LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: תפילת שחרית ביישוב קטן: לכבוד הרב דב ליאור שליט"א ברצוני לשאול את הרב מספר שאלות אודות מניין שחרית המתקיים ביישובינו. אנחנו גרים ב"מצפה-כרמים" שנמצאת קרוב מאוד ליישוב כוכב-השחר. ב"מצפה" 23 משפחות ב"ה. ב"ה יש לנו מניין ערבית כבר למעלה משלוש שנים. לפני כחצי שנה הקמנו מניין שחרית בשעה 6.00 כשאחריו מתקיים שיעור דף יומי. ב"ה המניין מחזיק מעמד יפה על-אף קשיים שנוצרים פה ושם. מורכבותו של המניין (שחרית) היא בזה שחלק מתושבי המצפה עובדים מחוץ ליישוב וצריכים לצאת בשעה מוקדמת, וחלק אחר מתקשה לקום בגלל השעה המוקדמת דבר שגורם לכך שהרבה מאוד פעמים המניין הוא מניין של עשרה בלבד. המצב מורכב לעיתים עוד יותר כיוון שנוצר מצב שבמניין מצומצם, ישנם 2-3 שממהרים לעבודה ומבחינתם בשעה 6.30 הם חייבים לצאת, בעוד ש 2-3 אחרו לתפילה ולא הגיעו לתפילת עמידה עם כולם. השאלות הנשאלות הן: 1. מה מינימום המשתתפים שצריכים להיות ביחד בתפילת עמידה? 2. מה הדין לגבי החזרה? (אם נחכה לתשעה עונים סביר להניח שהממהרים ייאלצו ללכת.) 3. האם יש מצבים שמותר לוותר על "תחנון"? (בעיקר הבעיה בשני וחמישי.) 4. לאור האמור לעיל - האם רצוי שיהיה בכלל מניין שחרית במצפה, לאור כל השאלות האלו, או שמא כדאי להחליט מראש שביישוב שלנו אין מניין בתפילת שחרית והתפילות ייערכו ביישוב הסמוך? 5. אם התשובה לשאלה הקודמת חיובית, האם יש חובה להשתתף במניין כזה בתור תושב המצפה? בייחוד לאור העובדה שיש הרבה מניינים במרחק הליכה (כ-ק"מ) ביישוב כוכב-השחר (ושם אפילו המניין הוא איטי יותר ומתנהל בנחת). 6. בחורף המציאות היא שהתפללנו לפני הנץ, האם זה מותר לכתחילה? (לאור שאלה 4)
תשובה: 1. צריכים להיות לפחות שישה שמתפללים יחד. 2. גם כן, אם יש לפחות עשרה איש, אפשר להתחיל, למרות שלא כולם עונים. המגן אברהם מביא בשם המהרי"ל: לו יצוייר שיש עשרה אנשים או אחד עשר מצומצם, ורוב הציבור (שישה) סיימו את התפילה, למרות שיש כמה שממשיכים או שעומדים שם, הש"ץ יכול להתחיל לחזור על התפילה, למרות שחלק לא עונים, כיון שהם עדיין בתפילה. היות ובאותו מקום יש עשרה איש סך הכל, כולל השליח ציבור. לפי שיטת מרן המחבר שמביא תשובת הרא"ש, אם אין עשרה שעונים אמן, זה קרוב להיות ברכה לבטלה. אם בשמונה עשרה התפללו לפחות שישה וסיימו, השליח ציבור יכול להתחיל לחזור על התפילה. ואפילו אם עד הסוף חלק יצאו, יכול לומר את הקדיש תתקבל אחר כך. כמובן, שאת שאר הקדישים אין צורך לומר. 3. אם יש לחץ זמן, הטור מביא שיש דיעה בין הגאונים, שתחנון זה תפילת רשות ולא חובה. ואכן, יש שמקילים בזה. כמו שאנו מכירים שבחוגי החסידים כמעט כל יום יש רב'ה שנפטר ובגלל זה לא אומרים תחנון. (חוץ מיום העצמאות שדווקא אומרים תחנון). ולכן, אם אתם לחוצים בזמן, אתם יכולים לוותר על תחנון. אמנם, לעשות את זה בקביעות זה בעיה. 4. השאלה האם לכל אחד יש רכב ויכול לקפוץ ליישוב הסמוך. אני חושב שמבחינת ההנהגה הציבורית, חשוב שבכל מקום יהיה מניין. אפילו אם זה בינתיים צולע, יש סיכוי שבמשך הזמן, זה יתחזק, אולי יתווספו עוד משפחות ויהיה מניין יותר בשפע, בלי להיות לחוצים על אותם שניים שצריכים לצאת מוקדם יותר. אני חושב שיש חשיבות לקיים מניין. 5. דבר כזה צריך להביא לאישור אסיפה. הציבור של המצפה יתכנסו ביחד, ויראו האם יוכלו לקיים מניין אפילו על ידי מאמצים, האם יוכלו לקום לשעה הזו או לא. 6. זה לא נורא. כשעה לפני הנץ, כבר אפשר להניח תפילין ולהתפלל.
שאלה: תפילין של ימני לאיטר: אני איטר. לקחתי את שקית התפילין של בני לבית כנסת והנחתי את שלו (תפילין רגילים). האם יצאתי ידי חובה, האם עלי לחזור ולהניח את שלי עם ברכה או בלעדיה?
תשובה: אם הנחת אותן על יד ימינך כדינך יצאת אך אם הנחת על שמאלך שלא כדינך לא יצאת ועליך להניח על ימינך ולברך שוב.
שאלה: מתי נופל השכר להקדש?: המשנה במסכת נדרים (לח:) דנה באדם המודר הנאה מחבירו וחברו חולה והדין הוא שמותר לבקרו עומד אך לא יושב,שמואל מעמיד את המשנה שמותר לו לעמוד במקום שלא מקבלים שכר על עמידה ואסור לו לשבת כי במקום זה מקבלים שכר על ישיבה(ישיבה עזרה ותמיכה) שאלתי-מדוע לא אומרים שהשכר יפול להקדש כמו במשנה הדנה בהשבת אבידה (לג.)? לתשובתכם אודה.
תשובה: ביקור חולים הוא מצוה ולכן המדיר את חברו הנאה חייב לבקרו כדי לקיים מצוה זו, ומה שנהנה החולה, הרי זו הנאה ממילא. ואסור המבקר לתת לחולה שום דבר, כי זו הנאה ישירה. אין הבדל במצוה בין עמידה לישיבה, בשניהם הוא עושה אותו דבר, אלא שמאחר והמצוה יכולה להתקיים בעמידה היו מקומות שלקחו כסף עבורה ישיבה עצמה, שבה המבקר נראה נינוח וסבלן יותר. השבת אבידה גם היא מצוה ויש חיוב לעשותה ואף מותר למחזיר לקבל עליה את השכר, כפי הנהוג באתו מקום, אולם אם הוא מוותר עלול בעל האבידה, האסור בהנאה מהמשיב, להרוויח ממנו ולכן נותנים את הכסף להקדש. יוצא אם כן, בביקור חולים, שאפשר לעמוד ולקיים את המצוה בחינם ולא לשבת הדין הוא שיעמוד אבל בהשבת אבידה, שבמקום שמשלמין אם לא ישלם בעל האבדה הוא ירוויח ויהנה ממשיב האבידה, אין ברירה והשכר נופל להקדש.
שאלה: מחשבות על המדריכה: לפני כשנתיים הדרכתי בבני עקיבא והייתי בקשר עם אחת מהמדריכות ומאז אותה מדריכה לא יוצאת לי מהראש ואני כל הזמן חושב עליה, ולא מצליח להדחיק את המחשבות מה לעשות?
תשובה: אם היא יכולה להתאים להקמת בית ואתה בשל לכך אזי אתה יכול לכתוב לה מכתב שאתה מעוניין לשוחח עימה ולברר האם יש מקום לבדוק חידוש קשר לצורך נישואין. במקרים רבים מתברר שאלו היו רק דמיונות. אולם לפעמים יש במחשבות אלו ממש.
שאלה: קדושת שביעית בפטריות: בתשובה מיום ז בשבט דנא, נכתב כך: בכמהין ופטריות אין קדושת שביעית וספיחין, וכן לעניין ביעור אין נוהגים בו חובת ביעור. אני מודה, גם אני הייתי משיב כך לשואלים שפנו אלי - אולם בספר "קטיף שביעית" עמ 58 נאמר כי יש לנהוג קדושת שביעית מספק בפטריות. בהערה 25 שם מפורט (אני מדלג על מראי המקומות) כי "לדעת הרב קוק זצ"ל יש קדושת שביעית בפטריות, וכך הורה הגר"ש ישראלי זצ"ל. לעומתם, לדעת הגרצ"פ פראנק זצ"ל אין קדושת שביעית בפטריות, וכן נכתב בכרם ציון ובברית עולם ע"פ המאירי. הגר"מ אליהו שליט"א הורה שיש קדושת שביעית בפטריות מספק, אא"כ גדלו בתוך מבנה" וגו. אם כן, מה התשובה הנכונה כאן?
תשובה: כידוע זו היא מחלוקת אחרונים, ומבחינה הלכתית כל ספק בדרבנן אפשר להקל, וממילא אין איסור, אולם יש מקום לחוש לדעת הרב קוק זצ"ל ולשמור קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קדושת שביעית באתרוגים: האם מותר לעשות ליקר אתרוגים מאתרוגים שנקטפו בשביעית (וכנראה, גם החנטה שלהם היתה בשביעית)? דרך הכנת הליקר: מקלפים מהאתרוגים קליפות דקות מעמידים את הקליפות באלכוהול המיועד למשקאות (ריכוז: 95 ) - בכמות המספיקה כדי לכסות את הקליפות, ובכלי סגור - במשך כחודשיים. אחר כך מסננים את האלכוהול, שספג את הטעם מקליפות האתרוג. מכינים סירופ מחלקים שווים של מים וסוכר (ע"י בישול המים והמסת הסוכר בתוכם), ומערבבים שני חלקים סירופ לחלק אלכוהול.
תשובה: מותר לעשות ליקר, בתנאי שאת הקליפות אין להשליך לאשפה לאחר גמר שימושן.
שאלה: ברירת אורז כיום: האם בימינו, כשגרגרי האורז הם נקיים, בכל זאת יש לברור את האורז?
תשובה: מספיק בדיקה מדגמית. לא צריך לברור את כל האורז.
שאלה: פדיון הבן לאחר הפלה: בעזרת השם אני אמורה ללדת בן בכור בקרוב. בעבר נאלצתי לעבור הפלה ושמעתי שאולי אסור בעקבותה לעשות פדיון הבן, האם זה נכון? כמו כן, אם יש איסור איך אסביר לסובבים מדוע אני לא עושה פדיון הבן?
תשובה: אם ההפלה הייתה אחרי 40 יום מיצירת ההריון (לפי החישוב האמיתי ולא לפי המקובל ברפואה) אי אפשר לפדות את הבן כי הוא לא בכור. לא כל בן בכור נפדה אם האב או האם כהנים או לויים אין פדיון לכן אין צורך לחשוש. אם בכל זאת את חוששת תקיימי טקס דומה אולם תידעו את הכהן והברכה תאמר ללא שם. היתר יכול להתקיים כרגיל, היין, שהחיינו על בגד וכו'.
שאלה: תפילת שחרית באיחור: בתקופה האחרונה אינני חשה בטוב, ישנה איזושהי בעיה שאני מודעת אליה והיא הינה בטיפול. אך השאלה שלי היא כזו: עקב המצב השקמת בוקר שבת היא קצת יותר קשה. מכיוון שאינני רוצה לוותר על תפילה וללכת לבית הכנסת עם בעלי, אני מנסה כמה שיותר מהר להתארגן ולצאת מהבית. לעיתים אנו מאחרים מעט (התפילה מתחילה בשמונה וחצי אנו מגיעים בעשרה ל-9) ואני, שהרקע שלי הוא לא דתי, מתקשה לדעת היכן עליי להתחיל את תפילתי והיכן אני אמורה להפסיק באם יש צורך בעת ההשלמה של התפילה. האם תוכלו לעזור לי? בנוסף, הייתי רוצה לדעת כיצד מתפללים בחול. עד איזה שעה מותר להתפלל, מה הזמנים, והאם אפשר בכל מקום?
תשובה: יש להצטרף אל הקהל במקום בו הם נמצאים, לאחר שאומרים 'ברוך שאמר', מזמורים מפסוקי דזמרה כמה שמספיקים ו'ישתבח'. צריך לשאוף להצטרף אל הקהל לפני שהחזן מגיע ל'ברכו' שאחרי ישתבח. אם מגיעים לאחר מכן, גם כן יש לומר את החלקים מפסוקי דזמרה שציינתי קודם ולהשלים החל מישתבח עד שמדביקים את הקהל. ביום חול אשה חייבת בתפילה החל מברכות קריאת שמע (אחרי ישתבח) ועד אחר שמונה עשרה, כמובן שאם יכולה לומר פסוקי דזמרה - תבורך. מותר להתפלל שחרית עד השעה הרביעית של היום. שעה זו משתנה מיום ליום ומחודש לחודש, ניתן למצוא בקישור המצורף את הזמנים המדוייקים: תפילה בבית כנסת הינה המשובחת ביותר, אולם ניתן להתפלל בכל מקום (רק שיהיה נקי ומכובד). בפועל, במשך השבוע רוב הנשים נוהגות להתפלל בבית, אם כי יכולות כמובן ללכת לבית כנסת. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: מעשר כספיים בשנת שבתון: האם מהכסף שמקבלים בשנת שבתון צריך לתת מעשר כספיים? אני לא מדבר על כספי הלימודים אלא על הכסף הניתן לחיי המחיה כל חודש. הפקדות כספים: הפקדות הכספים לקרן השתלמות מתבצעות על-ידי ניכוי בשיעור 4.2 משכרם החודשי של העובדים (עד משרה וחצי) והפרשה חודשית בשיעור 8.4 על ידי המעסיק. שיעור ההפקדה החודשית הכולל לקרן הינו 12.6 מהשכר. בשנה רגילה אני נותן מעשר מסכום כולל של המשכורת שאני מקבל שזה כולל את ההפרשות לקרן. במידה וכן אשמח כי יאמר לי הרב כיצד צריך לחשב את הנ"ל.
תשובה: נדמה לי שמה שאתה רגיל לתת בשנה רגילה הוא מעשר מתוך הנטו, ואילו ההפרשה לקרן ההשתלמות אינה כלולה בנטו, אלא יורדת לפני כן כחלק מההפחתות שהמעביד מבצע עבור העובד (מיסים, ביטוח לאומי, פנסיה וקרן השתלמות). לפיכך, בשעה שמוציאים את הכסף מקרן ההשתלמות צריכים להפריש מעשר ממה שמוציאים. אם המצב היה שונה, והפרשת מעשר גם מאותם 4.2  שהכנסת לקרן השתלמות, אזי צריך להפריש מעשר משני השליש שהכניס המעביד, ובנוסף לכך לחשב את הרווחים שהרווחת על השליש שאתה הפרשת, ומזה להפריש מעשר. אם הדברים אינם ברורים או שטעיתי בהבנת המצב, תכתוב שוב.
שאלה: השתתפות בת בחוג יוגה שמעביר בן: האם מותר לבת להשתתף בחוג יוגה שאותו מעביר גבר?
תשובה: לעניות דעתי לא.
שאלה: גזל של קטן: האם ילד בן 10 שגנב חפץ מחבירו, נחשב לו לגזל או שגם כאן הוא פטור?
תשובה: ילד קטן שגנב או הזיק או חבל וכדומה פטור מאחר ואינו בר אזהרה ובר עונשין אלא שהדין תלוי אם החפץ נמצא וקיים צריך להחזירו, ואם אינו נמצא פטור, אמנם יש שכתבו שלאחר שיגדיל טוב ממידת חסידות שישלם משהו ויעשה איזה דבר לכפרה. בכל מקרה, ראוי להרחיקו מחברים רעים ולדבר על לבו שינהג בדרך הישר. מקורות: שולחן ערוך חושן משפט סימן שמט',סעיף ג'. רמ"א אורח חיים סימן שמג' ומשנה ברורה ס"ק ט'. וילקוט יוסף על דיני קטן עמודים שעד'-שעז' וכן כתב בשו"ת יביע אומר חלק ח' חושן משפט סימן ו'. הרב חגי ויסמן
שאלה: הרב צבי יהודה: אני עובדת על פרוייקט "60 שנה למדינה" בחרתי בנושא "לאורם נלך" הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל האם תוכל לענות לי על כמה שאלות בנוגע אליו מכיוון שהיית תלמידו? א. מה היתה השקפתו החינוכית? ב. האם תוכל לספר לי עליו סיפור עם מסר חשוב? ג. מה הייתה דרך הלימוד שלו?
תשובה: א. דרכו החינוכית - חינוך לאמיתיות פשטות עוצמה דבקות וחסד. האמין מאד בנפש כל אדם מישראל. חרט במשנתו שני "אלפים" שחזר עליהם ללא הפסקה. א' - אמונה, א' - אהבה. מתוך אמונה גדולה בתורה אמונה גדולה בעם ישראל אמונה גדולה בדור המיוחד שאנו זוכים להיות בו אנו יכולים להתמלא באהבה גדולה לכל יהודי. אהבה שתצית את הלבבות ותגרום להתקרבות תחת כנפי השכינה. ב. פעם ישבנו בסעודת שבת והגישו לפני כל המסובים אוכל. אחד מן התלמידים לא הגישו לפניו צלחת. הרב לא היה מתחיל לאכול לפני שראה שיש לכל המסובים צלחת. פנה הרב לאותו תלמיד ושאל: מדוע אין בפניך צלחת. ענה אותו תלמיד: הרב אני לא רעב. והרב מיד הגיב לו: וכי בשבת אתה אוכל משום שאתה רעב?! וכך היתה באמת דרכו של הרב שבאמצע השבוע היה ממעט באכילה. אולם בשבת היה אוכל כמויות גדולות כאילו הוא בחור צעיר. ג. דרכו הלימודית היא לימוד מהכלל אל הפרט. בכל דבר לראות את ההקשר הכללי של הענין. להבין את העיקרון הכללי שיש בכל דבר ומתוך כך לברר את כל הפרטים. הרב היה פשטן גדול וראה צורך לחזור על דברים בפני תלמידיו עד שדבריו היו נחרטים בלבבות.
שאלה: השכרת דירה בדירת שותפים שגרה בה שותפה: האם יש איזו שהיא בעייה הלכתית לשכור חדר בדירת שותפים (3 בנים ובת) שיש בה גם שותפה? הבחורה גרה ביחידת הורים עם מקלחת ושירותים משלה ומדובר בבחורה דתיה.
תשובה: אם היחידה שלה נפרדת לחלוטין עם כניסה נפרדת וללא קשר עם האחרים אין בעיה. לשאלת הבהרה.
שאלה: התרת נדרים בענייני צניעות: נדרתי שלא ליגוע בארוסתי עד לנשואינו, הנדר נעשה מתוך ייאוש וכעס על עצמי לאחר שנכשלנו בנגיעה, האם יש דרך להתירו, כיצד? האם אפשרי באופן שלא נצטרך להתבייש? ואם לא- ר, תהא זו כפרתנו
תשובה: אין דרך להתיר. הרי זה נדר כדי להתחזק בקיום תורה ומצוות. למה אדם מגיע לנדר? כי האיסור התורתי לא מספיק חזק בשבילו ולכן נזקק להתחזקות מצד אחר. צריך להתיר נדר לדבר מצווה או לדבר רשות, אבל שלא תואם את ההלכה היהודית, אין להתיר. יש לזה התייחסות במחבר בהלכות נדרים, שדבר כזה לפי שיטה מסויימת לא מתירים בכלל, אמנם יש דעה שאם הם לא יכולים לעמוד בנדר, עדיף להתיר כדי שלא יעברו על שני איסורים, אלא על איסור אחד. אבל לפי המחבר, זה לא נכון להתיר נדר כזה.
שאלה: הוספת שם עקב תקופה רעה: אני מעוניין להוסיף שם מאחר ואני בחצי שנה האחרונה הייתי בתקופה ממש רעה, אני לא הצלחתי בכל מה שניסיתי, גילו לי גם בעיה רפואית שהיא כבר נגמרה, עשיתי ניתוח. מה אתה ממליץ?
תשובה: אתה לא צריך לשנות את שמך. בעזרת ד' תצא מהצרה לטובה ולברכה. מה שחשוב לעשות הוא להשתפר במצות ומעשים טובים. ומזה תבוא הברכה. חזק ואמץ. אל תירא. תיהיה בשמחה.
שאלה: סנהדרין קטלנית: בית המקדש הראשון נחרב בגלל עבודה זרה, גילוי עריות, ושפיכות דמים. אם כן שאלתי היא. האם המשפט "סנהדרין שהרגה פעם בשבעים שנה נקראת סנהדרין קטלנית", הוא באמת נכון? הרי על עבירות כאלה חייבים מיתה, אז איך זה מסתדר עם המשפט הזה ויכול להיות שגם חיללו שבת במזיד בתקופה ההיא. האם כל המעשים האלה היו בסתר וכך לא היו עדים ולא היה שייך דין מיתה או שאולי אנשים לא רצו להעיד. ובכלל האם עד שראה מישהו מחלל שבת, רוצח, או עובד עבודה זרה התורה מחייבת אותו להעיד או שזה פשוט החלטה שלו?
תשובה: היודע עדות חייב להעיד שנאמר "אם לא יגיד ונשא עוונו" (ויקרא ה,א). מבואר במשנה במכות פרק א משנה י, שסנהדרין ההורגת אחת לשבע שנים נקראת "חובלנית", ולדעת ר' אלעזר בן עזריה אף החובלת אחת לשבעים שנה. אפשר ללמוד מכך שבתקופת הסנהדרין עם ישראל היה במצב מרומם, וכן שהיה לסנהדרין תוקף גדול והוא הרתיע אף את האנשים שבשולי החברה מלחטוא. יותר מאוחר חלה ירידה במצב הרוחני של העם והם החלו לחטוא עד שהדבר גרם לחורבן הבית. בתקופה זו אכן הסנהדרין גלתה ממקומה בעקבות המצב, ולא דנו דיני נפשות, כמבואר בגמרא במסכת שבת (דף טו ע"א): "ארבעים שנה עד שלא חרב הבית גלתה לה סנהדרין." הרב יאיר וסרטיל מדוע גלתה הסנהדרין?
שאלה: שמו של יצחק אבינו: היכן בתורה מופיע שמו של יצחק אבינו כ"ישחק", חוץ מבספר ירמיהו (הפטרת משפטים) ובספר תהילים?
תשובה: בתורה לא מופיע שמו של יצחק אבינו בצורה "ישחק" אבל בנביא עמוס, פרק ז' בפסוקים ט' וט"ז, מופיע השם בצורה "ישחק". עיין גם ברד"ק על פסוק ט המסביר את העניין הזה.
שאלה: כלאי זרעים על צמר גפן: האם יש בעיה של כלאי זרעים כאשר מנביטים גרעיני חומס עם שעועית וכדומה על מצע של צמר גפן, כפי שעושים בדרך כלל ילדים בבית הספר?
תשובה: יש להקפיד לא לגדל במצע גידול מיני זרעים שונים. (למרות שזה בבית ובכלים מנותקים). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ייחוד בדירת שותפים: אני גר בדירת שותפים עם ידיד חילוני. ברוך ה אין לנו בעיות של כשרות או שבת וכו. הוא מאוד מכבד והכל, ואנחנו ידידים טובים, כך שאני מעוניין מאד להשאר בשותפות איתו. דא עקא, שלפעמים חברתו באה, ולפעמים היא אף נשארת להתארח. אני מניח שיש בעיה של ייחוד. האם יש דרך לפתור אותה? מדובר בחדרים נפרדים, לי חדר ולו חדר. בחדר שלי יש חלון פתוח לרשות הרבים שאפשר לראות מבחוץ מה קורה שם. אני יודע שזה לא המצב האידאלי, אבל אשמח לדעת אם ישנו היתר הלכתי או שעלי באמת לחפש דירה אחרת.
תשובה: אין לזה היתר, וגם החלון אינו מועיל, הואיל ושאר הדירה שבה יש איסור יחוד פתוחה בפניך. קל וחומר שאתה צריך לעבור דרך המסדרון כדי לצאת. שתמצא בקרוב את זיווגך הטוב.
שאלה: חודש 11 לאבלות מתי?: חמתי נפטרה ביום כ"ב אייר השנה. מאחר וקיימת שנה מעוברת אני זקוק לעזרתך בחישוב זמן קיום סעודת המצווה בחודש 11. (אנו מהעדה העירקית)
תשובה: את האבלות של השנה הראשונה סופרים לפי חודשים, ולכן האזכרה של 11 חודש חלה ב-כ"ב אדר ב' ואת האזכרה של 12 חודש, למנהג ספרד, יש לעשות ב- כ"ב ניסן.
שאלה: מוזיקה ווקלית בשנת אבל: האם מותר לאבל על ההורים לשמוע מוזיקה ללא כלי נגינה (שירה ווקלית, כפי שנהוג לשמוע בספירת העומר ובשלושת השבועות) במשך השנה, האם יש הבדל כאשר השירה דרך קלטת וכדומה?
תשובה: אבלות אישית אינה דומה כלל לאבלות ציבורית. כל שמחה אסורה בין בכלי בין בקול. שירה לא שמחה מותרת בשניהם.
שאלה: הורדת מוסיקה של גוי: לי ולחבר קרוב היה וויכוח. חברי, מוריד מוסיקה לועזית מרשת האינטרנט לשימוש אישי. הוא טוען שהיות שזו מוסיקה של גוי היא מותרת להורדה. אני טענתי שאסור בכל זאת לגנוב את הגוי. שמעתי ש"אבידת הגוי מותרת", אך לא שמעתי ש"גניבת הגוי מותרת". חלק מהטיעון שלו היה שהוא עוזר לפרסום הלהקה, ואם הוא לא היה מוריד, הוא גם לא היה רוכש את האלבומים של אותה הלהקה היות שרובן אינן מוכרות בארצנו, כך שהוא גם לא גורם להפסדים של הלהקה. האם זה מתיר לו להוריד את המוסיקה?
תשובה: גזל הגוי אסור, אך ייתכן שאם המטרה היא לעודד רכישה של המוצר (אם אכן זאת הכונה!) אין זה גזל גמור. ומצינו שאיוב היה גוזל שדה מיתומים על מנת להשביחה (סוף פרק א' של ב"ב), כלומר, לגוי עצמו מותר לעשות כן אך ספק אם גם לישראל מותר לעשות כן ברכוש הגוי, על כל פנים במקרה זה (על סמך ההנחה הנ"ל שאכן זאת הכוונה) נראה שמותר.
שאלה: גירושין מגיורת שעשתה גיור רפורמי: התחתנתי עם גיורת בארה"ב, היא עשתה גיור רפורמי וטבלה במקווה כשדלת המקווה סגורה אך 3 רבנים שומעים אותה. אני חי כעת בקנדה מחוץ לישראל ואני רוצה להתגרש, איך אני עושה את זה? האם הגיור עצמו תופס כהלכה, האם אני נחשב נשוי לפי דת ודין? מה עלי לעשות כדי להתגרש, איך אני צריך להתחיל את תהליך הגירוש?
תשובה: עליך לפנות לבית דין רבני בטורונטו או במונטריאול, יתכן שיתחשבו בכך שהגיור היה רפרומי ויכריזו עליה כעל נוכרית שאינה צריכה גט.
שאלה: פועלה של רבקה אמנו ע"ה בפרשת הברכות: מדוע רבקה אמנו ע"ה לא פנתה ישירות אל יצחק אבינו ע"ה והאירה את עיניו על כך, שעשו לא ראוי לברכות ולכן יש לברך את יעקב אבינו ע"ה ופעלה בדרך ש"עקפה את יצחק" וגרמה להרבה אנרגיות שליליות במשפחה. ניתן לראות למשל, בסיפור מקביל של הדור הקודם שרה אמנו ע"ה פנתה ישירות אל אברהם אבינו ע"ה ואמרה לו: "לא ירש בן האמה עם בני עם יצחק" וזכתה אפילו לגיבויו של הקב"ה.
תשובה: ההבדל בין יצחק לרבקה לא היה בידיעת העובדות אלא היו להם גישות שונות ביחס לשאלה כיצד יש לפעול במקרה זה, ומסתבר שיצחק ורבקה אף שוחחו על כך, אך עדיין היו חילוקי דעות ביניהם. רצונו של יצחק היה להכניס גם את עשו לעם הנבחר, כלומר שגם הוא וצאצאיו יפעלו למען הופעת השם בעולם, וכך השם יופיע גם דרך הכוחות המעשיים והגשמיים שיש לעשיו, אולם רבקה הבינה שעשיו רחוק מידי ולא יוכל לבצע תפקיד זה, ועדיף שגם הופעת שם ה' בעולם דרך הכוחות המעשיים תהיה דרך יעקב, וכך לבסוף זכה יעקב גם של השפע הגשמי. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: הרצאת אשה בפני גברים: האם יש בעיה שאשה תרצה לגברים? אשמח לדעת גם את המקורות ההלכתיים.
תשובה: אי אפשר לומר שיש כאן ממש איסור. אבל ברור שלפי גדרי הצניעות, זה לא מתאים, זה לא מכובד מספיק. זה לא תואם את גדרי הצניעות המקודשים של עם ישראל. אישה יכולה לדבר פה ושם, אבל הרצאה ארוכה, אני חושב שלא ראוי לכתחילה לעשות זאת. אין מקורות לזה, לא ראוי לעשות זאת מצד גדרי הצניעות.
שאלה: אמירת פסוק בסוף התפילה הרומז לשם: שמי רוית, איזה פסוק מהתנ"ך מתאים לשמי, מתחיל בר ומסתיים בת? ומה הצורך בתפילות לומר פסוק כזה, מהי החשיבות?
תשובה: השל"ה הקדוש אומר כי כשאדם עולה אחרי פטירתו לבית דין של מעלה הוא נבהל כל כך שאינו זוכר את שמו, ואמירת פסוק המתחיל ונגמר באותיות שמו זו סגולה כנגד זה. פסוק המתאים לשמך: ראה נתן ה' אלהיך לפניך את הארץ עלה רש כאשר דבר ה' אלהי אבתיך לך אל תירא ואל תחת (דברים פרק א'). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: כסא גלגלים חשמלי בשבת: נער החולה בשיתוק ונזקק באופן קבוע לעגלת נכים, האם יכול לנסוע בעגלה חשמלית בכדי שיוכל להתנייד לחברים בית כנסת בני עקיבא? למותר לציין שאם יהיה עליו להזדקק לאחרים בסופו של דבר הוא יישאר רוב הזמן בבית ולא יוכל לפתח עצמאות. ההורים שלו לא מעוניינים לשים התקן גרמא מסיבות שאין כאן מקומן.
תשובה: אין אפשרות לתפוס את החבל מכל קצותיו, גם להתנגד לפתרון יעיל ונוח שההלכה מציעה וגם לדרוש מההלכה שתתיר את האסור. יש פתרון אחר אם הוא מעשי שהחברים יניידו אותו בעגלה כשזו אינה מופעלת ע"י המנוע אלא ידנית בלבד
שאלה: לקבל כסף על מבחנים בתורה: יש ארגון המחלק כסף לנבחנים בהלכות שבת, מסכת ראש השנה ועוד האם מותר להשתתף במבחנים אלו על מנת לקבל כסף או שיש בזה בבחינת "עושה אותה קרדום לחפור בה"?
תשובה: אם זה משמש בתחילה כדירבון, זה כמו שהרמב"ם נותן משל לילד קטן שרוצים שילמד תורה מבטיחים לו סוכריה, לילד גדול יותר מבטיחים אופניים, כשהוא כבר יותר גדול מבין שצריך ללמוד לשמה ולא זקוק לשום דבר. אז אם אדם מתחזק, בתחילת דרכו, מותר להשתמש בדירבון הזה, כדי לעודד אותו יותר שישקוד וילמד. אמנם אי אפשר להגיד שזה המצב האידאלי, אך אינני חושב שצריך להימנע מזה בגלל זה.
שאלה: לחפש טעמים למצוות: אסור לומר בתפלה "עד קן הציפור יגיעו רחמיך" משום "דמצוות הקב"ה גזירות הן ולא מצד רחמים בלבד, ואנו מצווים לקיים גזירת המלך" (ערוך-השולחן, סימן קי"ג, סע ח ). אם-כן, הפריע לי מאוד פירוש האבן עזרא לפרשת השבוע (ואני מאמין שאף פרשנים אחרים עוסקים בזה) שניסה להביא טעמים לכל מצווה ומצווה. ואף הרמב"ם עוסק בזה במורה נבוכים. האם אין הדברים סותרים? (חיפוש טעמי המצוות מול מצוות הקב"ה גזרות הן).
תשובה: הרמב"ן בפירושו לתורה מסביר שהנושא של רחמנות, זה לא רחמנות על הבעלי חיים, אלא כדי שאנו לא נסגל לעצמינו מידת אכזריות. לכן שחיטה זה מינימום למנוע צער לבהמה, וכן דברים אחרים. לא שהקדוש ברוך הוא ריחם עליהם, שאם היה מרחם עליהם לא היה מתיר לנו לשחוט אותם, ולא היה מתיר לנו לעבוד בהם ולרתום אותם לעגלה. בעלי החיים משמשים את האדם, ואנו צריכים לשים לב שלא נסגל לעצמינו מידות אכזריות, אבל הקב"ה לא חס עליהם. ולכן אין לומר "עד קן ציפור יגיעו רחמיך" כיון שהקב"ה לא ריחם עליהם, אלא רק הדריך אותנו כך שלא נסגל לעצמינו מידות אכזריות. לקחת אם על הבנים, זה אכזריות שלנו. הרי האם יכולה לברוח, ואתה מנצל את רחמיה על בניה לצורכך הפרטיים, וזה לא הגון. וודאי שאנו צריכים להבין כל מצווה למה הקב"ה ציוה. וכאן ח אמרו שזה לא בגלל רחמנות על הבנים, אלא בגלל סיבות אחרות. אף אחד מהמפרשים לא אומר שהטעם שנותן זהו הטעם הבלעדי, ובהיבטל הטעם בטלה המצווה. יש ביטוי בגמרא "לא דרשינן טעמא דקרא"- כלומר, להפיק מזה הלכה למעשה, אבל מבחינה רעיונית, וודאי שלכל מצווה יש טעמים אלוקים מדוע ציוה אותה. אנחנו משתדלים להבין עד כמה היא מביאה לנו תועלת, מהי הטובה שצומחת, להבין עד כמה שאפשר אבל לא לומר באופן בלעדי שזהו הטעם, וכשבטל הטעם אין המצוה קיימת. אנחנו לא דורשים את הפסוק ולומדים מכך הלכה למעשה (כמו ר' שמעון שדורש אלמנה ענייה לא למשכן, אבל עשירה אפשר), אבל מבחינה רעיונית וודאי שכל אחד יכול לתת טעמי מצוות. הרמב"ם נותן, הרמב"ן נותן, החינוך נותן, כל גדולי המפרשים. אבל אף אחד לא אומר שזה הטעם הבלעדי, וכבטל הטעם בטלה המצווה.
שאלה: בייבי סנס לתינוקת: חברתי סיפרה לי על מכשיר בשם בייבי סנס העוקב אחרי נשימות התינוק ומתריע במצב של הפסקת נשימה. המכשיר נועד למנוע מוות בעריסה ל"ע. בתנו בת 4 חודשים ולמעט היותה סובלת מרפלוקס ( צרבת הגורמת להקאה ופליטות מרובות) הינה ברוך השם בריאה. ב"ה אין עבר משפחתי של מוות בעריסה. ברצוני לדעת מה דעת ההלכה בנושא רכישת המכשיר - האם כדאי הדבר או שמא יש בכך ביטול ל"תמים תהיה עם ה אלוקיך". בנוסף, האם מותר להשתמש במכשיר בשבת (מדובר בחגורה המולבשת על גוף התינוק המצפצפת במצבי חירום).
תשובה: אני חושב שלא כדאי להכניס חששות. אם הילדה בריאה, והרופא לא אומר שצריך לעשות את זה, צריך ללכת לפי החוקיות שהטביע אלוקים בבריאה, שכל ילד נושם (אלא אם כן יש חלילה מצב חריג) ממשיך לנשום, ולא צריך לחשוש יותר מדי. אם בכל זאת משתמשים במכשיר, אפשר להשתמש בו גם בשבת. בדרך כלל בהפעלת מכשירים חשמליים אין איסור תורה אלא איסור דרבנן. אלא אם כן יש נורה מתלהטת, אבל אם אין נורה מתלהטת, אלא רק צריך להפעיל אותו, זה רק איסור דרבנן. לקטן, בדרך כלל, יש מעמד של חולה שאין בו סכנה, ואיסורי דרבנן נידחו מפניו.
שאלה: להחזיק את היד של היולדת : יש לי חברה שעומדת ללדת. הלידות הקודמות שלה היו עבורה חוויה קשה בגלל שבעלה לא יכל לתמוך בה פיזית. מאז היה לה משבר גדול מול ההלכה והיא רואה בה אכזריות בנושא זה, לצערי. היא ניסתה למצוא היתר לכך שבלידה הבאה בעז"ה בעלה יוכל להחזיק לה יד אך לא הצליחה. היא היתה אצל פסיכיאטר (דתי) אשר לאחר טיפול אמר לה, שאם תמצא פוסק שיתיר הוא יעיד שמבחינה נפשית היא זקוקה לתמיכה זאת מאוד. האם זה נכון שזה כמעט בלתי אפשרי להתיר זאת, האם אי אפשר למצוא פתרון כלשהו, כגון: שהבעל ילבש כפפות? אני פונה אליכם כי קשה לי מאוד לראותה במצב זה, בגלל שלא מצאה היתר לכך בזמנו היא פשוט מדחיקה את כל הנושא הזה אך כל פעם לפני לידה זה עולה ומציף אותה מחדש והיא מאוד מתוסכלת מכך.
תשובה: עם כפפות - מותר. באשר ל"אכזריות" כביכול עד לאחרונה לא נתנו למישהו כולל הבעל להימצא לידה בכלל, כתוצאה מהמציאות החדשה שמאשפרים לבעל להימצא לידה נוצרו ציפיות. האם אי מילוי ציפיות נחשב ל"אכזריות"?
שאלה: כוס לקידוש עם רגל: האם זה משנה באיזה כוס מקדשים? (עם רגל או בלי).
תשובה: צריך לקדש בכלי מהודר המכבד את המצוה בה עוסקים, ולכן נהגו רבים (בעיקר אשכנזים) לקדש בגביע עם רגל שהינו מפואר יותר. בזמן הקידוש יש להחזיק את הגביע מלמטה כך שאם קונים גביע עם רגל יש לשים את הרגל בין האצבעות ולהחזיק ביד את הגביע עצמו. מטעם זה ישנם המעדיפים גביע בלי רגל כך שמחזיקים בכל החלק התחתי של הגביע ביד. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: בודהיזם ויהדות הייתכן?: לכבוד איש ארץ הישראל הגאון מרן הרב מלמד שליט"א מבוני הארץ בגופו ובממונו. יש לי שאלה לכבודו בנושא בודהיזם: אני כאיש יהודי שומר תורה ומצוות ומאמין בא-ל אחד בתורתו ובמצוותו נחשפתי לסיפור של בודהה ולערכים שנוצרו מסביב לבוהיזם, כאן המקום לומר שהערכים בהחלט דומים לאלו שלנו. האם אני יכול ללמוד את הכתבים של הבודהיזם, וכן להעזר בחלק מהדברים שהמאמינים עושים כמו: מדיטציה, הדלקת ריח טוב בבית כמו קטורת, והאם אפשר לשים בבית פסל של בודהה בתור נוי לא חלילה מקדש או משהו כזה, ובנוסף האם ניתן לשים בבית קמע חרפושית שהייתה נהוגה אצל החרטומים במצרים, וכן האם יש כאן עבודה זרה ואביזרייהו?
תשובה: בכל עבודה זרה אפשר למצוא נקודות שכאילו דומות ליהדות. אך איסור תורה מפורש לא להשתמש בכל דבר שקשור לעבודת אלילים. ולכן ח"ו לשים פסל או להדליק נרות לריח טוב אפילו לנוי בלבד. ולא כל דבר אחר השייך לעבודת אלילים. לנו יש את תורת ד' יתברך ואנו לא זקוקים לשום סגולות ממקורות נוכריים אסורים ומזיקים לנפש ולגוף הישראלים.
שאלה: זכויות נתבע בבית דין פרטי: אני נתבעתי בבית דין פרטי, האם אני יכול להגיש עירעור, ואם כן לאן? יצוין כי דיין אחד מהשלושה נקט עמדה לאורך כל הדיון.
תשובה: פנה לנשיא בית הדין הגדול הרב הראשי הרב שלמה עמאר.