LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שמה של פרשת יתרו: לאדוני הרב למה פרשה כה חשובה לעם היהודי, פרשה של מעמד הר סיני, פרשה של מתן תורה, פרשה של עשרת הדיברות נקראת על שם גוי שהתגייר שעצותיו יהיו חשובות ככל שיהיו? האם מין הראוי שפרשה כזו תקרא על שם גוי, לעומתה מגילת רות המואביה מובנת כי ממנה יצא מלך ישראל, דוד המלך.
תשובה: השאלה המרכזית היא כיצד זכה שעל ידו נאמרה פרשייה זו של מינוי שופטים, שהרי יש כאן פרשייה נוספת בתורה שניתנה על ידו, ובכך עסקו המפרשים, וכתב על כך אור החיים הקדוש (שמות יח, כא) שטעם הדבר הוא שרצה הקב"ה ללמדנו שבחירתו בנו אינה מצד גודל חכמתנו, שהרי יש באומות גדולים בהבנה ובהשכלה כפי שמצאנו ביתרו, אלא זהו חסד עליון של הקב"ה עימנו וכן מתוך אהבת אבותינו, ולכן למרות שיש החכמים מאיתנו בחר הקב"ה בנו ונתן לנו את תורתו. שאלתך היא מדוע נקראת כל הפרשה על שמו. החלוקה לפרשות היא מאוחרת יותר, ובתחילה אף היו קוראים את התורה בשבתות במשך 3 שנים וכמובן חלוקת הפרשות היתה ר שונה. עם זאת, הואיל וכך נתקבע המנהג בעם ישראל ודאי נוספה זכות ליתרו שנקראה פרשה חשובה זו על שמו, וודאי יש לכך טעם. נראה שדברי אור החיים נאים אף לשאלה זו, ואכן דוקא בפרשה זו בה עוסקים במשמעות הגדולה של הבחירה בעם ישראל והיא נתינת התורה לנו, יש להדגיש שהדבר לא נעשה בגלל חכמתנו אלא יש כאן קישור עמוק יותר בין עם ישראל לקב"ה, קישור שאינו מתחיל מדברים חיצוניים כמו חכמה או תכונות אחרות אלא מעצם בריאתנו אנו עם המקושר יותר אל ריבונו של עולם. טעם נוסף לכך כתב הרב משה צבי נריה זצ"ל ("נר למאור" על פרשיות התורה) שהתייחס בדיוק לשאלתך, מדוע פרשה זו שהיא עיקרה של תורה זכתה להיקרא על שמו של גר. ועונה שם שהוא הוסיף בתורה את פרשיית מינוי שופטים, שמשמעותה הכנסת סדר לחיים של עם ישראל. חיים מסודרים, סדר במחשבה וסדר במעשה הם התנאי האמיתי לקבלת תורה בשלימות.
שאלה: צניעות מול גוי: האם מותר לבת לעשות ספורט בחדר כושר שהגברים בו גויים? ב מראש!
תשובה: אם את לבושה כמו שצריך, זה לא הידור אבל לא אסור.
שאלה: שכחנו חלק מהבצק בהפרשת חלה: במהלך אפיית עוגיות בבית גילינו שלא הפרשנו חלה (חלק אחרי אפיה וחלק עדיין בצק). שמנו הכל ביחד והפרשנו חלה. לאחר ההפרשה גילינו שחלק קטן מהבצק היה בצד ולא שמנו לב. חלק זה אינו בשיעור של הפרשת חלה אבל מוקדם יותר הוא היה ביחד עם כל הבצק והגיע ביחד איתו לשיעור. מה דינו של הבצק שנשאר בצד? (הבצק שכן הפרשנו הגיע לשיעור הפרשה)
תשובה: יש להפריש מהבצק שנשאר בצד.
שאלה: למידת ההלכה לעומק: לכבוד הרב הי"ו. אני תלמיד צעיר (בן כ-15) באחת הישיבות התיכוניות, ויש לי בעיה גדולה. בישיבתנו למידת הגמ בעיון ובבקיאות תופסת מקום משמעותי. למידת האמונה, מחשבת ישראל והתנ"ך תופסת פחות מקום, אולם הן תופסות את המקום הראוי להן (הרי הגמ היא עיקר תלמודנו). בתחילת כל סדר בוקר אנו לומדים קיצוש"ע במגמה של סיום כל הספר בשנה תמימה, ואכן אנו מתקדמים בצורה משביעת רצון. אני אוהב מאוד את הגמ בעיון, ואת השיעורים באמונה, אבל בהלכה אני מרגיש קושי מסויים. לא שההלכה לא מעניינת אותי, ח"ו, אלא שקשה לי לזכור את כל הפרטים שבהלכות היום-יומיות אא"כ חזרתי עליהם המון פעמים, אבל לא יעלה על הדעת לחזור על כל פרט בהלכה המון פעמים. התחומים שאני הכי חלש בהם הם ברכות הנהנין ושבת. הדבר מקשה עליי במודעות הכללית כלפי התורה, כיוון שאני משקיע בלמידת עוד תורה שלא במסגרת התוכנית בישיבה (עוד מסכת שלא נלמדת בישיבה שאני לומד בעצמי, תנ"ך יומי במגמה לסיים את כל התנ"ך בשנה וכו ), אולם בהלכה יש לי קושי גדול. עוד קושי שמצטרף על הקשיים דלעיל, הוא הסביבה. בעוד אני יודע לצטט ראשונים ואחרונים שלמים בסוגיית קניין אגב, ובקושי יודע מה ההבדל בין גרמא לגרמי בשבת, אחי הגדול הי"ו (שהוא מאוד חזק בהלכה, ב"ה, במיוחד בהלכות שבת) עוקף אותי מאוד. דבר לגיטימי הוא שאחי הגדול ידע יותר ממני, אבל אפילו על מה הוא מדבר אני לא יודע. הסביבה רק מתקדמת ואני מרגיש כאילו אני צועד במקום. אני מרגיש המון עוגמת נפש. אודה לכבוד הרב אם ישיב לי תשובה מנומקת שתוכל לשמש אותי בהמשך. לרב.
תשובה: אם אתה לומד בשקידה ומתקדם אתה צריך להיות שמח. אי אפשר ללמוד הכל בבת אחת. תלמד בשמחה ובעזרת ד' תעלה ותצליח.
שאלה: קריאת דבריו של רבי חנניה ללא קדיש: נוהגים אצלנו בבית הכנסת לומר לאחר מנחה הלכות כשרות, ולאחר מכן את משפטו של רבי חנניה ("רצה הקב"ה לזכות את ישראל") ואז קדיש. במידה ולאחר מנחה לא נשארו מספיק אנשים למניין, מותר לומר את רבי חנניה בלי לומר קדיש לאחר מכן? האם יש צורך במניין גם אם רוצים לומר רק את רבי חנניה?
תשובה: לצורך אמירת ר' חנניה אין צורך במנין.
שאלה: שימוש בספר תורה אחד במקום שצריך שניים: בחנוכה וראש חודש צריך להוציא שני ספרי תורה. האם יכול הגבאי מפאת נוחות להוציא רק ספר אחד ולגלול לקריאה הנוספת של חנוכה?
תשובה: הגבאי יכול לעשות כן, אם אין בגלילת ספר התורה במהלך התפילה משום טירחא דציבורא.
שאלה: שעור זומבה: שמעתי ששעור האירובי- זומבה- שהוא ריקוד לטיני- כולל בתוכו שירים עם מילים לא צנועות כלל. האם מותר להשתתף בשעור זה (אם איני יודעת את פרושי המילים)?
תשובה: לא ראוי להשתתף בשיעור כזה גם אם את לא מבינה את המילים.
שאלה: לאכול ולצלות כבד אווז: איך מכשירים כבד אווז כי הרי אם צולים אותו לא יישאר כלום מהבשר שהוא רובו ככולו שומן?
תשובה: בכל כבד יש שומן שמצטמק עם הצליה. בכבד אווז יש אולי קצת יותר. אין צורך לשרוף את הכבד עד שייעשה פחם. לידיעתך, עודף השומן בכבד אווז הוא תוצאה של פיטום שיש בו גם צער בעלי חיים וגם בעיה מסויימת בכשרות. אומנם הוא כשר אך המהדרין לא אוכלים אותו.
שאלה: כריעת ברך בהפסקת טלית בין הפנים לרצפה: האם מותר לכרוע ברך על הרצפה ע"י הפסקה בטלית בין הפנים לקרקע? (בין בתפילה בין בזמן אחר) גם מסופקני בלשון הפוסקים שהאיסור הוא כשפניו דבוקות לקרקע שלכאורה אם הפנים אינן נוגעות בקרקע מותר - האם נכון הדבר?
תשובה: המנהג להתפלל את כל התפילה בכריעה הינו מנהג הנוצרים ועל כן איננו נוהגים להתפלל באופן זה את כל התפילה. אמנם, מצינו בקהילות ישראל מנהג להתפלל בכריעה בחלקים מן התפילה. גם במקרים אלו, קיים איסור אבן משכית. הפסקת הטלית בין פניו לקרקע מועילה לעניין אבן משכית, אך אם אדם רוצה להתפלל את כל התפילה ע"י שיפסיק בטלית, אסור משם שזהו מנהג הנוצרים ולא מועילה בזה הפסקת טלית.
שאלה: סודיות רפואית הפוגעת בבן הזוג: לרב לפי הנהלים המקובלים היום במערכת הבריאות, אם לרופא או אחות ידוע על חולה מסויים שיש לו איידס (ב"מ), והוא לא רוצה לספר לאשתו, אסור לספר לה אלא יש לשכנע אותו להסכים. זה תהליך שעשוי להמשך זמן, ואין ביכולת הצוות המטפל לוודא שהם לא משמשים במהלך הזמן הזה. האם הנחיה כזו עומדת בקריטריונים הלכתיים?
תשובה: ראה באהלה של תורה ח"א סי' פג.
שאלה: בדיקת פירות יבשים: א. ישנם פירות יבשים שהתולעים מגיעות אליהם רק בזמן הייבוש. עד כמה שידוע לי כך הוא בתמרים יבשים. לפי זה אין צורך לבדוק את התמרים. אם כן, מדוע מדריכים לבדוק אותם? (גם אם הביצים הוטלו בפרי במחובר, מכל מקום לא היתה רחישה במחובר). ב. האם תולעים שלא רחשו במחובר מותרות באכילה גם כשהן עומדות לעצמן? ג. מדוע חוששים לתולעים בירקות מצע מנותק? (אשמח לראות מקורות בנושא)
תשובה: וברכת ד' א. התמרים מתליעים במחובר ובתלוש. ובסעיף ז נפסק שכל ספק אסור. ב. מה פרוש עומדות לעצמן? אם הן יכולות לרחוש - אסור. לא יכולות לרחוש בגלל המקום הצר - מותרות. אולי השאלה היא על תולעת שהיא נכרת בעין, ועל כן יש בכך משום בל תשקצו, והאיסור הוא כשניכר ולא התירו במים אלא כששותה את המים או הפרי ויש בו תולעים אז אין בל תשקצו אבל כשניכר בעין אפילו שאין בו איסור שרצים יש בו איסור בל תשקצו. ג. רוב החרקים בירקות הם כדין הקמח אפילו שהוא תלוש אבל כיוון שהם יוצאים ובאים הם נאסרים, וכן בירקות מצע מנותק הם יוצאים ובאים מירק לירק, על כן דינם כפרשו גמורים ואסורים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: השתתפות אבל בשבע ברכות: 1. האם לאבל בתוך שנה על אביו מותר להשתתף בשבע ברכות? 2. האם מותר לעשות שבע ברכות בליל תענית אסתר?
תשובה: א. ככלל אין לאבל להשתתף בסעודת שבע ברכות ורק בתנאים מיוחדים ובמציאויות שונות הותר, כגון: 1. לאבי החתן ולסב החתן - מותר. 2. אם בלא השתתפות האבל לא יהיה מנין או לא יהיו 'פנים חדשות' - מותר. 3. שבע ברכות המתקיימים בבית האבל יש אומרים שמותר. במקרים הנ"ל טוב שלא יהיו כלי זמר בסעודה. ב. מותר לערוך שבע ברכות בליל תענית אסתר.
שאלה: מכירת תפילין של בר המצווה: לרב אני רוצה למכור את התפילין של הבר מצווה שלי, האם הדבר מותר בהלכה?
תשובה: מותר למכור תפילין אולם נחלקו הפוסקים האם מותר להשתמש בכסף שתקבל תמורתן לצורכי חולין. לכן לכתחילה יש להשתמש בכסף לצורכי מצוה ואם אתה זקוק לכסף באופן מיוחד מותר לך להשתמש בכסף גם לשאר צרכים.  שו"ע יו"ד רפב יח  או"ח קנג י  נו"כ שם
שאלה: חלקה לפני הזמן: אנו חוגגים חלקה לבננו שחל ביום חמישי ורצינו לדעת אם מותר להקדים אותו ליום רביעי בבוקר. רצינו לדעת אם זה מותר ואם זה אכן נחשב שקיימנו את המצווה?
תשובה: אין בזה מצוה רק מנהג ואפשר יום אחד מקודם ללא חשש.
שאלה: סדר עדיפויות בין חתונה ולימוד לתואר: לכבוד הרב, אני בן 23. רציתי לצאת לפגישות אך אני מודאג ולא יודע מה לעשות: א) ללמוד בישיבה ואז ללמוד לתואר ולאחר מכן להתחתן. ב) להתחתן וללמוד לתואר אקדמי ולקבוע עיתים לתורה. ג) לשלב בין למודי קודש ותואר ולאחר מכן להתחתן. כבוד הרב הבעיה שלי היא שלא יהיה לי כסף אחרי החתונה ואז אצטרך לעבוד מבלי ללמוד מקצוע ולא יהיה לי גם זמן ללמוד תורה ואני רוצה להעמיק ולהידבק בתורה. איני יודע מה הסדר שצריך להיות. אני פוחד שאם אלך ללמוד בישיבה ולאחר מכן לימוד אקדמי אני אהיה בן 27 ועוד לא התחתנתי. אני בחור דתי מה אני צריך לעשות? מראש.
תשובה: אשריך שיש לך רצונות טובים. ואולם עצה טובה מה לעשות יוכל לתת לך רק רב שמכיר אותך היטב ויודע מי אתה ומה עשית עד עכשיו. על כל פנים, אני מברך אותך שד' ינחה אותך בדרך הטובה לך.
שאלה: הלכות לגבי שמיעת שירים: רציתי לשאול האם ישנן הלכות שעליי לדעת לגבי שמיעת שירים, למשל, האם מותר לשמוע שירים שמבצע גוי, והאם מותר לשמוע שירים רומנטיים (כשמחשבותיי נתונות לבעלי בלבד כמובן)?
תשובה: מותר לשמוע שירים שמבצע גוי אם הם שירים בעלי תוכן חיובי. ואין לשמוע שירים בעלי תוכן שלילי גם אם הם מבוצעים על ידי יהודי. וגם לא ראוי לשמוע שירים רומנטיים, אף אם השומעת מתכוונת לבעלה.
שאלה: סכום מחצית השקל בשנת תשע"ב: רציתי לדעת כמה שקלים זה מחצית השקל השנה?
תשובה: האשכנזים נוהגים לתת שלוש מטבעות של חצי שקל. ויש נוהגים (וכן עושים הספרדים) לתת כעשרה גרם כסף שהוא שווה למחצית השקל המקראי. עשרה גרם כסף תלוי בשווי הכסף ביום הנתינה ולכן הוא משתנה בכל יום. נכון להיום ערכו כ-40.41 שקלים. ועיין בכף החיים סימן תרצד, אות כ' ואילך, במצב שמחיר מחצית השקל גבוה.
שאלה: ארון קבורה עם מסמרי ברזל: בקהילתנו אשר בקנדה נהוג לקבור את המתים בתוך ארון קבורה (לעומת בישראל, שמסתפקים בתכריכים בלבד). לאחרונה נשאלתי על ידי אחד מבני הקהילה שגילה כי הארון מחוזק על ידי מסמרי ברזל - האם יש בעייתיות כלשהיא שחלק מהארון הינו ממתכת (משום חרבך הנפת עליה ותחללה ו או משום שזה סימן של עשירות)? אשמח למקורות בנידון, וכן לפסק לגבי הבעייתיות (בינתיים ממשיכים לקבור כרגיל). רוב תודות
תשובה: לא ידוע לי שיש בעייתיות בעובדה שחלק מן הארון הינו ממתכת.
שאלה: חלקים של מולד החודש והקשר לראש החודש: האם כשמכריזים על המולד (שעה וחלקים) ניתן להבין האם ראש החודש הוא יומיים או יום אחד בלבד?
תשובה: החלקים שמוזכרים בהכרזת המולד הם חלק מצורת הגדרת הזמן המדוייק של המולד ואינם קשורים ישירות לאורך החודשים.  הזמן שבין מולד הלבנה למשנהו הוא: כ"ט יום י"ב שעות ותשצ"ג חלקים (חלק הוא 1080 1 של שעה)  חודשים חסרים ומלאים נקבעו ע"י הלל השני בתקופת האמוראים כחלק מהלוח הקבוע שיש לנו היום.
שאלה: לגלות את קודי הביטחון של הגן: במקום מגורי יש לגני הילדים שלי קוד בשער הכניסה מטעמי בטחון. בשניים מהגנים הגננת סייעת ששאלתי לא הסכימה לגלותו לי. אחד גיליתי ע"י התבוננות מכוונת במקום כל שהוא בגן שם הוא היה רשום ואחד ע"י התבוננות בסייעת בזמן שהיא הקישה אותו ע"מ להכנס. האם עברתי על איסור? האם מותר לי להכנס לגנים בשעת הצורך (להביא ילד באיחור אחרי שסגרו כבר את השער, למשל) בעזרת קודים אלו? לדעתי טוב שהגננת סייעת תדע שיכולים להכנס לה הורים מסויימים לפתע לגן למרות שהיא נעלה את השער, שלא יהיה לה יצר לחשוב שהיא יכולה לעשות מה שהיא רוצה כי "לבד" (לא שאני חושד ח"ו במשהו במישהי, רק לא ליצור מצב מסוכן), חוץ מזה שזה נוח לי לדעת ולהשתמש בשעת הצורך בלי ללחוץ על הזמזם ולהטריח את הגננת לפתוח וגם "להתפדח" כל פעם.
תשובה: התקנות שאדם זר לא ייכנס לגן ללא ידיעת הגננות מבוססות על חששות בטחוניים. אל תפר אותן.
שאלה: ברכת בפה"ג על יין ישן לדעת הרמב"ם: כידוע הרמב"ם פוסק כי יין שראוי לברכת הגפן הוא אך ורק יין שכשר להנסך ע"ג המזבח. אחד מהקריטריונים ליין בביהמ"ק היה שהיין יהיה חדש (כלומר בן פחות משנה, מהבציר האחרון וזאת ככל הנראה מהחשש הסביר דאז שיין ישן יותר יהיה מקולקל). השאלה היא, האם בימינו, שהחשש שהיין יתקלקל בתוך פחות משנה - לא קיים, ואדרבה - רוב היינות המשובחים התבגרו מס שנים בחביות או בבקבוק עצמו - עדיין לדעת הרמב"ם, צריך שהיין יהיה צעיר כדי לברך עליו את ברכת הגפן (קידוש) או שגם על יין ישן יותר (וברוב הפעמים משובח יותר כאמור) ניתן יהיה לקדש?
תשובה: גם בימי ח היה יין ישן משובח יותר. הדרישה שיין צריך להיות תוך שנה, אינני זוכר אם נפסקה ע"י הרמב"ם להלכה, כי היא דעת יחיד. יש לבדוק ברמב"ם.
שאלה: הבדלה לספרדיות ואשכנזיות בסניף: לכתחילה באיזה נוסח עדיף לעשות הבדלה בסניף, לפי רוב החניכות או לפי הנוסח של זו שמבדילה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הבדלה לספרדיות ואשכנזיות"
תשובה: עדיף לפי רוב החניכות, אך בכל זאת כדאי לפעמים לעשות גם לפי הנוסח של המיעוט כדי לא להתעלם ממנו.
שאלה: תפילה במניין לאדם שמתפלל לאט: לכבוד הרב, בהמשך לשאלה שנשאלה, האם התפילה תחשב לתפילה בציבור? יש אנשים שמעט לאט יותר בכדי אולי לכוון יותר בקריאת שמע ובתפילה ויש מקומות שהתפילה שם יותר מהירה. האם בכל זאת ייחשב תפילה במניין? האם לכבוד הרב יש עצה מה לעשות במקרים כאלו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לסמוך גאולה לתפילה"
תשובה: א. אם התחילו את העמידה עם הציבור התפילה נחשבת לתפילת ציבור גם אם המתפלל יסיים זמן רב אחרי כולם. ב. ראשית, לבחור כמקום קבוע לתפילה מקום שמתפללים בו בנחת ולא בעצבנות ואז גם אם תאחר לא תקלוט את אוירת העצבנות. שנית, לזכור שהתפילה נשמעת ע"י הבורא ומה שחשוב הוא הקשר הטוב איתו, ופחות הקשר עם הסביבה.
שאלה: לוחש למכה ומברך "שהכל": א.אם אדם מברך אשר יצר ומכוון שירפא מחוליו ל"ע. האם זה נחשב לוחש למכה? ב.האם מותר לשבור קיסם בשבת לצורך כל שהוא? ג. אם אדם נמצא בבית אחד ושותה מבקבוק מברך "שהכל" פעם אחת ומכוון לפטור לכל היום. האם זה נוגע גם לאוכל? ואם סיימתי את הבקבוק ומזגתי מים מהברז? הרי המים מהברז לא היו באותו בית באותו זמן.!
תשובה: א. אשר יצר היא ברכת הודאה על עך שהגוף מתפקד כראוי. אם אתה רוצה לבקש רפואה אתה יכול לומר פרק תהילים. ב. השובר קיסם בשבת לגודל מיוחד המתאים לצורך שלו עלול לעבור על איסור מחתך מהתורה. אם שובר סתם אסור מדרבנן משום מקלקל. ג. המתכוון בברכתו לפטור את סוגי המאכלים הכלולים שמברך לא צריך לברך על המאכלים שיאכל אח"כ אפילו לא היו לפניו. לדוגמא: השותה מים פוטר בברכת שהכל את כל המאכלים והמשקים שברכתם שהכל. אמנם יש אומרים שכוונה זו מועילה רק למשך זמן של שיעור עיכול בלבד (מג"א קפד ט) אלא שרבים חולקים על כך (עי' אבן העוזר שם ועוד עפ"י הרמב"ם  מ"ב יז). אלא שלמעשה כתב הבה"ל (קצ ד"ה אחר) שלכתחילה אין לפטור אחת אכילות ושתיות למשך זמן רב של יותר מכדי עיכול כיון שמפסיד את הברכה האחרונה של המאכלים שכבר אכל, ואעפ"י שבסוף היום יברך ברכה אחרונה, ברכה זו חלה על המאכלים האחרונים שאכל ולא על אלה שכבר עבר זמן רב מאכילתם. לכן למעשה: אם אוכל או שותה מאכלים שאין מברכים עליהם ברכה אחרונה לרוב הדעות יכול לכוון לפוטרם. כגון: הלומדים לאורך זמן ומידי פעם מגישים לפניהם שתיה חמה שלא מברכים עליה ברכה אחרונה. בשאר אכילות ושתיות מעיקר הדין כתבו האחרונים שיכול לכוון כנ"ל אולם הדבר אינו מומלץ עפ"י הבה"ל הנ"ל וגם מפני חששות שונים של היסח הדעת, יציאה ממקום למקום ושיכחה לברך בסוף ברכה אחרונה.  עי' בזה באריכות: יבי"א ו כז  צי"א יב א  מנח"י ה קב  וזאת הברכה עמ' 53 ועוד
שאלה: הסבר על משנה בקידושין: במסכת קידושין פרק ב משנה י פירש במשניות קהתי שמדובר על מעשר ראשון או מעשר עני. למה לא מדובר גם על מעשר שני?
תשובה: כי דין המקדש במעשר שני מובא לעיל במשנה ח' (נחלקו לגבי מעשר שני האם הוא ממון גבוה או ממון הדיוט). הרב עזרא כהן
שאלה: הקמת בית ספר חדש: ישנה אולפנית בטבריה שאליה מגיעות בנות מאזור הגליל, הגולן וטבריה. ניתן לומר כי האולפנית בינונית ברמתה התורנית. קבוצת הורים רוצים להקים אולפנה תורנית בגולן. הדבר יכול להביא לידי כך שבנות הגליל יקימו בי"ס לבנות לא תורני או שישלחו את הבנות לבי"ס פלך באזור והאולפנית בטבריה תהפוך לבי"ס תיכון דתי לבנות של טבריה, שיהיו חסרות את האינטגרציה שגורמת להן לראות מציאויות אחרות ומרוממות אותן מבחינה חברתית ותורנית. מה דעת הרב בעניין?
תשובה: אין אפשרות לענות על שאלה כה כבדה מבלי להכיר היטב את המקום.
שאלה: לשלם על נזק שהלך לאיבוד: הרב. הרב כתב לי שאני צריך לשלם לחבר שלי על הנזק שעשיתי לפלאפון שלו. החזרתי לו את המכשיר ולאחר כמה ימים הוא אבד לו. האם אני עדיין צריך לפצות אותו על המכשיר המקולקל, שאבד לו באשמתו טרם שהספקתי לשלם על קלקולו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מחקתי לחבר את האפשרות להתקשר"
תשובה: זה לא משנה. אתה צריך לשלם את מה שהפסדת לו.
שאלה: מילה המזכירה את שם ה : האם מותר לומר אדונים שלי במילה אחת כך שיוצא שם אדנות?
תשובה: מותר.
שאלה: איסור להביט בפני אדם כועס: האם בן יכול ליסתכל בפני אביו רבו כשהוא כועס עליו או שאסור מיכוון שיש בכך זלזול בכבוד האב הרב?
תשובה: : לא יסתכל בפני רבו אלא ישפיל את עיניו ומבטו. אולם אם אביו או רבו מבקשים ממנו ואורים הבט בי ישמע להם.
שאלה: נוסח והגייה במנהג בית כנסת - שאלת המשך.: לכבוד כבוד הרה"ג דוב ליאור שליט"א בהמשך לתשובות של כבוד הרב, הייתי עד, לא פעם ולא פעמיים, שנכנס לבית כנסת כלשהו אדם שאומר שיש לו חיוב (אבל בתוך שנתו) והוא מעוניין להיות שליח ציבור בבית כנסת שמתפללים בנוסח ששונה מהנוסח שמתפללים באותו בית הכנסת, ו או בהגיה ששונה מההגייה שנהוגה באותו בית כנסת. 1. מה אמורים לעשות ציבור המתפללים במצב זה, האם לאפשר לאותו בעל חיוב להיות שליח ציבור או להסביר לאותו בעל חיוב שמכיוון שבבית הכנסת הנ"ל מתפללים בנוסח אחר ו או הגייה אחרת הוא לא יכול להיות שליח ציבור באותו בית הכנסת? 2. מה אמורים לעשות אם אותו בעל חיוב ניגש לתיבה על דעת עצמו, ומחליט שהוא השליח ציבור? 3. האם אפשר להוציא הודעה לבתי כנסת או לפרסם הודעה לציבור בעניינים אלו, כדי שכל הציבור וגם בעלי החיוב ידעו איך לנהוג במצבים אלו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נוסח והגייה במנהג בית כנסת"
תשובה: בית הכנסת צריך לומר שאצלנו מתפללים בנוסח כזה. הוא לא יכול לכוף את מנהגו עליהם.
שאלה: יהרג ועל יעבור על שלוש עברות: לגבי 3 העבירות החמרות לא הבנתי למה דווקא אילו חמורות. את ע"ז אני מבין כי זה כפירה בעיקר של אהבת ד. אבל שני האחרים, למה הם חמורים משאר מצוות? אם זה לא בגלל חומרתם, אז מה המיוחד בהם, אם אפשר טעמים? (חוץ מעבודה זרה שאותו הבנתי).
תשובה: : יש כאן שלשה נושאים. בין אדם למקום  ע"ז  בין אדם לחבריו ובין אדם לעצמו. בבין אדם לחבריו הדבר הכי נוראי שאתה פוגע בצורה מוחלטת בחברך ולא רק בכך שאתה פוגע בחלק מחיותו כגון לגנוב ממנוממון וכד' אלא אתה לוקח את כל חיותו. בנוגע לבין אדם לעצמו אדם צריך להכיר בצלם האלוקים שיש בתוכו. יש דברים שהם יכולים לעורר את הצד שבו אנו שוים עם הבהמות. התעסקות עם עריות בצורה לא נשלטת ולא בצורה אנושית שיש בה התאפקות בחירה ואנושיות זה הצורה הכי מוקצנת של המשכותנו לצד הבהמי שיש בנו ושאותו אנו צריכים לעדן.
שאלה: בסיס לדבר האסור והמותר: לכבוד הרב נבנצל, א. מה הייתה דעת הרב אויערבאך זצ"ל בעניין בסיס לאיסור והיתר? לכאו לפי השמירת שבת כהלכתה בפרק כ הערה ר"ג והערה רט"ז דעתו היא מה נכון לרגע זה יותר חשוב לאדם. אולם לפי השלחן שלמה בסימן שי(כח-ג) שכתב על מה יוותר אם יאלץ לוותר על אחד מהם- משמע מה יותר חשוב לו לכל השבת. אך הארחות שבת (חלק ב-פרק יט-הערה תיד) מאותה תשובה של הרב אויערבאך מסיק שמשמעות הדברים מה יותר חשוב לאדם ביום חול. באמת לכאו מלשון התשובה יותר משמע כאורחות שבת מאשר השמירת שבת כהלכתה- אך אם כן, מדוע לא כתב זאת הרב במפורש!? ב. בנוסף אם באמת הסברא של הרב כדברי השמירת שבת כהלכתה, אשמח אם הרב יוכל להבהיר לי את הסברא. אמנם האגרות משה (או"ח ה-כב-יז) חידש כבר גדר זה, אך לכאורה צ"ע שיהודי כמוני לא בדרגא של הרב פיינשטיין שאוכל לומר בלב שלם כמוהו שהנני מעדיף יין לקידוש על פני עשרת אלפים דולר אמנם למעשה מסתמא כך אנהג בשל מצוות השבת- אך האם לא עוקרים ולו במקצת את משמעות בסיס לדבר האסור? בנוסף האם לא היינו אמורים ללכת אחר שעת בין השמשות ואז מסתמא הכי חשוב זה נר שבת ולא יין וחלה!? ג. מה דעת הרב בשיטת המשנה ברורה בנושא? לכאו לפי סי רעז-סקי"ח משמע שצריך חשיבות ונחיצות לכל השבת(שהשווה בין ככרות ושאר דברים לנר) אולם לפי דבריו בסי שח-סק"ה ובסי שי-סקל"ג משמע שמדובר על ערך ממוני!? ומשמע שלא מדובר על ערך ממוני לפי הרגע או השבת- אלא לפי הזמן הרגיל(היינו שחלה שווה כמה שקלים בלבד).
תשובה: א. לענ"ד נראה כשולחן שלמה שהקובע הוא מה יותר חשוב לו לכל השבת. ב. בנר שבת המוקצה היא האש והיא שווה פחות מהיין והחלה. ג. איני יודע.
שאלה: ברכה ראשונה ואחרונה על וופלים: לרב נבנצל, א. הרב כתב ב ביצחק יקרא, סימן רח-ס"ג שעל אכילת וופלים כשמכוונים לשביעה יברך מזונות ואם לטעם-שהכל, ברכה אחרונה לעולם יברך בורא נפשות. לא הבנתי מה סברת הרב. האם הרב חושש שאין בציפוי הקקאו שיעור כזית בכדי אכילת פרס? האם הרב חושש לעירוב קמחים? א"כ- באיזה שיעור(אחוז) קמח חיטה צריך לברך מזונות ועל כמה וופלים? ב. כמו כן שמעתי שהקקאו הוא בעצם שאריות עוגות ממאפיות שלא מכרו במהלך היום - את אותן עוגות טוחנים וממלאים בהרבה קקאו. האם הרב מכיר מציאות זאת? וא"כ- איך זה משפיע על סעיף א? ג. לדעת הרב האם היום מברכים על מנה אחרונה שמובאת בתוך הסעודה (בין אם זה פרי העץ פרי האדמה שהכל מזונות)? ד. אם מברכים על מזונות בתוך הסעודה- האם הרב יאמר לברך על כל מזונות או דווקא על וופל וכיו"ב (מה התנאים לברכת מזונות בתוך הסעודה)?
תשובה: א. בדרך כלל אין בקמח שיעור של כזית בכא"פ לכן יברך בורא נפשות. ב. לכאורה אין לזה השפעה. ג. כן, אא"כ אוכלה משום ויטמינים וכדומה או שהמזונות הם פת הבאה בכיסנין שברכת הלחם פוטרת. ד. כנ"ל.
שאלה: הוספת השם הודיה: הרב ענה לי לפני כמה ימים על שאלה בנושא הוספת שם, והרב נתן כמה דוגמאות. אמרה לי אישה צדקת להוסיף את השם הודיה. אני קצת מבולבלת אני כבר לא יודעת מה להוסיף ואני ממש בלחץ כי קורים לי אסונות בשרשראות, אשמח אם תגיד לי אם הודיה זה שם מתאים להוספה (אני אחרי ניתוח כריתת חצוצרה, ואמרו לי שהודיה טוב לילודה). ויום טוב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: נראה לי שהשם ברכה טוב יותר.
שאלה: כריתת עץ פרי הנגוע בתולעים: לנו יש עץ תפוז סיני (קומקוואט) שמאד נגוע בתולעים ואין באפשרותינו לטפל בו באופן יעיל. לכן זה כבר מספר שנים שאיננו אוכלים כלל מהפירות והם רק מלכלכים את הסביבה. האם זה נחשב שלא ראוי לאכילה ומותר לכרות? האם מותר לכרות כדי לנטוע עץ אחר במקומו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כריתת עצי פרי ישנים"
תשובה: וברכת ד' קשה להקל בעקירה גמורה. עדיף להעביר את העץ ממקום למקום מרוחק. העברה צריכה להעשות עם גוש אדמה שלא יהיה חיוב במניין שנות ערלה חדשות. אולם אם הדבר בלתי אפשרי, יש למכור את העץ לגוי ולתת לגוי הקונה שיעקור את העץ, ולטעת במקומו את העץ החדש שיניב פירות אי"ה, ואז אין חשש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ללמד לימודי קודש או לימודי חול?: יש לי התחבטות ארוכת שנים עם השלכות עקרוניות לחיים ע"פ רוח היהדות! האם צריך לשאוף ללמד דווקא מקצועות קודש, כי יש למי שמלמדם שכר גבוה ממורה שמלמד מקצועות חול? או מאחר ששניהם מקבלים שכר (ת ) עבור עבודתם אזי אין הבדל? פרמטר נוסף הוא, האם העבודה כמורה (ולא משנה איזה מקצוע לימוד) היא בעצם "נייטרלית" מעבודת ה והיא רק כלי לקיום של האדם ומשפחתו? והשכר הרוחני נוצרו לפני ואחרי עבודת ההוראה (או כל עבודה אחרת)? דורון
תשובה: שכר ראוי לקבל לא על עצם הלימוד של לימודי הקודש אלא על הדברים שמסביב ללימודי הקודש, כגון: עבודת החינוך והשמירה על התלמידים. זה קיים גם במי שמלמד לימודי קודש. יתכן שיש יתרון ללמד גם קצת לימודי חול, כך שאת השכר נוכל להבליע בשכר על הלימודי חול, אולם וודאי שככל שתוכל להתעסק בקודש ולהוסיף קודש בילדי ישראל יש בכך מעלה גדולה ושכר גדול.
שאלה: הנחת תפילין על יד ימין לחולה: חולה כליות כותב ביד ימין עושה דיאליזה דרך יד שמאל הרופא אוסר להפעיל שום לחץ על יד שמאל על מנת שהורידים ישארו רחבים, האם להניח על יד ימין או להניח רק של ראש?
תשובה: אם יש סיכוי שיחזור להשתמש ביד שמאל שיניח בינתיים רק של ראש.
שאלה: להתעטף בציצית ואיסור תמונות כולל: יש לי שתי שאלות: 1.כתוב שצריך לשים ציצית בבגד שמתעטפים בו. לא ניתן להתעטף בציצית כי היא קטנה. האם לא צריך ללבוש בגד גדול יותר? 2.לגבי איסור התמונות והפסלים-האם הדבר נוגע לכל תמונה ופסל? אם למשל יש לי בובות קטנות בדמות של זמרים מפורסמים או דמויות מסרטים מצויירים, או תמונות של קבוצת כדורגל אהובה, האם כולם אסורים?
תשובה: 1. יש גודל מינימום לציצית, רוחב של 36 ס"מ ואורך כפול. בגודל כזה זה נקרא שאפשר להתעטף בו. 2. היום ברור שזה לא עבודה זרה. לעשות אותם (צורת אדם שלמה) יש בעיה אבל להשהות אותם מותר שכל אחד יודע שהיום זה לנוי ולא לעבודה זרה.
שאלה: להתארח אצל ההורים למרות הקושי: לכבוד הרב הורי מבוגרים, אך למרות זאת מתעקשים לארח בחגים.האם מותר לסרב למרות שזה מצער אותם,אך מאידך ההכנות קשות להם וגורמות צער וקושי פיזי.יש לציין שהם אינם מוכנים להתארח אצלנו והם מאוד לא מרוצים כשמגיעים אליהם עם האוכל. כיצד לנהוג? בנוסף, אמי מתלוננת שלא באים לבקר וכשאני מארגנת מפגש משפחה אצלם בראש חודש או זמן אחר,היא טוענת שאינה מעונינת כי אין לה כוח אך בדיעבד היא מרוצה. האם להמשיך את המפגשים בניגוד לדעתה?
תשובה: להמשיך את המפגשים ולהביא את האוכל או להכין איתה בבית שלה. בסוף היא שמחה לראות את המשפחה והמשפחה שומרת על קשר. ומידי פעם לחשוב באיזה מרחקים לקיים את המפגשים.