LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מנחתו של הבל: לכבוד הרב מה הייתה מנחתו של הבל? נאמר "מבכרות צאנו ומחלבהן"- והלא עד לנח לא הותר לאדם לרצוח החיה ולאכלה, ומדוע הסכים הבל בדעתו שבכך ירצה ה בלי שנאמר לו שמותר לו לקחת נפש חיה? האם הוא שחט חיה, או שמדובר בהבאת חיה בעוד נפשה בה, ולא בהמתתה, או בהבאת צמר וחלב (למרות ש"חלבהן"- מדבר בחלב הוא השומן, ולא תנובת החיה?) ב מראש
תשובה: לשואל אכן נחלקו האמוראים האם מנחתו של הבל היתה עולה כליל לה', או שהיתה בתורת שלמים (ראה זבחים קטז ע"א), ואם בשלמים מדובר אכן קשה, וכבר נדרש לשאלה זו רד"ק (בראשית ד, ד), וכתב: "ולדבריו, השאר הניח לחיה ולעופות, כי הוא לא אכלו כי לא היו אוכלים בשר". נאמנה
שאלה: צריך לעשות סעודת הודיה?: ב"ה גיסי הרגיש כאב בחזה וחשב שזה סתם הצטננות אשתו התעקשה שיגש לחדר מיון, בבדיקת דם עמדה לידו אחות והודיעה חד משמעית שהוא עולה לצינטור. הרופא שביצע צינטור אמר לגיסי שמהשמים ריחמו עליך באת בזמן וקיבלת חיים, האם צריך סעודת הודיה?
תשובה: ראוי לעשות סעודת הודיה בעשרה ולומר בעודה מזמור ל ונשמת כל חי. כמו כן יש לברך ברכת הגומל ליד ספר תורה. אין צורך לעשות סעודה גדולה אלא צנועה ואפשר לעשות בר"ח או במוצאי שבת כדי שתהיה קשורה ליום טוב ולזמן קדוש.
שאלה: לצורך הזוגיות עסק שפתוח בשבת: לכבוד הרב, תכננו לצאת לצימר כד לחזק את הזוגיות. (פעם אחרונה שהיינו בלי ילדים היה לפני 4 שנים) יש לנו הרבה מתחים ואווירה נחנקת בבית והחלטנו שיציאה מהשגרה לגמרי יעשה לנו טוב, יכניס אוויר חדש כוחות חדשות ובכלל להתרענן. באותה הזדמנות של צבירת כוחות וחוויות טובות החלטנו לחפש מהשהו ממש יוצא דופן לעשות ביחד והתלהבנו מלעלות בבלון פורח. ביררנו והמשרד סגור בשבת אבל יש להם "טיסות" בשבת. לא ידוע לנו על עוד חברה של בלון פורח ברדיוס שעה נסיעה ממקום מגורינו. רצינו להתייעץ במה נכון לעשות ומה משקל של הערך של הזוגיות שדי נשחקת. (חשוב לציין-זה לא טיסה פרטית והטיסה של הבלון לא תלוי בנו.אנחנו מצטרפים לטיסב שכבר קיימת) לרב!
תשובה: : ודאי שלכתחילה אנו מחפשים שלא לקנות במקום שמחללים שבת. אולם אין בכך איסור מוחלט ולכן במקום צורך וכשאין מישהו אחר ניתן לקבל שירותים גם ממי שלא מקפיד על שבתו אבל בודאי בתנאי שלא קשורים בשום צורה לנעשה בשבת.
שאלה: כיבוי רדיו שנדלק בשבת באמצעות קטן: בשבת האחרונה נדלק הרדיו בביתנו. האם היה אפשר לכבות את הרדיו על ידי ילד?
תשובה: ישנן שתי דרכים להתיר זאת: 1) אפשרות יותר עדיפה: להעמיד ילד כבן שנה וחצי-שנתים על יד הרדיו, מתוך הערכה שתוך כדי שהקטן יתחיל מעצמו לשחק עם הכפתורים   בשלב מסוים הוא גם יכבה את הרדיו. 2) אפשרות פחות עדיפה: אם יש ילד שאינו בר-מצווה שאמור לישון דווקא בחדר זה, והרדיו מפריע לו לישון   אפשר להסביר לילד שכדאי לו עבור עצמו לכבות את הרדיו, ואז מותר לאפשר לילד לכבות את הרדיו. הרחבה: למרות שמצוות התורה מחייבות רק אנשים בני-מצוות, יש שלושה איסורים שנוגעים למלאכת קטן בשבת: 1) איסור שביתת בנו: כאשר בן עושה מלאכה בשבת לצורך אביו   אביו חייב מן התורה למנוע מבנו לעשות זאת, משום שאביו חייב על שביתת בנו, שנאמר: "לא תעשה כל מלאכה, אתה ובנך". איסור זה כמובן שייך רק בין הורים וילדיהם, ושייך רק בילד גדול דיו עד שיודע לכוון לעשות מלאכה לתועלת הוריו. 2) איסור "ספייה": אסור מן התורה לתת לקטן מאכלות אסורות, או כל דבר האסור מהתורה. נלמד מן הפסוק "לא תאכלום כי שקץ הם"   ודרשו ח "'לא תאכילום' - להזהיר גדולים על הקטנים". כמו כן אסור לתת לקטן איסור מדברי חכמים. גם לאדם שאינו הורה של הילד אסור להאכילו איסורים. אסור לתת איסור אפילו לתינוק בן יומו. 3) מצווה מדברי חכמים לחנך את ילדיהם למצוות משהגיעו לגיל חינוך. גדר "גיל חינוך": במצוות עשה   מרגע שמבינים מהות המצווה  בערך גיל 6-7. במצוות לא תעשה   מהרגע שכאשר אומרים לילד "לא" על פעולה מסוימת הוא מבין ומפנים שעשה דבר שאסור לו לעשות גם להבא  בערך גיל 3. נחלקו הראשונים האם גם שאר אנשים חייבים לחנך את הילדים, או שהחובה מוטלת רק על ההורים. במשנה ברורה כתב בשם חיי-אדם להחמיר בזה באיסור תורה, ולהקל באיסור דרבנן. לגבי שני האיסורים האחרונים   ספייה וחינוך, נחלקו הראשונים כאשר הקטן מבצע פעולה האסורה מדרבנן, והיא נעשית לצורך הקטן: לדעת הרמב"ם אין להקל בכך, ולדעת הר"ן והרשב"א יש להתיר. השו"ע סתם להחמיר, אך בביאור הלכה הביא שיש להקל כמותם במקום הצורך. למעשה גם הפוסקים הספרדים מורים להקל בכך במקום צורך גדול (הגר"ע יוסף, הגר"מ אליהו, ובעל מנוחת אהבה   כולם זצ"ל). על פי כל האמור לעיל הצענו את שתי הדרכים כיצד לכבות את הרדיו על ידי קטן: א) האפשרות העדיפה: לקחת קטן בן שנה וחצי (לא הגיע לגיל חינוך, וכן לא שייך שביתת בנו כי אין בו דעת לעשות לדעת אביו), ולהעמידו מול הרדיו עד שהתינוק מאליו יכבה אותו (העמדה מול רדיו איננה ספייה). ב) אפשרות פחות עדיפה: לסמוך על הר"ן והרשב"א שמותר לספות לקטן איסור דרבנן כאשר הוא לצרכו, זאת על ידי קטן שבאמת צריך לישון דווקא באותו חדר והרדיו מפריע לו, והוא מבין שעליו לכבות את הרדיו כדי לאפשר לעצמו להירדם. נ.ב. אם מדובר על רדיו ללא צג דיגיטלי - מותר לכל אדם להנמיך את קול הרדיו על ידי סיבוב הגלגלת (מנחת שלמה א, סימן ט). אלא שיש לסובב אותה עם גב היד וכדומה, מחשש מוקצה. הרב עודד מילר
שאלה: קשירת צמח לגדר בשמיטה: ב"ה בחצרינו מטפס מסוג "פנדוראה", עומד על מקלות במבוק בסמוך לגדר (בשאיפה שיתפס בגדר) ונפל עקב הרוחות החזקות. האם מותר לקשור את ראשי ה"זרועות" לגדר? האם מותר לקשור גם את שאר הצמחים שלא נפלו? הם כבר גדלו מספיק והגיע הזמן לקשור אותם לגדר כדי שיתפשטו הלאה. האם מותר לחבר מקלות במבוק מאוזנים לגדר כדי לעזור לצמח להתפשט בצורה טובה לצדדים?
תשובה: וברכת ד' הרמב"ם (פ"א ה"ה) הזכיר את הפיסוג, ולפי תלמיד ר"י מפריש הכוונה לקשור את הענפים שיגדלו בצורה מסוימת. בכל אופן נראה אם העץ (פנדוראה) ימשיך לגדול ולא יפגע אין להתיר קשירה זאת. אולם אם ללא הקשירה העץ יפגע אפשר להקל. כדאי לשאול גנן מומחה בבית אל. שבוע טוב הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: היחס בין הרוח לחומר: לכבוד הרב. אני קצת מתבלבל ביחס שבין הרוח לחומר. למדתי ברב קוק שהגוף הישראלי הוא קדוש ובארץ ישראל קידוש החומר תופס מקום מרכזי. מאידך במסילת ישרים המבוסס עפ"י הברייתא של רבי פנחס בן יאיר אנו מוצאים שמעלת קידוש החומר הוא נעשה רק בשלב הקדושה, כלומר רוב האנשים לא מגיעים למעלה הזאת. האם זה נכון שיש סתירה בין הדברים? אני לא כל כך מבין.
תשובה: יש כמה רכיבים בסוגיא העמוקה והמסועפת הזאת, יש דרגות שונות בקידוש החומר. קידוש החומר כמו שמבואר במדרגת הקדושה של המסילת ישרים הוא קידוש החומר עליון עד שמי שמביא מתנה לתלמיד חכם כאילו הביא ביכורים, כאילו הקריב על גבי המזבח, כמו שמביא שם הרמח"ל. האדם הקדוש מתעלה כ"כ עד שמעשיו הם ממש כמקדש. לעומת זאת, קדושת החומר שהרב דיבר עליה שייכת יותר למדרגת א"י ולא למדרגת המקדש. וכאן אנחנו מוצאים עוד הבדל, והוא, שבחוצה לארץ, בזמן הגלות, הקדושה היתה מופלגת, מתרוממת מעל הגילויים בעולם הזה. השייכות למדרגת הקדושה הגיעה רק למי שבאמת עזב את כל גדרי העולם הזה, והיה שייך למקום של שבתי בבית ה' כל ימי חיי. לעומת זאת מאז ששבנו לארצנו, הקדושה מתגלה במעגלים רחבים הרבה יותר. היא מתגלה בפירות ובתבואה של א"י, היא מתגלה בעבודת הקרקע, היא מתגלה בבנין של בתים וקהילות, ובמידה מסוימת היא מתגלה אף בפיתוח כל כישורי החול. יוצא שעצם בנינה של ארץ ישראל ועצם פריחתה היא מצוה גדולה, ולכן יש בה קדושה. אנחנו בנינו את הארץ מתוך קדושה, ומשתוקקים להגיע גם לקדושה במעלה עליונה עד שיהיה כל מעשינו כעין מעלת המקדש ממש, ועוד יותר עד שנגיע למקדש ממש, בעז"ה כשהקדושה תתגלה במלואה. הקדושה במלואה היא לא דרגה פרטית שנאמרה במדרגת הקדושה במסילת ישרים אלא השראת השכינה במקדש, באומה הישראלית ובהפיכת כל העמים לקרוא שפה ברורה בשם ה'. זוהי הקדושה העליונה מכל, שאליה אנחנו מצפים, שעיני כל אליה נשואות, ושבנין הארץ הוא המכין לה.
שאלה: הבאת אפר נפטר לארץ וקבירתו: סבתה של אשתי נפטרה לפני כ 20 שנה בברית המועצות לשעבר. לאחר פטירתה היא נשרפה ואפרה הושם בכלי. הכלי הנ"ל נקבר בבית קברות ממלכתי - כלומר לא יהודי, שם. סבה של אשתי עלה לארץ לפני חודשים מספר, ולצערנו נפטר היום. מבקשותיו האחרונות היה להקבר סמוך לאשתו. שאלות : 1. האם מותר להוציא את אפרה של הסבתא מקברו בחוץ לארץ על מנת לקוברו בארץ ישראל בסמוך לקברו של בעלה.? 2. האם במקרה הזה, קבורה זוגית (היינו אחד מעל השני) מותרת? אם שמא רצוי לקבור בקבורה לזה לצד זה? 3. האם צריך לפזר את האפר לאדמה או לקברו כפי שהיה בתוך הכלי.? 4. במידה והבאת האפר לארץ מותרת, ובמקרה שהדבר יתרחש רק לאחר הקמת המצבה לסב, האם עדיין יהיה מותר לקבור בקבורה זוגית? 5.האם דיני אבלות חלים לאחר קבורה חוזרת של האפר? מראש על ההתיחסות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אסור לשרוף את המת אלא יש לקברו. יש הסוברים (גשר החיים פרק ט"ז, ט', ב')שאם שרפו מת על פי בקשתו כי הוא כפר בתחיית המתים - אין לקבור את האפר בבית קברות יהודי. אולי אפשר להקל כאשר הדבר נעשה בחוקת המדינה ולא לפי בקשת הנפטר. ברור שכאשר קוברים את הכלי שבתוכו האפר לא נוהגים דיני אבלות ואפשר לקברו בכל מקום. אם השרפה לא נעשתה על פי בקשת הנפטר עדיף לשים את האפר באדמה(שם ח', ב'). עד ביאת הגואל בשמחות הרב חגי בר גיורא
שאלה: מסחר בני"ע זרים בשבת: האם מותר לתת הוראת קניה בבורסה בחו"ל (שם יש מסחר בשישי), לפני כניסת השבת, כאשר ההוראה תכנס לפועל בשבת עצמה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה חכמינו אסרו "אמירה לנכרי" שפרושה שאסרו לנו לצוות לנכרי שיעשה עבורנו מלאכה אסורה בשבת. רק במקרים מיוחדים התירו כגון: עבור חולה וכו'. לכן אם הוראת הקניה גורמת לעשיית מלאכות אסורות בשבת - אין להתירה. בעזרת ה' תרוויחו מקניות בשאר הימים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שבע שיבולים מקנה אחד: ב"ה כתוב בתורה 7 שיבולים מקנה אחד. אמר לי חבר שראה פעם 2 שיבולים יוצאות מקנה אחד. אם כך אני מבין שזה היה נס או אולי יש עדות בח ומקורות מדעיים לשבע שיבולים?
תשובה: לשואל אכן חלום מופלא, וכך דרכם של חלומות. נאמנה
שאלה: ברכה על בצק שטוגן במחבת עם שמן: בצק הנילוש במים וטוגן במחבת עם שמן דק מאוד. האם ברכתו המוציא?
תשובה: כיון שמדובר בטיגון במעט שמן רק בכדי שהבצק לא ישרף או ידבק, נחשב הטיגון כאפיה לכל דבר ולכן ברכת הלחם המוציא.  רמ"א קסח יד  משנ"ב שם סקס"ט
שאלה: השם ציון לבת: לרב אשמח לשמוע האם קיימת הסתייגות מפורשת מהשם ציון לבת. ראיתי כאן במאגר שהרב ליאור שליט"א מסתייג בשל השימוש ה כפול בשם, גם לבנים וגם לבנות, אבל לא הבנתי מדוע קיימת בעיה כזו אחרי שישנם שמות כמו שמחה ו יונה. בנוסף, השם ציון במקורו הוא נקבי בעליל, כבשירו של ריה"ל וכן המושג "נקודת ציון הפנימית" וכיוצ"ב. ויישר כח!
תשובה: הסיבה לא לתת שם זכרי לבת איננה גזירה או הפליה אלא לטובת הבת, כי בעלת שם זכרי עלולה להיות עקרה ח"ו או לסבול בנישואים, ובמקום שיש סכנה לא כדאי להסתכן. ומה שישנם שמות שאצל אשכנזים זכר (יונה שמחה) ואצל ספרדים נקבה- כיון שרבים נהגו בזה יש שמירה מן השמים על ציבור אך אין להסיק מזה מסקנות על שמות אחרים מפני הסכנה.
שאלה: קנין לגוי להפקיע: מה שהרב הביא ללמוד מהרמב"ם הזה ראיה להוכיח שאין קנין לגוי להפקיע האם לא ממש בהסבר הלכה זו ברמב"ם נחלקו המב"יט והב"י? שלשעת הב"י מהמשך ההלכה מוכח שדווקא כשחזר היהודי ולקחה חלה הקדושה? וממילא לשיטה זו חוזרת השאלה למה הרב פסק כך רק כששמיטה דרבנן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קדושת שביעית ביבול נכרי"
תשובה: בס ד וברכת ד' לדעת המבי"ט אין קניין לעכום להפקיע ולכן הפירות קדושים בקדושת שביעית. לדעת הב"י בדעת הרמב"ם אין קניין לעכו"ם להפקיע לעניין שחוזר ולוקח אבל כשזה ברשות העכו"ם יש קניין לעכו"ם. אבל זה יכול להיות רק מדרבנן, מכיוון שבדאורייתא אם אנו סוברים שיש קניין לעכו"ם א"כ אין הבדל אם ברשות ישראל או עכו"ם, ומכאן שגם לדעת הב"י שיש קניין זה רק מדרבנן וממילא כששביעית בזמן הזה דרבנן יש מקום לומר שיש קניין לעכו"ם. אבל לא כששביעית דאורייתא. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: עין הרע והאמונה בו: קראתי בהרבה מקומות שעין הרע זה ענין של אמונה. הכוונה היא שמי שלא מאמין בזה, זה לא יפגע בו "מאן דלא קפיד לא קפדינן בהדיה" ויש שאלה, הרי כבר אמרו ח "אין ברכה אלא בדבר הסמוי מן העין" ויוצא שמי שלא יאמין בעין הרע מסתמא לא מאמין במה שאמרו ח שאין ברכה אלא בדבר הסמוי מן העין?
תשובה: מה שנאמר שלא מקפידים על מי שלא מקפיד לא נאמר על עין רעה. ענין עין רעה להזהר לא להתבלט יותר מידי, כי זה גורם לקנאה ושנאה. אך במה שמקובל בין אנשים ולא בולט אין לחשוש מעין רעה. לא שייך להאמין או לא להאמין בעין רעה- זוהי מציאות קיימת, כל אחד יודע שקשה לו לעבוד כאשר עומדים ומסתכלים עליו.
שאלה: אכל בשרי עם מזלג חלבי: כבוד הרב לפני מספר חודשים מישהו בביתי אכל בשר חם (או עוף), בצלחת בשרית עם מזלג חלבי, כבר עבר זמן רב מאז ולא נעשה דבר בעניין (לפי מה שזכור לי המזלג החלבי הוכשר אחר כך, אבל לא הכשרנו את הכלים הבשרים ואין דרך לדעת באיזה צלחת נאכל הבשר ) מה צריך לעשות עכשיו עם הסכו"ם הבשרי והחלבי? אציין שמאז אוכלים כרגיל בביתי עם הסכו"ם החלבי והבשרי עוד אציין שמאחר וכבר עבר זמן רב אני לא בטוח מדייק בפרטים ואולי יש מקום לעוד חששות. מה עלינו לעשות? מראש
תשובה: הדבר היחיד שצריך לעשות הוא להגעיל את המזלג החלבי. אם יש ספק אם הוכשר - יש להכשירו כעת מחמת הספק. הכלים הבשריים אינם צריכים הכשרה. הרב עודד מילר
שאלה: השם אורי : ערב טוב כבוד הרב חלמתי שאני קוראת לבני הבכור אורי (ori), האם זה שם טוב?
תשובה: ה' אורי וישעי ממי אירא,ה' מעוז חיי ממי אפחד. בהחלט מתאים. שיהיה במזל טוב. לידה קלה
שאלה: בניית גדר אבן בשמיטה: האם מותר לבנות גדר מחומרים שונים שיסודותיה בטון סביב שטח שיינטע אי ה בשנה ל התשע ו? והאם ישתנה הדין אם ייצקו רק את יסודות הבטון בשנה הנוכחית (שמיטה)?
תשובה: וברכת ד' עיין במשנה פ"ג מ"ח שעושים חייץ על פני הגיא, דהיינו (פיה"מ, פנ"מ, ערוה"ש) עשיית גדר הותרה. אמנם אם היה פירות בשדה היה אסור מכיוון מדין חובת ההפקר (כמבואר ברמב"ם (פ"ד הכ"ד), אבל בעשיית גדר שאיננה לשמירת הצומח וכן לא למלא שם אדמה (כפי שמשע בשאלה העפר כבר נמצא) א"כ אין בזה איסור מכיוון שאין בפעולה זו פעולה חקלאית (כמו כן אסור לעשות מחיצה לשמירת מים שזו פעולה חקלאית - עיין ר"ש). אמנם אם חופרים לעשות בור ליציקת הגדר, יש להזהר שלא לשפוך את האדמה שזו פעולה חקלאית שאין לעשותה בשביעית, אבל יכול להעמיד ערמה גדולה או להוציא למקום שאין זורעים בו. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: אם פונדקאית לבני נח: לכב הרב שליט"א, נשאלתי שאלה על ידי בני נח, האם מותר לזוג של גוים חשוכי ילדים, להשתמש ב"אם- פונדקאית" כדי להוליד? הננו מכירים את הדעות המקילות ליהודים, אך האם לבני נח קיימות חומרות נוספות (מעבר להלכה ליהודים) לגבי אשת-איש, כפי שיש להם חומרות לגבי גזל פחות משווה-פרוטה והפלת עוברים וכדומה? גם אם בני נח אינם חייבים בפריה ורביה, אם הם מתעקשים להוליד ילד משלהם, האם מותר להציע להם לעשות כן דרך אם-פונדקאית (והאם יש צורך להקפיד, למשל, שבעלת-הרחם תהיה רווקה ולא קרובת משפחה, כמו שמקפידים אצלנו)? בכבוד רב!
תשובה: הרצון בילדים הוא טבעי לכל מין האנושי רחל אמרה הבה לי בנים ואם אין מתה אנכי למרות שהייתה פטורה ממצות פו"ר איני רואה שום מניעה הלכתית שב"נ יוליד באמצעות פונדקאית שרה ורחל השתמשו בשפחותיהן כ"פונדקאיות" מעיקר הדין גם קרובת משפחה יכולה להיות פונדקאית
שאלה: לענות אמן על ברכה בשיעור: כאשר אני מאזין לשיעורים מוקלטים, באתר זה ואחרים, אני שומע דברים נוספים על הנלמד המתרחשים בכיתה באותו זמן. בין היתר, אני שמעתי מספר פעמים שהרב המרצה מברך על שתיה. האם לענות אמן על ברכה כזאת? הרי יש חשיבות רבה בלענות על ברכה.
תשובה: אין לענות אמן, ואפילו בשידור ישיר נחלקו הדעות, וכמדומני שהרוב אוסרים וסבורים שזוהי אמן יתומה, ובהקלטה שאינה שידור ישיר ודאי שזוהי אמן יתומה.
שאלה: ברכות בוקר ומשמרות לילה: שוב הנושא של השכמה לפני הנץ. כל שבוע יש עלי לעבוד משמרות לילה. במהלך הלילה אני הולך לישון לשעתיים, בערך מחצות עד שתיים בלילה. כלומר אני קם 3 או 4 שעות לפני עלות השחר. מה הסדר המומלץ לאשכנזים במצב כזה, מתי ליטול ידיים, ברכות, לימוד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילה לפני הנץ"
תשובה: ברכות השחר כולל נטילת ידים וכו' אפשר לומר כשאתה מתעורר, חוץ מברכת הנותן לשכוי בינה שעדיף לדחותה לעלות השחר. תפילת שחרית והנחת תפילין יש להמתין לבוקר. איני יודע מה האפשרויות שלך להתפלל תוך כדי המשמרת, אבל לכתחילה אין להתפלל לפני זמן תפילת ותיקין, היינו תפילה המתחילה לפני נץ החמה ותפילת שמונה עשרה בנץ החמה. בשעת הצורך אפשר להתחיל להתפלל כ50 דקות לפני הנץ  זמן שיראה את חברו הרגיל עימו מעט ויכירנו. מאידך, אפשר לדחות את התפילה לאחר המשמרת, במקרה זה יש להקפיד לא לעבור את זמן קריאת שמע ותפילה. כל הזמנים מופיעים בלוחות. אפשר למוצאם באתר שלנו.
שאלה: חיילת התיישבה לידי באוטובוס: אני ישבתי באוטובוס ולפתע עלתה לאוטובוס חיילת והתיישבה לידי (היא הייתה רזה והמשקל שלי בינוני כך שלא נגענו אחד בשני). אני לא קמתי מכוון שהיא לובשת בגדים שמכסים את כל הגוף (מצד שני היא לבשה מכנסיים שזה נגד הרבה פוסקים) ולא רציתי לפגוע ברגשותיה. פעלתי נכון?
תשובה: יפה עשית שלא פגעת בה
שאלה: נרות חנוכה - זמן רבינו תם: האם צריך להדליק נרות חנוכה שידלקו עד סוף זמן רבינו תם.?
תשובה: הדלקת נרות חנוכה מצוותה חצי שעה מזמן צאת הכוכבים. (או מהשקיעה לנוהגים כך) ולא נוהגים כר"ת. הרחבת תשובה: בשו"ע מובא שנוהגים להדליק חצי שעה כדי שתכלה רגל מן השוק. לכאורה לפי זה היה ראוי במקומות הומה אדם להדליק עד שעות יותר מאוחרות, אך רואים שלכתחילה צריך להדליק מהזמן המקורי ולא לעכבו עקב שינוי בסגנון החיים. ולכתחילה לא יעכב ההדלקה. וכן לעניין זמן ר"ת רואים שהשולחן ערוך לא התייחס לר"ת, וכך רואים שנוהגים כלל ישראל.
שאלה: הדלקת נרות חנוכה בבית שיש בו שני פתחים : לרב בבית שיש בו שני פתחים אן בבית דירות שיש בו שני חלונות משני צדדים האם צריך להדליק בכמה מקומות משום החשד כפי שכותב השולחן ערוך?
תשובה: בהיותנו בגלות השאלה לא הייתה קיימת מפני שהדליקו בתוך הבית. בזמנינו שניתן לקיים את המצווה כהלכתה מדליקים ליד הפתח היותר בולט בלבד. מהסיבות הבאות: 1. רק שני הפתחים באותה רמת פרסומי ניסא יש חשד.(חוכמת שלמה) 2. בימינו שכול בית יש בו כמה צדדי אוויר או פתחים או חלונות - אין חשד כלל. ראיתי תשובות נוספות שטעמיהם קשים.
שאלה: החזקת טובה לעצמך: כתוב במשנה "אל תחזיק טובה לעצמך". אני מרגיש שלפעמים אני לוקח את זה בקיצוניות יתר, וזה גורם לי לנפילות. האם זה נכון לומר שצריך קצת להחזיק טובה ולעודד את עצמנו? מראש
תשובה: במשנה כתוב גם 'אם אין אני לי מי לי', ודאי שאדם צריך לדעת את ערכו, את ערך המצוות שהוא עושה, את ערך התורה שהוא לומד וערך הקדושה ששורה עליו - שאם לא כן אין טעם בכל המעשים שהוא עושה. הקב"ה חפץ במעשיו ורואה את כל אחד מישראל כבנו, הבעל שם טוב אומר שהקב"ה אוהב כל אחד מישראל כמו אדם שנולד לו בן יחיד לזקוניו. לכן ודאי שכל מעשה אפילו קטן שאתה עושה בקדושה יקר עד אין חקר. אדם צריך לשמוח במצוות כמו שהרמב"ם אומר בסוף הלכות סוכה שהשמחה במצווה היא מעלה עליונה וחלק עמוק מעניינה של המצווה, וודאי שאין טעם לשמוח בדבר שאין לו ערך - אלא שהמצוות שאנחנו עושים הן בעלות ערך עצום. יחד עם זאת, הטובה הזאת היא לא לעצמנו, זאת מתנה שהקב"ה נותן לבניו בחוניו אהוביו שלכל מעשיהם יש ערך עצום ונפלא ועל זה אנחנו שמחים. אבל לחשוב שאנחנו המקור של הכל, שאנחנו מעמידים את הדבר ואנחנו אלה שיוצרים את קדושתו ומעלתו - על זה אמרו ח אל תחזיק טובה לעצמך.
שאלה: העמדת העמודים: ב"ה א. אם כך, אוכל פשוט לתקוע מחדש את המקלות באדמה וליישר את הצמח? (רק בשביל המראה, לא נראה לי שהצמח יפגע אם ישאר למטה) ב. האם מותר להעמיד מקל ולקשור אליו את העץ כדי שיגדל ישר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קשירת צמח לגדר בשמיטה"
תשובה: וברכת ד' לא נראה שיש כאן "אוקמי" של נוי, לכן נראה שאין לפסג ולקשור את הצמח ולכוונו למקום מסויים. אלא א"כ הצמח ינזק. אוקמי של נוי זו הגדרה בדבר שיש רגילות אבל צמח זה שאין רגילות לגדלו לנוי והוא לא צמח לא נראה שאפשר לקשור. אמנם נראה שאפשר לקשור את הצמח שלא נפל כיוון שאין בזה כיוון או פעולה חקלאית. לגבי המקל של העץ זאת שוב שאלה אגרונומית, אם העץ יגדל עקום לעד זהו הפסד גדול ואפשר לעשות, אבל אם לא יגדל עוקם אלא בשנה הבאה יישרו אותו אין להקל. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום שבי דרום
שאלה: חשש בחזקת בשרי במטבח צבאי: ב"ה במידה ואוכל בשרי ואוכל פרווה מוגש במגשים סמוכים במטבח צבאי. א. האם צריך לחשוש לכך שחיילים השתמשו באותה הכף למאכלים השונים (גם כאשר יש מספיק כפות, יכול לקרות שמעבירים) ואם אני אוכל מהפרווה אני בעצם בשרי? ב. ומה לגבי מטבחים בבסיסים מסויימים שאני מחמיר על עצמי לא לאכול שם בשר עוף, אני צריך להחמיר על עצמי גם לא לאכול מהתוספות?
תשובה: 1. האוכל הפרווה בצבא אין צורך להמתין אחריו כדין בשר גם אם השתמשו בטעות בכף מהבשר. (הש"ך) 2. אין צורך להחמיר בתוספת ולדעתי גם מהעוף שהוא בצה"ל ברמת מהדרין. בשר בקר או מזון מעובד שיש בו בשר בקר עדיף להחמיר. לצערי צה"ל משקיע אנרגיות רבות בנושא שמיטה, ובשר בקר שהינו חשיבות מספר 1 שצריך להיות בהקפדה בכשרות וחשיבות ההידור בו,לספרדים וגם לאשכנזים לא חלה התקדמות בנושא. ה' יצליח דרכך.
שאלה: מאבד עצמו לדעת: לכבוד הרב יש לי כמה שאלות:א.האם למאבד עצמו לדעת יש חלק בעולם הבא 2.האם לימוד תורה צדקות ומעשים טובים מועילים לנשמתו 3.האם הוא קם בתחיית המתים
תשובה: ב"ה שלו קראתי את שאלותיך וחשבתי עליהן לא מעט. אחד מהנושאים שאנו לומדים בהלכה הוא דין של מאבד עצמו לדעת. מצד אחד דברי חכמנו זכרונם לברכה אינם פשוטים. מאבד עצמו לדעת זהו דבר מאוד חמור, מאוד נוגד את כל היהדות. היהדות היא דרך של חיים, היא נותנת משמעות לחיים ומלמדת אותנו שכל החיים שלנו הם חיים של משמעות על ידי התורה והמצוות. ולכן מי שמאבד עצמו לדעת הוא ממש הורס את כל ענין היהדות. מצד שני, כאשר אנו לומדים את הפוסקים המאוחרים יותר אנו מגלים עד כמה חכמים הרחיקו מאיתנו את המציאות של מאבד עצמו לדעת. בפוסקים אנו למדים שכמעט אין מציאות של מאבד עצמו לדעת. אדם הלומד את הפוסקים מגלה שבאופן המעשי אין כמעט מצב של מאבד עצמו לדעת. סיבות שונות יש לכך. פעמים רבות אנו פשוט לא יודעים אם האדם באמת איבד את עצמו לדעת או לא, ואז במקרה זה לא נוהגים את דיני מאבד עצמו לדעת. וגם אם אנו יודעים שהאדם התכוון לאבד עצמו לדעת חס ו פעמים רבות שתוך כדי האדם מתחרט ולכן אנו לא דנים היום דין מאבד עצמו לדעת כמעט אף פעם. בעקבות זאת, שאלות אלו שאתה שואל אינן שאלות מעשיות, ולכן אין ברצוני להרחיב בהן. במסגרת זו אנו מנסים להגיע לדברים מעשיים. לגבי חלק לעולם הבא אין ברצוני להיכנס. בכל מקרה לימוד תורה ומעשים טובים מועילים לנשמתו. לגבי קימה לתחיית המתים גם אינני רוצה להיכנס לכך. ולכן אחזור לשאלה הקודמת. בפועל אם חס ו יש מישהו שאיבד עצמו לדעת חשוב במיוחד לעשות מאמץ לזכות אותו ולהרים את נשמתו. דרכים רבות יש לעזור, וחשוב להתייעץ עם רב שמבין בדברים האלו שידריך מה חשוב לעשות. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: יחס התורה לחינוך מיוחד: כבוד הרב, אובחנתי לפני כמה שנים כסובל מבעיית תקשורת (PDD) ולאט לאט אני מתמודד איתה, כיום אני לומד בישיבת הסדר ורציתי לשאול את הרב האם יש לתורה התייחסות לטיפול בילדים עם בעיות הנזקקים לחינוך מיוחד? אני אישית לא מצאתי בעצמי ותהיתי האם ייתכן שהתורה שהיא המדריכה את חיינו "פיספסה" את החינוך המיוחד?
תשובה: לא רק את החינוך המיוחד הותירה התורה מחוץ למעגלה, התורה מתעלמת משאלות רפואיות, היא לא מרפאה דלקת ריאות וגם לא אקזמה ברגל. התורה עוסקת בגילוי האלוקי ששורה בישראל והיא לא עוסקת בצדדים של העולם הזה. אמנם לחלק גדול מהדברים אפשר למצוא שורש בתורה, 'ליכא מידי דלא רמיזא באורייתא', אבל זה רק בתורת רמז. חכמה בגויים תאמין, אנחנו יודעים שהקב"ה חלק מחכמתו לבשר ודם ונתן לבני העולם הזה את היכולת להחכים, להעמיק ולמצוא פתרונות לעניינים של העולם הזה, במסחר, במדע, בבעיות נפשיות וגם בחינוך מיוחד. לכן אין להתפלא מכך שהתורה מתעלמת מהעניינים הללו מפני שהם עניינים של העולם הזה ותפקידה של התורה הוא להאיר את האור האלוקי, את אור עולם הבא, האור שלמעלה מכל גבול על ידי התורה ומצוותיה.
שאלה: קלפים של הרב עובדיה: ילדיי רוצים לשחק בקלפים של הרב עובדיה, האם מותר להפוך אותם?
תשובה: אין קדושה בקלפים ואפשר להפוך, ובלבד שלא כתובים שם דברי תורה. אך אם יש הרגשה לא טובה לדרוך על תמונת רב כמו שיש ביחס לתמונות אב ואם כדאי להימנע, אך בהפיכת הקלף אין שום חשש.
שאלה: ברכות בוקר ומשמרות לילה - המשך: על התשובה המהירה. האם ניתן ללמוד בשעות שבין שעת ההשקמה (2 בלילה) ובין עלות השחר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכות בוקר ומשמרות לילה"
תשובה: לאחר ברכות התורה אפשר ללמוד תורה. אשריך שאתה מנצל את זמנך, אפילו באמצע הלילה, ללימוד תורה.
שאלה: המשך- מנחתו של הבל: ובכל זאת, בין כה וכה- כיצד ידע הבל כי מותר לו לגזול חייה של חיה אחרת מבלי שהותר לו? הרי שהרעיון אינו מוסרי ונדמה כקרוב לאיסור, מדובר בגזילת חיים מיצור שה נפח בו חיים! מניין הבטחון כי ה ירצה שאדם יגזול חיים של חיה, שה בכבודו החיה, קודם זמנה הטבעי למות? מדוע חשב הבל שזה יהיה לרצון ה (וגם אם סופו מוכיח, עדין זה מוזר)? האם עשוי להיות קשר לכך שהוא נרצח, לדעתך? ב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מנחתו של הבל"
תשובה: לשואל אמנם לא הותרה אכילת בשר בהמה, אך שחיטת בהמה לה' כן הותרה, וכבר אדם הראשון הקריב קרבן לה' (ראה שבת כח ע"ב  עבודה זרה ח ע"ב  חולין ס ע"א). נאמנה
שאלה: ברכות התורה בשכיבה: האם מותר לומר ברכות השחר וברכות התורה בשכיבה על הצד?
תשובה: מותר. (יחווה דעת ה)
שאלה: סימון עם סימניות דביקות בספרים בשבת: עשיתי לי מנהג ב"נ לסמן בספרי הקודש את עיקרי הדברים בקו מתחת למלים. בשבתות יש לי ב"ה הרבה "שעות תורה" ללמוד, אבל ברור שאסור לסמן בקו. הבעיה היא שאח"כ לא יוצא לי לחזור על כל הלימוד במשך השבוע, והרבה משתכח (כשחוזרים על משפטים עיקריים מסומנים, קל יותר לזכור בהמשך). שאלתי היא: האם מותר לי להדביק סימניות דביקות מעל עיקרי הדברים בשבת (ראיתי שמותר לסמן עם סימניות אלו), ובמשך השבוע להוציאן ולסמן בקו, כל עוד בשבת אכוון שאין מדובר בעניין הכנה משבת למוצאי שבת באופן כלשהו? ב
תשובה: ראשית, יישר כח גדול על קיום מאמר ח "לא נתנו שבתות וימים טובים לישראל אלא כדי לעסוק בתורה". ובאשר לשאלה: אכן נראה שיש בעיה של הכנה משבת לחול בהדבקת מדבקות בשבת כדי להראות היכן לסמן במוצאי שבת. הפתרון לכך הוא להקפיד לחזור עוד ביום השבת עצמו על עיקרי הדברים המסומנים במדבקות, ובכך ההדבקה הופכת לצורך שבת. הרב עודד מילר