LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: טומאת קרי: אני סופר סת"ם ומדקדק לטבול מטומאת קרי. שאלה: טיפת ריר שקוף שיוצא בלא קישוי לפעמים גם חצי שעה אחרי הרהור, האם זה זרע שמחייב מקוה מתקנת עזרה שבטלה?
תשובה: על פי ההלכה אין זה נחשב כהוצאת זרע.
שאלה: הרחקות בין גברים ונשים: לשאלה 2 חלקים - 1) אב הבית אצלנו הוא אדם קשה יום שיש עליו תלונות לא מעטות. האם מותר לומר לו מילה טובה לאחר שעשה משהו ר מעבר לסתם? 2) יש לנו לימוד מודרך בתנ"ך של מדריך דתי ממשרד החינוך ל-5 מורות. התוכן ר והוא מדבר באופן ענייני. עד כמה מותר להיות פעילה בשיעור? יש לו ציפיה שנדון יחד בנושא מסויים. מעבר לזה, אני מקפידה לשבת מצידו השני של השולחן ליד חברה.!
תשובה: 1. בודאי שכן זוהי גמילות חסד ויש בה מצוה, אמנם כמובן יש להימנע ממילים של חיבה. 2. כל מה שנוגע ללימוד עניני מותר, ואין בזה חשש איסור. כמובן שלא תהיה כוונה להתבלט או לעשות רושם.
שאלה: חלות לשבת בתנור חלבי: אפינו חלות (פרווה) בתנור ונזכרנו לאחר מכן שנאפה בו מאכל חלבי 3 ימים קודם לכן האם מותר לאכול את החלות בסעודת שבת בשרית?
תשובה: מכיון שעברו 3 ימים, החלות פרווה
שאלה: טיפול רפואי בגוי: ברצוני לשאול את הרב, האם ניתן לרופא יהודי לטפל בחולה נוכרי ביום חול?! (הבנתי שיש התייחסות לתקופות שונות,) אשמח אם הרב יבהיר לי את העניין, וכן מה נפסק להלכה היום.
תשובה: לשואל, הלכה למעשה יש להעניק טיפול רפואי לכל חולה ללא הבחנה. על פי הדין המקורי יש להבחין בין "עובד עבודה זרה" לבין "גר תושב": על הראשון הצטוינו "לא תחנם", ומשמעות הדבר שאין לרחם עליהם, ולכן אסור לרפא אותם. על השני הצטוינו "גר ותושב וחי עמך", ומצוה להחיותו ולסייעו. כך לשון הרמב"ם (הלכות עבודה זרה פ"י הל' א-ב, במהדורות המדויקות ללא צנזורה): "אין כורתין ברית לעובדי עבודה זרה. ואסור לרחם עליהם, שנאמר 'ולא תחנם'. לפיכך אם ראה גוי עובד עבודה זרה אובד או טובע בנהר - לא יעלנו. מכאן אתה למד שאסור לרפאות עובדי עבודה זרה אפילו בשכר, ואם היה מתיירא מהן או שהיה חושש משום איבה - מרפא בשכר, אבל בחינם אסור. וגר תושב הואיל ואתה מצווה להחיותו מרפאים אותו בחינם". ההבחנה לגבי עובד עבודה זרה בין שכר לחינם אינה מהותית, אלא נובעת מהערכה שסירוב לטפל בחינם יתקבל יותר, אך ראשונים אחרים הקלו יותר מזה כאשר יש חשש איבה ודרכי לרפא אפילו בחינם, וכך פסק הרמ"א (יו"ד סי' קנח ס"א, ובביאור הגר"א שם: "והכל לפי העניין"). לעניין ההבחנה בין "עובד עבודה זרה" לבין "גר תושב" בהקשר זה יש מקום להאריך. מדברי הרמב"ם נראה שגם מי שאינו עבודה זרה בפועל, אם אינו עומד בכל כללי גר תושב (קבלת שבע מצוות בני נוח מתוך אמונה בתורת משה) - גדרו עדיין כעובד עבודה זרה. כידוע, הרמב"ם בתשובותיו כותב שהמוסלמים אינם עובדי עבודה זרה, ואמונת הייחוד שלהם "אין בה דופי", ובכל זאת כתב בתשובה אחרת (סי' קמח) שאסור לרפא אותם. אם כי, הרמב"ם עצמו כידוע שימש רופא למוסלמים במצרים, והסמ"ג (ל"ת מה) סובר שעשה זאת בשכר דווקא (הרחבתי על כך במאמר 'לא תחנם בהיתר המכירה', נכלל בקובץ 'התורה והארץ' ח). מכל מקום, הלכה למעשה כיום אין ספק שמשום דרכי חובה להגיש טיפול רפואי לכל אדם ללא כל הבחנה, ולפי ידיעתי זוהי דעת כל הפוסקים כיום. ובלשון הרב עובדיה יוסף זצ"ל (שו"ת יביע אומר ח"ח או"ח סי' לח, לגבי חילול שבת לריפוי גוי): "ובפרט בזמן הזה שעל ידי כלי התקשורת החדישים ברגע אחד יכולים לדעת כל המתרחש בעולם קטן זה".
שאלה: סיוע בשוגג לעובר עברה : אני עובדת בסופר ואצלנו אפשר למשוך מזומנים בקופה, דרך האשראי. היום מישהו בא למשוך כסף עם איזה כרטיס אשראי, שכחתי לבקש תעודה מזהה ואח"כ אמרו בעבודה שהוא נראה חשוד. אם הכרטיס הזה באמת היה גנוב, ובגלל שלא ביקשתי תעודה מזהה הוא יכל להוציא כסף, זה ניקרא סיוע לעוברי עברה ויש לי איזה עוון? אם כן, מה עלי לעשות?
תשובה: לא רק סיוע יש כאן אלא גם מחדל בשמירה על הקופה שהייתה בידך כי לא פעלת לפי ההוראות שקיבלת מה שהיה היה. משגיאות לומדים תלמדי לקח מכאן ולהבא להיזהר יותר
שאלה: חלומות ופשרם - שר האופים: מנין ידע שר האופים שפתרון החלום ע"י יוסף לשר המשקים הוא נכון? ומנין ידע יוסף שזהו פתרון חלומותיהם?
תשובה: יש שהסבירו כי יוסף הכיר את החולמים, ולכן ידע מה ייגזר עליהם, ויש שהסבירו כי ליוסף הייתה רוח הקודש, ולכן ידע את פתרון החלומות. יש שרצו להסביר כי "אין אדם חולם אלא מהרהורי ליבו". שר המשקים חלם שהוא שוב פעיל, מכין ומגיש יין לפרעה. ניכרת מהחלום שקידתו וחריצותו. שר האופים, לעומת זאת, חלם על שלושה סלים מלאים במאפים, כאשר עוף השמיים אוכל אותם. הוא לא עשה דבר, לא טחן, לא ניפה, לא יצק מים, לא לש, לא רדה ואפילו לא כיסה את הסלים. דבר זה מראה על רשלנות ועצלות, וסופו של המתרשל במלאכתו- לתליה. הסבר זה הוא הסבר פסיכולוגי שמשתמש בתוכן החלומות, ובאופן זה אכן מקובל להתייחס לחלומות בפסיכולוגיה המודרנית. ויותר מזה, לאחר ששמע שר האופים את פתרון חלומו של שר המשקים, כיצד ידע, כיצד הרגיש כי הדברים אמיתיים? עונה על כך הרשב"ם - "ניכרים דברי אמת". דברים אמיתיים, אינם זקוקים להוכחות. ככל שהדברים חשובים יותר, עמוקים יותר, ואף אינם ניתנים להוכחה, אלא הם ניכרים כאמיתיים.
שאלה: המצווה העיקרית של שבת: הרב, אמרו לי שכמו שיש בכל חג מצווה עיקרית אז יש גם בשבת מצווה עיקרית. האם זה נכון? אם כן, אשמח לדעת מהי המצווה העיקרית של שבת.
תשובה: לשואל בתורה שתי מצוות עיקריות הנוהגות בשבת - "זכור" ו"שמור". מצוות עשה מן התורה לקדש את יום השבת בדברים, שנאמר: "זכור את יום השבת לקדשו". מצוה נוספת היא שביתה ממלאכה, שנאמר "וביום השביעי תשבת". נאמנה
שאלה: חזרה בתשובה: נאמר בח כי על 3 עברות אין חלק לעולם הבא - עבודה זרה גילוי עריות ושפיכות דמים ולשון הרע כנגד כולם. א. אם אדם עשה תשובה, האם קנה את העולם הבא שלו מחדש? ב. האם הכוונה למי שפעם אחת דיבר לשון הרע או בעלי לשון הרע? ג. האם אישה שראתה כתם ושאלה ואמרו לה שהיא לא נאסרה והמשיכה לחיות עם בעלה כרגיל ורק אח"כ הבינה בדיעבד שהיא טעתה והכתם בעצם אוסר גם נחשבת לעוברת על גילוי עריות? ואיזו תשובה יש לעשות?
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את שאלותיך היפות, ואשתדל לענות עליהן באופן בהיר וברור. א. מתנה טובה נתן לנו אבינו שבשמים, האפשרות לחזור בתשובה, ולתקן את מה שהיה. את הכל אפשר לתקן, אם באמת אנו עושים תשובה אמיתית. תשובה שלמה על מה שהיה. גם על חטאים אלו שאת מזכירה אפשר לעשות תשובה, ואז הכל חוזר. אך יתר מכך, חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שיש שתי דרגות בחזרה בתשובה, תשובה מיראה ותשובה מאהבה. תשובה מיראה היא מתוך שאדם מפחד מהעונש שהוא יקבל על מה שהוא עשה, הוא חוזר בתשובה. תשובה זו יש לה השפעה גדולה, שהיא הופכת מזדונות להיות כשגגות, ושגגות מוחקת אותן, אך יש גם דרגה אחרת של תשובה שהיא תשובה מאהבה, שאדם חוזר בתשובה מאהבת ה', ואז הוא זוכה להפוך את העבירות הגרועות ביותר למצוות, שכן הוא הופך את הנפילות שלו, את הקשיים שלו, למנוף להתרוממות לה'. לכן אדם שחוזר בתשובה מאהבה לא רק שהוא זוכה שוב לעולם הבא שלו, הוא מסוגל להגיע אף מעבר לכך. ב. כל חטא יש בו פגם גדול, ואנו צריכים לתקן אותו, ודאי שגם פעם אחת לשון הרע יש צורך לתקן, אלא שאלו שאין להם חלק לעולם הבא זה אלו שרגילים בכך, שזה חלק מהחיים שלהם. ג. אשה שראתה כתם וסמכה על רב שלמד את הנושא ויש לו הסמכה לבדוק דברים כאלו, והוא פסק לה להתיר, גם אם לאחר מכן התברר שהוא טעה, אין לה איסור, שכן היא עשתה מה שהיא הייתה צריכה לעשות, אבל אם היא שאלה מישהו שאינו בקיא בנושא, שלא למד אותו ושאין לו הסמכה לבדוק, והיא יכלה לדעת זאת, ודאי שהיא צריכה לחזור בתשובה על מה שהיה. אני מקווה שהצלחתי לעזור לך, ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל, אם צריך להסביר יותר, כתבי לי, וכן את מוזמנת לשלוח עוד שאלות ולברר ממש כל מה שאת רוצה. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: בישול גויים : לכבוד הרב שליט"א משגיח כשרות בבית מלון טוען שעדיף לתת דגש יותר על עלים (חסה כרוב פטרוזליה וכ"ו ) שזה לאוו מדאוריתא ולגבי בישול גויים לא צריך לתת דגש יותר מדי כי זה מדרבנן זה נראה לי מוזר מהיכן הוא פוסק כך בבקשה האם הדברים כך ונא מקורות בתורה היות והוא משגיח בבית מלון ומצער להכשיל יהודים ושבת.
תשובה: תולעים אסורים מהתורה. ודין בישול נוכרים מדרבנן. למעשה צריך להקפיד בכול!!! במלונות ברמת כשרות רגילה צריך להקפיד בבישולי נוכרים עפ"י הרמ"א ולהדליק את האש בלבד. במלון ברמת מהדרין חייבים להקפיד שלא יהיה בישולי נוכרים לפי השו"ע להניח כול סיר ע"י יהודי. והספרדים הקפידו בכך יותר וצריכים להקפיד על כך לכתחילה, והמקילים יש להם על מה שיסמוכו מכמה ספיקות: א. שמא הלכה כפוסקים שמספיק הדלקת האש בלבד. ב. שמא איסור בישולי נוכרים רק בבית הגוי אבל לא במלון שהאינו יהודי מבשל אצל ישראל. ג. ואם תאמר שבכול אלו לעיל יש בישולי נוכרים,שמא פועל שכיר אין בו דין בישולי נוכרים. ד. ושמא כאשר מבשל לרבים ולא לצורך אדם מסוים אין בו בישולי נוכרים.
שאלה: שעטנז בבגדי תינוק: לכב הרב, האם מכנסים של תינוק שעל התווית כתוב שהם עשויים מצמר צריכים בדיקה משעטנז?
תשובה: לענ"ד אין חשש לשעטנז אך כדאי לשאול מומחים
שאלה: השמות אסף ואוהד לבן: רציתי לשאול באשר לשם אסף. נראה מתשובתך שאסף אינו שם טוב. אכן הדבר? משום שעלו שמות כמו אסף ואוהד כאופציה. לשם,לבן שיוולד בעה.אשמח לדעת מהי דעתך בעניין. ב מראש. יהודיה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הוספת שם"
תשובה: אסף הוא שם טוב ולא ידעתי למה הבנת אחרת.
שאלה: חובת השירות הצבאי היום: : בנוגע למלחמת מצווה שהיום אנחנו בגדר של עזרת ישראל מיד צר, והצבא זה מצווה שאי אפשר לעשות אותה בידי אחרים. לבעיית הקלקול בצבא יש פטרון נחל חרדי, הסדר, מכינה ואין זה ביטול תורה כמו שדוד המלך ומשה ויהושע ועוד רבים נלחמו ולא חששו לביטול תורה. הרמב"ם שפוטר את שבט לוי ולומדי התורה זה רק בהתנחלות הארץ ולא במלחמת כלל ישראל. רוב הרבניים כיום פוסקים שמי שלומד תורה שלא יתגייס, מדוע?
תשובה: בימינו כל מלחמה היא מלחמת מצווה של עזרת ישראל מיד צר. בדרך כלל לא כולם מתגייסים גם בשעת מלחמה, יש בעלי תפקידים חשובים שאינם מתגייסים. לימוד תורה אינו פוטר מגיוס, הוא רק דוחה אותו כדי לאפשר גידול בתורה מתוך רצף, אם כי יש שקדנים גדולים שדחייתם מתארכת. עם ישראל זקוק לגדולי תורה לא פחות מאשר לתזמורת ולהקה צבאית, לחיל חינוך ועוד תפקידים צבאיים רבים שאינם קרביים. מותר בכלל להתגייס לצבא? הגדרת המצווה לשרת בצבא ההבדל בין לוחם לתומך לחימה
שאלה: ימין של מי?: ימין של מי? האם יש נפקא לאיזה צד פונה החנוכייה? למשל, כאשר מדליקים נרות בחלון - ימין של המדליק, או ימין של הרחוב? ואם מדליקים על בימה מול ציבור - ימין של המדליק, או ימין של הציבור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סדר הדלקת נרות חנוכה"
תשובה: בדרך כלל לפי הימין של המדליק כלומר מתחילים בימין החנוכיה ביום שני מתחילים בנר החדש השמאלי ופונים ימינה
שאלה: הדלקת נרות חנוכה למי שיוצא מביתו לפני זמן ההדלקה: מתי להדליק נרות חנוכה כשיש חתונה בחנוכה ונוסעים כבר לפני השקיעה?
תשובה: לשואל, ראשית, יש להדגיש את מה שכנראה עבורך מובן מאליו אבל יש אנשים שטועים בזה: הדלקת נרות באולם החתונה לא מוציאה ידי חובה אף אחד. כמו כן, מי שמתארח אצל חברו לסעודה לא יוצא ידי חובה בהדלקת נרות שנעשתה שם, על ידי בעל הבית או גם על ידו בעצמו (משנה ברורה סי' תרעז ס"ק יב). רק אם לנים במקום כלשהו ניתן לצאת ידי חובה בהדלקת נרות שם (בעצמך, או בהשתתפות עם בעל הבית). ולשאלתך: זמן ההדלקה לכתחילה הוא בשקיעה או בצאת הכוכבים, לפי המנהגים השונים, אך בימינו מקובל לשער את זמן "עד שתכלה רגל מן השוק" עד בערך תשע בערב. אם אינך בבית עד תשע בערב, קיימות כמה אפשרויות, על פי סדר העדיפות הבא : א. הדלקה במקום הפונה לרשות הרבים על ידי בעלת הבית, או כל בר בת מצוה מבני הבית. ב. הדלקה במקום הפונה לרשות הרבים על ידי שליח (כגון שכן שייכנס בזמן וידליק). ג. הדלקה לאחר הזמן בנוכחות בני הבית ב"פרסומי ניסא" משפחתי בלבד. ד. הדלקה מ"פלג המנחה", שעה לפני השקיעה ("פלג המנחה" הוא שעה ורבע בשעות זמניות, ובחנוכה זה ששים דקות בערך), בנר שיספיק עד חצי שעה לאחר השקיעה. האפשרות האחרונה מוזכרת בשולחן ערוך תרעב ס"א ושער הציון ס"ק ה, וטעם הדבר, שבנושאים שונים מצינו שהזמן שמפלג המנחה ואילך נחשב כחלק מהיום הבא. זוהי אפשרות לשעת הדחק בלבד, כי בפשטות היום מתחיל מהשקיעה, ונראה לעניות דעתי שאפשרות זו היא בעדיפות אחרונה.
שאלה: איסור ריבית בשקלים בודדים: חבר הלווה לי כסף לקנייה אם אני מחזיר לו שקל יותר האם זה נכנס לגדר ריבית? ומה אם מדובר באגורות וקשה להחזיר בדיוק? ומה אם מוחלים זה לזה?
תשובה: אסור ללווה להשיב למלווה יותר משיעור ההלוואה, אף בסכום הפחות משווה פרוטה. הדבר אסור אף כשהלווה מוחל למלווה על הסכום הנותר. ולכן אם קשה להחזיר את הסכום המדויק, יבקש הלווה מהמלווה שימחל לו על הסכום המסופק, כדי שהם לא יעברו על ספק איסור ריבית. השולחן ערוך (יו"ד סימן קסא- א') אוסר השבת ריבית אפילו בתוספת שהיא פחות משווה פרוטה, והפוסקים נחלקו האם איסור ריבית בפחות משווה פרוטה הוא מדאורייתא או מדרבנן. באופן שהלווה מוחל על הסכום הנותר נחלקו הפוסקים: רש"י ורמב"ם מתירים, לעומתם הגאונים אוסרים וראיתם מכל ריבית אסורה, שלמרות שנחשבת למחילה התורה אוסרת את הריבית. הרא"ש מחלק בין לכתחילה לדיעבד, לדעתו לא מועיל מחילה כדי ללוות בריבית אמנם בדיעבד אם כבר השיב הלוואה בריבית, מועלת מחילה לפטור את המלווה מלהשיב את הריבית שלקח. הבית יוסף מעמיד את שיטת הרמב"ם כשיטת הרא"ש וכך פסק בשו"ע בסימן קס סעיף ה'. הרב מרדכי רוימי
שאלה: כשרות בריכת שחיה למקווה: לרב. האם בריכת שחיה כשרה לטבילת גבר או כלים?
תשובה: מובא על כך תשובה בשו"ת דבר חברון לאסור טבילה בבריכה לנשים כי המים עוברים דרך שעון ונחשבים שאובים אך לגברים הטובלים מתקנת עזרא יכולים לטבול בבריכה. וכך מובא בשו"ת תורה לשמה סימן שעה. אך לא טבילת כלים.
שאלה: מי חמצן בשבת: לרב. בשבת היה לי גירויי בתוך האוזן הם מותר לשים מי חמצן לאוזן?
תשובה: אסור, משום גזירת חכמים.
שאלה: הפרשת חלה וברכת המזון על סופגניה: האם חייבים להפריש חלה מבצק של סופגנייה? האם כשאוכלים כמה סופגניות צריך לברך ברכת המזון כמו כאשר קובעים סעודה על עוגות לפחות בנפח של 4 ביצים כ200 גרם?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה א) חיוב הפרשת חלה חל בזמן עשיית הבצק (עבה) המיועד לאפיה. לגבי בצק המיועד לבישול או טיגון בשמן עמוק קיימת מחלוקת האם חייבים להפריש לכן השפתי כהן (יורה דעה שכ"ט, ד') פוסק שיש להחמיר להפריש בלי ברכה או לאפות מעט מהבצק ואז להפריש (כאשר כמות הקמח בבצק היא בשיעור המחייב). לביבות מבלילה רכה שמטגנים אותן בשמן עמוק לא צריך להפריש חלה. ב) המשנה ברורה פוסק (קס"ח, ע"ה) שכאשר בצק מיועד לבישול או טיגון בשמן עמוק אז גם כאשר אכלו כדי שביעה לא מברכים ברכת המזון אלא ברכת על המחי-ה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ברכה לרגל סיום תואר: האם מותר לברך ברכת "שהחיינו" לרגל סיום תואר?
תשובה: שמחת מובנת ומוצדקת, אולם ברכת שהחיינו תוקנה בעיקר על דברים מוחשיים. קנה לך בגד חדש ותברך עליו.
שאלה: שימוש במנוי של בן משפחה אחר: לכבוד הרב, אני מניח שאם אשאל את הנהלת המקווה הם ישיבו לי בשלילה כיון שיש להם אינטרס כספי ברור. האם ישנה תשובה עקרונית? במידה והתשובה חיובית אוכל לפנות להנהלה ואולי לקבל את הסכמתם. (אציין כי לא מדובר במנוי אישי כמו למשל כרטיס רב-קו שעליו מופיע שם). השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שימוש במנוי של בן משפחה אחר"
תשובה: למקווה אין אינטרס, יש לו הוצאות רבות שיש צורך לכסות לפחות חלק מהן. יש לשאול את הנהלת המקווה.
שאלה: גניזת מטפחות של ספר תורה ספרדי: האם מטפחות התלויות על ספר תורה ספרדי חייבות בגניזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גניזת פרוכות"
תשובה: כן, כי הם משמשות תשמיש לקדושה.
שאלה: נר חנוכה לספרדי- הבית או המשפחה?: הרב, אני נוהג כעדות המזרח (מרוקאי). למדתי שמצוות הדלקת נרות חנוכה זה על הבית שלי אך ידוע לי כי אבא שלי יכול להוציא אותי יד"ח. השאלה שלי כך: אם הוריי נוסעים לנופש ואני נשאר בבית, אני צריך להדליק נרות חנוכה עם ברכה בגלל שהמצווה היא על הבית או שבגלל שאני לא עם משפחתי אבא שלי יכול להוציא אותי ידי חובה?
תשובה: הנך חייב להדליק נרות חנוכה ולברך. (אם כבר, השאלה היא האם הוריך יכולים להדליק)
שאלה: דיני ערלה בעץ שנקנה מגוי: אני מתונסיה ורציתי לשאול: אם קניתי עץ בכלי ולא היה מחובר לאדמה מאצל גוי ועבר כבר 7 שנים אצל הגוי. השאלה האם, חייבים שוב לחכות את שנות הערלה או לא?
תשובה: וברכת ד' אם העציץ היה לו נקב ועמד על אדמה (ללא מחיצות של פלסטיק וכדו') לפחות בארבע שנים אחרונות, אין צורך למנות שנות ערלה חדשות, אבל אם היו חציצות בין העציץ והקרקע, או שלא ידוע אם היה לפחות 3 שנים ממש על האדמה, יש למנות שנות ערלה חדשות. כמו כן צריך לברר האם יצאו שרשים מהעציץ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה הארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: המשך הלכות נידה: לא זכינו להבין את דעתו הגדולה של כת"ר- אם כמה שנים היא לא רואה על שום בגד, שום כתם, מדוע זה לא מהווה הפסק וגם שספרה7 נקיים?היא אומרת שזה כמו ספרה שהיא לא ראתה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הלכות נידה לפי מנהגי הספרדים"
תשובה: כדי להוציא מחזקת איסור צריך בדיקות ברורות המוכיחות כי פסק הדם ואין די בחזקת טהרה. חזקה זו מועילה רק אם הייתה קודם בדיקה ברורה שהוציאה מחזקת טומאה.
שאלה: המשך כמות הפרשת חלה 2: לא זכינו להבין כיצד ניתן לומר שיש כאן סב"ל, אם רוב ישראל אשכנזים וספרדים מפרישים משיעור 1700 גרם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "המשך כמות הפרשת חלה"
תשובה: הסב"ל הוא לאותם עדות שפסקו להם והנהיגו אותם שלא לברך על פחות מ 2480 גרם.
שאלה: טבילה במקווה: אני גרושה צעירה ללא ילדים. חרדית. התגרשתי מסיבות מהותיות ובלתי נמנעות, ואני מרגישה שהדבר הקשה לי ביותר הוא לא ללכת לטבול במקווה. האם מותר לי לטבול בתור גרושה? ללא בדיקות וכו? עם בלי ברכה. אשמח לדעת.
תשובה: יש הוראת של הרבנות הראשית שאשה שלא נשויה לא תטבול כי הדבר יכול להביא לידי מכשול חמור מאד ולכן אין לטבול. צריך לחשוב על דרך אחרת להתגבר על הקושי שלך. ו שתתחתני בקרוב
שאלה: דורש את המתים: לפני מספר שנים בשנת הפטירה של סבתי ע"ה עברתי תקופה קשה מאד של ריתוק למיטה לתקופה ארוכה. בצר לי לעיתים לפני השינה הייתי כביכול מבקשת מסבתא שלי שתבוא אלי לפני השינה ותבשר לי בשורה טובה. היום אני מבינה בדיעבד שדבר זה אסור באיסור חמור ויש פה חשש כבד לעבודה זרה. כאשר הבנתי זאת הצטערתי מעומק הלב, לילה שלם נשארתי ערה קראתי את כל ספר התהילים, אמרתי וידוי וביקשתי מהקב"ה שיסלח לי ואני אשתדל לא לחזור על הטעות הזו בעתיד בשום אופן. מה עוד עלי לעשות כדי שתתקבל תשובתי?
תשובה: אין בזה איסור של ע"ז אלא חשש כלשהו שלא לדרוש למתים, ועיקר האיסור כשאדם עושה מעשה לשם כך, כמו שהולך ליד הקבר וצם לפני זה או ישן ליד הקבר. ולכן מה שעשית בקריאת תהילים לתקן די בכך ואין צורך במעשה נוסף.
שאלה: איפה עדיף להדליק נרות?: אני חייל צה ל שמשרת בבסיס במרכז הארץ. בנר ראשון (ערב רביעי הקרוב) אני מוזמן לחתונה שנמצאת בקרבת הבסיס שלי. ישנה אפשרות קלושה שבה אוכל לקבל אישור מהמפקדים שלי לצאת בשעה כזאת כך שאוכל להדליק את הנר בבית הוריי, אך איני מאמין שאוכל לעשות זאת. האלטרנטיבות הן או להדליק בלילה (בסביבות 1, שכבר אין אנשים בשכונה שבה הוריי ואני גרים.) או להדליק בבסיס. מה עדיף? בנוסף, האם יוכלו הוריי להוציא אותי ידי חובה כשהם מדליקים בבית? ראוי לציין שאני נוהג כמנהג בני אשכנז, ונוהג להדליק בעצמי בכל אחד מימי החג. אשמח לתשובה, יומטוב ו כבוד הרב!
תשובה: תדליק בבסיס. אתה יכול להדליק כבר משעה 3.40 בערך בתנאי שהנרות ארוכים וידלקו עד שעה 5.30 ויש אדם אחראי שישמור עליהם!
שאלה: התנצרות!!!: אני יהודיה וחיה כבר כמה שנים עם בן זוג שאינו יהודי (היהודי במשפחתו הוא הסבא). אנחנו מעוניינים להתחתן אבל אין לנו אפשרות לעשות טקס יהודי ונישואים אזרחיים כמובן אינם אפשריים כאן. אם אני אתנצר ושנינו נעשה טקס נישואים נוצרי באחת הכנסיות בארץ, ילדינו יחשבו יהודים או לא? ומה בעצם ישתנה אצלי במצב כזה חוץ מהביורוקרטיה כי הלאום שלי די יישאר "יהודיה" ולדת אני בכל מקרה לא מחוברת. אשמח לקבל תשובה רהוטה ומלומדת :)
תשובה: ב"ה לך. קראתי את מכתבך ובכיתי, כן חייב אני להיות איתך כנה. אנו זכינו להיות חלק מעם ישראל, עמו של ה'. בתורה אנו רואים פסוקים רבים ומקורות רבים לזכות הגדולה שלנו בתור עם של ה', ושכל יהודי יש בו מעלה גדולה וקדושה. יהודי שמתנצר מתנתק מעם ישראל! בעבר, במשך כל הדורות, כאשר יהודי היה מתנצר, המשפחה היו יושבים עליו שבעה, ממש כמו אדם שנפטר! הניתוק מעם ישראל הוא ניתוק שדומה למוות. לכן, כל כך כואב לי לשמוע את הדברים האלו. חשוב לדעת, הנצרות היא כת שיצאה מהיהדות, ולא רק שסילפה את האמת, אלא הרבה מעבר לכך, היא רדפה אחרי עם ישראל, ובכל מאודה השקיע כדי להשמיד את העם, להראות שה' עזב את העם הנבחר. כיום יודעים, שהשואה הנוראה שהייתה לעם ישראל התבססה על ההטפה הנוצרית, ואף כאשר ניסו לדבר עם האפיפיור להתערב להצלת היהודים, שידעו כמה השפעה גדולה יש לו, הוא לא רק שלא הסכים, הוא הסביר שלפי הנצרות עם ישראל צריך שרובו הגדול ימותו, ורק מעטים שישארו יהוו עד חי לכך שה' מחה את העם שבגד בו. לכן, כאשר אני שומע על יהודיה שרוצה להצטרף לאותם השונאים שלנו, לאותם שבכל הדורות השקיעו להשמיד אותנו, הלב שלי בוכה. אני מבין שלא קל, מבין מאוד שאת במצב לא פשוט, אך חשוב לדעת שפתרונות כאלו הם נוראיים. ככל שתקראי יותר היסטוריה כך תראי עד כמה הנוצרים רדפו אחר עם ישראל, בכל משאות הצלב בטבח המוני, ובדורות השונים, ואיך תצטרפי, אפילו כאמירה כללית לדבר נורא זה? יקירה, התורה מלמדת אותנו שכל ישראל אחים, וכמו שלעולם לא הייתי מסוגל לסבול שאח או אחות שלי יעשו דבר כזה, כך כואב לי כל כך המחשבה שתעשי דבר כזה. אנא, אל תלכי בדרך זו, אל תתנתקי מעם ישראל, אל תהרסי את כל העתיד שלך, את כל ההמשך שלך! בכאב ובדאגה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: ברכות להדלקת נרות: נסעתי השבוע לחו"ל מטעם העבודה וחוזר ביום שישי. אשתי תדליק ב"ה בנר ראשון ושני (ימי רביעי וחמישי) כשאדליק ביום שישי האם אני מחוייב ב-2 ברכות או 3 (עם ברכת שהחיינו )?
תשובה: עדיף שתדליק גם בחו"ל בברכות, אלא שעליך להודיע לאשתך שלא תוציא אותך ידי חובה.
שאלה: השמדת עץ פיקוס ע"י רעל:. האם ניתן להשמיד עצי פיקוס שמפריעים ומרימים בלטות בגינה?
תשובה: וברכת ד' עץ פיקוס הוא עץ סרק (לא למאכל), ולכן אפשר לעקרו אם הוא מזיק. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה הארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דבר תורה על ידי נשים בזמן התפילה: במניין בו אני מתפלל בשבתות, נוהגים לתת לנשים לשאת דבר תורה בבימה בחורף, בערב שבת בין קבלת שבת לערבית, ובקיץ, בשבת לפני מוסף. יש לציין שלפעמים האשה ללא כיסוי ראש ו או ללא שרוולים (או שרוול מינימלי) ושלא נדבר על אורך החצאית ועל המחשוף. 1. האם מותר להתפלל כלל במניין כזה? 2. אם כן האם מותר לצאת בזמן הדרשה, מה שאמור לפגוע באישה ובאנשים אחרים ולגרום לחילול ה? 3. האם מותר להתפלל את התפילות בהן אין דרשה? בברכת יישר כוח על המפעל האדיר ובברכת התורה.
תשובה: במשך כל התפילה חייבת להיות הפרדה בין גברים לנשים. אין מקום לדבר תורה של נשים באמצע התפילה גם אם הן לבושות בצניעות, קל וחומר כאשר לבושן והופעתן אינה צנועה. זהו חילול הקודש, חפש לך בית כנסת אחר.
שאלה: סדר הברכות וההדלקה: לכבוד הרב שליט"א א. למה נקבעו שלש ברכות חנוכה דווקא ר של להדליק, שעשה נסים ושחיינו? ב. האם יברך שלש ברכות וידליק, או כבר בברכת להדליק ידליק, וימשיך שעשה ניסים ושהחיינו? ג. אם אמר רק שעשה ניסים ושהחיינו והדליק ושכח לברך להדליק, מה יעשה?
תשובה: לשואל, א. ברכת "להדליק" קודמת לברכת "שהחיינו", כמו בכל מצווה שמברכים עליה לפני "שהחיינו", משום שיש לה חשיבות מיוחדת מפני שהיא "חובת היום", המצווה המיוחדת ליום זה (גמרא סוכה נו ע"א  ושם דעה אחרת, שיש להקדים "שהחיינו" כי היא תדירה, אבל אין הלכה כך). "שעשה נסים" ביניהן, כי ההדלקה היא המזכירה את הנס והיא יוצרת את ההזדמנות לברך על הנס. אציין שב'מסכת סופרים' (פ"כ ס"ו) הסדר הוא ש"שהחיינו" לפני "שעשה נסים", וספרים שונים דנים על הבדל זה. אגב, ראיתי רמז מעניין שעוזר לזכור את הסדר: "עשה לך שרף ושים אותו על נס, והיה כל הנשוך וראה אותו וחי" (במדבר כא,ח). "שרף" - "להדליק", "על נס" - שעשה נסים", "וחי" - שהחיינו. ב. סדר הברכה וההדלקה - יש להקפיד להתחיל את ההדלקה רק לאחר סיום כל הברכות. אלו שמברכים "שעשה ניסים" ו"שהחיינו" תוך כדי ההדלקה מפסידים שני דברים: א. הברכה צריכה להיות לפני תחילת העשיה ("עובר לעשייתן"). ב. אסור לעסוק בדבר תוך כדי אמירת ברכה. בכל זאת, בדיעבד אין זו ברכה לבטלה, ומי שהדליק לפני שתי הברכות הללו יכול לברך אותן אחרי ההדלקה (מ"ב תרעו,ד, וכדין הרואה נר חנוכה, שמברך אותן). יש מהמקובלים שנהגו לכתחילה לברך "להדליק" לפני ההדלקה ו"שעשה נסים" ו"שהחיינו" אחרי ההדלקה (וכך ניתן להבין גם ממסכת סופרים הנ"ל), אבל מי שאינו עושה את כל מעשיו על פי הקבלה עדיף שלא יעשה זאת (ילקוט יוסף מועדים עמ' 225 ומקראי קודש מאת הרב הררי פ"ח ס"א בשם הרב אליהו זצ"ל). ג. שכח לברך "להדליק" - אם נזכר לפני שהשלים להדליק את כל הנרות (חוץ מהשמש, שאינו חלק מהמצווה) - יכול לברך. נזכר אחרי שהדליק את כל הנרות - לא יברך "להדליק", אבל עדיין יכול לברך "שעשה נסים" ו"שהחיינו" (משנה ברורה סי' תרעו סק"ד).
שאלה: מראית עין במצב פלטה שבתנור: לרב. האם יש מראית עיו של מבשל בהחזרה לפלטה בתנור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לחמם אוכל בתנור שבת"
תשובה: כן. אדרבה בתנור יש יותר מראית עין מאשר בפלטה שאינה מיועדת בדרך כלל לבישול
שאלה: קריאה ב'שטרי הדיוטות' ומסמכים בשבת: ערב טוב כבוד הרב! האם מותר לקרוא שטרי הדיוטות בשבת? כידוע לי ישנה מחלוקת בראשונים ובאחרונים. מה נפסק להלכה היום? אשמח אם הרב יפרט לי את הנושא בצורה ברורה שכן סוגיה זו מעלה לי קושיות רבות.
תשובה: לשואל, אינני מכיר מחלוקת על עצם קיומו של האיסור לקרוא בשטרי חוב ומסמכים אחרים כיוצא בהם. האיסור מפורש בגמרא (שבת קטז ע"ב וקמט ע"א) ונפסק בהלכה (שולחן ערוך או"ח סי' שז סעיף יג). אך יש מחלוקת במפרשים ובפוסקים על הטעם לאיסור זה ועל פרטיו. לדעת הרמב"ם איסור הקריאה הוא מחשש שמא הקורא ימחוק דבר מה, ואילו לדעת ר"י הזקן (מבעלי התוספות) הטעם הוא משום "ממצוא חפצך" (ראה מ"ב סקנ"א). המחלוקת איננה רק על קריאה בשטרי הדיוטות, אלא הרמב"ם כתב (בפכ"ג הל' יב-יט) את כל איסור מקח וממכר בשבת כנובע מחשש כתיבה ומחיקה. נראה שהרמב"ם סובר שבאיסור "ממצוא חפצך" התחדשו רק דברים שקשורים למשא ומתן אבל אין בהם חשש לכתיבה ומחיקה. יש נפקא מינה במחלוקת זו, האם הותר לקרוא בשטרי הדיוטות לצורך מצוה או לצורך רבים. באיסור "ממצוא חפצך" מצאנו שחפצי שמיים ועסקי רבים מותרים, אבל לגבי איסורי שבות מחשש שאדם יעשה מלאכה לא מצאנו היתר כזה (כלשון המגיד משנה בהל' שבת פכ"ד ה"ה: "ודע שלא הותר שום שבות בשביל עסקי רבים"). על פרטי האיסור הלכה למעשה עיין 'שמירת שבת כהלכתה' (מהדו' תשל"ט) פרק כט סעיפים מד-נ וילקוט יוסף שבת ח"ב עמ' קפח והלאה, ואם יש לך שאלה נקודתית - אשתדל להשיב.
שאלה: בחירת ישיבה: אני רווק בן 26 שמתחזק כמה שנים אבל עולה ויורד בדת. החלטתי שאני רוצה ללמוד תורה ולהתחזק וללכת לישיבה. אני לא מכיר ישיבות ואני לא יודע מה לבחור ומאיפה להתחיל,האם זה עולה כסף,ואין לי שום מידע. איך להתחיל ומה לעשות??
תשובה: ב"ה לך. אני מאוד מבין אותך. לא קל לעבור תהליכים כאלו של התחזקות, כשאתה לבד. מאוד טבעי שאדם בשלב שלך יש לו עליות וירידות, ולכן ההחלטה שלך ללכת לישיבה מאוד נכונה. הישיבה תיתן לך גם יציבות בכל התהליך הזה שלך, וגם תעזור לך להתקדם בו עוד צעדים קדימה. ככל שתלמד יותר כך תוכל להתקדם יותר, תבין יותר, תתחבר יותר, ותדע מה לעשות. בנוסף לכך, בישיבה תוכל ליצור קשר עם רב, ועם אנשים אחרים שנמצאים בתהליכים כמוך שהם יתמכו בך ויכוונו אותך. היום ברוך ה' יש לא מעט ישיבות, ותוכל למצוא ישיבה שתתאים לך ושדרכה תוכל להתקדם. ההמלצה שלי היא לנסות קודם בישיבה שקרובה לבית, ולכן אתה מוזמן לכתוב לי באופן אישי את הפרטים שלך, את מקום המגורים שלך, ואשמח לעזור לך בכך. במידה והדבר פחות חשוב לך, שכן אתה רואה את עצמך כנייד, ולא מחובר למקום מסויים, חשוב לדעת שיש כיום כמה ישיבות שמתאימות לאנשים במצב שלך. לדוגמא, יש בירושלים, את המקום הגדול ביותר, מכון מאיר, בבית שמש יש גם ישיבה לאנשים במצב שלך, וכן ברמת גן. ובעוד מקומות. תוכל לבדוק עליהן ולהגיע להתרשם. בכל ישיבה תוכל לברר את הפרטים בלי להתחייב אלא רק לברר ולראות מה מתאים לך. שתהיה לך המון הצלחה, ואשמח לעזור אף באופן המעשי. הרב יצחק גרינבלט.