כדורים פסיכיאטרים שאחד מהם חייב להינטל לאחר האוכל ואסור לי בשום פנים ואופן לדלג על מנה, האם זה נקרא פקו"נ לעניין יו"כ?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה תשאל רופא שמכיר את מצבך, עדיף רופא דתי. רפואה שלמה הרב חגי בר גיורא
שאלה: מידות ובין אדם לחברו: הרמב"ם כתב בשמונה פרקים (פרק ג): חולי הנפש, רצוני לומר: הרעים ובעלי המידות הרעות, ידמו להם הרע - טוב, והטוב - רע. והאדם הרע יתאווה לעולם לקיצוניות שהן רעות באמת וידמה בעבור חולי נפשו, שהם טובות". האם אי אפשר לעשות רע בידיעה שהוא רע, בלי לחשוב שהוא טוב?
תשובה: אדם שעושה רע ויודע שהוא רע חושב שהוא רע לאחרים אבל לעצמו הוא טוב כי אם היה חושב שזה רע בשבילו לא היה עושה.
שאלה: חילול שבת של גוי: יש לי שכן שהוא גוי ואשתו יהודיה. הוא עושה שיפוצים בביתו, בזמנו הפנוי. (הוא עובד כשיפוצניק) הוא התחיל לפני שבוע. בשבת האחרונה הבנתי שהוא הפסיק לעבוד בכניסת שבת בשביל לא לפגוע ברגשותינו. אמנם לא נוח לשמוע קידוחים כל השבת, אבל אני לא חושבת שהוא צריך להתחשב בי. האם אני יכולה לומר לו שאין לי בעיה שיעבוד בשבת? (אפילו שאשתו יהודיה והיא עוזרת לו במקצת, אבל גם בלי זה היא תחלל את השבת)
תשובה: יפה שהוא מתחשב בך, אל תניאי אותו. כמו"כ הוא עובד בשבת עבור אשתו היהודיה, ואסור לה לאפשר לו לעבוד בשבילה.
שאלה: הפסקה בהנחת תפילין: אשכנזי שענה לדברים שבקדושה בין תפילין של יד לתפילין של ראש, האם צריך לברך שתי ברכות על תפילין של ראש?
תשובה: כן.
שאלה: ואיפה נגמר התחום המשותף?: איפה נגמר התחום של פ"ת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עירובין"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה תשאל את רבנות תל אביב. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שתילים בגינה: היום קניתי עציצים של נענע לואיזה ולימונית, שמתי אותם באדנית בחצר, בנוסף שמתי באדנית נוספת גרעיני מלפפונים ועגבניות שרי, מה הדין לגבי שימוש בהם בזמן הקרוב? ולאחר שתחל השנה הקרובה? (אני ספרדית אם זה משנה)
תשובה: וברכת ד' א. לגבי מלפפונים ועגבניות יש לבדוק שנזרעו במרחק של 12.5 ס"מ מזרע לזרע. ב.לגבי מה שנשתל היום, אם זה בגוש אין בעיה הלכתית הירקות יהיו קדושים בקדושת שביעית. גם עגבניות ומלפפונים יהיו קדושים בשביעית כשילקטו בשביעית. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: ירושת קללת מי שפרע: כבוד הרב, א. אדם החל לבצע מעשה קניין, אך טרם גמר העסקה - נפטר, ועתה היתומים מבקשים לבטל את עסקת המכר של אביהם המנוח, האם מקבלים הם מי שפרע? ב. אדם ביצע עסקת מכר, חזר בו מקניינו ובית הדין השית עליו את קללת מי שפרע, האם היתומים יורשים קללת אביהם?
תשובה: בשו"ת אחיעזר (ח"ג סימן מ) פוסק כתשובת רדב"ז (ח"א שלז) שאין על היורשים מי שפרע אף במקרה שאביהם מכר חפץ וקיבל כסף, והיורשים הם שחוזרים מהקניין. וממילא ברור שבציור בו המוכר חזר בו מקניינו ומת, יורשיו לא יורשים את קללת מי שפרע. הרב מרדכי גרוס.