LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ישיבת "דרך חיים": מידי פעם אני נתקל בפירסומים של הישיבה הקטנה " דרך חיים" בשעלבים. בפירסומים של הישיבה מופיע, כי הישיבה בקשר תמידי עם הרב, רק רציתי לשאול האם עובדה זאת נכונה והאם הרב ממליץ ללכת לישיבה זו. בפירסום מופיע כי דרך הישיבה ישנה אפשרות להשלים את הבגרויות בשנה אחת, אפשרות שאינה קיימת בשאר הישיבות הקטנות. רציתי לשאול האם גם זה לדעת הרב.
תשובה: אני מכיר את ישיבת דרך חיים וממליץ עליה בחום למי שמסוגל ומעונין ללמוד באוירתה המיוחדת, לא כל אחד מתאים לה. הבגרות הנלמדת בשנה אחת היא כמובן מצומצמת ומי שרוצה יכול להשלים אותה אח"כ.
שאלה: הולכה בקורבן עולה: מה רש"י מסביר על הולכה הנמצא בספר ויקרא פרק א פס ה בנוגע לקורבן עולה? ובכלל מה זה הולכה בקורבן עולה?
תשובה: אדם שאינו כהן יכול לשחוט קורבן אולם קבלת הדם צריכה להעשות על ידי כהן דווקא. לאחר קבלת הדם יש לקרבו למזח על מנת לזרוק אותו וזוהי ההולכה. בפסוק ה' לא מוזכרת קבלת הדם אלא רק שחיטה ומיד אחריה ההולכה ולכן רש"י נזקק לומר שמדובר בקבלת הדם, ומאחר והיא הוזכרה בלשון הולכה, למדנו גם שהולכה נעשית רק על ידי כהנים כקבלת הדם. (ועיין להרחבה בשפתי חכמים)
שאלה: החזרת כדור לחבר: אני שיחקתי כדור רגל סל ובטעות פוצצתי העפתי את הכדור למקום שאני לא יכול ללכת להביא אותו וחברי לא רצו לעזור לי, האם אני חייב לו כדור כסף?
תשובה: אני מבין משאלתך ששיחקתם בכדור של אחד החברים ותוך כדי משחק הכדור התפוצץ (ולא מדובר ששאלת כדור ממישהו והוא התפוצץ אצלך), כיוון שכיום אתה עוד לא בן 13 אתה פטור מכל הנזקים, כמו שפוסק השולחן ערוך בחושן משפט סימן תכד, אמנם הרמ"א באורח חיים סי' שמג פוסק שקטן שהזיק ראוי שיעשה תשובה כשיגדל והמשנה ברורה כותב שכדאי לפצות את הניזק. למסקנה. מעיקר הדין אתה לא חייב לשלם אבל ראוי לפצות ולפייס את בעל הכדור.  כל מה שכתבנו זה במקרה שהכדור התפוצץ ואז אם היית מעל 13 היית חייב כמן שפוסק השולחן ערוך בסימן שעח' סע' א' שאדם חייב בין שוגג בין במזיד, אבל במקרה שהכדור לא התפוצץ אלא עף למקום שקשה להוריד אותו זה לא נחשב נזק אלא גרמא כיוון שיכול לומר הרי שלך לפניך (סימן שפו' סע' ג') וגם גדול פטור מכזה נזק כי הניזק יכול לשלם למישהו שיוריד את הכדור  הרב אריאל איגרא לשאלת המשך בנושא.
שאלה: גידול עדר של "בן פקועה": אני מושבניק שמגדל כבשים. 1. האם מותר לבנות עדר של בני פקועה שהרי ע"י כך ניתן להימנע מהרבה ספיקות שלצערינו קיימות בנושא הבשר בימינו (כשרות, ניקור, שחיטה וכו )? כשבדקתי את הנושא נאמר לי שפוחדים שמא יהיה ערבוב של בני פקועה עם בהמות אחרות. אם ניתן לבצע זאת, נניח במקום נידח עם שמירה קפדנית או בדרך אחרת שלא יהיה חשש לערבוב, האם מותר? 2. כמו כן, אם במידה ויש ספק אולי ניתן יהיה להחמיר במקום ספק של עירבוב? 3. לפי מיטב ידיעתי הבפולו (תאו) הינו חיה כשרה. האם הוא חייב בניקור חלב? 4. אם התשובה לשאלה הקודמת שלילית מדוע לא מעודדים גידול של חיות כשרות להרחיק את העם מהעבירה?
תשובה: בן פקועה, מצד הדין פטור משחיטה אבל למעשה נוהגים כן לשחוט אלא שאם קרתה תקלה בשחיטה זה לא מטריף את הבהמה. וכיון שלמעשה אין כל כך הבדל, לא נראה לי שצריך לטרוח עד כדי כך. ואם אתה רוצה לטרוח, מותר לך, אינני רואה בזה בעיה. אם יש ספק האם הוא חיה (לא צריך ניקור) או בהמה (צריך), וודאי שחייב בניקור. כמו שמוזכר בגמרא לגבי הכוי.
שאלה: שתי וערב בתמונות של ירושלים: יש לנו בבית ספרים העוסקים בירושלים ובהם תמונות של שתי וערב ואם ראוי להוציא את הספרים הנ"ל מהבית?
תשובה: תמחוק את התמונות הללו. זה לא ממש עבודה זרה, זה רמז לעבודה זרה, כך כותב הרמ"א ביורה דעה. לכתחילה לא ראוי שיהיו דברים כאלו בבית, אך אי אפשר לומר שזה ממש אסור. אם אדם צריך את הספרים בשביל שאר הדברים, אינני חושב שצריך לזרוק את כל הספר, אלא יטשטש את התמונות בדיו וזה מספיק. כמו כן, בעניין ספרי אומנות שיש בהם שתי וערב ותמונות של פסלים וכדו', אם זה כבר עבודה זרה שהייתה בזמן רומי והתבטלה מן העולם, אין בזה בעיה.
שאלה: ויטמינים שלא נמכרו לפני פסח: אם ישנו חשש שחברה המוכרת ויטמינים לא מכרה חמצה, ניתן לקנות את הויטמינים שהם מיצרים אחר פסח? (הויטמינים מחזקים אותי, אך איני יודע אם רופא יחייבם).
תשובה: לא נראה לי שיש בזה ממש חמץ, מן הסתם זה בתערובת ואין בזה כזית, ואין צריך להחמיר. חמץ שעבר עליו הפסח אסור, אם אדם עבר על "בל יראה ובל ימצא". בתערובת כזו, לא נראה לי שיש כזית חמץ. כמובן שאסור להשהות תערובת חמץ, אך זה לא אוסר.
שאלה: שאלת כמה ימים בספירת העומר: בנוגע לספירת העומר, אם שאלתי מישהו: אם היום כך וכך, אז זה כאילו נחשב שאני צריך לספור בלי ברכה?
תשובה: באותו יום תספור בלי ברכה ומכאן ואיך תמשיך כרגיל. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חיזוק טרסה בשמיטה: אני רוצה לחזק טרסה בגינה עם חגורת בטון, הטרסה חזקה אך אם ברצוני שתעמוד לאורך שנים עלי לחזקה, כדי לחזקה יש לחפור תעלה לאורכה בעומק 10 ס"מ ולצקת בטון. האם אפשר לעשות זאת בשמיטה? טרסה אחרת, האדמה בורחת בין אבניה, האם אשר לסתום רוחיה בבטון בשמיטה?
תשובה: חיזוק טרסה אפשרי בשמיטה. כולל חפירה ויציקה, את החול המוצא מהחפירה יש להניח בערמה בפני עצמה ולא לפזר את החול. אפשר לסתום את החורים בטרסה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: איסור רב על חלוקת פליירים: ביום העצמאות היינו במגרון, הייתה שם מחאה של נאמני ארץ ישראל שחילקו פליירים נגד מועצת יש"ע. אמרו להם שהרב המקומי אסר לחלק פליירים ביישוב. האם רב יכול לאסור עלי לחלק פליירים ביישוב מתוקף היותו רב היישוב, הרי אין כאן שום איסור לא ממלכתי ולא הלכתי?
תשובה: אני חושב שלכל מקום יש את סדרי הניהול שלו. אני מניח שאם הרב הורה כך, הוא קיבל את גיבוי המזכירות. כל יישוב יכול להחליט שאצלו ביישוב לא מדביקים מודעות (לדוגמא). וכל מי שבא ליישוב, צריך לכבד את החלטת היישוב. אני מניח שזו לא דעתו האישית של הרב, אלא מייצג את הציבור.
שאלה: דין חזן המתגלח בסכין: 1) בבית הכנסת במושבי רוב רובם של החזנים, דהיינו חזני תפילות וקריאה בתורה, מגלחים את זקנם בסכין, הם יודעים שזה אסור ובכל זאת ממשיכים. האם אני יוצא ידי חובה בקריאתם בתורה תפילתם? יש לציין שאין לנו רב בבית הכנסת ורוב רובם של שאר המתפללים מגלחים את זקנם בסכין. 2) האם אדם שמחלל שבת בפרהסיא יכול לעלות חזן ולהוציא ידי חובה, ומה דין חזן שרואה טלויזיה בשבת בביתו בצנעה אך כולם יודעים זאת?
תשובה: 1. למרות שהוא עבריין לדבר אחד, זה לא פוסל אותו למצווה אחרת שעושה אותה כראוי. זה כמו כהן שעובר עבירה, שאינה נשיאת גרושה או היטמאות למתים שאז מתחללת קדושתו, שבכל זאת עולה לדוכן. 2. לא, זה בעיה. אך אם לא מעיז לחלל שבת בפני אנשים אחרים, למרות שכולם יודעים את זה, סימן שיש לו קצת רספקט למנהגי ישראל.
שאלה: הדרכה כיצד יש להתנהג עם לבבות עוף: כיצד יש להשתמש עם לבבות עוף שברצוני לצלות על גריל פחמים. האם יש לפתוח את הלבבות, האם יש חובה לשטוף אותם? האם מותר לחתוך אותם על קרש חיתוך ובעזרת סכין המשמש לדברים נוספים או שהם זקוקים להכשרה לאחר השימוש? האם יש דברים נוספים שעליי להקפיד עליהם? יש לציין שאני ספרדי
תשובה: יש לקורעו לפני צלייתו, כדי שיצא דמו. לספרדים לאחר שקרעו יכול לצלותו ולאשכנזים צריך למלחו קצת בכדי מליחה לצלי. אפשר לחותכם קודם הצליה בסכין בשרית רגילה ולהדיחה לאחר מכן. בפוסקים מובא שיש שנזהרו שלא לאכול לבבות בעלי חיים. הרב חיים כ"ץ
שאלה: טבילת כלים לבית קפה: אחד מבני משפחתי עומד לפתוח בית קפה חדש. מה דין הכלים? הוא עומד לרכוש כמות גדולה של סכו"ם ממתכת וכלי חרס מצופים פורצלן (הכל תוצרת חוץ). האם יש חיוב בטבילת הכלים או שיש דרך להימנע מכך?
תשובה: חובה לטבול את הכלים. כלי מתכות וכלי חרסינה בלי ברכה.
שאלה: סירי טפלון ישנים: סירים מטפלון שהשתמשו לפני 10 שנים לבישול חלבי בפסח. מה אפשר לבשל היום בהם (לא בפסח), הם חלבי? הם חייבים הגעלה וטבילה?
תשובה: אם השתמשו בהם רק לחלבי ניתן להשתמש בהם לחלבי או לפרווה. (הם נשארים בגדר חלבי אבל אם לא מבשלים בהם מוצרים חלביים ניתן לאכול את מאכל הפרווה שבושל בהם גם בארוחה בשרית).
שאלה: מידות טלית קטן: מהן המידות ההכרחיות לטלית קטן כשר ע"פ ההלכה?
תשובה: כתב השולחן ערוך (סימן טז): שיעור טלית שחייב בציצית, שיתכסה בה באורך וברוחב ראשו ורובו של קטן המתהלך לבדו בשוק ואינו צריך אחר לשומרו. והרמ"א סייג: דוקא כשהגדול לובשו פעמים עראי ויוצא בו לשוק. מהו שיעור זה? המשנה ברורה מסכם שמנהג אנשי מעשה לדקדק שיהיה בו אמה מלפניו ואמה מלאחריו (ונקב בית הצואר אין עולה למנין) ועל כל פנים לא יפחות מג' ריבעי אמה באורך לכל צד מכיוון שבפחות מכך יש חשש ברכה לבטלה. שיעור אמה לדעת הגר"ח נאה הוא 48 ס"מ ואילו לדעת החזו"א 57.6 ס"מ. אם כן השיעור נע בין 72 ס"מ לבין 105 ס"מ לאורך הציצית לא כולל הנקב המיועד לצוואר. שיעור הרוחב הוא אמה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: טיפול באמצעות ביו אנרגיה (ביורגונומי): האם טיפול באמצעות ביו אנרגיה הוא מותר על פי התורה, האם אין פה שום צד של עבודה זרה או כוחות טומאה (קליפות) למינהם? האם אפשר ללמוד את דרך הטיפול בשיטה?
תשובה: אינני חושב שאלו כוחות טומאה. מי שמאמין בזה וחושב שזה עוזר לו, אינני חושב שזה עבודה זרה.
שאלה: שכר לבעל קורא: האם יש בעיה לבעל קורא לקבל שכר על הקריאה, הרי הוא "נהנה מדברי תורה בעולם הזה" (הוא משתמש בתורה ובמצוות על מנת לקבל שכר), ואם מותר, מה ההיתר?
תשובה: זאת בעיה עתיקה. יש כאלה שמתירים ויש כאלה שלא. אי אפשר להגיד לכתחילה לעשות זאת, זה לא הידור מצווה, אך זה מותר.
שאלה: גיל ביקור בבית העלמין: האם יש גיל ממנו מותר לבקר בבית העלמין או שמא כל גיל מותר? מה נהגו אבותינו בענין ביקור ילדים בבתי עלמין למטרת אזכרה של קרובים שאינם מדרגה ראשונה כגון סבים וסבתות, האם יש הבדל לגבי תינוקות?
תשובה: לא רצוי להביא ילדים לבית קברות. וכך תמיד נהגו שלא להביא ילדים ולא תנוקות.
שאלה: גיורי הרב דרוקמן: רציתי לדעת מה דעתו ההלכתית של הרב, כיצד ראויי לגייר לאור מצב הגויים בארץ, ומה הרב אומר על פסילת הגיורים של הרב דרוקמן?
תשובה: אני לא בדקתי את הנושא, ואני לא יכול להביע דעה ולהתייחס לדבר שאני לא יודע. רק עיתונאים פועלים כך לפעמים, אך אני לא יכול לעשות דבר כזה. אני יודע שמטפלים בבירור הסוגיה הזו, ונחייה ונראה מה יגידו. גירות צריכה להיות בבית דין שמשתכנע שהמועתד לגיור, בין איש ובין אישה, יודעים את החומר וחושבים שהם יקיימו אורח חיים של שמירת תורה ומצוות. אם זה בספק, אסור לגייר. אם בתי הדין האלו פעלו כך או לא, אני לא יכול להביע דעה, אני לא בדקתי את הנושא. אם אחר כך התברר שלא שומרים תורה ומצוות,השאלה מתי זה קרה. אם תקופה מסויימת הם הקפידו על תורה ומצוות, ולאחר מכן נחלשו, כתוב מפורשות שגר שחזר לסורו, זה שמו ישראל עבריין, ש"אף על פי שחטא, ישראל הוא". אם לפחות נשאר בדברים בסיסיים כשבת, כשרות, תפילין, ולא הקפיד על גילוח בחול המועד זה פחות בעיה. אך אם התברר למפרע שתיכף למחרת הגיור, נסעו בשבת,אכלו אוכל לא כשר זה מגלה שאף פעם לא הוחזקו במנהגי ישראל ונמצא כל הגירת היתה בהערמת בית הדין, זו הייתה הצגה. גם אחרי עשרים שנה מתברר למפרע שכל הקבלה הייתה מן השפה ולחוץ. וצריך לבדוק כל מקרה לגופו, האם שמר דברים בסיסיים המקובלים לשמור בחברה דתית ורק בדברים אחרים הייתה לו חולשה, ואי אפשר להתייחס בצורה גורפת.
שאלה: חזרה בצדקה לבית הכנסת, ושינוי נשוא הצדקה: א. תרמתי לקהילה חדשה סט של ספרים. הקהילה התפתחה באופן מאוד לא מכובד ולא מתאים לדרך התורה. הייתי רוצה לקחת חזרה את הסט ולתת אותו לישיבה אחרת. האם זה אפשרי? ב. מישהו תרם בעבר לבית הכנסת שלנו סט ספרים מהוצאת חב"ד. לא ידוע כבר מי התורם, הספרים חתומים ושייכים לקהילה. לאחרונה בא חב"דניק והציע לתת סט ספרים חדש, תמורת הסט הישן (הוא מעוניין בסט הישן דווקא כי זה הוצאת חב"ד). אין לאף אחד התנגדות, הקהילה רק מרוויחה, השאלה היא אם אנו רשאים לשנות את רכוש הקהילה ולהחליף סט בסט?
תשובה: א. תלוי, האם מלכתחילה הקהילה התפתחה כך ולא שמת לב, ויתכן שנדרת בטעות. או שהדבר קרה לאחר מכן, אתה נתת ואחר כך הם נתקלקלו, וזה לא פשוט. ב. קשה לענות, צריך לדעת את הנתונים. אולי התורם רצה שהספרים יהיו דווקא בבית כנסת זה, לדוגמא עשה את זה לזכר אביו ויש לו עניין שישארו דווקא בבית הכנסת שלכם, ויש בעיה להעביר על דעת התורם. אך אם תרם את הספרים לבית הכנסת ולא איכפת לו, ברור שאם בית הכנסת מוכן להחליף את הספרים, יכול להחליף באחרים.
שאלה: היזק בשוגג מוחלט: רציתי לשאול אצל כבוד הרבנים בעקבות מעשה שהיה: הלכתי לתומי בסופר מרקט בו אני קליינט קבוע. כשעברתי במסדרון, כתוצאה מהליכתי (כנראה), נפל חומר ניקוי והתנפץ. האם עלי החובה להיחשף בפני בעלי המקום, להודיע את אשר אירע בשוגג ולשלם או שמא בשוגג אני פטור מלשלם (ייתכן גם שזוהי רשלנות של מסדרי המדפים אך זאת לא אוכל לקבוע)?
תשובה: השלחן ערוך בסימן שעח' פסק ש"אדם מועד לעולם בין במזיד בין בשוגג בין באונס בין ברצון" לכן כל נזק שגרמת אתה חייב לשלם למרות שזה היה לגמרי בשוגג, אמנם אם זה היה מונח באמצע המעבר היית פטור כי אין דרכם של בני אדם להתבונן בדרכים אבל לא נאמר זאת סתם בלי שראית איפה החפץ כי מן הסתם החפץ היה במקום ולכן עליך לפנות להנהלת הסופר ולדווח על המקרה. יש לציין שבדרך כלל סופרים גדולים מוחלים על נזקים כאלה ולא מבקשים פיצוי על הנזק. הרב אריאל איגרא
שאלה: ביעור חמץ בערב פסח שחל בשבת: בפסח שיוצא בשבת (כמו השנה) מה עדיף, לעטוף את החמץ היטב, כמובן, ולזרוק לפח הראשי בחוץ או לפורר לשירותים? שמעתי כאלה שאמרו לי שהם מפוררים את זה לאסלה, זה צרם לי, האם מותר בכלל לעשות דבר כזה? (או שעדיף ואני לא יודע?) ואם אפשר גם מקור.
תשובה: העיקר לבער ולא כ"כ משנה כיצד. רבים נהגו לפורר בשירותים כך שזה ביעור גמור, אולם ישנם (כמוך) רבים שדבר זה צורם להם ולכן אין מניעה לזרוק בפח הציבורי. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: ריקוד אם אבלה בחתונה : אני מתעתד בעזהי"ת להינשא בחודשים הקרובים, אמה של כלתי המיועדת נמצאת בתוך שנת אבל על אביה ולכלתי קשה שאמה לא תוכל לרקוד עימה. האם ניתן לבקש מהזמר לשיר בקולו בלבד או לחילופין לשים דיסק של שירים ווקאלים וע"י כך גם האם תוכל לרקוד מעט עם בתה הכלה?
תשובה: אמא לא צריכה לרקוד, זה לא דבר שמעכב בחתונה. אני לא יודע על דרך להתיר ריקוד. האם תהיה נוכחת בחתונה (עדיף לתת לה תפקיד), אבל לא לדחות חתונה בגלל זה.
שאלה: שתילת עציצית בעדניות: בהמשך לשאלתי על שתילה בטעות על ידי גנן בשנת השמיטה. שאלה: גנן שתל בגינתי בטעות מס שתילים בתוך עציצי גינה שאינם מחוברים לקרקע. כיצד עלי לנהוג, האם עלי לעקור אותם?
תשובה: אם העץ הוא עץ סרק, ומאידך הוא מנותק (כפי שנכתב במכתב, אבל הדבר צריך ברור), לא נראה שיש חובת עקירה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מדובר בפרחי נוי חד עונתיים בתוך עציצים. הבנתי כי אין חובת עקירה אולם, כיצד עלי לנהוג מבחינת השקייה, האם לתת לצמחים אלה "למות" או כיום בדיעבר משנשתלו, האם חובה עלי להשקותם? תשובה: אין חובת עקירה, ואפשר להשקות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ימח שמו וזכרו למנהיג-מותר?: הרב כתב שמותר לקלל מנהיג. האם מותר לי להוסיף למנהיג בעם ישראל חילוני (למשל מנהיג מסוים שמקצץ את הרגלים לציונות הדתית והוא חילוני) את התואר "ימח שמו וזכרו, שם רשעים ירקב"?
תשובה: על מי שאינו נוהג בדרכה של תורה אין איסור. לא ראוי לעשות זאת, אך אין איסור של תורה. וכן לגבי שאלתך, לא ראוי לדבר בביטויים כאלה.
שאלה: האבלות בספירת העומר: מדוע מכבידים כל כך בענייני ספירת העומר היום בדיני האבלות, הרי רב שרירא גאון אומר מפורשות שתלמידי רבי עקיבא מתו במלחמה ולא במגיפה? האם אין מקום להקל בדברים כאלו לאחר שחזרנו לארצנו ולתקן את הטעיות שנוצרו בגלות עקב שלא כל התורה הייתה גלויה לפנינו? האם שסניף בני עקיבא מקיים מלווה מלכה יש לאסור נגינה כאשר כל השירים הם שירי קודש ואנו עושים זאת ברחוב על מנת לקרב אנשים אלינו שיש להם זיקה למסורת ורוצים לקרבם יותר. האם יש לאסור זאת גם למרות מה שציינתי למעלה?
תשובה: מוזכר בתלמוד במסכת יבמות שמתו תלמידי ר' עקיבא בין פסח לעצרת. הטור מביא שבגלל זה נהגו הקהילות לנהוג אבילות. יכול להיות שיש מחלוקת הגאונים בזה. אך היות והתקבל המנהג בישראל של אבילות, יש להמשיך בו. איך שלא יהיה מתו תלמידי ר' עקיבא. מישהו הסביר פעם מדוע אנו מתאבלים על תלמידי ר' עקיבא, וכי לעולם היו חיים. האם על כל מי שמת בדורות הקודמים אנו מתאבלים. הגמרא אומרת במסכת יבמות שכשמתו תלמידי ר' עקיבא היה העולם שמם מתורה, עד שבא ר' עקיבא לרבותינו שבדרום, ר' מאיר, ר' יהודה, ר' שמעון, ר' יוסי ור' נחמיה. חמשת התלמידים הגדולים של ר' עקיבא ועיקרה של תורת בבל נמסרה לנו על ידם. סתם משנה- ר' מאיר, סתם סיפרא- ר' יהודה, סתם ספרי- ר' שמעון, סתם תוספתא- ר' נחמיה. נתאר לנו אילו כל תלמידי ר' עקיבא היו ממשיכים להרביץ תורה, יכול להיות שהרמה התורנית בדורנו הייתה כמו בזמן בעלי התוספות. נמצא שאבילות שלנו היום אינה על מה שמתו אז, אלא על ההשלכה שיש למיתה אז על הרמה התורנית הנמוכה של דורנו.הרמב"ן כותב על אבילת של תשעה באב שנקראת "אבילות ישנה"- אם זה אירע לפני אלפיים שנה מדוע אנו מתאבלים? אלא שאת חסרונו של בית המקדש אנו מרגישים היום. תשירו שירי מלווה מלכה בלי ליווי של כלים.
שאלה: לקרוא בשני שמות: אבי נפטר לפני כשנתיים וחצי ועכשיו נולד לנו בשטו"מ בן וקראנו לו בשני שמות כאשר אחד מהם על שם אבי. 1. האם ישנה חשיבות לקרוא ע"ש נפטרים או שזה מנהג ללא בסיס? 2. באם קוראים על שם הנפטר ומוסיפים שם נוסף (או בכלל כשיש שני שמות) האם יש חיוב או עניין לקרוא בשני השמות תמיד או רק בעליה לתורה וכד?
תשובה: 1. יש חשיבות. זה לא חיוב, אבל וודאי שיש בזה עניין. 2. רק בעליה לתורה.
שאלה: כבד עוף וירקות עלים במסעדות עם כשרות רגילה: ברצוני לשאול 2 שאלות ביחס לכשרות רגילה במסעדות: א. צליית כבד עוף. שמתי לב שבמסעדות רבות (סטקיות) צולים כבד עוף על גחלים אך לא מקפידים על המלחה ושטיפה של הכבדים אלא ישר מהאש אל הפיתה. האם מותר לאשכנזים לאכול את הכבד, האם כלי הצליה (כגון מלקחיים רשת וכו ) לא נאסרים? ב. ירקות עלים. ראיתי במסעדה מסויימת בת"א שמשתמשים שם בלקט ירקות "בייבי סלט" (רוקט, עלי סלק וכו ) שטופים ומוכנים לאכילה (ארוזים) עם הכשר על תרומות ומעשרות אבל כתוב ש"אין פיקוח בנושא חרקים" ובכל זאת היה שם שימוש רגיל בירקות אלה ללא בדיקה. גם שאלתי את המשגיח המקומי והוא אמר לי ש"זה ר." האם יש איזו הוראה עלומה שניתן להשתמש בירקות אלה במסעדות עם הכשר רבנות בלבד?
תשובה: א. בכבד לפי שיטת הרמ"א, צריך לשטוף את הדם והמלח ששמו עליו. וגם בכבד עוף צריך לעשות זאת. אמנם יש פחות בעיה מכבד בקר ששם יש יותר דם. אם כן, לכתחילה צריך להוריד את הדם, ואם לא הורידו זה לא אוסר. ביחס לרשת, זה בעיה כללית בכל כבד. שיטת מרן המחבר שזה לא אוסר, כיון ש"כבלועו כך פולטו". הרמ"א מחמיר בזה לכתחילה. בכל אופן, לצלות פעם שניה גם יהיה מותר, כיוון שכל זמן שפולט את של עצמו, לא בולע מדם של משהו אחר שבלוע שם. אם כן, לספרדים זה מותר בלי בעיות. ולאשכנזים, לכתחילה לא ישתמש באותם כלי צליה לדברים אחרים. ובאמת יש בעיה לאשכנזים לאכול במקומות כאלו, אם משתמשים בכלים לצלות דברים אחרים וגם לא שוטפים. ב. חרקים זה בעיה הרבה יותר חמורה מאשר תרומות ומעשרות. חרקים זה איסור דאורייתא, ותרומות ומעשרות זה דרבנן (ואם זה בקדושת שביעית זה פטור מתרומות ומעשרות. ולכן חובה לשטוף את זה, אינך יכול לאכול אותם ככה. אל תאכל במקומות כאלו, "שומר נפשו ירחק.".
שאלה: הלל בעמידה: למה אומרים הלל בעמידה?
תשובה: השולחן ערוך (אורח חיים תכב, ז) כותב שיש לומר הלל בעמידה. ומסביר את הטעם המשנה ברורה: "לפי שההלל עדות שבחו של מקום ונפלאותיו וניסים שעשה לנו, ומצוות עדות בעמידה. וכן כתוב בהלל "הללו עבדי ה' שעמדים...".
שאלה: נדר שהוא מעשה טוב: 1. אם נדרתי נדר כדי לכפר על משהו או סתם נדר כמו (שאמרתי בעבר) "אני אתפלל מנחה ביום שני שלשי ורבעי", האם זה מה שנחשב מעשה טוב שהוא שלוש פעמים ואז זה נדר וצריך להתפלל מנחה כל יום חוץ מהימים האלה בעקבות הנדר? מה קורה במצב כזה הרי הנדר מדבר רק על ימי שני שלשי ורבעי ולא על בדרך כלל. 2. האם מעשה טוב שעושים שלוש פעמים זה נחשב נדר גם אם לא רצית לנדור או שלא הוצאת מפיך שום נדר?
תשובה: 1. להתפלל מנחה יום יום זוהי מצווה מדרבנן. עיין בשולחן ערוך (יורה דעה סימן רי"ג סעיף ב') ששם מבואר ברמ"א, שהאומר לקיים מצווה מן המצוות הוי נדר. 2. אם אדם רוצה להפסיק לעשות מעשה טוב שעשה שלוש פעמים הוא צריך לעשות התרת נדרים אלא אם כן אמר לפני שהתחיל לעשות בצורה מפורשת, שהוא עושה בלי נדר. הרב חיים כ"ץ
שאלה: מעשר עני: מה עושים היום עם הפירות של מעשר עני (שנה שלישית ושישית), האם אני צריך לתת אותם לעני ברחוב, ואם זה כמות קטנה מאוד או גדולה מאוד, יש דרך אחרת? (פדיון?)
תשובה: באופן כללי מעשר עני צריך לתת לעניים, לא בפדיון אלא בפועל ממש, אמנם קשה למצוא עניים אבל יש להשתדל, ובגלל הקושי הכרוך בכך עשו במכון התורה והארץ פעולות שמקילות על נתינת ה מעשר עני, והדרך הטובה ביותר היא להצטרף לפעילות זו. אולם שאלה לי אליך כיצד יש לך פירות שיש בהם מעשר עני, הרי היה צריך לבער את הכל בפסח? בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: טיול אופניים על החוף: במסגרת טיול אופניים שבה עוברים דרך ארוכה אנחנו עוברים ליד חוף (הטיול לא רק לדתיים) מסיבות צניעות שיש בחוף. האם עלי לא לצאת לטיול? בהתחשב שזה רק קטע מאד קטן מהטיול שאורכו עשרות קילומטרים.
תשובה: אם יש שם בעיית צניעות אתה לא יכול לעבור שם אבל אתה יכול להשתתף בכל הטיול ובקטע הזה לנסוע מסביב או שיקחו אותך עם מכונית להמשך המסלול.
שאלה: השבת גניבה למאפיה שהתפרקה: להלן סיפור המעשה כפי שנשאלתי ע"י איש תמים וישר דרך : בימי נעורי עבדתי במאפיה שבאחד הקיבוצים. ומדי פעם גנבתי לחם. מאז ועד היום עברו עשרות שנים, ובינתיים הקיבוץ הופרט ופורק. והמאפיה נמכרה לקונה חיצוני. ואע"פ שהמאפיה ממשיכה לייצר כיום תחת אותו שם מסחרי, הרי שאין ולא כלום בין הבעלים כיום, לבין האנשים מהם גנבתי - אותם חברי הקיבוץ בעבר, שנפוצו לכל רוח, ואינני יכול לאתרם. איך ולמי מחזירים את אותם דמי גניבה?
תשובה: ראשית כל יישר-כח על מאמציך הכנים לחזור בתשובה על חטאים קדומים, בע"ה הקב"ה יצרף כוונות למעשים ותתקבל תשובתך ברצון. כיון שגזלת ממאפית הקיבוץ יותר משווה פרוטה אתה חייב להשיב את מה שלקחת, אך לצערנו כיום אין לך למי להשיב את הגזילה ועליך לנהוג כמו מי שגזל את הרבים שדינו מבואר בבבא קמא צד: שיתן את הכסף לצרכי רבים כדי שרבים יהנו מהם ובכללם גם הנגזלים, במקרה שלך ראוי לבדוק עם עדיין רוב חברי הקיבוץ גרים באותו מקום כדאי לתרום לשם חפץ מסוים למשל ספרי קודש לבית הכנסת. הרב אריאל איגרא
שאלה: דילול פרי בשמיטה: יש לי עצים שהם ערלה בגינה (אפרסק ותפוח), האם וכיצד מותר לי להוריד את הפירות כדי שלא יכביד על העץ וכדי שלא יבואו כח מיני "ברחשים" ובתוכם זבובי הפירות, שמזיקין לשאר עצים?
תשובה: אין היתר להוריד את הפירות אלא א"כ זה נעשה לצורך הצלה של העץ, שמכובד הפירות יפול העץ. כמו כן, אם יש מזיקים לסביבה ג"כ אפשר להוריד. אבל נראה שצריך לעשות זאת בשלב מאוחר יותר של הגידול, דהיינו שכבר יגיעו ברחשים או שהפירות יתחילו להרקיב. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מציאת תשובה בחומש: שמעתי על כך שניתן למצוא תשובה בחומש, ששואלים שאלה של כן או לא ואז פותחים את החומש בעמוד מסויים, ואז מתקבלת התשובה. האם מותר לעשות זאת ע"פ התורה, ואיך עושים את זה?
תשובה: אומנם ישנו גורל הגר"א הנעשה על ידי תלמידי חכמים מובהקים להם מסורת מדוייקת וכוונות מיוחדות הנעשות בחומש מיוחד. אבל זו אינה דרך לרבים, אלא יש להרבות בתפילה והתיעצות עם תלמידי חכמים. ועל כך נאמר: "תמים תהיה עם ה' אלוהיך" הרב שמואל הולשטיין
שאלה: סרט לחתונה : אחותי הקטנה מתחתנת והיא ובעלה לעתיד מחמירים מאוד בכל הקשור להלכות, אני רוצה להפתיע אותם עם סרט לחתונה שבו יהיו ברכות של הקרובים ואת ילדותם. רציתי לדעת אם יש בעיה ליצור סרט כזה? ו או מה הם ההגבלים החלים על המשודרים (רובם יראי שמיים וצנועים בלבוש.) ב מראש.
תשובה: לפי תאורך איני רואה בעיה בסרט אך ייתכן שהנורמות שהם קבלו על עצמם חמורות יותר, תבררי אצלם.
שאלה: בצירת ענבים לצורך יין בשביעית: האם מותר לקטוף ענבים רבים, הרבה יותר מכדי שלש סעודות, לצורך הכנת יין מענבי שביעית? אשמח לקבל מקורות עליהן התשובה מתבססת.
תשובה: הרמב"ם (פ"ד הכ"ד) התיר להביא 15 כדי יין לתצרוכת ביתית. גודל הכדים לא הוזכר בהלכה, אולם נראה שזאת כמות שאדם מביא לביתו בשנה רגילה מההפקר, וכנראה תצרוכת עד פסח שנה הבאה שזהו זמן הביעור, ולפי הרמב"ם חייב כילוי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: קריאה בתורה על פי המסורת הבבלית: למה לא קוראים את התורה אחרי הקמת המדינה במסורת הארץ ישראלית (שלוש שנים וחצי) אלא במסורת הבבלית?
תשובה: בכל תפוצות ישראל התקבלה המסורת הזו, וגם יושבי ארץ ישראל שעלו ארצה נהגו כך. כך נהגו בעלי התוספות שעלו ארצה וכן בדורות הקודמים שהיה יישוב קטן. כל זמן שהיה יישוב בארץ, כגון בתקופת אמוראי בבל, נהגו כמו מנהג ארץ ישראל. אחר כך היישוב בארץ התבטל ובאו מנהגים אחרים, ונהגו כמנהג שנהגו בו במקום שממנו באו. לא נראה שיבטלו את המנהג שנוהגים בארץ ויחזרו למנהג שלא נהגו אותו כבר אלף שנה.
שאלה: להעביר חיוב קנס לאדם אחר: האם מותר להעביר קנס על שם מישהו אחר כאשר הבחור השני יצהיר (בכתב) שהוא עבר על עבירת תנועה זו. ודבר זה יגרום שהראשון לא ישלם קנס זה, כי השני ימיר את הקנס בתור אזהרה, ואז הוא ינוכה מקנס זה?
תשובה: זה חוסר ישרות. אין היתר לשקר בשביל ממון.
שאלה: קידוש על יין משובח: יש לי ב כוסות, כוס אחת עם יין משובח ועתיק ואילו הכוס השניה יין פחות משובח, אי אמרינן חביבה מצוה בשעתה, כהא דגרסינן בפסחים קה: "מפני שקידוש היום קודם לכבוד יום (וכבוד לילה). ואם איתא - לישבקיה עד למחר, וליעביד ביה תרתי! - אמר ליה: חביבה מצוה בשעתה", ויוצא איפוא שבלילה נקח את היין המשובח יותר או אמרינן (שם) דכבוד היום עדיף, כבוד יום וכבוד לילה - כבוד יום קודם, ואם כך, אזי נשמור את הכוס המשובחת לבוקר וכפסק מרן בב"י (או"ח רעא) דצרכי סעודה כבוד יום קודם לכבוד לילה.
תשובה: עיין בסימן רע"ב סעיף ג', מצווה לברר יין טוב לקדש עליו. ובסימן רע"א סעיף י"א, מבואר שקידוש הלילה עדיף. וכן מבואר בסוגיית הגמרא הנ"ל. הרב חיים כ"ץ
שאלה: נטילת ידיים במי אמבטיה: מותר ליטול ידיים במים שקולח בהם תינוק בכדי לחסוך במים? יש לציין שהמים די נקיים.
תשובה: לסעודה זה בעיה, כיון שזה נקרא מים שנעשתה בהם מלאכה והם פסולים לנטילת ידיים לסעודה, אפילו אם הם נקיים. לדברים אחרים, לרוח רעה, זה כן טוב.
שאלה: לזרוע על צמר גפן בשמיטה: האם מותר בשנת שמיטה לזרוע זרעים של כל פרי או ירק (עגבניה, אבטיח, תפוח, לימון וכו ) ובתוך צמר גפן (כותנה) או בתוך עציץ שמנותק מן הקרקע? אם כן, האם מותר להעביר את הנבט שצמח לאדמה או לעציץ אחר עד לסיום שנת השמיטה או יש להשאיר את הצמח שצמח בתוך צמר הגפן או בעציץ שנבט בו מלכתחילה?
תשובה: פעולה המתוארת בשאלתך יכולה להעשות במצע מנותק ומתחת גג, אם חסר אחד התנאים אין לעשות כן. שאלתך היא על ירקות ופירות, לעניין ירקות הדבר אפשרי אולם לעניין פירות הרי תצטרך למנות שנות ערלה החל משנה הבאה כשתכניס את השתיל לאדמה, ועל כן אין כל תועלת במעשה זה השנה. ברור שאי אפשר להעביר את הנבט לאדמה בשנת השמיטה. לעציץ אחר שגם הוא תחת גג ומצע מנותק הדבר אפשרי. אולם באופן כללי ההיתר של גג ומצע מנותק אנו מייעדים אותו לחקלאים שפרנסתם מכך ולא לשתילות פרטיות שכדאי להמתין עד תום שנת השמיטה, אא"כ יש צרכים מיוחדים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: ביצוע מחקר בבני אדם: חלק ממטלותי לתואר כרוך בעריכת מחקר בבני אדם. לפעמים בצורת עריכת סקר- מענה לשאלות ולפעמים בביצוע בדיקות רפואיות שונות לרבות בדיקות של דם תאים ולא אנשים בפועל. חשוב לציין כי לא לכל המחקרים יש השלכות מעשיות. ברצוני לדעת את עמדת ההלכה לגבי עריכת מחקרים אלו באופן כללי, וספציפית לגבי תנאים שעליהם יש להקפיד בביצוע מחקרים בבני אדם. יש באקדמיה כל מיני סוגים של נוהלים ואתיקה במחקרים בבני אדם בלועזית המושג ידוע כ- ( institutional review board (IRB.אולם למיטב ידיעתי אין בנוהלים אלו שום התייחסות תורנית ומאידך לא מצאתי התיחסות תורנית לנהלים אלו.
תשובה: אם תוכל להמציא לי את הנוהלים נבדוק אם יש להלכה מה לומר עליהם.