LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כוהנים במערת המכפלה: מה מעמד הכוהנים במערת המכפלה?
תשובה: היו שנים בהם הורינו לכוהנים שלא להיכנס למערת המכפלה. אך לא מזמן אחד הרבנים עשה מחקר מקיף והתירו הרבה רבנים להיכנס עד סוף המדרגות - אך כמובן שגם לשיטה זו אי אפשר להיכנס לחדרים. ולכן אני אומר שמי שנחוץ לו מאוד יכול להיכנס (עד סוף המדרגות) אך מי שאין זה נחוץ לו - שלא ייכנס.
שאלה: לחם על הפלטה: האם מותר בשבת להניח פרוסות לחם על הפלטה או שמא יש לחשוש שמא יהפך לצנימים?
תשובה: לכתחילה יש להימנע אך בחימום בעלמא אין בעיה. כמו שאנו יודעים שלדעת הרבה פוסקים מותר להניח אוכל גושי על פלטה כדי להתחמם.
שאלה: אמירת אמת לחולה סופני: האם ע"פ ההלכה מחויב רופא (וכל אדם) לאמור אמת לחולה סופני?
תשובה: הדבר תלוי בכל חולה לפי מצבו. אם ההודעה תייאש אותו ותחמיר את בריאותו עדיף שלא לומר לו את האמת. אך אם אדרבה, ידיעת קיצו רק תמריץ אותו להתמודד עם המחלה, או להספיק ולעשות דברים בחייו, או להיפרד ממקורביו וכדו' יש לומר לוו את האמת.
שאלה: צירוף שיעור לברכה אחרונה: רציתי לשאול האם שיעור כזית לברכה אחרונה בדברים שברכתם מזונות כולל את כל החומרים שאינם קמח או שהכזית הוא דוקא מהקמח לא כולל התבלינים?
תשובה: השו"ע או"ח סימן רח סעיף ט כותב שצריך שיעור כזית מחמשת מיני דגן ושייאכל בכדי אכילת פרס, ולא מצטרף עם שאר דברים. הרב רואי מרגלית
שאלה: אמונה ומדע: נתקלתי באמירה של מרצה חילוני שאמר שלדעתו כל ניסיון להשליך או לנסות לקשר דברים מהמדע לאמונה הוא מחטיא כיון שרווחת לה איזה שהיא דעה שאם המדע חקר ממצאים מסוימים והגיע למסקנות מסוימות אז זו אמת לכל דבר אחר וזה טעות. הרי אפילו בתוך המחקרים המדעיים עצמם לא משליכים ממחקר על מחקר מהסיבה הפשוטה שכל מסקנה היא רק ל"שיטתו" של בעל אותו מחקר גרידה ולגבי אותם נתונים שהיו באותה שיטה, ק"ו להשליך על אמונה שזוהיא שיטה אמונית "מדע התורה" "מדע אלוקי". והדבר הזה לא מסתדר לי שהרי אנחנו אמורים לתעל כל דבר בעולם ולקשר אותו לאלוקות ואמונה אבל מצד שני יש גרעין של אמת בדברו.
תשובה: לא יתכנו סתירות בין התורה והמדע. הקב"ה הסתכל בתורה וברא את העולם, וממילא העולם תואם את המגמה של התורה. אמנם התורה אינה עוסקת בדיווחים מדעיים אלא מדריכה אותנו כיצד להידבק בקב"ה ולתקן את העולם מבחינה ערכית מוסרית. לפעמים ח מדברים על נושאים שבעולם לפי הידוע בזמנם, אבל אין אלו דברי תורה מובהקים, ואף הם הודו לפעמים לדברי חכמי הגויים, על המדע המקובל באותם הימים. אלא שצריך ללמוד מהתייחסותם למדע שבזמנם כיצד להתייחס למדע הידוע בזמנינו, למרות שברור שבמשך השנים יתגלו דברים חדשים.
שאלה: עשית דבר שלוש פעמים: מתי עשיית דבר ג פעמים נחשבת נדר? אם אני בספק אם אמרתי בליבי או בפה שזה יהיה נדר אז צריך להשאל על זה?
תשובה: אם אדם נהג מנהג טוב שלוש פעמים והוא מסופק אם התכוון שזה יהיה נדר, עליו להתיר את הנדר מספק. אך אם לא התכוון שזה יהיה נדר אפשר לסמוך על הקבלה שאומרים בערב ראש השנה שכל מה שינהגו שלוש פעמים לא יהיה נדר. תנאי זה מועיל ולא צריך להתיר הנהגות שנהגו כמה פעמים אלא אם כן קיבלו אותם לנדר בפירוש אף על פי שביטלו בערב ר"ה את הנדרים. אם בכל זאת רוצים לנדור, הנדר חל וצריך התרה אם רוצה להפסיק את מנהגו.
שאלה: חובת מים אחרונים: האם יש חובה למים אחרונים לכל הסועדים? מתי יש לבצעם?
תשובה: תיקנו ליטול מים אחרונים כדי להסיר את מלח הסדומית מהידיים, כדי שלא להזיק לעיניים. ויש בנטילה זו גם משום הכנה לברכת המזון. אמנם למעשה נחלקו הראשונים האם מאחר שאיננו משתמשים במלח סדומית צריכים ליטול מים אחרונים. יש אומרים שהתקנה לא בטלה ויש אומרים שכיוון שנתבטלה הסכנה אין צורך ליטול ידיים. למעשה יש מחמירים ויש מקילים, ולמקילים יש על מה לסמוך הואיל ומדובר בספק מדברי חכמים, שעל פי כללי ההלכה - הלכה כמיקל. וכך רוב נשות ישראל נוהגות. המחמירים טוב שיחמירו בלי נדר. זמן הנטילה סמוך לברכת המזון.
שאלה: אמירת על פה דברי שבכתב: "דברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרם על פה." האם האיסור חל רק על אדם שאמור להוציא אחרים ידי חובה (כגון בקריאת התורה וכד') או שכל אמירת פסוק שלא מתוך הכתב אסורה?
תשובה: עיין משנ"ב סי' מט שהביא בשם הרדב"ז שרק להוציא אחרים אסור לומר בע"פ אך החולקים עליו סוברים שהאיסור הוא גורף. וכמדומני שהעולם סומך על סברת הרדב"ז.
שאלה: מקור איסור הלוואה בריבית: האם מותר או אסור להלוות בריבית לפי התורה, אם כן איפה זה רשום בבקשה?
תשובה: אסור להלוות בריבית, וזה איסור תורה. ואמרו שהמלווה בריבית עלול לעבור על ששה איסורים מהתורה. א) "את כספך לא תתן לו בנשך" (ויקרא כה). ב) "ובמרבית לא תתן אכלך" (שם). ג) "אל תקח מאתו נשך ותרבית" (שם). ד) "לא תשימון עליו נשך" (שמות כב). ה) "ולפני עור לא תתן מכשול" (ויקרא יט). ו) "לא תהיה לו כנושה" (שמות כב). וגם המקבל את הריבית עובר בשני איסורים: א) "לא תשיך לאחיך" (דברים כג). ב) "ולפני עור לא תתן מכשול".
שאלה: נתינת שם כפול: אשתי עומדת ללדת בזמן הקרוב ואנו מתלבטים בנושא קריאת שם לתינוק לכשיוולד. יש לי סבא שנפטר לפני כמה שנים וכך גם לאשתי והיינו רוצים לקרוא לתינוק בשמות שני הסבים (מדובר על שמות שונים). אולם שמענו שיש דעה שמתנגדת לכך (אולי מצוואת רבי יהודה החסיד), כי לכל אדם יש תכונות שונות ולא ניתן לקרוא לתינוק אחד על שם שני אנשים שונים. האם זה נכון? האם יש לחשוש לכך?
תשובה: בספר "קוראי שמו" שיצא לא מזמן ע"י הרב מישאל רובין הוא מתייחס למקרה דנן ומביא בשם ה"בן איש חי", "חזון איש", "חתם סופר", הרב מרדכי אליהו והרב נבנצל, שאין בעיה לקרוא למישהו בשני שמות שהיו של שני אנשים שונים ואין ממה לחשוש.
שאלה: נטילת ידיים רטובות: האם מותר ליטול ידיים ללחם כשהידיים כבר רטובות?
תשובה: כשהידים רטובות המים שעליהם נטמאו והם מטמאים גם את המים המשמשים לנטילה כך שהנטילה לא מטהרת את הידים. אולם, אם האדם נזהר ליטול כמות של רביעית מים על כל יד יש ברביעית מים כח טהרה לטהר גם ידים רטובות. ולכתחילה רצוי לנגב את הידים לפני הנטילה.
שאלה: קריאה בתורה ליחיד: כאשר מתפללים ביחידות בימי שני, חמישי ושבת, האם יש לקרוא מהתורה או שאין לקרוא כלל? והאם יש בזה אי קיום מצווה?
תשובה: כאשר מתפללים ביחידות אין צורך לקרוא בתורה, כי היא תקנה לציבור. ואם היחיד התרשל ולא בא למניין, הרי שהפסיד את קיום התקנה שהיא מצווה מדברי חכמים, ואם היה זה באונס או שהמניין רחוק יותר משיעור הליכת מיל (כקילומטר), כך שהוא פטור מלילך אליו, אזי אין בידו ביטול המצווה מדברי חכמים.
שאלה: מזוזות לא כשרות: יש לי בבית מזוזות "כשרות לא לכתחילה". שמעתי שאסור לגנוז מזוזות שלא נפסלו. האם זה נכון? ואם כן, מה עליי לעשות עם המזוזות הנ"ל (אני לא משתמש בהם כיוון שרכשנו מזוזות חדשות).
תשובה: כיון שלא גונזים "שם" לכתחילה, אין לגנוז את המזוזה באדמה, ולכן יש לשים את המזוזה במגרה בבית עד שתבלה ולכו"ע לא תהיה כשרה, ואז ניתן לשים בגניזה. ונהגו הסופרים לשלוח לאנשים עניים שאין להם כסף לקנות מזוזה, או למחנות צבא שאין בהם מזוזה וכך נהג הרב בנימין הרלינג זצ"ל הי"ד.
שאלה: תספורת על ידי אשה: האם מותר להסתפר ע"י ספרית? וכן לקבל מסז מאחותי?
תשובה: 1. אסור לגבר לגעת באשה שאינה משבעת הקרובים בין נשואה בין אינה נשואה וכן להיפך. לכן במקרה דנן אין להסתפר ע"י ספרית אלא ע"י ספר גבר, אמנם יש שרצו להתיר מטעם "טרוד במלאכתו" אך ההיתר הוא לספר ולא למסתפר ורק בשעת הדחק (והיום יש מספיק ספרים גברים) ולא צריך לסמוך על זה. 2. כתב הרמב"ם שמותר לאדם לנשק את אחותו אך זה מגונה, וצריך להתרחק מן הכיעור ומן הדומה לו ומן הדומה לדומה לו. ולכן במקרה דנן אם זה באקראי שנתפס הגב באופן חד-פעמי, והמסז נעשה ע"ג הבגדים אז מותר. אך מסז בריאותי מקצועי קבוע ע"ג הגוף נראה לי לאסור. וה' ישלח רפואה לכל מכאוביך ויענך בקוראך אליו, אמן. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תרומת איברים לגוי: האם אפשר לתרום איברים למרות שהאברים יכולים להגיע לחולים ערבים?
תשובה: יכול גם להיווצר מצב הפוך שאבריו של נוכרי יצילו חיי ישראל. ולא במעט ישראלים הושתלו אברים של נוכרים במרכזי השתלה בעולם. אם לא נאפשר תרומה לאחרים לא יאפשרו לתרום גם לנו. ואנו הרי המעט מן העמים. זאת ועוד, במחשב המתאם את הרקמות נושא הלאום לא נמצא כלל. אין אפוא שליטה על על כך. אם כן, לא נימנע מלהציל ישראל בגלל חשש שנציל מישהו אחר. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א. לתשובת הרב בנושא חתימה על טפסי תרומת איברים. לשיעור בנושא זה מאת הרב אליעזר מלמד שליט"א. לשיעורו של הרב אליעזר בנושא "הלכות ניתוחי מתים".
שאלה: מצה שרויה בפסח: האם ראוי להקפיד על אי אכילת שרויה בפסח?
תשובה: מי שמנהג משפחתו להימנע מאכילת שרויה חייב להימנע אף הוא. מי שלא נהג כן אינו צריך להחמיר על עצמו, אלא א"כ הוא למד את הנושא והגיע למסקנה שמן הראוי להחמיר. גם אז מומלץ לו לקבל את ההידור בלי נדר.
שאלה: המכון לחקר הקבלה: המכון לחקר הקבלה (ישיבת קול יהודה) הידוע לשימצה הוציאו מהדורה של ספר הזוהר ושלחוה לבתי כנסת רבים בארץ, האם יש צורך לגנוז את הספרים או שמא די בתלישת הדפים בהם מוזכר המכון ו"הרב" ברג?
תשובה: איני מכיר את המכון האמור. אולם אם לדבריך הוא בעייתי ובספר הזוהר עצמו לא הוכנס שום דבר פסול אין צורך לגנוז את הספר כולו אלא רק את הקטעים הבעייתיים.
שאלה: משאבת אינסולין: האם מותר להיות מחובר למשאבת אינסולין בשבת? הכוונה למכשיר דמוי מכשיר ביפר המחובר בעזרת צינורית לגוף(הוא נישא על חגורת המכנס)והוא מזליף אוטומטית איסולין לחולה סכרת.הבעיה שרואים מכשיר דמוי ביפר על המכנס,ובעיה נוספת מה קורה אם המכשיר מתחיל לצפצף בשבת מחמת תקלה בהזרמת האינסולין,ויש צורך לתקן את פעולתו בשבת?? עד כה נהגתי להזריק אינסולין מס פעמים ביום,אולם כעת הרופאים המליצו על מעבר למשאבת אינסולין כדי שהאיזון שלי יהיה טוב יותר.(בהזרקות ידניות האיזון לא היה טוב כלל וכלל). מראש
תשובה: מותר להשתמש במשאבת אינסולין בשבת, בתנאי שהוא ערוך כראוי מערב שבת. אולם מן הראוי להסתירו עד כמה שניתן. אם יש צורך לתקן את פעולתו בשבת מותר לעשות את ההכרחי להפעלתו.
שאלה: ברכת המזון והמוציא על ג חנון: בהמשך לתשובת הרב בנושא ברכה אחרונה על ג חנון, רציתי לשאול האם מהעובדה שיש אופים אותו בתנור או מבשלים אותו בקדרה עם מעט שמן לא תגרום לשינוי ברכה אחרונה באכילה גדולה(240 גרם)?
תשובה: מוצר זה אינו ג'חנון אלא בצק אפוי ולפיכך ברכתו כשל עוגה וכשקובעים עליו סעודה מברכים המוציא וכו'.
שאלה: סיכון חיי אדם למען ההתיישבות: עד כמה מותר לסכן חיי אדם למען ההתיישבות? ואיפה צריך לשים את הגבול?
תשובה: ההתיישבות בארץ ישראל מצווה, בנוסף לכך חיזוקה של ההתיישבות ביש"ע היא עצמה מונעת סכנת נפשות, מפני שהיא מרתיעה את אויבינו. ולמעשה, כמו שאדם סביר מסתכן בסיכון קל למען פרנסתו, כמו למשל עובדים בחשמל, בחומרים כימיים וכיוצא בזה, כך מצווה שיסתכן למען מצוות ישוב הארץ. בשעת מלחמה לעיתים מצווה להסתכן יותר, מפני שלעיתים בריחה מהחזית תמוטט את המורל ותעודד מאוד את אויבינו ותגרום לסכנת נפשות כפולה ומכופלת, וכמובא בדברי חכמים במשנה סוטה ח, ו: "שתחילת ניסה נפילה, שנאמר (ש"א ד): נס ישראל לפני פלשתים וגם מגפה גדולה היתה בעם, ולהלן הוא אומר (שם לא): וינוסו אנשי ישראל מפני פלשתים ויפלו חללים". למשל, במצב הנוכחי, עמידתם של מתנחלי יש"ע היא החיזוק המורלי החשוב ביותר במלחמה נגד הפלשתינאים, ובריחה מתיישבים תגרום לפיגועים איומים.
שאלה: פינוי ישוב בעקבות לחץ מארה"ב: האם מותר לממשלה להורות על פינוי ישוב בגלל לחץ ממשלתי של ארה"ב?
תשובה: אסור, וגם אם הדבר יעלה לנו במחיר פגיעה בסיוע הכספי. בפועל הכניעה ללחצים מסוג זה התבררה כמזיקה ומסוכנת. במקרה שאין אפשרות להגן על המדינה, אזי פיקוח נפש כלל-ישראלי דוחה מצוות ישוב הארץ. ועיינו בפניני הלכה ח"א ע' 251.
שאלה: פינוי מחוסר בטחון: כשהממשלה הורתה לפנות את הצבא מהשטחים, האם המתנחלים צריכים להישאר למרות הסכנה או שמא אסור להם להישאר בגלל סכנת חיים?
תשובה: כל זמן שיש סיכוי סביר להשאר ולהתקיים, צריך להשאר.
שאלה: פעילות נגד פינוי ישובים: עד כמה מותר לפעול נגד פינוי ישובים?
תשובה: יש לפעול בכל הדרכים שאינן מתנגשות עם מצוות אחרות, כגון איסור רציחה גניבה וכדומה.
שאלה: פיקוח נפש וישוב הארץ: האם דין של פיקוח נפש דוחה גם מצווה כלל-ישראלית כמו ישוב ארץ ישראל, הרי לפי ההלכה מותר לחלל שבת לשם כיבוש הארץ? והאם קיימות נסיבות בהן אפשר להתיר פינוי ישובים?
תשובה: פיקוח נפש של יחיד אינו דוחה את מצוות ישוב הארץ, וכפי שכתב במנחת חינוך תכ"ה, שהרי נצטוונו לכבוש את הארץ ובמלחמה ישנם הרוגים, הרי שפיקוח נפש של יחיד אינו דוחה את מצוות ישוב הארץ. ועיינו בפניני הלכה ח"א ע' 246-247. אבל כאשר עם ישראל אינו מסוגל לקיים את מצוות ישוב הארץ אזי הוא פטור מחמת האונס. וכך סבר רבן יוחנן בן זכאי למעשה בעת חורבן בית המקדש. ויהי רצון ששאלות אלו ישארו בבחינת לימוד שאינו למעשה, ונזכה ליישב את ארצנו למלא אורכה ורוחבה.
שאלה: שכחתי שהתפללתי כבר: התחלתי להתפלל שמונה עשרה של ערבית כי חשבתי שעדיין לא התפללתי ובאמצע נזכרתי שכבר התפללתי, מה עלי לעשות?
תשובה: לפי דעת השולחן ערוך (או"ח קז, א) והמשנה ברורה (קז, ז) עליו להפסיק מיד את תפילתו. וכך נוהגים האשכנזים. ולפי כף החיים קז, יב, משמע שעדיף שיסיים תפילתו בתורת נדבה, ויחדש בה דבר, וכך כתב בילקוט יוסף ע' ר"ב. וכך נוהגים הספרדים. ושורש המחלוקת נעוץ במחלוקת הרי"ף והרמב"ם, לדעת הרי"ף כיוון שהתחיל את תפילתו כתפילת חובה, והתברר שאינו חייב בה, צריך להפסיק מיד במקום שנזכר, שאי אפשר להתפלל תפילה שחציה חובה וחציה נדבה. אבל לרמב"ם, כיוון שתפילת ערבית מלכתחילה היא תפילת רשות, הרי שאין כאן חציה חובה וחציה נדבה, ולכן יכול להמשיך את תפילתו בתורת נדבה.
שאלה: האם חובה להשלים תפילה שפספסתי?: מי ששכח להתפלל תפילה מסוימת, הדין שיכול להשלים את תפילתו אחר התפילה הבאה, שיתפלל בתחילה לשם התפילה העיקרית ערבית ואח"כ עוד פעם לשם תפילת התשלומין. השאלה מה הדין כשאין לו רצון להתפלל פעמיים, האם חובה עליו להשלים או לא?
תשובה: נראה שכיוון שסידרו לו חכמים דרך להשלים את התפילה שהפסיד, הוא חייב להשלים, שאם לא כן מראה בעליל שאינו חפץ לקיים את מצוות התפילה. (ובבית יוסף או"ח קח, ז, הזכיר דברי הרשב"א בחידושיו שכתב בשם רב האי גאון במפורש, שאם שכח חייב להשלים. ונראה שאף החולקים עליו לעניין הפסיד במזיד, יודו בזה, שצריך להשלים).
שאלה: בן בנוסח הסב או האב?: מה דינו של מי שאביו והוא התרגלו להתפלל בנוסח מסוים שאינו נוסח משפחתם. האם על הבן להשתדל לחזור לנוסח הסבא, או שהואיל וכבר התרגל בנוסח מסוים, רשאי להמשיך להתפלל בו?
תשובה: ככלל נכון שאדם יתפלל וינהג כמסורת בית אביו. ואין הכוונה דווקא לאביו, אלא למשפחת אביו לדורותיה. למשל, אם אביו וסבו לא נהגו להתפלל, הבן שחזר בעז"ה בתשובה צריך להתפלל לכתחילה בנוסח בית אביו. אמנם מי שכבר התרגל בנוסח מסוים, לעיתים קשה לו לשנותו. הוא התרגל למנגינות, לסידור, ושינוי יכול לפגום בכוונתו. בנוסף לכך יש חשש שאולי האב יפגע מכך שבנו משנה מהנוסח שבו הוא עצמו מתפלל. ואולי נכון שכשהוא עם אביו יתפלל כאביו ובמקום אחר כנוסח בית אביו. וכיוון שלשאלה זו השלכות רבות, ראוי לשאול בזה שאלת חכם.
שאלה: נוסח הישיבה מול נוסח ההורים: בני משפחות חסידים, שלמדו בישיבות ליטאיות והתרגלו להתפלל שם בנוסח אשכנז, האם אחר שיצאו מהישיבה עליהם להמשיך להתפלל בנוסח אשכנז כפי שהם רגילים, או שעליהם לחזור לנוסח ספרד-חסידי כמנהג הוריהם.
תשובה: רבנים בעלי נוסח אשכנז הורו, שמעיקר הדין עליהם להמשיך להתפלל בנוסח אשכנז, שכן בעבר כל יהודי אשכנז התפללו בנוסח אשכנז, והחסידים לפני כמאתיים שינו נוסחם. ואף שאחר כל כך הרבה שנים אין מורים לבני החסידים לחזור לנוסח אשכנז, מכל מקום מי שכבר התרגל בנוסח אשכנז, מוטב שימשיך להתפלל בו, שזהו נוסח אבותיו האמיתי (אג"מ או"ח ב, כד). ורבני החסידים מורים שעליהם לחזור לנוסח החסידי, שאם אחר שכולם התפללו בנוסח אשכנז הורו גדולי החסידים לשנות לנוסח ספרד-חסידי, כדי שיתאים לכוונות האר"י, קל וחומר שמי שכבר נולד במשפחה חסידית שעליו להמשיך להתפלל בנוסח חסידי. ולמעשה, הואיל ויש דעות לכאן ולכאן, רשאי השואל לבחור כיצד לנהוג, וטוב שיתייעץ על כך עם רבו.
שאלה: הברה אשכנזית מול ספרדית: האם אשכנזים שהתרגלו להתפלל בהברה ספרדית צריכים לחזור למנהג אבותיהם ולהתפלל בהברה אשכנזית?
תשובה: לפני כשלושה דורות, עם תחילת קיבוץ הגלויות, הורגש צורך למזג את כל הגלויות, ולהחזיר את העם היהודי לשפתו העברית. כדי לאחד את כולם סביב מבטא אחד, בחרו במבטא הספרדי. ואף שדעת מרן הרב קוק זצ"ל ועוד פוסקים רבים, שכל עדה צריכה לשמור בתפילה על מבטאה. בפועל, כיוון שהעברית המדוברת היתה בהגייה הספרדית, נשתרשה ההגיה זו בקרב רבים מיוצאי אשכנז. ואף מנהלי המוסדות הדתיים לאומיים פעלו בעידוד מקצת הרבנים ובראשם הראשון לציון הרב עוזיאל (משפטי עוזיאל או"ח א), למען השרשת ההברה הספרדית בקרב כל התלמידים, הן בשיעורי התורה והן בתפילה. ויש מן הרבנים שיצאו בתוקף כנגד האשכנזים ששינו את המבטא. ויש שהורו, שגם מי שקשה לו לומר את כל התפילה במבטא אשכנזי, לכל הפחות את שם השם עליו לבטא בהגייה האשכנזית, מפני שבשם השם בולט יותר יתרונה הדקדוקי (הר צבי או"ח א, ד  אז נדברו ח"ג, מח, א, עפ"י חזו"א). אולם למעשה, אין הרבנים מעודדים את תלמידיהם לשנות את מבטאם. שהואיל והמבטא הספרדי כשר כמו האשכנזי, ובו הכל רגילים לדבר, אין צורך להתאמץ לחזור למנהג הישן. וכך כתב הרב הראשי לישראל הרב אונטרמן (וכמה מרבני הספרדים שמחו על כך, יעויין בישכיל עבדי ח"ב או"ח ג', ויבי"א ח"ו או"ח יא). ודעת מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל, שאף שמצד הדין ראוי שכל אשכנזי יתפלל בהברה אשכנזית, אם המאמץ לשנות את המבטא יגרום להסחת הדעת מכוונת התפילה, עדיף שלא לשנות את ההגייה. ומי שכבר מתפלל במבטא ספרדי, מוטב שגם את שם השם יאמר במבטא ספרדי, כדי שלא לערבב את המבטאים, ויש מי שחושש שהמערב את המבטאים אפילו בדיעבד לא יצא (הגרי"א הנקין, כמובא בשערים המצוינים בהלכה יח, ה). לפיכך נוהגים לומר את כל התפילה כולל שם השם במבטא ספרדי. ובדיעבד אי אפשר שלא להכיר גם בתועלת שצמחה מכך שבני כל הציבור הדתי-לאומי מדברים ומתפללים במבטא אחד, שעל ידי כך יכולים בני העדות השונות להתפלל ביחד בבתי הכנסת וללמוד ביחד בישיבות. ומתוך כך בני העדות השונות מתקשרים ומתחתנים זה עם זה, והעם מתלכד ומתאחד.
שאלה: ביקורת ברביבים על ועדת קאהן: האם משמעות הביקורת שנכתבה ב"רביבים" על הרבנים שתמכו בהקמת ועדת קהאן ובהסכמי אוסלו, שאין ראוי לכבדם?
תשובה: חס ו מצווה לכבד כל תלמיד חכם. וכפי שדרש ר' עקיבא על הפסוק "את ה' אלקיך תירא" - "לרבות תלמידי חכמים". ואף אני קם לכבוד אותם תלמידי חכמים שליט"א (אגב: הרב עמיטל שליט"א כובד בחתונתי בקריאת הכתובה. זה היה כחודשיים אחר הקמת ועדת קהאן). וכן ברור שיש לכבד מאוד את זכרו ותורתו של אחד מגדולי הדור, הרב סלובייציק זצ"ל. ואף זכיתי בעז"ה ללמוד מתורתו דרך ספריו הנפלאים. ואע"פ כן ראויה הביקורת על עמדותיהם המדיניות להישמע בציבור, מפני שמדובר בנושא המשפיע על חיינו ועתידנו. ובמיוחד כאשר העמדה הרווחת בקרב רוב גדולי ישראל מנוגדת לעמדתם. ויתקיימו בנו דברי ח (קידושין ל, ב): "ואינם זזים משם עד שנעשים אוהבים זה את זה, שנאמר: את והב בסופה".
שאלה: עדיפות בהצלת חיים : ישנה משנה בסוף "הוריות" שמגדירה עדיפות להצלת חיי גבר על פני הצלת חיי אשה - האם נהגו כך הלכה למעשה? האם כשיש ח"ו פיגוע או תאונה יש לפנות קודם את הגברים?
תשובה: הגבר מועדף בגלל שהוא לומד תורה. אך גבר עם הארץ אינו קודם לאישה חכמה בתורה (ואין הכונה דווקא לתושבע"פ, גם ידענית בתנ"ך או במחשבת ישראל עדיפה על גבר שאינו יודע כמוה). כן גבר שאינו ירא שמים אינו עדיף על אישה יראת שמים. ואם סיכויי הצלתה של האישה רבים יותר משל האיש היא קודמת. לכן למעשה הלכה זו אינה כל כך בת יישום, בפרט בימינו, כי כאשר הרופא נקרא לטפל בכמה חולים אין לו זמן וכלים לבדוק מי קודם למי ולכן הוא פועל לפי סדר הדחיפויות. כאמור שיקול זה קודם לשיקולים אחרים.
שאלה: הכשרת שיש לפסח: האם ניתן להכשיר שיש מסוג "קיסר" לפסח - או שצריך לכסות אותו? אם ניתן להכשיר אותו, באיזה אופן?
תשובה: יש לנקות היטב את השיש והכיור עם חומרי ניקוי ולהערות עליהם מים רותחים. המחמיר גם לכסותם תבוא עליו ברכה. אמנם שיש קיסר בולע יותר משאר סוגי השיש, אולם לדינא אין הבדל בינו לשאר סוגי השיש והכשרתם זהה.
שאלה: טיסה לחלל: האם אסור ליהודי לטוס לחלל?
תשובה: אין איסור ליהודי לטוס לחלל. אמנם טיסה לחלל מעוררת כמה שאלות הלכתיות בדבר מצוות התלויות בזמן ואת אלו צריך לפתור, אך עצם הטיסה אינה אסורה.
שאלה: ריבית בחברות כרטיסי אשראי: חברות כרטיסי אשראי בימינו לוקחת ריבית הן על פריסת עסקאות בתשלומים והן על פעולות או מבצעים מסוימים המתבצעים באמצעות כרטיס אשראי. ככל הידוע לי רק לבנקים יש היתר עסקא. האם ניתן לרכוש כרטיס אשראי בימינו אם אין מטרתי לנצל את הריבית המוצעת, האם ניתן בכלל לרכוש כרטיס אשראי אם אותה חברה מלווה בריבית?
תשובה: יש לוודא שלחברת האשראי יש התר עיסקא. בהעדר התר עיסקא אין להשתמש בכרטיס האשראי אלא א"כ אין בשימושו משום ריבית.
שאלה: איך פוסקים הלכה: 1. האם אני חייב לעשות לעצמי רב או שאני רשאי לפסוק לפי מי שאני רוצה? 2. אם למדתי סוגיה עד כמה שאני יכול לעומק. האם במקרה כזה אני חייב ללכת לפי מסקנות הלימוד שלי או שאני יכול או חייב ללכת לפי דעתו של רב?
תשובה: יש כללי פסיקה בהלכה. ולא כל אחד יכול לפסוק לפי שיקול דעתו הפרטית. כמו"כ יש ספרים שהם אוטורריטטה בישראל. כגון המחבר לספרדים והרמ"א לאשכנזים. המשנה ברורה. ואישים שזכו להיות בני סמכא בגלל בקיאותם העצומה בכל התורה כולה. עם זאת יש מקום לפסיקה בשאלות שונות גם ע"י רבנים מקומיים ורק כאשר הם עצמם מתלבטים,ופונים אל הגדולים מהם הגדולים הם בני הסמכא להכריע את ההלכה.
שאלה: רחיצה בשבת: רציתי לשאול את כבוד הרב האם מותר לרחוץ בשבת במים (חמים, קרים) והאם ישנו הבדל בין ספרדים לאשכנזים?
תשובה: אשכנזים נהגו שלא לרחוץ בשבת אפילו במים קרים אא"כ הוא סובל מהחום ואז מותר להתרחץ אך רק במים קרים. ספרדים לא החמירו במים קרים כלל. אך במים חמים הספרדים מחמירים שלא להתרחץ - אלא אם כן המים התחממו מדוד השמש. ואז מותר להשתמש במים אלו. אך בכל מקרה בין לספרדים ובין לאשכנזים צריך להיזהר שלא לסחוט את השערות.
שאלה: חתונה בחודש אלול: האם יש איסור חיתון בחודש אלול?
תשובה: אין איסור חיתון בחודש אלול, אך יש תקנה של הרב שך לתלמידיו שלא להתחתן באלול, כדי שבחורי הישיבה לא יצטרכו לצאת באלול מהישיבה. ובישיבות מתבדחים על כך שאלול זה ראשי תיבות: אסור להתחתן ואסור להתארס. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ניפוי קמח מלא: האם ניתן לנפות קמח מלא ואיך בדיוק?
תשובה: מי שקשה לו לברור היטב קמח מלא, יקנה קמח מלא תוך 24 שעות לטחינתו ויניחו במקרר בקור של 16 מעלות ואז אינו צריך לנפותו שוב. בנפה גדולה יותר עוברים גם ביצי החרקים ומתפתחים. להמשך הדיון בנושא. לתשובת הרב יוסף דהאן שליט"א. בעניין קמח רגיל: לתשובת הרב דוד חי הכהן שליט"א. לתשובת הרה"ג דב ליאור שליט"א.
שאלה: תפילה עם ילדים: אני עובד עם ילדים בפנימיה ותפילת ערב שבת הם באים איתי להתפלל במניין ואני לא יכול להתפלל שמונה עשרה כמו שצריך מכיון שהם מדברים ושואלים איפוא צריך להתפלל. האם אני יכול להתפלל ערבית אחרי שכולם מסיימים?
תשובה: אם תוכל לכוון בתפילתך במניין באופן שיוצאים בו ידי חובה, היינו לכל הפחות בברכת אבות, מוטב שתתפלל במניין, שהתפילה במניין בודאי מתקבלת. ולכתחילה תכוון בסיום כל ברכה. אם לא תוכל לכוון בברכת אבות, עדיף שתתפלל אח"כ ביחיד. וכ"כ באגרות משה או"ח ח"ג ז'. בהצלחה בעבודת הקודש החינוכית.
שאלה: איך להגיב לחילול שבת: כיצד להגיב על דברי חברי החילוניים בעבודה כשהם מספרים על חוויותיהם בשבת? האם להנהן לאות נימוס או להשתתף בשיחה ולהתעלם מחילול השבת??
תשובה: בוודאי לא נכון להשתתף בשיחה ולהתעלם מחילול שבת. הרצוי ביותר הוא להסביר שכיון שאתה סבור שצריך לשמור על קדושת השבת, אינך יכול להשתתף בשיחה על מה שנעשה בשבת תוך חילול שבת.
שאלה: אליהו וחג הפסח: מדוע קשור אליהו הנביא לחג הפסח?
תשובה: פסח נקרא גם חג הגאולה: "בניסן נגאלו ובניסן עתידין להיגאל". ובהפטרה של שבת הגדול בשבת שלפני פסח נקרא בנביא מלאכי: הנה אנכי שולח לכם את אליה הנביא לפני בוא יום ה' הגדול והנורא. ואנו מצפים שאליהו יבא במהרה ויבשר לנו את הגאולה.
שאלה: עסקים עם חברים: לפני כ-3 חודשים הייתי מובטל תקופה קצרה, וחבר שעובד כרואה חשבון פנה אלי והציע לבצע עבורי בדיקה להחזר מס. סיכמנו ששכרו ייה 20 במידה ואקבל החזר והבאתי אליו למשרד את המסמכים הרלוונטים. בינתיים אחותה של שגם היא רואת חשבון הציעה לעזור לנו בביצוע הבדיקה להחזר מס, אך כאשר ביקשתי חזרה את המסמכים הוא תבע ממני לשלם לו 300 ש"ח עבור עבודה של שעה וחצי שהשקיע בענין. האם חובה עלי לשלם לו למרות שלא סיכמנו שאשלם לו עבור העבודה עצמה והוא גם לא יידע אותי על גובה התעריף שהוא גובה לשעת עבודה. במידה ולא האם עלי לפצות אותו בכל זאת על כך שלקחתי בחזרה את המסמכים ולא אפשרתי לו לסיים את ביצוע הבדיקה?
תשובה: עקרונית מגיע לו שכר על עבודתו. אך מכיון שלא הוא סיים את העבודה אין מקום לשלם לו 20  כמובטח. אפשר אולי לשער כמה שעות עבודה היה צריך להשקיע ולפי זה לחשב את הזמן שעבד.
שאלה: עניין החרמות אצל גדולי ישראל: אני כותבת עכשיו בכאב לב כי אני לא מצליחה להבין אתכם גדולי ישראל ובמקום להבין אתכם נכון ולכבד כל מילה שלכם קשה לי ואני לא מצליחה להבין. אני מדברת על עניין החרמות. אני יודעת שאתם בגדולתכם עושים הכל מתוך אהבת-תורה ואהבת עם-ישראל, ובדיוק בגלל הסיבה הזאת אני לא מבינה. כל רב ורב למד המון ויודע המון, לכל רב ורב יש את הכוונת הכי טובות וכשרות בעולם שלעמ"י יהיה יותר טוב ושהדרך לטוב יכולה להיות רק דרך התורה. מובן שתהיינה מחלוקות וזה אפילו טוב מאוד לענ"ד, אבל למה להחרים? בן-דוד שלי לומד בישיבה בעותניאל והוא סיפר לי שרב גדול מישראל אמר עליהם שהם גרועים ממחבלים. ליבי בוכה על כך-כי אני בקטנותי לא מבינה למה הוא אמר את זה. קשה לי לשמוע את הדברים. אני יודעת שהוא אמר את זה מתוך אהבת תורה אבל לאנשים קטנים כמוני זה נראה חו"ח מתוך חוסר אהבה. קשה לי לכתוב אבל אני רוצה להבין כדי שאוכל להמשיך ולכבד כל רב ורב למרות אמירותיו. ויהי רצון שד יתן לכם כח להמשיך להגדיל תורה ולהאדירה.
תשובה: בטרם אתייחס לגופו של סגנון אני רוצה להעיר שאין לעשות הכללות. יש סגנונות שונים בין גדולי ישראל - יש שמתבטאים בלשון חריפה ובוטה ויש שמתבטאים בנועם כדרך תלמידי חכמים שבארץ ישראל ואין לומר על כולם שהם עושים חרמות. לגופו של עניין. אם רב גדול סבור שהדרך הלימודית שמציע פלוני היא דרך מסוכנת שעלולה לפגוע באמונת חכמים, להביא לכפירה בתורה ובנותן התורה, אין בפניו אלא להזהיר בצורה החזקה ביותר על מנת למנוע את הסכנה, כי באמת פגיעה בתורה, באמונה, ברוח ובנשמה חמורה יותר מפגיעה פיזית. גם אם אותו פלוני שמציע את הדרך המסוכנת חושב שהוא עושה דבר נכון וסבור שהוא עושה זאת לשם שמיים - אדרבה, זה מגביר את החשש שיתקבלו דבריו ויש צורך לנקוט בכל האמצעים על מנת לבטלם. מטעם זה אנו מוצאים לפעמים ביטויים סגנונות ביטוי חריפים וקשים מאוד של חרמות עד שקשה לאוזן לשומעם. יש לציין שיש תלמידי חכמים שגם במקרים חמורים כאלה אינם נוקטים בסגנון של חרמות אלא בהסברה שהדרך החדשה רק תרחיק את הנוער מאהבת תורה, מאמונת חכמים ומהבנת רוחה של תורה שעוברת בעל פה מדור לדור ע"י תלמידי חכמים, וסוף דרך זו מי ישורנה. אך דעי כי גם אלו שנוקטים בסגנון עדין יותר אינם חלוקים על המבקרים החריפים בתוכן אלא בסגנון. עלינו להתפלל שבהוראת לימוד הגמרא יעסקו רק בני ישיבות כפי שהורונו ענקי תלמידי חכמים בכל הדורות וכפי שמורים גדולי התורה היום ואל ישלחו יד בתורה אנשי מחקר חסרי מסורת ברוחה הפנימית של תורת ה'.
שאלה: איך נקבעת זהות הילד: 1. מה טעם שיהדותו של הילד נקבעת ע"פ האם בלבד? 2. מה הטעם ששייוכו של הילד לשבטי ישראל (כהן, לוי, ישראל) לא נקבע ע"פ האם כנ"ל, אלא ע"פ האב בלבד?
תשובה: דין תורה שבמשפחות הולכים על פי האב שנאמר: "למשפחותם לבית אבותם", ולכן החלוקה לשבטים נקבעת ע"פ האב, שאם האב כהן הבן כהן וכו'. וכן בין האומות שהתחתנו זה בזה שהנביא קוראם: "משפחות הגוים" הולכים ע"פ האב, שאם האב כנעני והאם מצרית הולכים ע"פ האב. אבל בישראל, לאחר מעמד הר-סיני הופקע מהם שם משפחה ועלו למדרגת קהל ועדה ולכן דין תורה שהיהדות נקבעת ע"פ האם. הרב רואי מרגלית
שאלה: היחס לקמיעות: מהו היחס התורני לקמיעות?
תשובה: אצלנו ישנה הדרכה של תורה : "תמים תהיה עם ה' אלוקיך". לא טוב להיגרר למיסטיקות וכו'. אם יש חולי צריך להתפלל ולתת צדקה. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א