LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אישור על מכירת חמץ בקיוסק: באתי לקנות בימים שאחרי פסח בקיוסק וביקשתי אישור על מכירת חמץ. בעלי החנות הביאו לי אישור (חתום ע"י רב העיר, כמדומני) שהחמץ נמכר בי"ב ניסן. האם זה מספיק כדי שאוכל לקנות שם מנת פלאפל או קרואסון מוכן (כזה שיוצר ע"י חברה ונארז בשקית, וייתכן שהכינוהו לפני הפסח) או שיש צורך באישור מרב אחר הפסח שאכן החמץ נמכר כדין? במידה ואין אישור כזה אחר הפסח - האם אסור לקנות משם?
תשובה: אם יש אישור שהחמץ נמכר אין צורך לחשוש. מכיוון שהחמץ היחיד שיש שם זה הקמח שממנו עשויות הפיתות אז אפשר לקנות גם ללא אישור מכירת חמץ.
שאלה: הדלקת נרות על ידי הבעל במילואים: אדם נשוי שהיה בשבת במילואים, וכשבא לחדר האוכל ראה שחייל אחר כבר הדליק נרות. ומאידך, אשתו לא נמצאת בשבת בביתם אלא בבית הוריה ושם היא מדליקה נרות. האם הבעל צריך בכל זאת גם הוא להדליק נרות בחדר האוכל (ואם כן -?) או שהוא יוצא ידי חובה ע"י אשתו וע"י החייל הראשון שהדליק?
תשובה: אינו צריך להדליק נרות ואם ירצה ידליק בלא ברכה.
שאלה: שינוי מקום על מים לחייל בש.ג.: חייל ששומר בש.ג., ורוב הזמן הוא נמצא בתוך חדר קטן שבבסיס (מפני הקור שבחוץ) וכשמגיע רכב הוא צריך לצאת מהחדר ומהבסיס בכדי ולפתוח ידנית את השער. האם כשהוא בירך שהכל על מים בתוך החדר ויצא לקראת רכב שהגיע - כשהוא חוזר לעמדת השמירה שבחדר ורוצה לשתות שוב - צריך לברך מחדש שהכל או שמא אין זה נחשב לשינוי מקום?
תשובה: אם אתה יוצא מחדר עליך לברך מחדש כיוון שזה נחשב שינוי מקום. אולם אם מדובר בחדרון שמירה (בוטקה) שהוא פחות מד' על ד' אמות, היציאה ממנו אינה נחשבת שינוי מקום מכיוון שהחדרון הזה אינו נחשב מקום.
שאלה: להתפלל מוסף או לשמוע קריאת התורה: במילואים בחוה"מ פסח נתקלתי בסיטואציה בה הייתי צריך לעלות לשמירה ובזמן שנותר לי עד השמירה הציבור היה בקריאת התורה. האם עדיף שאשמע את קריאת התורה יחד איתם, ומוסף אתפלל יחיד בסוף השמירה (כשעתיים אחר כך, בשעה 10), או שעדיף לנצל את היות המניין בביה"כ ולהתפלל מוסף באותו הזמן, וכך אולי זה ייחשב כסוג של תפילה בציבור?
תשובה: עדיף לשמוע קריאת התורה מכיוון שאינך יכול להשלימה ביחידות.
שאלה: עדיף להתפלל מנחה או ערבית במניין: בצבא, אם בפניי אפשרות לבקש לשמור, או בזמן בו יש מניין מנחה או בזמן בו יש מניין ערבית, ועליי לבחור את הזמן המועדף עליי - מה עדיף לעשות?
תשובה: עדיף להתפלל תפילת מנחה בציבור.
שאלה: תכלית הפסקת הפגישות: מהי מהות ההפסקות שיש הלוקחים מדי פעם בחורים מלהיפגש עם בנות? האם אין בזה משום בזבוז זמן ודחיית מועד הנישואין וזה אולי נובע מתוך ייאוש וחוסר רצון להתמודד עם המציאות, או שאולי כן יש מקום להפסיק את הפגישות למספר שבועות חודשים?
תשובה: אין כללים בנושא זה. באופן כללי, בדרך כלל ההפסקות האלו הם לא תורמות והם עלולות להזיק אולם אם לצורך החלטה עקרונית רוצים מספר ימים שכל אחד יתבונן בפני עצמו בנושא אין בכך פגם. אולם תקופות אלו הם מקסימום לשבוע-שבועיים. מעבר לכך אין לעשות הפסקות אלא צריך להודיע על התנתקות. תמיד אפשר לחזור ולחדש את הקשר.
שאלה: להתחמק ממצבים שמביאים לכעס: 1) למה האדם ניכר בכעסו? האם זמני לחץ שבהם האדם כועס מעידים על אופיו יותר מאשר רוב הזמן, שאז בחיי השגרה היום-יומיים הוא נינוח לסביבתו ועושה איתם חסדים, והוא שמח ועוזר? 2) האם ייתכן שכדאי להדריך אדם כעסן לתכנן לעצמו את מסגרות החיים כך שלא יגיע למצבי כעס? הרי זו לא חכמה לא לכעוס כשאין שום נסיון, בעוד שכשמגיע מצב מסוים ניתן לחזות מראש את תגובתו הכעסנית. וכן הוא אינו עמל לתקן את מידותיו אלא פשוט בורח ממצבים בהם לא יוכל לשלוט בכעסו.
תשובה: אדם ניכר גם בכעסו. ודאי שבשעת כעס ניכר עד כמה אדם יש בו מידת הגבורה ועד כמה הוא יכול להשליט את השכל על הרגש. הכוונה באדם ניכר בכעסו הוא שבמצב של כעס השכל מסתלק ואדם עלול לגלות דברים שלא היה חפץ לגלות ורק בגלל התפרצות הכעס הוא מגלה את סודו ומה שנוצר בליבו. הדרך להתמודד עם הכעס היא כפולה. גם לברוח ממצבים שמביאים לכלל כעס. אין כאן בריחה שלילית, יש כאן ישום מוצלח של מה שאנו מבקשים מהקב"ה אל תביאנו לידי ניסיון. אולם כאן האדם שולט שהרי הוא מחליט שלא להביא עצמו לכלל כעס. החלק השני בהתמודדות היא ללמוד את המניעים לכעס. אחד הסיבות לכעס זה מיעוט אמונה בהשגחה פרטית. אדם חושב שמישהו יכול להיכנס בגבולו ולפגוע בתוכניותיו. אולם האדם צריך להאמין בהשגחה פרטית ובכך שכל מה שקורה לו זה לא מבשר ודם אלא מאת ה'. על כך אמרו חכמים כל הכועס כאילו עובד עבודה זרה משום שלא מרגיש את הנוכחות האלוקית בעת הכעס. עוד יתבונן האדם על כך שכעס זו תגובה אלימה. אדם חושב שהוא ירוויח מהכעס והוא ישיג השגים על ידי הכעס. בדרך כלל הכעס זו דרך קצרה שנהפכת להיות דרך ארוכה. קיצור הדרך חוזר "כבומרנג " על מי שכועס. ודל"ב.
שאלה: שמות ילדות בכתובה: לכבוד מו"ר שליט"א אנחנו כמה שנים וטרם זכינו לפרי בטן ראיתי שכמה מגדולי ישראל היו מקפידים על בדיקת הכתובה ואכן לי היה שם ילדות, על דרך משל, יוסי והיום קוראים יוסף ויש כמה מבני המשפחה שעדיין קוראים יוסי ואשתי היה לה שם נערות,על דרך משל, סוזן ושעלתה לארץ ב"ה חזרה לשם העברי שלה, על דרך משל, שושנה ועדיין אמא שלה קוראת לה סוזן והרבה מבני משפחתה ממאנים לקבל את השינוי הזה ועוד אנשים שמכירים אותה קוראים לה סוזן. אך דא עקא, שאת כל האמור לגביה לא ידעתי ולגבי לא יחסתי חשיבות וכתבנו בכתובה יוסף וסוזן בלבד. האם יש בזה בעיה או שהכל ר?
תשובה: לדעתי, אין בכתובה שום בעיה. בניגוד למזוזה אותה צריכים לכתוב 'לשמה', שטר כתובה הוא שטר ממוני - התחייבות. ולכן אם מתוך השטר ניתן לזהות מיהו הבעל ומיהי האשה מבחינת דיני ממונות זה מספיק. עליכם לתת צדקה ולהתפלל לה' שיפקוד אתכם בפרי בבטן. בנוסף כמובן להשתדלות דרך הטבע על ידי רופאים.
שאלה: ללמד חילוני גם כשזה לא בא ממנו: האם בשיחה עם אדם חילוני (מהמשפחה לימודים עבודה צבא) - הדרך הנכונה היא ללמד ולהעמיס אותו בכל מיני דברים בנוגע לאמונה ומצוות או שפשוט להמתין עד שזה יבוא ממנו ומרצונו שלו הוא יתעניין וישאל שאלות?
תשובה: עליך להיות חכם וללמוד איתו רק דברים שיש סיכוי שיקבל.
שאלה: צריך כשרות בתפוח עץ לפסח: תפוח עץ שקניתי בימים שלפני פסח (ואין עליו כשרות לפסח), ושטפתי אותו עם סבון בסקוץ בו אנו משתמשים כל השנה. האם מותר לאכול את התפוח הזה בערב פסח, וכן האם מותר לאכלו בפסח עצמו?
תשובה: אין צורך בכשרות לפסח על תפוח.
שאלה: דחוף מאוד בבקשה - שעטנז: עלה לי במחשבה היום כל הנושא של השעטנז, ומה ההשלכות לגבי כל דבר בבית,אז אני אכתוב את כל השאלות ואשמח אם הרב יוכל להתייחס אליהם. 1) סדינים, ציפיות, כיסוים של ספות שאין עליהם אף תווית האם צריך לבדוק משעטנז (כי אין באפשרותי כרגע בבית הורי לשלוח את זה למכון בדיקה.אלא אם כן ההורים יסכימו מה שאני לא בטוח אם זה יקרה) ואני גם לא יודע אם הם מצמר או פשתן. 2) כריות (שישנים עליהם) שבתוכן יש חומר מסוים אך הכיסוי העוטף שעליו שמים את הציפה לא ידוע לי ממה הוא עשוי האם הוא טעון בדיקה? 3) האם כל הבגדים שמביא הרב יצחק יוסף בקצוש"ע שאין בהם חשש המצוי אז גם אם אין עליהם תווית לא צריך בדיקה? 4) האם לבנים שאין עליהם תווית טעונים בדיקה? 5) שמיכות ופוכים (והסדינים שמכסים בהם את השמיכות) ששוב.אין עליהם תווית האם הם צריכים בדיקה? סליחה על השאלות המרובות ו על זמנך!
תשובה: בארץ לא משתמשים כלל בפשתן כיוון שהוא יקר. שעטנז ייתכן בדר"כ רק במעילים הבאים מחו"ל. כל הסדינים, ציפות כריות ושמיכות מהארץ אין בהם חשש שעטנז.
שאלה: מי אביו של יהושע בן נון? : נתקלתי בשאלה מי היה אביו של יהושע בן נון? (ולא התשובה נון - נון בארמית דג והסיפור שיהושע הוטמן בעריסה לאחר שנולד ודג בלע אותו וכשהמלך ביקש לאכול דג פתחו את הבטן של הדג ומצאו את התינוק יהושע). חיפשנו בהרבה ספרים אך העלנו חרס. אשמח אם תוכלו לעזור לכל המחפשים את התשובה.
תשובה: נון היה שמו של אביו של יהושע. וכך פשט הפסוקים וניתן ללמוד גם מהכתוב בדברי הימים א, פרק ז, כז. איני מכיר את האגדה שהבאת. אבל בכל מקרה, אגדות אינן במקום פשט הפסוקים. כשקוראים לאדם "יהושע בן נון" התורה מתכוונת ששם אביו נון.
שאלה: השפעת פתיחת קמע וקריאתו: לפני מספר שנים אמי פנתה לרב על-מנת להקל עליי במספר דרכים בחיים. הרב נתן לה קמע - פתק בכתב ידו עטוף - ונתן הוראה לשים אותו מתחת למיטתי. לאחר כחצי שנה, הרמתי את המזרון ומצאתי שם את הקמע. בגלל שלא ידעתי מה הדבר, פתחתי את הקמע, והסתכלתי בכתוב. אמי הייתה בבית באותה שעה, והנחתי שהיא תדע להסביר לי מה פשר הדבר. היא סיפרה לי על הרב, וגם על כך, שאסור לקרוא את מה שכתוב בתוכן הפתק. בשנים שמאז, אמנם השתפרו חיי אבל לא באורח מלא, ודרכי לא ברורה כמו שהייתי רוצה. מה גם שבחינה כלכלית, מצבי ומצב הוריי (אף שהוא טוב יחסית), הולך ומדרדר. כשראיתי את האתר, ואת השאלות, חשבתי לשאול על זיווג, אבל הבנתי איכשהו שהבעיה היא יותר גדולה, ומה שעלה לראשי הוא עניין קריאת הפתק.
תשובה: אין לי עסק בקמעות. אם את יכולה להסיח את הדעת מענין הקמע ולקיים בעצמך את ציווי התורה תמים תהיה עם ה' אלוקיך זו הדרך המשובחת. אולם אם הענין ימשיך להטריד את מנוחתך תלכי לתלמיד חכם שמתעסק בקמעות ותשאלי לעצתו.
שאלה: נטילת ידיים כשלא נוגעים בלחם: אשמח להבין מדוע מי שעוטף לחם פטור מנטילת ידיים ואילו מי שנותנים לו לחם בפיו ואינו נוגע בלחם חייב בנטילת ידיים כשהמאכיל עצמו פטור מנטילת ידיים?
תשובה: גם אדם שמאכילים אותו וגם אדם האוכל במפית או במזלג צריכים ליטול ידיהם, כמבואר בשו"ע סימן קסג סע' ב, אלא שבשעת הדחק שאין מים מצויים (לפניו ברחוק יותר מארבעה מילין, ולאחריו מיל) יכסה ידיו במפית. האם בשעת הדחק יועיל שחברו יאכילו? נראה שהדבר תלוי במחלוקת בין המחבר לרמ"א, שכן השו"ע כתב שיכסה ידיו במפה והרמ"א הוסיף שיכול גם במזלג. וכתב המשנה ברורה שמדברי השו"ע משמע שדוקא אם יכסה את שתי ידיו יועיל, אחרת יש לחשוש שיגע במאכל, אולם הרמ"א לא חשש לכך. לכן גם במקרה שחברו מאכילו, נראה שלמנהג הספרדים יש להחמיר בכך אף בשעת הדחק ואילו למנהג האשכנזים אפשר להקל בכך, אך ודאי שעדיף לכסות שתי ידיו. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שיעור גודל בגד הציצית: האם יש הלכה לגבי גודל בד הציצית עצמו (אורך,רוחב) והאם גודל זה משתנה כתלות במידות הגוף של הלובש?
תשובה: השו"ע בסימן טז כתב: "שיעור טלית שחייב בציצית, שיתכסה בה באורך וברוחב ראשו ורובו של קטן המתהלך לבדו בשוק". והמשנה ברורה (סק"ד) הביא לכך מידות מוגדרות יותר: "יש אומרים ששיעורו ג' ריבעי אמה באורך וחצי אמה ברוחב. ומנהג אנשי מעשה לדקדק שיהיה בו אמה מלפניו ואמה מלאחריו. ועל כל פנים לא יפחות מג' ריבעי אמה באורך לכל צד". שיעור אמה לפי הגר"ח נאה הוא 48 ס"מ (ולדעת החזו"א כ-60 ס"מ. אם הולכים לפי השיעור הנמוך שהביא המשנה ברורה, רצוי להקפיד שיהיה לפחות לפי שיעור החזו"א). שיעור הנקב אינו מן המניין אלא אם הוא בצורת T ולא בצורת עיגול. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: שימוש בכספי בית הכנסת : א.האם מותר להשתמש בכסף שנתרם ע"י מכירת עליות בבית הכנסת למטרות פעילות חברתית של המתפללים? ב. האם אדם שחייב כסף לבית הכנסת ומתנגד לפעילות זו יכול לתת את כספו לתלמוד תורה או משהו כזה?
תשובה: כאשר אדם תורם תרומה לביהכנ"ס זה על דעת שהכסף ילך לצורכי ביהכנ"ס לפי ראות העין של הגבאים. ניתן להשתמש בכסף גם למטרת פעילות חברתית של חברי הקהילה, כגון: סעודה שלישית משותפת וכדו'. אולם אם אדם מתנה שתרומתו תלך ליעד מסוים כגון אוצר הספרים, יש להשתמש בכסף למטרה המוגדרת.
שאלה: בצל, דבר חריף וחיתוך בסכין: האם תפוז נחשב חריף לעניין חיתוך בסכין וכו? האם ישנם דברים ספציפיים ("רשימה") שנחשבים חריפים או שישנן הגדרות הלכתיות?
תשובה: תפוז לא נחשב כדבר חריף. שכן דבר חריף הוא כפשוטו שיש לו חריפות, כגון: פלפל חריף, בצל שום וכדו'.
שאלה: סכין חלבי שחתך בשר חם: מהי דרך הכשרתו של סכין חלבי שחתך בשר חם, כבולעו כך פולטו ובחימום בתוך מים?
תשובה: הדרך הטובה היא להכשירו בהגעלה, דהיינו, להכניסו למים רותחים שעל האש.
שאלה: מניעת הריון לאחר ניתוח קיסרי: אשתי ילדה בשעה טובה ובחסדי ה, בניתוח קיסרי. רופא הנשים אמר לה שקיים סיכון בריאותי להריון במהלך השנה הקרובה. האם צריך לבקש היתר מניעת הריון לתקופה זו או שלא, כיוון שהדבר בלתי נמנע?
תשובה: קשה מאד לתת תשובה מלאה לגבי מניעת הריון דרך האי מייל, באופן עקרוני צריך לשאול רב לגבי היתר. אני מציע לשאול את הרב שלכם, ניתן לפנות גם לאחד מרבני מכון פוע"ה 026515050.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות בשוק: אני נשוי טרי ומתגורר בפ"ת ליד השוק. מבדיקה שלי אף דוכן בשוק אינו מחזיק בתעודה על הפרשת תרומות ומעשרות. שאלתי מס אנשים שונים בעניין ההפרשה בבית אך עוד לא קיבלתי תשובה מספקת וברורה, לכן אשמח לקבל תשובה והדרכה מדוייקת וברורה איך ומה צריך לעשות עם הירקות? מה הנוסח? מה עניין המטבע? נושא זה חשוב לי מאד כי הוא יומיומי.
תשובה: וברכת ד' מצער לשמוע שאין תעודות כשרות בחנויות בשוק, אולם צריך לברר את הנושא מול המועצה דתית פתח תקוה שלהם כנראה יש את התשובות היותר טובות לשאלה זו (עצתי היא שלא תסתמך על אנשים שונים, אלא תפנה למקור שהם מטפלים בנושא). אם אין תעודות כשרות בחנויות הנ"ל, יש לדאוג לשני דברים: א. ערלה, שהיא מדאורייתא בזמן הזה (לרוב הפוסקים). ב. תרומות ומעשרות, שהם מדרבנן בזמן הזה, אבל יש להקפיד עליהם ואפילו על ספקות. לגבי ערלה אין לקנות פירות אלא במקומות מפוקחים. לכן, ברשתות הגדולות שבהם יש פקוח ערלה מטעם הרבנויות המצב הרבה יותר טוב מאשר בחנויות בשווקים, שם הפקוח קשה יותר. כמו כן מכיוון שקשה למגדלים לשווק את הערלה לצבא או לשוק הרגיל המפוקח, החנויות הצדדיות ובעלי הדוכנים הם המקום המועדף לשווק את התוצרת דרכם. העולה מדברינו, שאין לקנות בחנות שאין עליה פקוח לעניין ערלה. על פי פסיקת הגר"מ אליהו זצ"ל אין משמעות לאחוזי הערלה בפירות הנמצאים בשוק, יש לקנות רק במקומות מפוקחים. מכיוון שבערלה כל פרי שיש בו פחות מ 0.5  (אחת ממאתיים) אפשר להסתמך על ביטול על כן יש מיני פירות שאפשר לקנות בשוק גם ללא פיקוח, ואפרטם: אגס, אבוקדו, קיווי, תפוח עץ, אשכולית, לימון, פומלה, תפוז שמוטי, וולנסיה. אם אין חשש ערלה (במינים שהוזכרו לעיל) אפשר לקנות את הפירות בשוק ולהפריש בבית. מכיוון שדיני הפרשת תרומות ומעשרות מורכבים אציע לך לרכוש תקליטור "תרומות ומעשרות" (בטל. 08-6847325) שם מבוארים כל הלכות תרומות ומעשרות וכיצד מבצעים בפועל. השנה (תשע"ב) היא שנה רביעית שבה נוהג מעשר שני, אבל עדיין יש פירות (הדרים, תפוחים וכו') שהם שייכים למעשר עני. בכל אופן כיוון שזו הפרשה מספק אין לברך. לגבי המטבע של מעשר שני אפשר להרשם כמנוי בבית האוצר שליד מכון התורה והארץ, שהם יבצעו בעבורך את הטיפול במטבע וחילולו כל יום, כך שלא תצטרך להתעסק עם מטבע וכן יעשו בעבורך נתינה של מעשר עני (לפירות וירקות שעוד חייבים בתקופה זו). כל מי שנרשם בבית האוצר מקבל נוסח מסודר ומובן להפרשת תרומות ומעשרות, כך שהאמירה מובנת וידידותית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: חתונה חילונית אחרי ל"ג בעומר: קיבלתי הזמנה לחתונה חילונית לאחר ל"ג בעומר בתקופת העומר. אני אשכנזי (נוהג מנהגי אבלות עד ל"ג בעומר). האם מותר לי להשתתף בחתונה?
תשובה: אמנם יש אשכנזים הנוהגים שלא להתחתן כל ספירת העומר אולם מאחר ומנהגי האבלות נגמרו בל"ג בעומר ואין בעיה בחתונה שלהם, מותר לך להשתתף בחתונה כרגיל.
שאלה: מעבר לקו התאריך: אדם הנוסע מהמזרח הרחוק לארה"ב בימי ספירת העומר הוא ממריא ביום ראשון בצהרים ונוחת בארה"ב ביום ראשון אחה"צ, האם כשהוא פוגע בערב בטיסה מתחייב לספור ספירת העומר? או שימתין לנחיתתו? ב. האם יהי ה חייב להניח תפילין פעמיים באותו יום? ג. האם יש לגביו שינוי בשמירת חג השבועות? מראש!
תשובה: קו התאריך הבין לאומי, לדעת רוב הפוסקים, אינו מחייב. יש לנו קו תאריך משלנו, שהוא 90 מעלות מזרחית לירושלים, אלא שכבר נהגו באוסטרליה, ניו זילנד ויפן לפי קו התאריך הבין לאומי. ספירת העומר תספור עם חשכה במקום בו אתה נמצא. תפילין תניח לפי הזריחה במקום בו אתה נמצא, גם אם אין 24 שעות בין ההנחה הקודמת לזו העכשווית. חג השבעות תחוג עם כולם במקום בו תימצא. ר' באהלה של תורה ח"ב סי' עב. לתשובת המשך לשאלה.
שאלה: לחכות שוב שש שעות: רציתי לשאול אם יש כזה דבר שבן אדם אוכל בשרי, לדוגמא: בשעה 12:00, הוא צריך לחכות 6 שעות, אז זה אומר שחלבי מותר בשעה 6:00 בערב. אבל אם אכל עוד בשרי בין השש שעות האלה, האם מתבטלת השעה 12:00 או סופר בחזרה ממתי שאכל בפעם השניה את הבשר, לדוגמא: אכל בשעה 3:00 בצהריים וצריך לחכות עד 9:00 בערב, אז הולך לפי השעה 12:00 או לפי השעה 3:00?
תשובה: אם אכל בשר ממש יש לספור שוב שש שעות מאחר והטעמים שבגללם מחכים שש שעות (חתיכות וטעם הבשר שנשארים) שייכים גם במקרה זה.
שאלה: חצאית אלאדין מול חצאית רגילה: מה יותר צנוע, חצאית אלאדין רחבה שנהיית מכנס רק אחרי הברך או חצאית רגילה שעוברת את הברך?
תשובה: באופן יחסי חצאית אלדין צנועה יותר מאשר חצאית קצרה אולם גם חצאית אלדין אינה מומלצת.
שאלה: כניסה לבית עלמין בשנת בנישואין הראשונה: האם ישנה מניעה או איסור הלכתי לזוג בשנת נישואיו הראשונה לבקר בבתי העלמין? והאם יש חילוק בנושא, במידה וקיימת מניעה כזו, בין עדות ישראל השונות?
תשובה: אין בזה איסור ממש אך ישנם עדות שנמנעים בשנה הראשונה לנישואין ללכת לבית העלמין.
שאלה: תפילה לבריאות חולה: אשמח לקבל את נוסח התפילה לחולה שאומרים אותו בציבור וביחידות לפי מנהג הספרדים (עדות המזרח).
תשובה: אין הבדל בין יחיד לציבור לאיש: מי שבירך אבותינו הקדושים אברהם יצחק ויעקב משה ואהרון דוד ושלמה הוא יברך את (שם החולה) בן (שם אם החולה) וישלח לו הא-ל רפואה שלמה בתוך כל שאר חולי ישראל ברמ"ח אבריו ובשס"ה גידיו. א-ל נא רפא נא לו. (בשבת יוסיף: שבת היא מלזעוק ורפואה קרובה לבוא), וכן יהי רצון, ונאמר אמן. לאשה: מי שבירך אימותינו הקדושות והטהורות שרה ורבקה רחל ולאה הוא יברך את (שם החולה) בת (שם אם החולה) וישלח לה הא-ל רפואה שלמה בתוך כל שאר חולי ישראל ברנ"ב אבריה ובשס"ה גידיה. א-ל נא רפא נא לה. (בשבת יוסיף: שבת היא מלזעוק ורפואה קרובה לבוא), וכן יהי רצון, ונאמר אמן. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: כבוד הורים המחללים שבת: האם ילד שאביו נחשב על פי ההגדרה הלכתית רשע - מחלל שבת בפרהסיה, לא מניח תפילין וכו' ואף בז לדת ולרבנים, מחויב לכבדו?
תשובה: רשע הוא רק מי שעובר בזדון ובשאט נפש. מי שלא התחנך לכך אינו רשע.
שאלה: בניית צפורניים בהלכה: הייתי רוצה לדעת מה ההלכה אומרת על בניית צפורניים, ואיך ההלכה מתייחסת לגבי טבילה עם בניית צפרניים?
תשובה: אין לאשה לטבול כשיש רווח בין הציפורן המלאכותי והציפורן האמיתית. אבל כשהצפורן גדל ואין כבר רווח, אז ניתן לטבול ואין המלאכותי נחשב כחציצה. צריך גם לנקות טוב טוב מתחת לציפורן לפני הטבילה. לא בטוח שיש לעודד בנית ציפורניים אבל אין איסור לעשות כך.
שאלה: ברכת המזון לאורח: ברכת המזון לאורח, מתי אני אומר: כשאני בבסיס שאני לא שייך אליו? בבית מלון? בישיבה שאני מתארח? האם יש הגדרה מסוימת?
תשובה: לא נאמרו בכך הגדרות מדוייקות וגם אין זה חיוב אלא הדרכה נכונה וראויה, ומסתבר שעיקר הברכה תוקנה עבור המתארח ללא ת אך מכיוון שביכולתנו לברך טוב להיות בעל עין טובה ולברך אף כשאנו במלון. ובמקום ציבורי שאינו שייך לאף אחד כמו בסיס צבאי לא שייך לברך, גם ישיבה אינה רכוש פרטי אלא עמותה ונוסח הברכה לא כל כך מתאים, אך אפשר כמובן לברך את ראש הישיבה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: מוטיבציה בשמירה על העיניים: אני בחור בערך בן 17, שמודע לחשיבות של שמירת העיניים והברית, אבל מה לעשות- אני לא מרגיש שיש לי מוטיבציה מספיקה להילחם נגד היצר. אני לא מרגיש כ"כ בנוח לדבר על זה עם ההורים שלי או עם הרבנים שלי, וממילא הם לא יכולים לעזור לי. מה לעשות? להכריח את עצמי לשאול אותם? ללמוד במקום זה ספר על הנושא?
תשובה: : לא הביישן למד. כל המחנכים יודעים שיש לכולם התמודדויות כך שלא תחדש להם מאומה. כדאי מאד שתיגש לת"ח שקרוב אליך וממנה תשמע עיצות, ממנו תשמע קיצורים. ודאי שגם בעצמך אתה יכול לקרוא בספרים. אבל אי אפשר לעסוק בנושאים אלא ללא שימוש תלמידי חכמים.
שאלה: הצטרפות נכה למניין: האם נכה 100 (חוסר תפקוד מוחלט כולל אילמות), מצטרף למניין עשרה? (אשמח לקבל מקור בשו"ע או אחר)
תשובה: אם הוא מבין בשכלו (אינו מוגדר כשוטה) הוא יכול להצטרף למניין.
שאלה: היחס לכופר בבורא עולם: כתב רב חרדי כך: "לפי יסודות היהדות - הכופר בבורא עולם ובתורתו אין לו שום שייכות עם עם ישראל". זה נכון?
תשובה: צודק הרב שכתב שמי שלא מאמין ביסודות התורה נחשב כיהודי מומר. הדברים נאמרו על ידי הרמב"ם בהקדמה לפרק חלק. הרמב"ם כתב את י"ג העיקרים כדי לקבוע איזה אמונות גורמות לכך שיהודי יוצא מכלל האומה או שהוא נשאר בכלל האומה. עם כל זאת, בדורנו גם מי שלא מאמין נחשב כתינוק שנשבה שבודאי, שלמרות שאינו מאמין ביסודות האמונה, הוא יהודי לכל דבר שהרי הוא עושה את הכל באונס. הרב קוק חידש שגם ללא הגדרה של תינוק שנשבה אין להוציא יהודי מכלל האומה גם אם הוא לא מאמין. לדעתו, מה שהרמב"ם כתב שמי שלא מאמין יוצא מהאומה זה רק בדורות קודמים שמי שלא היה מאמין באמת היה מתכווין לצאת משייכות לעם ישראל. כל מי שלא האמין הצהיר בכך שהוא בעצם לא שייך לעם היהודי. אולם בדור שרוב עם ישראל ניזון מהכפירה והמינות, גם מי שנתפס לכפירה אין בכפירתו כוונה לצאת מכלל ישראל ולכן אין כאן גדר שיצא מכלל ישראל. לדעתו מבחן האמונה הוא רק סימן לשייכות לעם ישראל והוא אינו מבחן עצמי.
שאלה: ביקור הגרוש בבית גרושתו: אני גרושה מזה חמש שנים ולאחרונה נודע לי שיש איסור על הגרוש לגור באותה שכונה בה אני גרה. מאז שהתגרשנו אנו גרים באותה שכונה ופעמים רבות הגרוש שלי היה מגיע לבקר את הילדות אצלי בבית כנוהל קבוע. לאחרונה נודע לי כי יש את העניין של גט לחומרא שאני לא יודעת מתי מחייבים אותו, האם אני צריכה לבדוק שאולי אני חייבת לקבל גט לחומרא או שאין עניין הביקורים שלו בביתי מצריך בדיקה שכזו?
תשובה: אם הגרוש שלך רק ביקר את הילדים ולא התייחד אתך, אין צורך בגט לחומרא. אולם אם נוצר מצב של ייחוד ביניכם והיו שני עדים לכך, עליכם לפנות בהקדם לבית הדין האזורי. את הבעיה של הביקורים ניתן לפתור בכמה דרכים, כגון: שתיעדרי מן הבית בשעה שהוא מגיע או שהילדים יחכו לו במקום אחר או שיהיו אחרים נוכחים יחד איתכם כשהוא מגיע, העיקר הוא שלא יווצר מצב של חשש ייחוד ביניכם. מקורות: שו"ע אבן העזר סימן קמ"ט סעיף ב'. הרב ניר אביב
שאלה: יין קדושת שביעית שהתקלקל: קניתי יין קידוש לאחר שנת שמיטה שקדוש בקדושת שביעית. היין התקלקל. מה עלי לעשות?
תשובה: וברכת ד' יין מקולקל לא ראוי לשתיית אדם ובהמה, ועל כן אפשר להשאירו גלוי ולאחר מכן לשופכו, עדיף על האדמה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מדורת ל"ג בעומר בשנת אבל: אני בשנת אבל על אימי, האם מותר להשתתף במדורה יחד עם האחים שלי, בעלי וילדי כאשר: א.אנו רוצים לעשות על האש? ב.רוצים לספר את בני בן ה-3?
תשובה: בשנת אבל מותר להדליק מדורת ל"ג בעומר ומותר לעשות על האש, וכן מותר לעשות חלאקה לילד בתנאי שאין מוזיקה וכדו'.
שאלה: ברכת האורח במסעדה: שמעתי ממישהו ששמע מאיזה רב וכו. שישנם מסעדות או דוכני פלאפל ושווארמה שאין להם בעיה שתשלם בסוף הארוחה, ואמרו לו שכך עדיף כי אז אתה אוכל משלו ולא משלך ובברכת המזון אתה יכול לברך אותו בברכת האורח. ואם אתה משלם לפני למעשה אתה אוכל משלך ולא יכול לברך את בעל הסעודה. האם יש מקור הלכתי לסיפור הזה?
תשובה: לא נראה לי שיש הבדל בין ת לפני הסעודה לבין ת בסופה.
שאלה: התרת נדר על חלב נוכרי: כבר כמה שנים טובות שאני מקפיד מאוד שלא לאכול חלב נוכרי אולם ככל שהשנים עברו הדבר הפך לקשה יותר. לדוגמא, רוב מוצרי החלב היום (מתיקה ומאכלים כאחד) מיוצרים מחלב נוכרי. נכון שיש את "מגדים" אבל לצערי הוא לא זמין בכל רשתות השיווק ולא מכסה את כל מוצרי המזון. האם עלי לעשות התרת נדרים (למרות שמדובר במנהג שהוא חומרה) או שמא אני יכול להסתמך על ההתרה בראש-השנה וביום כיפור?
תשובה: ליתר ביטחון עדיף שתעשה התרת נדרים.
שאלה: הפיכת כלי מחלבי לפרווה: יש לנו פנג אן רחב בו השתמשנו להכנת דייסה ודברים חלביים. אני יוצא לטיול ורוצה לקחתו איתי וכן להפוך אותו לפרווה. איך נעשית ה"הכשרה"?
תשובה: באופן כללי, לבני עדות אשכנז יש להימנע מלהפוך כלי מחלב לבשר ולהיפך, אלא אם כן יש צורך בדבר. ולבני עדות ספרד מותר להפוך כלי מבשר לחלב ולהיפך. הדרך להפוך כלי חלבי לבשרי ולהיפך הוא בהגעלה. להרתיח מים רותחים ולפגום אותם ואח"כ להכניס את הכלי במים אלו ולהמתין עד להעלאת בועות, ומעתה הוא כלי פרווה גמור.
שאלה: מעשרות ותרומות בחנות הפתוחה בשבת: הורי קונים ירקות ופירות ברשת שהיא פתוחה בשבת. לרשת קוראים "סטופמרקט" והיא נמצאת בצומת יגור. האם אפשר לאכול מהירקות האלו מבחינת תרומות ומעשרות ועורלה? יש בעיה כל פעם לעשר כי אנחנו מגיעים לעיתים קרובות לבקר וזה יוצר סיבוכיות וחוסר נעימות אם שואלים על הירקות.
תשובה: אם יש למקום תעודת הכשר שהפרישו שם תרומות ומעשרות על ידי הרבנות המקומית, אפשר לסמוך על התעודה. אולם אם אין תעודה אלא בעלי המקום אומרים, אין הם נאמנים, כיוון שכבר כתב ערוך השלחן שבימינו אין נאמנות לסוחר כעד אחד, ולכן אין לאכול מהנקנה שם ללא הפרשה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נטילת ידים ולא שטיפת ידים: מדוע אומרים נטילת ידים ולא שטיפת ידים הרי נטילה לקיחה, ומה שייך נטילת ידים כששופך מים על ידיו?
תשובה: בשו"ת הרשב"א (חלק ז סימן תקלד) מביא שמקצת הגאונים פירשו שנטילה היא מלשון "אנטל", שמו של הכלי (נטלה), ורב האי גאון פירש מלשון הגבהה כמו "וינשאם וינטלם" (ישעיה), משום שצריך להגביה ידיו למעלה לאחר הנטילה. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: גילוח בל"ג בעומר: האם מותר להתגלח בל"ג בעומר?
תשובה: האשכנזים מותרים להתגלח בל"ג בעומר בבוקר והספרדים למחרת, ביום ל"ד בעומר, בבוקר. הנוהגים כמו האר"י מתגלחים רק בשבועות.
שאלה: משמעות המוות!!: ברצוני לדעת, מה היא משמעות המוות?
תשובה: המוות הוא הפרדת הנשמה מהגוף. בשעת הפרידה עולה הנשמה אל מקום הנשמות ושם היא שרויה בעולם שלה, ומלבד צדיקים מיוחדים אין להם בדרך כלל קשר עם עולמנו. אמנם אנו מובטחים בתחיית המתים כשיגיע זמן הגאולה, ואז יחזור הקשר בין אלו שמתו לבין החיים עדיין.
שאלה: קריאה בתורה של נער לקוי למידה שהגיע למצוות: ברצוני לשאול בנושא קריאה בתורה של נער לקוי למידה (בעל קשיי קריאה) שהגיע למצוות. האם יש בעיות הלכתיות ומה פתרונן? מהן ההמלצות להכשרתו של הנער לקריאה בתורה? אודה מאוד על תשובה מהירה.
תשובה: אם יכול לקרוא ללא טעויות, ודאי שווה המאמץ שיתכונן לפרשתו. אם לא יכול לקרוא ללא שגיאות וגם כשמתקנים קשה לו לתקן, יקרא רק את ההפטרה. ב ובהצלחה רבה.
שאלה: קדיש לפני עמידה: מדוע אומרים קדיש לאחר ברכת השכבנו הרי צריך לסמוך גאולה לתפלה? מדוע לא אומרים קדיש בין גאל ישראל לעמידה?
תשובה: הקדיש נחשב קצת כחלק מהתפילה. אמנם בתפילת שחרית מקפידים יותר על הסמכת הגאולה לתפילה ולכן לא אומרים קדיש, אך בתפילת ערבית הואיל והיא רשות (מעיקר הדין, אולם היום נהגו כולם להתפלל ומנהג ישראל דין הוא) פחות מקפידים בכך, ולכן מקלים בקדיש. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: ללכת לקולנוע באופן חד פעמי: האם מותר ללכת לקולנוע חד-פעמי? אנו בנות 14-16 ואנחנו רוצות ללכת לקולנוע באופן חד-פעמי באירועים מיוחדים, כגון: ימי הולדת לחברות וכד. אשמח לקבל תשובה מפורטת ומנומקת עם מקורות כיוון שהורינו טוענים שזה מושב ליצים וזה לא מקום ראוי לנער או נערה דתיים מבחינת צניעות ואווירה.
תשובה: ההורים שלכם צודקים. אין בקולנוע משהו מיוחד, זה לא המקום לחגוג באירועים אלא אדרבא לעשות משהו ערכי לכבוד יום ההולדת. ואין סיבה להימשך לדברים שחוגים אחרים עושים כאשר זה בכלל לא מוצלח. אנחנו צריכים לפתח דרך משלנו איך לבלות נכון ושאחרים ילמדו מאתנו.