LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מה עושים עם מה שהפרישו "מראש"?: אני מבין כי נוסח ההפרשה מראש מחייב שהפירות שהפריש יהיו קיימים בשעה שקוטף ורוצה לאכול על סמך מה שהפריש קודם. אם הבנתי נכון, אזי צריך במקרה זה לשמור את הפרי המופרש במקרר, כך שיהיה ראוי לאכילה ולהפרשה במהלך הזמן שרוצה לקטוף ולסמוך על הפרשה זו. האמנם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סדר הפרשת תרומות ומעשרות מראש"
תשובה: וברכת ד' אמנם צדקת בדבריך, ולאחר הזמן שנקבע יש לנהוג בו ככל תרומות (לעטוף ולהניח). שבת יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום
שאלה: אמירת פתח אליהו: 1. האם חובה להגיד "פתח אליהו", כי אני שמעתי מאיזה רב שאמר שמה שאומרים את זה זה רק לבעלי בתים שלא לומדים אז זה כאילו לימוד, למרות שאני ראיתי בבן איש חי שהוא שואל שם שאלה על הפתח אליהו אז מפה רואים שכן צריך להגיד, אז מה הדין? 2. למה לא אומרים את ה"יהי רצון" שאחרי "פתח אליהו"?
תשובה: א. אם אפשר להספיק כדאי לומר פתח אליהו שיש בזה מעלה גדולה לתפילה ולא לחוש למי שמזלזל בזה. ב. כדי לא להכביד על הציבור.
שאלה: תחנון לבד: האם מותר להגיד תחנון בלי ספר תורה הכוונה ביחיד)?
תשובה: יחיד יאמר תחנון, אבל 13 מידות לא אומר. נפילת אפיים הוא אומר רק במקום שיש ס"ת.
שאלה: אזעקה בתפילה וק"ש על המטה בצהריים: 1. האם כשאני בקדושה של תפילת 18 ויש אזעקה אני צריך לעצור וללכת למרחב מוגן? ואם כן, מה הדין ב"יהא שמא רבא"? 2. אם אני לא הולך למקום מוגן כשיש אזעקה אז אני עובר על "ונשמרתם לנפשותיכם"? 3. למה בצהרים לפני שאתה יושן לא צריך להגיד קריאת שמע שעל המיטה או לפחות פסוק של רחמים כי גם אז ה יכול לקחת את הנשמה אם לא אמרת את הפסוק?
תשובה: 1. אין חשש שמא תינזק באמת, ואם הוא מפחד ממש אז תעזוב וילך. אך אין סבירות עד כדי כך יזוז. אם זה באיזור שתמיד יורים - יש סבירות גבוהה ויפסיק אבל אם זה לא עוטף עזה אין צורך. 2. אם אינך חושש נראה שאינך עובר, משום שלא נראה שיש חשש שיפול דווקא איפה שאתה נמצא. 3. ח תיקנו שבאופן טבעי ישנים בלילה ולא ביום, בביום זה שנת עראי.
שאלה: הבנת מושגים קבליים: 1. מה ההבדל בין נפש, רוח, נשמה, חיה, יחידה ומה זה בכלל חיה, יחידה? 2. מה זה "לחקל תפוחין קדישין" (לפי הקבלה)? 3. מה זאת אומרת "מעשה המרכבה" ומה זה ואיזה חיות זה מסמל? (משהו כמו שור וכו)? 4. מה זאת אומרת פשט, רמז, דרש וסוד? מה ההגדרה של כל אחד? 5. מה זה המושג "יול"?(לפי הקבלה) (שמעתי שזה איזה עולם)
תשובה: 1. נפש שייכת לתפקוד חיי הגוף ולמידות האדם. הרוח- להשכלה, נשמה- לשליחות הקדושה בעולם שלשמה נוצר, חיה- החלק שקשור עם כלל האומה, יחידה- הקשר הפנימי עם הקב"ה. 2. אחת המידות האלוקיות. 3. זה שייך לדרכי ההנהגה האלוקית, השור רומז למידת הדין. 4. פשט- ההבנה על פי שכל האדם. רמז- קשר עם האותיות גימטריא ועוד. דרש- דיוק בסגנון המיוחד של התורה. סוד- הקשר עם המידות האלוקיות. 5. אינני יודע, תבדוק אם האיות נכון ותכתוב מהו המקור שראית.
שאלה: טעות במילים בתפילה והנחת חפץ על סידור: א. אם אני טעיתי במקרה באיזה מילה נגיד בפסוקי דזמרה או בכל מקום בתפילה ואחרי המילה הזאת יש את שם ה מותר לחזור על המילה הזאת? כי אתה גם צריך לחזור על שם ה, או שלסיים את הפסוק ולחזור עוד פעם או משהו? ב. מותר לשים משהו על הסידור שהדפים לא ידפדפו כל שנייה?
תשובה: א. יש לחזור על המילה ששכחת. ב. מותר להניח, כי זה לצורך השימוש בסידור.
שאלה: תפילה בחדר השנה: 1. אם אמרתי בטעות "יהי שם" אני יכול להגיד אחרי תחנון? 2. האם מותר להתפלל בחדר שינה?
תשובה: 1. צריך לומר תחנון. 2. אפשר להתפלל כאשר לא ישנים בחדר.
שאלה: דינים בהלכות לשון הרע : 1. אם אני הייתי נגיד בשיעור ונגיד היה בשיעור לשון הרע והרב לא חסם את האוזניים או שאמר לו להפסיק והמשיך לשמוע, אז מותר לי לחסום את האוזניים? זה לא יוהרא שאני כאילו נראה יותר מהרב? 2. האם מותר להתריע למישהו שאומר לשון הרע שאני יודע שהוא לא יקשיב? כי אם אני סתם מתריע אותו אז אני סתם יחייב אותו במזיד שאני להתרעתי בו, אז מותר? 3. האם מותר לזרוק מרשות היחיד חפץ לרשות הרבים בשבת וזה כלאילו לא יקרא טלטול?
תשובה: לשואל, 1. "יוהרה" היא קיום חומרא, ואילו קיום הלכה בסיסית ומחויבת איננה "יוהרה", ואין לעשות איסורים בגלל כבודו של רב. על כגון זה נאמר: "במקום שיש חילול השם אין חולקין כבוד לרב" (אין הכוונה שמותר לבזות את הרב, אלא שמותר ונכון לנהוג על פי הדין אע"פ שיש בכך פגיעה עקיפה בכבודו). אגב, לא בטוח שהרב עבר על איסור שמיעת לשון הרע. לפעמים אי אפשר לחסום את האוזניים מסיבות שונות, והדרך להינצל מן האיסור היא החלטה פנימית בלב שלא להאמין למה ששמעת, וגם חיצונית לא להראות סימן של שיתוף פעולה עם המספר. אבל לכתחילה הדבר הנכון הוא לצאת מן המקום או לסתום את האוזניים (עיין בספר חפץ חיים, הלכות לשון הרע, כלל ו סעיף ח). 2. אם ברור לך שהוא לא יקשיב וגם לאחרים לא תהיה מזה שום תועלת עדיף לא לומר שום דבר. על כך אמרו ח : "כשם שמצוה על אדם לומר דבר הנשמע, כך מצוה על אדם שלא לומר דבר שאינו נשמע" (יבמות סה ע"ב). 3. לגבי איסור טלטול מרשות היחיד לרשות הרבים אין הבדל בין הושטה והעברה ביד לבין זריקה באויר (שבת פי"א מ"א).
שאלה: מצוות מבטלות זו את זו: 1. הלכתא - מצוות מבטלות זו את זה (הכוונה דאורייתא בדאורייתא או דרבנן בדרבנן ובכלל מה הדין גם הפוך מדאורייתא ודרבנן)? 2. אם אני לא הולך למקום מוגן כשיש אזעקה אז אני עובר על "ונשמרתם לנפשותיכם"? 3. אם ההלכה היא שמצוות מבטלות זו את זו אז אם אני נגיד בקדושה (דאורייתא) ויש אזעקה (שאם אני לא הולך אני עובר על דאורייתא) ואז אני לא חייב ללכת למקום מוגן ואז אני לא יתחיייב ב"ונשמרתם לנפשותיכם"?
תשובה: 1. הכלל מצוות מבטלות או אין מבטלות זו את זו (סוגיא במסכת פסחים דף קטו עמ' א') נאמר ביחס למצוות הקשורות לאכילה כאשר אדם אכל שני מינים של שתי מצוות כגון מצה וירק עבור מרור כאשר כל אחד הוא מצוה בפני עצמה. הגמרא מציינת שאף לדעה שסוברת שמצוות אינן מבטלות זו את זו, מכל מקום זהו רק במצוות שרמת חיובן שווה כגון שתי מצוות שהן מן התורה או שתי מצות שהן מדרבנן, "אבל דאורייתא ודרבנן - אתי דרבנן ומבטיל ליה לדאורייתא"(כיון שמצוה שדרבנן נחשבת כ"רשות" לגבי מצוה דאורייתא והיא מונעת את קיום המצוה בשלמות). 2. הפס' " "ונשמרתם מאד לנפשותיכם" נאמר בתורה על האיסור לטעות לאחר עבודה זרה, אך הפוסקים השתמשו ולמדו מפס' זה גם חובת שמירה על הגוף ממילא חובה ללכת למקום מוגן בזמן אזעקה. 3. לאור שתי התשובות הקודמות אין מקום לשאלה זו, שכן ההנחה שהונחה בבסיס השאלה שהכלל מצוות מבטלות זו את זו שייך בכל סוגי המצות הוא לא מדויק. יום טוב
שאלה: תפילין ובקשות בראש חודש: 1. מה אני עושה אם אני עדיין בתפילת שמונה עשרה בראש חודש עם תפילין וכל הציבור כבר במוסף בלי תפילין? אני צריך לכסות את התפילין או משהו? 2. האם מותר לבקש בקשות או לבכות בראש חודש? 3. אני ראיתי באיזה ספר של לימוד הקטורת שיש שם את אמירת הקטורת וכתוב שם גם כמה פסוקים אחרי הפסוק הראשון (ויאמר ה" אל משה) יש שם את הפסוק הזה הפוך וכתוב שצריך להגיד אותו 3 פעמים ואחר כך כתוב עוד פעם את הפסוק הזה אבל בהיפוך אותיות וגם אותו צריך להגיד 3 פעמים, מותר להגיד את זה בתפילה?
תשובה: 1. באמצע תפילת עמידה אסור לעשות כלום, אם אתה רואה שכך יהיה תתפלל עמידה מחוץ לאולם בית הכנסת. 2.מותר. 3.בתפילה בציבור צריך לומר את התפילה הנאמרת בציבור.
שאלה: תחנון בקול וכריעה בי"ג מידות: 1. אם אף אחד לא שומע מותר להגיד תחנון בקול? 2. בשלוש עשרה מידות הרחמים מתי צריך להשתחוות? אני ראיתי בסידור כתוב במילה" ויעבור" אבל אני אם משתחווה שם אז אני לא מספיק לעמוד במילה "ה " שאחרי המילה "ויעבור", השאלה שלי האם מותר להשתחוות במילים "על פניו ויקרא"?
תשובה: אפשר לומר תחנון בקול. תשתחווה ב"ויעבור ה' על פניו ויקרא" ותזקוף לפני אמירת ה' ה'.
שאלה: לשון הרע חמור מאכילת חזיר???: אם באמת לשון הרע זה 17 לאווים ועוד איזה 10 עשה ועוד איזה 4 (לא זוכר את השם של זה), אם זה באמת ככה אז זה האיסור הכי חמור בתורה???, איך יכול להיות??? יותר מלאכול חזיר???
תשובה: ראשית, הבה נדייק: החפץ חיים זצ"ל מנה את הלאווין הרבים שאדם האומר לשון הרע עשוי להיכשל בהם, אך אין פירוש הדברים שכל דיבור של לשון הרע הוא עבירה על כולם. לעיקר השאלה, אמירת לשון הרע אכן יכולה להיות גרועה יותר מאכילת חזיר, אך לא מהסיבה שכתבת. חומרת האיסורים נקבעת בעיקר לפי מהות האיסור, ולא לפי הכמות  למשל, עבירה שיש עליה חיוב מיתה חמורה יותר מעבירה שיש עליה חיוב מלקות, גם אם הראשונה נעשית פעם אחת והשניה נעשית 30 פעמים. לכן לעיקר שאלתך, מספר העבירות אינו הקובע את החומרה. אולם מסיבה אחרת אמירת לשון הרע יכולה להיות גרועה מאכילת חזיר, והיא שיושר בענייני בן אדם לחברו הוא עניין בסיסי יותר מלשמור מצוות שבן אדם למקום. כלומר, אם תאורטית יהיו לאדם שתי אפשרויות   לפגוע בזולתו אך לדקדק בכל המצוות שבן אדם למקום, או להיות אדם שלם בענייני בן אדם לחברו אך לא לשמור כלל את המצוות שבן אדם למקום, אכן הרע במיעוטו הוא האפשרות השניה. עיקרון זה מבואר בכמה מקומות בדברי הנביאים, שאמרו שאין ערך להקרבת הקרבנות בבית המקדש כאשר יש בחברה ריקבון מוסרי. במילים אחרות, המצוות שבן אדם למקום הם כקומה שניה הבנויה על הקומה הראשונה של ענייני בן אדם לחברו. לדוגמא הקשורה ללשון הרע  אחד הלאוים שמנה החפץ חיים הוא שלפעמים לשון הרע עשוי להביא להלבנת פנים של האדם עליו נאמרו הדברים. על הלבנת פנים אמרו חכמים 'כל המלבין פני חבירו ברבים כאילו שופך דמים', ולדעת רבים מהראשונים האדם אף מחוייב למסור את נפשו כדי לא להלבין פני חבירו ברבים. כמובן, מדרגתו הרוחנית של האדם נקבעת לפי מכלול פעולותיו ורצונותיו, ולא לפי מעשה אחד בלבד.
שאלה: השלמה לתחנון: אם אני בטעות דילגתי על התחנון שבימי שני וחמישי ונזכרתי מתישהו, מתי אני צריך לחזור ומתי לא?, או אם בכלל צריך?
תשובה: אם נזכרת לאחר סוף התפילה ראוי לומר תחנון (ואפשר להוסיף גם את התוספות של ימי שני וחמישי).
שאלה: לקיחת מוצרים מתכלים מחדר במלון - המשך: בס ד לכבוד הרב, בשאלה הקודמת השוות בין אורח שמתארח בבית אדם אחר לבין אדם שלך בבית מלון. איך אפשר להשוות,הרי זה בא מרצון המארח ולא משלם כסף,וזה משלם כסף. אולי יכול להיות שאוכל שהוא לוקח מהחדר אוכל זה מותר מכיוון שזה נכלל גם בת ושאלה שניה בקשר לשאלה על האוכל בבית מלון. יכול להיות שפשוט אני לא הבנתי את התשובה אבל אם הוא יודע שיזרקו את הלחם או כל מאכל אחר,האם מותר לו לקחת? ואם אדם יוצא והאחראים ראו שיש בידו אוכל ולא מחו בו,האם זה ר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לקיחת מוצרים מתכלים מחדר במלון?"
תשובה: א. אם האחראי מטעם בית המלון יאמר שניתן לקחת אוכל מארוחת הבוקר שבמלון גם לשאר היום וזה נכלל בת - מותר (ובלבד שיגיד זאת בפרוש) ב. "מה לעשות אם שאריות האוכל?" - זו אחריות של בית המלון ולא של האורח ג. לראות ולשתוק - לא תמיד נחשב כנתינת רשות, ולענ"ד אין להשתמש ב"היתר " זה. לפעמים הדבר נעשה מחוסר נעימות או סוג של "דרך ארץ" שלא הופך זאת לנתינת רשות. וצריך לזכור שהקב"ה הוא "נותן לחם לכל בשר" וההולך בדרכיו זוכה למאמר הכתוב " נער הייתי וגם זקנתי ולא ראיתי צדיק נעזב וזרעו מבקש לחם"
שאלה: ישוב סתירה: כעת קראתי: "אמר ליה: ליקטלוך, ולא תיקטול, מאי חזית דדמא דידך סומק טפי? דילמא דמא דההוא גברא סומק טפי" ( אמר לו: יהרוגך, ולא תהרוג, מה ראית שדמך אדום יותר? אולי דמו של האיש ההוא אדום יותר?) (בבלי, פסחים כה ב, יומא פב ב, סנהדרין עד ב)" וסוף קריאתי נזכרתי: "צרור את המדינים והכיתם אותם" ( במדבר כ"ה, יז ) "כי צררים הם לכם בנכליהם אשר נכלו לכם" (שם, יח). מכאן אמרו ח : אם בא להרגך - השכם להרגו". בעיניי קראתי סטירה, ליה: לא תקטול. מקור ותרגום ח : הורגו, כן תקטול. מה הדבר הנכון לחשוב?וחס ו לעשות. והאם יש הבדל ביחס בין יהודים לגויים? ו
תשובה: לשואל אין מדובר בדינים סותרים, אלא בדינים המשלימים זה את זה. אם אמרו לאדם מישראל ח"ו להרוג את חברו, ואם לאו יהרגו אותו - אסור לו להרוג, אף אם ישלם על כך בחייו, שכן אין שום וודאות שדמו אדום יותר - כלומר: חשוב יותר - מדמו של חברו, ועל כן אין הוא יכול להציל את חייו במחיר חיי חברו. יחד עם זאת "הבא להורגך - השכם להורגו", לאדם מותר להתגונן ולהציל את חייו במחיר חיי מי שמסכן אותו. כלל זה תקף ביחס לאדם הפרטי ובאותה מידה ביחס לאומה שלמה. מקורו של הדין, כפי שציינת, הוא בציווי ה' למשה לגבי המדיינים: "צרור את המדינים והכיתם אותם, כי צררים הם לכם בנכליהם אשר נכלו לכם" (במדבר כה, יז-יח). יש לנהוג במדיינים כבאויבים ולהרוג בהם, מפני שהם שונאים לישראל ומתמידים להצר לו (ראה מאירי סנהדרין פח). נאמנה
שאלה: כיוונן כסא משרדי וכסא גלגלים בשבת: לכבוד הרב, האם יש בעיה הלכתית להשתמש באבקת אינסטנט פודינג וניל לאחר שהיתה לילה מתחת למיטה? (הבנתי שיש בעיה לאכול מזון ששהה מתחת למיטה שישנו בה.). יש לציין כי הפודינג היה בתוך אריזה סגורה ומדובר כמובן במוצר יבש (אבקה). כמו כן, רציתי לשאול האם מותר לכוונן כיסא משרדי בשבת. (הכיסאות הניידים שניתן להזיז ממקום למקום בעזרת גלגלים) כלומר האם מותר לשנות את מנח הידיות, גובה הכסא, שיפוע המשענת וכו? ולהבדיל-מה לגבי כיסא גלגלים של נכים? האם מותר לכוונן אותו לפי צורכי החולה בשבת? ורק בשורות טובות!
תשובה: א. לכתחילה לא להשאיר זאת אם זה לא מכוסה אבל לא נאסר, אלו כוחות מיסטיים שנחלשו היום ב. נראה שמותר, כי זה עשוי לצורך זה אינו מעשה אומן. ג. נראה שמותר גם כסא גלגלים בשבת זה לא יצירה של משהו בשבת.
שאלה: אדם שהתחשמל צריך לברך?: אדם שנגע במתג חשמל וקיבל זרם די חזק, עד שנפל לרצפה והרגיש כאבים חזקים כמה שעות, האם זה נחשב נס מעל הטבע ויברך בשו"מ שעשה לי נס במקום הזה כמו אדם שקפץ עליו אריה, וניצל או שמא זה נס בגדר הטבע ולא יברך?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הגומל צריך לברך. הרב חגי בר גיורא
שאלה: דופן שהיא גדר: האם מותר לעשות דופן מגדר?
תשובה: אני מבין שהשאלה לגבי סוכה. אפשר לעשות דופן לסוכה מגדר. אם הגדר היא מברזל אין להניח עליה ישירות את הסכך אלא להניח על הגדרות קרשי עץ  לייסטים  לאורך ולרוחב ועליהם לפרוס את הסכך.
שאלה: כוסמת - מחמשת מיני דגן או לא?: לפי תשובתו של הרב אילוז שליט"א, כוסמת היא מחמשת מיני דגן, ואילו עפ"י תשובתו של הרב יהודה הלוי עמיחי שליט"א לשאלת ההמשך ("ברכות על כוסמת ופסטה"), כוסמת אינה כוסמין ואינה מחמשת מיני דגן. מה עושים במקרה של סתירה מעין זו, בין תשובות הרבנים שליט"א? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכות על כוסמת ופסטה"
תשובה: וברכת ד' עיין מ"ב סי' רח ס"ק לז, אג"מ ח"א סח, וזאת הברכה עמ' 366. פקליקס הצומח והחי במשנה עמ' 83, ובעמ' 183 הזנים שטעו בהם. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: עבודה בשבת: בחודשים האחרונים חיפשתי עבודה מסויימת שאני ממש רוצה לעבוד בה, ללא הצלחה. עד שלפניי כמה ימים חזרו אליי והציעו לי לבוא לראיון, אך העבודה כוללת שבתות. עכשיו, בעיקרון, העבודה היא טיפול בתקלות תקשורת של כלל האוכלוסיה, מה שלא בהכרח מחייב שהטיפול יהיה פיקוח נפש, אך אני מאמין שחלק מהתקלות הם אכן בגדר פיקוח נפש (לדוגמה, אם למכבי אש נפל כל התקשורת של הטלפונים בשבת ואי אפשר להתקשר אליהם בזמן חירום) אבל לא ניתן לדעת האם כל תקלה ותקלה אכן בגדר פיקוח נפש או לא. רציתי לדעת האם מותר לי לעבוד בעבודה כזאת בשבת. מראש!
תשובה: אם תיתקל בנושא שאינו פקוח נפש לא תוכל לטפל בו
שאלה: מותר לספרדים להתקלח בשבת? - המשך: כבוד הרב אני לא דיברתי על המים החמים אלה על גזרת הבלינים שאסור אפילו עם המים מחוממים בהיתר גמור. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מותר לספרדים להתקלח בשבת?"
תשובה: גזירת הבלנים זה על מים שהוחמו בחום שאדם יצר, אבל בשמש זה יהיה מותר לספרדים. אבל יהודי אשכנז החמירו שלא לרחוץ במים חמים כלל בשבת.
שאלה: תפילין ובקשות בראש חודש - המשך : בקשר לתשובה 1 - כן, אבל אם נגיד סיימתי את ה-18 ועכשיו נגיד אני צריך להגיד הלל אז אני צריך להזיז את התפילין או משהו?, ואני מתכוון שאני בתוך הבית כנסת ולא יצאתי. ובקשר לתשובה השלישית - ואם אני מתפלל ביחיד, אני יכול? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילין ובקשות בראש חודש"
תשובה: 1.אתה צריך להוריד את התפילין. 2. אפשר לומר לאחר התפילה,לא לשנות בתפילה מהנוסח המקובל.
שאלה: יוהרא בחתונה: הרב, בישיבה אצלנו נהוג שמיד אחרי חדר ייחוד החתן יוצא לריקודים ללא חליפה. אני באופן אישי מעדיף כן לרקוד (לפחות בתחילת הריקודים) עם החליפה והעניבה, אני מרגיש יותר מכובד כראוי לחתן. השאלה שלי האם זה נחשב כיוהרא בגלל שאחרים לא עושים את זה? מותר לי? ישר כח לרב,
תשובה: חתן הוא מלך וראוי יותר שיהא מהודר ומכובד, ובוודאי לא ראוי שחתנים עולים על חולצת טריקו.
שאלה: לימוד גמרא לנשים: האם מותר לאישה ללמוד גמרא? ואם לא, אז מה מותר?
תשובה: מותר לה הכל חוץ מגמרא בעיון. לא שהם לא מבינות, חזל אמרו שזה לא מתאים לנשים. שתלמד מקרא הלכה מוסר וכו'.
שאלה: כוונות בתפילה: שאלה 1. מה הסוד של הפסוק "יהיו לרצן אמרי פי והגיון לבי לפניך ה צורי וגואלי"? שמעתי 10 פעמים יוד ועוד מה צריך בכלל לכוון בפסוק לפי הסוד? 2. אני גם ראיתי את רבינו יוסף חיים הלכה יג שנה ראשונה פרשת פקודי - שצריך לכוון שתי כוונות באות ד של הפסוק הראשון של קריאת שמע, א- שצריך להוציא את הניצוץ והגוף כלה ואבד, ב- שהניצוץ אתה מעלה אותו ומחזיר אותו לפני כסא הכבוד, אבל יש לי שאלה במקום להעלות את הניצוץ ולהפריד אותו מהגוף, לא עדיף פשוט להעלות את החיצון הטמא מהגוף ואז כאילו הגוף יהיה קדוש?, אם הרב יכול להסביר לי את זה אם גם טעיתי בכוונה במשהו בזה ואולי להסביר את זה אפילו בדרך אחרת שאני יבין 3. למה כתוב בתפילת 18, בתשובה שלמה "לפניך", מה לא יודעים שזה שאם אתה חוזר בתשובה שלמה זה הכוונה לפניך? - אני זוכר שנראה לי שיש בזה איזה משהו אבל אני לא זוכר מה זה
תשובה: 1. עשרה מילים ועשר יו"ד, יו"ד אות פנימית כנגד המחשבה, המילים כנגד הדיבור, עשר הוא מספר הקדושה כלומר שיהיו המחשבות והמילים כולם בקודש. 2. הכוונה להעלות את הנשמה כדי שתתחבר עם מקורה הקדוש ובזאת יתברך האדם המכוון. 3. לפעמים התשובה מתקבלת, אבל אין הקב"ה רוצה לראות את האדם לפניו. כמו שהיה אצל אב שרצח את אחיו אמנון, ואביו דוד המלך ע"ה סלח לו ונתן לו רשות לחזור לארץ אבל לא הסכים לראות את פניו. ואנחנו מבקשים שהתשובה תהיה רצויה לפני ד' עד שיקבלנו לפניו.
שאלה: שאלות על תפילות: שאלה 1. האם חייב להגיד אחרי תיקון חצות את "היהי רצון" של רבינו הרשש" שכתוב שם? 2. כתוב גם ביהי רצון של רבינו הרש"ש שאחרי תיקון חצות "ותזכנו לבנים צדיקים." (לקראת הסוף), אם נגיד יש איזה מישהו שאין לו בנים או שלא רוצה, הוא גם אומר את זה?, ובכלל בכל מקום שכתוב על בנים. 3. האם חייב להגיד פסוק "וארשתיך" בתפילין? ואם שכחתי אני צריך לחזור על הפסוק אחרי שהנחתי או משהו?, והאם זה בכלל הלכה?
תשובה: 1. אין חובה בזה. 2. יש לכוון גם על עצמו ועל כל ישראל שד' יזכרם. 3.זאת אינה הלכה, רק שטוב לומר פסוקים אלה.
שאלה: שאלות כלליות: שאלה 1. כתוב בברכת יוצר שמפה לפחות עד תפילת 18 צריך שלא יהיה הסח דעת מהתפילין, אבל איך לא יהיה הסח דעת מהתפילין אם אתה צריך לכוון במילים שבתפילה? 2. כמה עבדים היה ל-ה?(אני זוכר את משה, יהושע, דוד- את צמח דוד עבדך, ואני יודע נראה לי שיש עוד) 3. האם מותר להתפלל ביחיד אבל בכוונה כי אני שמעתי שמי שאומר "עושה " שהוא אותו אדם כמו שאמר "ה שפתי תפתח" אז שידע שהתפילה שלו לא התקבלה ואז אם אני יתפלל בציבור אז אני יודע שאני לא יכוון טוב ואני יהיה אותו אדם כמו שאמר "ה שפתי תפתח" וגם אני שמעתי שכל החזרת השץ שאומרים והתפילה בציבור זה רק לאלה שלא יודעים לכוון אבל אם אני כן מנסה לכוון יכול להיות שאני פטור, אז אני יכול להתפלל ביחיד עם כוונה?
תשובה: 1. היסח דעת אינו סותר כוונה בתפילה כאשר מכוון בתפילה יודע שי עליו תפילן. 2. כולנו עבדי ה'. 3.אין תחליף לתפילה בציבור. בכלל להיות חלק מהציבור זהו דבר משמעותי ביהדות שהתשעה זקוקים לאחד,והאחד לתשעה.
שאלה: מוסר הלחימה של צה"ל: לכבוד הרב שליט"א! בעקבות מבצע "צוק איתן",שבה ועלתה השאלה האם אנו צריכים לסכן את חיילינו על מנת לא לפגוע באזרחי האויב. לצערנו הרב,שוב שמענו עדויות של חיילים על כך שהם נשלחים לגוב האריות ללא חיפוי אווירי מחשש שייפגעו "חפים מפשע",וכן נפלו 3 חיילים יקרים שנכנסו לבית ממולכד מבלי שחיל האוויר יפציץ את הבית קודם שנכנסו. רציתי לשאול: א עד היכן אסור לנו לסכן את חיילינו?רוצה לומר: לו היה מצב תיאורטי שהיינו יכולים לסיים את המלחמה בפצצה אחת,מבלי להיכנס קרקעית,היינו צריכים לעשות זאת ויהיה מספר ההרוגים בצד השני אשר יהיה? ב הציבור הדתי לאומי שואף להציב חלופה להנהגת המדינה הנוכחית. למרות זאת,מעטים מרבני הצינות הדתית מעיזים להתבטא בנושאים אלה. האם הרב חושב שיש מקום להתארגנות רבנית רחבה יותר,במסגרת כזו או אחרת,שתאמר את דעת התורה בנושאים האלה? אולי יש ביכולתנו להשפיע על הנהגת המדינה ובכך להציל נפשות רבות מקרב חיילינו היקרים. ו
תשובה: א. פגיעה בחפים מפשע זהו דבר בניגוד להשקפת עולמה של תורה, אבל במלחמה אם מקבלים פקודה לחסל בית שיורים ממנו ואם יש אפשרות להוריד את הבית ע"י כינון ישיר, אל תכניס לשם חיילים ותסכן אותם. את היסוד לכך מביא המהר"ל על פרשת וישלח: הוא שואל מה היסוד ההלכתי ששמעון ולוי החריבו את שכם, והוא טוען שזאת הייתה פעולת גמול. לעם המותקף מותר להשיב מלחמה. הוא לא מתכוון שמותר לפגוע דווקא בחפים מפשע, אלא לפגוע בצורה חזקה גם אם חפים מפשע יפגעו. האם האמריקאים לא מפציצים גם אזורים אזרחיים? בנוסף, המושג הזה של חפים מפשע בעזה לא קיים, כמעט בכל משפחה שם יש מישהו שתומך במחבלים. כל הדיון הזה הוא לא נכון. אם אפשר להוריד את הבית - אל תסכן חיילים. מה גם שהם משתמשים במגן אנושי של אזרחים ויורים עלינו, ואנחנו נרחם עליהם?! ב. אני חושב שכן, אני חושב שהרבנים צריכים להביע דעה בנושאים האלו. דברים כאלה ששייכים בצביונה של המדינה הם חלק מהתורה. צריכים לומר את האמת. צריכים לומר מה צריך להיות.
שאלה: קידוש במשפחה שאינה מדקדקת בקיום המצוות: לכבוד הרב שליט"א! אני בחור שמתחזק מזה מספר שנים, לשי"ת. לצערי,בני משפחתי עדיין לא מקפידים על קיום מצוות. בקידוש בליל שבת,אמי ואחותי,שתחיינה,יושבות לשולחן בלבוש חשוף,אמי לא מכסה ראשה כראוי,וכן,הן מרבות לדבר במהלך הקידוש. האם עדיף במצב כזה לדלג על " עליכם ו"אשת חיל" ולהתחיל מהקידוש על היין? ובכלל,מה הדרך הטובה ביותר לקדש במצב כזה? ו
תשובה: ב"ה שמחתי מאוד לקבל את מכתבך ולראות את הרצונות הטובים שלך ועל הדברים הגדולים והחשובים שאתה עושה. יחד עם זאת, מאוד טבעי שיש התמודדויות, שיש קשיים שחשוב להתגבר עליהם. הקשיים האלו טבעיים והגיוניים ואני מאמין שבעזרת ה' תוכל לעבור אותם. ה' יתברך מביא לאדם התמודדויות שהוא מסוגל לעבור, מסוגל להתקדם על ידו. מכל התמודדות זוכים להתקדם, להיות יותר גדולים ויותר טובים. לכן אל תיבהל מהתמודדויות, זכור שכל התמודדות בונה אותנו, והקושי הוא מה' שהוא יתברך נותן לנו את הקושי כדי להיבנות. זכית, שאף שבני משפחתך עוד לא מקפידים על המצוות, הם משתדלים לשתף איתך פעולה. אני בטוח שלא קל להן עם הדברים האלו. כשמדברים תוך כדי קידוש זה מראה שלא ממש קשורים לקידוש, שלא ממש זוכים לחוש את המתיקון של הקידוש, ובכל זאת לבוא ולהיות חלק זה חשוב מאוד ומראה על המון רצון טוב. נכון, שלא קל כשהלבוש לא בסגר, שמדברים תוך כדי קידוש, אבל חשוב לראות את הטוב, לראות את עצם המוכנות להיות שותפים. אני מתאר לעצמי שבמשך הזמן שאתה מתמודד עם הדברים האלו כבר למדת על בשרך כמה חשוב להיות סובלני, כמה חשוב לדון לכף זכות ולא לדרוש מהאחר יותר מידי. ובכל זאת, אין מחזקים אלא את המחוזקים, חשוב תמיד להשקיע בכך, ללמוד על מידת הסבלנות ולהשקיע בה המון שהיא היסוד החשוב ביותר לכל השותפות של המשפחה עם מה שאתה זוכה להשיג. פרגן להן, אל תתייחס לדיבורים וללבוש, אלא לדברים הטובים ובכך תחזק אותם. שדר שמחה בשותפות הזו, שדר שמחה בהקשבה ובכל דבר טוב שהם עושים. אל תוריד ממה שאתה עושה, גם אם אתה לבד, המשך לשדר בהירות ובטחון במה שאתה עושה, שהעקביות חשובה מאוד, ולא פחות מכך, כשאתה ממשיך למרות הקושי אתה משדר עצמה. שדר זה יתרום לך המוך בהמשך הדרך. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו לדון את כל האדם לכף זכות, ממש לחפש את הדברים הטובים ולחזק אותם, ועל ידי כך להתקרב יותר ויותר. היה חזק ועדין, חזק ונעים הליכות ותזכה לקדש את ה' במשפחה שלך, ובעזרת ה' זה גם ישפיע עליהם. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: פרקי תהלים באמצע תפילה - המשך: אבל אפילו שזה פורש מהציבור עדיין זה רק פרק תהילים למה הוא צריך להפסיק את התפילה שלו איפה שהוא נמצא ולקרוא את הפרקי תהילים, פרקי תהילים הוא יכול לקרוא כמה שהוא רוצה אחרי התפילה, אז למה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פרקי תהלים באמצע תפילה"
תשובה: נכון, אך יש עניין לזעוק עם הציבור.
שאלה: ספק ברכות לכתחילה: שבוע טוב. רציתי לשאול האם מותר להכניס עצמי מראש למציאות בה הפסיקה ההלכתית תהיה "ספק ברכות להקל"? האם יש שינוי בין סוגי מאכלים? לדוג לשתות לאכול כמות שלאחריה אהיה מסופק האם מחויב וכך אפטור עצמי.
תשובה: לא ראוי לעשות זאת אך אם נכנסת לספק כזה אל תברך. גם ליצור ספק דרבנן לכתחילה זה לא נכון.
שאלה: הוצאת שם רע על ישראל: האם מותר להגיד לרב "ראיתי את פלוני עובר על מצווה X (בלי להגיד את השם של פלוני)" זה מותר? - למה זה לא הוצאת שם רע על אחד מישראל שעבר על מצוה???
תשובה: אין בזה הוצאת שם רע כי ידוע שיש רשעים בעולם. אבל יש בזה פגם שנזכר בגמ' בפסחים מוציא דיבה הוא כסיל.
שאלה: כוונות ותפילות בשבת: 1. איפה צריך לכוון תוספת נפש,רוח,נשמה בתפילה בערב שבת ובבוקר? 2. למה אומרים קדוש קדוש קדוש בתפילה ומה צריך לכוון (אני שמעתי שרק מעטים יודעים את זה) וגם למה אומרים את השלוש פסוקים של "ה צבאות עמנו וכו"? 3. האם כשאני עדיין בתפילת 18 בערב שבת והציבור כבר סיים והם שבמקום החזרה שבתפילת ערבית האם אני צריך לעצור בתפילת 18 ולכוון בלחש את מה שהם אומרים (כמו יהא שמא רבא) או להמשיך?
תשובה: 1. תסתכל בסידור קול אליהו שם מפורט הכל. 2. קדוש ראשון על הקדושה בשמים, השני על הארץ והשלישי על הנצח. שלושת הפסוקים מכוונים כנגד שלושת האבות. 3. אפשר להמשיך ורק לעצור בזמן שהשליח ציבור אומר הא-ל הקדוש שאין כמוהו.
שאלה: הבדלה וציצית בקריאת שמע: שאלות 1. מי שעשה הבדלה יכול לעשות עוד פעם ולהוציא אחרים? 2. האם חובה בקריאת שמע בפרשה השלישית להרים את הציציות על העיניים או שזה רק מנהג שכתוב בהלכה?
תשובה: א. לכתחילה עדיף שיבדיל מי שלא הבדיל והוא יוציא את כל מי שרוצה לצאת בזה ידי חובה. כעקרון מי ששמע או עשה ההבדלה יכול להבדיל שוב ולהוציא אחרים אלא שעדיף שאת ברכת הנר והבשמים יברכו אותם היוצאים ידי חובה ולא המבדיל. אלא שברכת הבשמים - אם רוצה יוכל המבדיל לברך עבורם אך התנאי שיהנה מן הבשמים, וברכת הנר - אם השומע לא יודע או לא יכול לברך לעצמו - המקל לברך עבורו על הנר יש לו על מי לסמוך. (שו"ע סי' רצ"ו משנ"ב ס"ק ל"ב, ל"ו וביאור הלכה שם) ב.שתי האפשרויות שהעלת נכונות זהו מנהג שכתוב בספרי ההלכה וממילא כך יש לנהוג כפי שכתב בשו"ע סי' כ"ד סי' ד' - "יש נוהגין להסתכל בציצית כשמגיעים לוראיתם אותו וליתן אותם על העינים ומנהג יפה הוא וחבובי מצוה. הגה: גם נוהגים קצת לנשק הציצית בשעה שרואה בם, והכל הוא חיבוב מצוה (בית יוסף)" וכן הובא בשם האר"י ובסידור היעב"ץ ובחיי אדם ועוד. יום טוב