LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: קביעת מזוזה נוספת כשקשה להוציא ולבדוק את הקודמת: בכניסה לבנין שלנו יש מזוזה תחוב עמוק בדלת כך שאי אפשר להוציאו פיזית כדי לבדקו. היות ועברו מן הסתם המון שנים שלא נבדק - האם מותר חייב לשים מזוזה שנייה באותו מקום מפאת הספק שהמזוזה הראשונה פסול?
תשובה: לשואל, בדרך כלל אסור לעשות זאת, מחשש לאיסור "בל תוסיף", וצריך להתאמץ ולהוציא את המזוזה ולבודקה. אולם אם מסיבה כלשהי זה ממש לא ניתן, והברירה היא להשאיר את המזוזה הקיימת או להוסיף עליה, ניתן לקבוע את המזוזה החדשה ללא ברכה, ובאמירת תנאי שאם אינך חייב במזוזה אינך מניחה לשם מצווה. במקרה זה יש להסתיר את המזוזה הקודמת על מנת שלא ייראו שתי מזוזות בפתח. הרחבה: בפתחי תשובה (יו"ד סי' רצא סק"ב) כתב בשם ספר 'חמודי דניאל': "מי שקשה עליו להוציא המזוזה ולבדקה, ורוצה להניח מזוזה אחרת, וקשה עליו להוציא הישנה - אסור משום בל תוסיף". והובא להלכה בערוך השולחן (שם ס"א): "אף כשמתעצל מלבדוק וירצה להניח עוד מזוזה אסור משום בל תוסיף". באגרות משה (יו"ד ח"א סי' קפג) דן באפשרות לעקוף את הבעיה על ידי התניה: "אני רוצה לקיים כעת את המצווה רק במזוזה החדשה, והישנה תישאר שם כגניזה". הוא מוכיח שהתניה זו לא מספקת, מדין מקביל לגבי ציצית (או"ח סי' י ס"ו) שמי שמוסיף עוד חוטים מעבר למספר הדרוש, גם אם התכוון שבכך הוא מבטל את הקודמים - ציציתו פסולה, עד שיחתוך את החדשים או את הישנים. לפיכך הסיק: "לכן ליכא שום עצה להתיר להשאיר  המזוזות  הראשונות, ומוכרחים לסלקם אף שיגרום הפסד". אך יש להעיר על דבריו: א. יתכן שהדין כך דווקא בציצית, משום שציצית כפולה ניכרת כשינוי מצורת המצווה, מה שאין כן כאשר מזוזה אחת תהיה מוסתרת (עיין סנהדרין פח ע"ב: "האי לחודיה קאי"). ב. כאשר האדם מוסיף חוטים לציצית, אין שום קושי לחתוך את החוטים הקודמים, והעובדה שאינו חותך סותרת לכאורה לכוונתו לבטל את הקודמים, ולכן זהו "בל תוסיף" או לפחות מצב שלא ראוי להשאירו כך, מה שאין כן כאשר יש קושי להוציא את המזוזה הקודמת (כלומר, הקושי אינו דוחה את החיוב, אלא מבטלו מעיקרו, כי אין סתירה ניכרת בין מחשבתו ומעשיו). ג. במקרה של הציצית אין ספק שהחוטים הקיימים כשרים, ולכן אם התכוון להוסיף יש בזה "בל תוסיף", וגם כשלא התכוון להוסיף הרי זה לפחות נראה כ"בל תוסיף". לעומת זאת כאן יש ספק בכשרות המזוזה הקיימת, וכאשר עושים מצווה שוב מחמת ספק דעת כמה ראשונים שאין בזה "בל תוסיף" (עיין תוס' ישנים ביומא נז,א ד"ה נותן, נדפסו בדף נח,ב, וב'חשוקי חמד' שם). ד. גם בציצית דין זה אינו מוסכם, ויש חבל פוסקים שהכשירו את הציצית הכפולה (עיין תוס' במנחות לח ע"א ד"ה התכלת  מחלוקת הרמב"ם והראב"ד בהל' ציצית פ"א הט"ו  ב"י באו"ח סי' י וט"ז שם סק"ט בדיון על שיטת רש"י והרא"ש  שו"ת בית אפרים סי' א). ומצאתי בשו"ת שבט הקהתי (ח"ו סי' שעא) שהתיר להוסיף מזוזה כשאין אפשרות אחרת, וכתב להסתיר המזוזה הישנה, ולדעתו גם האג"מ מודה לזה כשאין ברירה. נראה שחילוק זה רמוז בלשון ערוך השולחן הנ"ל "כשמתעצל מלבדוק".
שאלה: שליו במדבר- ממתי?: לכבוד הרב. בפרשת "בהעלותך" מסופר על תרעומתם של בנ"י על המן. בעקבות כך כתוב כי ה יתחיל להוריד בשר (שליו), משמע שעד אז ירד רק מן. אך קשה לי שהרי בפרשת "בשלח" מיד לאחר שירת הים, כתוב כי ה הוריד בבוקר את המן ובערב את השליו. אם כן מה החידוש בירידת השליו הרי הוא כבר היה?
תשובה: לשואל רש"י במסכת ערכין (טו ע"ב ד"ה בשליו הראשון) מבאר, שהשליו הראשון אכן לא פסק כל שנות המדבר, ותלונתם החדשה של ישראל באה מפני שהתאוו ליותר. הרמב"ן בספר שמות (טז, יב) כתב, שהשליו לא היה בא להם לשובע כמו המן, ויתכן שרק גדוליהם היו לוקטים אותו, או שהיה מזדמן לחסידים שבהם, וצעיריהם היו תאבים לו ורעבים ממנו. שיטה שלישית היא שיטת תוספות (שם ד"ה התאוו). לדבריו, השליו הראשון הפסיק לאחר זמן, ולכן בכו והתאוו שנית לבשר. נאמנה
שאלה: עציצים במרפסת : עציץ פרחים במרפסת בקומה שביעית שמקורה בציליה (רשת הצללה לא כיסוי מלא), האם נחשב למקורה לעניין טיפול בצמחים או שאין זה נחשב לכיסוי בגלל החורים בציליה?
תשובה: וברכת ד' כדי להגדיר דבר כמכוסה צריך לפחות 50  חומר בגג, אינני יודע באיזה רשת מדובר ועל כן אינני יכול לפסוק, בכו"א אם הפעולות הם רק לשמירה על העציץ שלא ינזק, ולא להוסיף גידול והצמחה, אפשר לעשות זאת בגג. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: היתר נישואין לגרושה עם תינוק: אני גרושה עם תינוק שיהיה בן שנה ועשרה חודשים במועד החתונה. לאחר יומיים מלידתו כבר לא ינק כי לא היה חלב. האם ינתן לי היתר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נישואי גרושה עם תינוק"
תשובה: יש כאלה שהקלו בזה, אם זה שאלה למעשה נא ליצור קשר באופן ישיר עם הרב.
שאלה: מחשבות בעיתו ובזמנו: כבוד הרב! רציתי לשאול איך מתמודדים בצורה טובה עם הרצון לקשר בגיל שעדיין, לעניות דעתי, לא מתאים לי לגיל חתונה. גיל 18-19. אפילו יש אחד שחי בסביבתי שארצה בע"ה להכיר אותו ומי יודע. אבל זה תופס את מקום המחשבות. איך אני מתמודדת עם המחשבות עליו והרצון שיגיע כבר הזמן המתאים לבין ההתרכזות בשירות הלאומי ובחיים עכשיו? קשה לי מאוד במיוחד שהוא גר בסביבתי. ברור שאחכה בסבלנות לזמן שאני חושבת שיהיה מתאים אבל בנתיים הראש עסוק בזה המון. אשמח לייעוץ וחיזוק של הרב.
תשובה: כפי שאת אומרת בעצמך, אין מקום על פי התורה למפגשים שהם לא הכנה לחתונה. אם בשעה זו את עדיין לא מעוניינת להתחתן, אין מקום לקשר, אין מקום למפגשים ולכתחילה גם לא למחשבות. אלא שבמחשבות אנחנו לא כ"כ שולטים. והדרך היא הרבה יותר עשה טוב מאשר סור מרע. בד"כ להלחם נגד מחשבות זה לא מועיל. הדרך הנכונה היא למלא את היום שלך בדברים טובים, בגמילות חסדים, בתפילות, בלימוד תורה ובעיסוק שמביא תועלת לך לסביבתך. ככל שאדם עסוק יותר בדברים חשובים בעלי משמעות הם ממלאים את מוחו ואת ליבו, וממילא המחשבות האחרות באות פחות. אין לנו יכולת להעלים אותם לחלוטין בבחירתנו, ומה שתלוי בנו זה לעסוק בדברים מועילים, משמעותיים, ערכיים ובעלי תוכן. ובעז"ה בבוא היום תמצאי את הדרך לבנות בית נאמן בישראל.
שאלה: מסז  רפואי: האם לבעל ואשה מותר לעשות מסז באותו חדר ובאותו זמן, עם מסאג יזסתיות וזאת לצורך רפואה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מסז רפואי"
תשובה: מסז' לגבר רק ע"י גבר
שאלה: ברכה על ציצית אחרי הפסק: ב"ה. יש לי שאלה. אני לובש ציצית קטן ולעיתים נאלץ להורידה מטעמי בריאות, יש הפסק של יותר מחצי שעה, האם צריך לברך "על מצוות ציצית"? ו
תשובה: הפסק כזה נוהגים למעשה לא לברך, אך הפסק גדול יותר כמו שהולכים לים או לבריכה לשעתיים שלוש מברכים שנית. ה' יצליח דרכך.
שאלה: באיזה מציאות חייבים להחזיר אבידה?: איך ניתן לדעת האם דבר מסויים חייב בהשבת אבידה או לא? 1. מה נחשב דבר שהבעלים התייאש? 2.מה נחשב פחות משווה פרוטה? ואתן דוגמאות שקרו לי: א. מצאתי ג ולה ליד בי"ס יסודי לקחתי אותי כי לא היה ברור לי אם חייבת בהשבה או לא. ב. ראיתי מחק באיזשהו חדר על הריצפה - לא לקחתי אלא רק הרמתי ושמתי על אחד השולחנות כי נראה לי דבר פעוט מדי מבעל חיוב השבה. - נהגתי נכון?יש צד של לנהוג מנהג חסידות? לגבי הג ולה במידה וחייבת בהכרזה - איך לעשות את זה? לתלות דף בגדר של בי"ס : "נמצאה ג ולה - המאבד מתבקש לתת סימנים 050000000" נראה לי שזה יראה לאנשים כצחוק תמוה-בקיצור זה יהיה לי פדיחות רציניות. מה עושים?
תשובה: : עיין בתשובת האגרות משה מובא בספר השבת אבידה כהלכתה. "שאלה: מה השיעור פרוטה לגבי השבת אבידה אם רוב אנשים אינם מחשיבים סכום זה לטרוח עליו להכריז ולהשיב, והוה כמפקירים אותו. ולכאורה יש דברים שרוב האנשים בזמנינו אין מקפידים עליהם, וגם יש דברים שאנשים של מקומות שונים אין מקפידים עליהם, כמו במקומות של אנשים עשירים. יש דברים שאף אם זה היה חפץ שלו לא היה מטריח בעבורו מפני שאין מחשיב סכום כזה, אבל אם קל לו להגביהו ולהניח בכיסו היה מגביהו, וגם יש דברים שהיה מתבייש לעסוק בו ולהשיבו מפני פחות שוויו. תשובה: א"א לנו לדינא לחלוק, אם החפץ שוה פרוטה, ויש עליו סימן חייב להכריז. ואולי במדינה שלנו השיעור הוא המטבע השניה, והטעם משום דכמעט א"א עוד לקנות דברים במטבע הקטנה, ואף דשייך לקנות דברים בשנים או שלשה, השיעור יהא נקבע במטבע השנייה, וקשה לידע זה בדיוק, ואם זה נחשב לו לאינו לפי כבודו אין הכי נמי יהיה פטור מלהשיב". ע"פ זה נראה לי שחיוב השבה כאן בארץ הוא מחצי שקל כיוון שבעשר אגורות אין מה לקנות. ומה שכתב בסוף שאם זה לא לפי כבודו פטור נראה שהסכים לשואל שאף דבר שמתביש לעסוק בו להשיבו נחשב לאינו לפי כבודו. לגבי שאלותיך, בגולה אין סימן, ולכן אין מה להכריז עליה. יש מקום לדון שזו אבידה של קטן שאין בו יאוש, אך נראה שרוב החפצים כיום אין ההורים מקנים לילדיהם אלא נותנים להם רשות שימוש וכיוון שההורים נתנו לילדיהם להסתובב עם החפץ הרי זה אבידה מדעת (ב"ב פז:) ומתיאשים מזה באם יאבד. לגבי המחק נהגת כשורה, נראה לדון מקרה זה כספק הינוח שהבעלים של המחק יחזור לקחת אותו מהיכן שהניח, ואם לא ימצא על השולחן יחפש תחתיו. : הרב משה מאיר אבינר.
שאלה: פרט וכלל ופרט, מה ההבדל למידת כלל ופרט וכלל: לרב, מה ההבדל בין שתי מידות שהתורה נדרשת בהם: כלל ופרט וכלל, לבין פרט וכלל ופרט?
תשובה: נכון, לכאורה בשני הכללים דנים כעין הפרט,ולכן מה ההבדל? כאשר יש שני כללים ופרט דנים כעין הפרט שיש דמיון אפילו רק בתכונה אחת,כיון שהכלל במהותו בא לרבות.אבל כשיש שני פרטים וכלל אחד לא מרבים מה שדומה לפרט אלא אם דומה בשני פרטים. הסבר נוסף: כלל ופרט וכלל, הכלל האחרון הוא העיקר ועיקר הדרשה באה לרבות ולכן אף מה שדומה רק מצד אחד מתרבה. וכאשר יש פרט וכלל ופרט - הפרט האחרון עיקר. ועיקר הדרשה למעט וכיון שעיקר הדרשה באה למעט יש למעט ככל האפשר. (נזיר לה,ב רש"י תוספות,רא"ש רי"ף)
שאלה: כרטיס לרכבת הקלה: אני מחוץ לירושלים ולא מכירה את הרכבת הקלה. קניתי כרטיס לרכבת. עליתי לרכבת ולא העברתי את הכרטיס במכשיר האלקטרוני. האם יש בכך בעיה? כמובן שלא השתמשתי בו שוב וכו.
תשובה: קניית כרטיס נסיעה הינה קניית זכות של נסיעה וקבלת שירותים ממפעיל הרכבת הזו. הכרטיס בדרך כלל משמש כראיה לקניית הזכות. כאשר אדם קונה מן המוכר דבר כלשהוא הרי הוא מקבל עליו את התנאים שהציב לו המוכר, שהרי המוכר מוכר לו על דעת זה שהוא קיבל את תנאיו. ממילא, כלל נקוט בידינו שיש במצב כזה לשאול את נותן השרות וב"ה כיום ישנם מערכות של שירות לקוחות זמינות ויעילות.
שאלה: גיל חינוך בשבת : המ"ב,שמג, כותב שגיל חינוך באיסורי שבת זה ממתי שהוא בר הבנה. הרב קרליץ בחוט שני,ח"ד בסופו,כותב שהכוונה היא שהוא יודע שזה אסור בגלל שהוא יהודי. האם זה גיל 5 ומעלה?
תשובה: בגיל חמש ילד יודע שאסור להדליק חשמל ואסור ליסוע במכונית או לכתוב, אך יש הרבה איסורי שבת שהוא איננו יודע, וצריך לבדוק כל נושא לפי הבנת הילד באותו נושא. בדרך כלל נחשב הילד למבין מגיל שש או שבע ולא מגיל חמש.
שאלה: נייר אלומיניום לבשר וחלב:,שאלה על מקרה שקרה לנו בשבת, לסעודה שלישית חיממנו בורקס פיצה על הפלטה החשמלית על גבי נייר אלומיניום ששימש בסעודה הקודמת ככיסוי לתבנית שניצלים שחוממה על הפלטה, הפיצה הונחה על צידו העליון של הנייר בעוד שהשניצלים היו מתחת הצד התחתון שלו. מה דין הבורקס?
תשובה: בגלל שיש אדים שמחממים את נייר האלומיניום, הוא נעשה בשרי. כשהנחתם עליו מאכל חלבי המאכל נטרף ולכן הבורקס אסור באכילה. אבל נקודה נוספת היא הפלטה, שאם שמתם את האלומיניום ישירות על הפלטה, אם הייתה איזו שהיא רטיבות בין האלומיניום לפלטה, הפלטה נעשתה בשרית. הרב שלמה בורנשטין
שאלה: טיפ דרך כרטיס "תן ביס": במקום עבודתי קיבלתי כרטיס "תן ביס" המאפשר להזמין ארוחות ממסעדות שונות בעיר על חשבון מקום העבודה. אני מקבל קיצבה יומית של 28 שקלים כאשר רוב הארוחות עולות 27 שקלים. כך שבכל יום נשאר שקל אחד לא בשימוש באתר "תן ביס" ישנה אפשרות להוסיף בזמן ההזמנה טיפ למסעדה ממנה אני מזמין. האם מותר לי להשתמש בשקל הנותר הזה כטיפ כחלק מהטיפ? או שמא מדובר בבעיה שכן הסכום משולם על ידי מקום עבודתי ולא על ידי?
תשובה: מותר, כיון שאין בכך חריגה מהתנאים שהציבו מנהלי מקום העבודה. הרב צבי ברוך טסלר
שאלה: שאלות בפרשת קורח: מה הכוונה בפסוק בתוככם "וכי יגור אתכם גר או אשר בתוככם"? ומה עשה קורח שזכה שייצא ממנו שמואל הנביא ששקול כמשה רבנו ואהרון הכהן?
תשובה: לשואל א. משמעות הפסוק היא: אם יגור אתכם זר שהתגייר, או גר שהתגייר מזמן, ועכשיו הוא בתוככם, בין אם התגייר עכשיו ובין אם יתגייר בדורות הבאים, מרגע שהתגייר, עליו להקריב מנחה ונסכים ככל ישראל. (ראה ספרי זוטא במדבר טו, יד): ב. שתי זכויות היו לו לקורח: האחת - שנתקדש שם שמים על ידו בעת שפתחה האדמה את פיה לבולעו (ע"פ ילקוט הגרשוני), והשניה - שעל ידו נתחזק מעמד הכהונה בישראל (ע"פ מעיל שמואל). נאמנה
שאלה: זוג שהתחתן בנישואין אזרחיים ורוצה להתחתן כראוי: אני רוצה לשאול על זוג יהודי מבוגר מחו ל שהתחתן בארצו נישואים אזרחיים לפני הרבה שנים ועכשיו הוא הגיע לארץ ישראל ורוצה לתת תוקף יהודי לנישואים שלו. מה המינימום שהם צריכים לעשות על מנת שהנישואים שלהם יהיו הלכתיים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לפנות למועצה דתית ולהתחתן שם בלי כל ההוצאות, חתונה מצומצמת רק עם מנין   עשרה גברים. מזל טוב הרב חגי בר גיורא
שאלה: כללי פסיקת הלכה בארץ ישראל: האם יש כזה כלל בפסיקת הלכה בארץ ישראל, שתמיד הלכה כהמחבר שולחן ערוך, בגלל שהוא מרא דאתרא, חוץ ממקומות שההג ה מחמיר שאז אפשר לחמיר אבל להקל לא, וכמובן מלבד המקומות שיוצאים מן הכלל? אם אכן הדבר נא צייינו את המקור או בעל הדעה הזו!
תשובה: כדאי לקרוא בכללי הלכה בספר 'ארץ חיים' של הרב סיתהון (רבה של צפת), וכן בספר 'עוד יוסף חי' שיצא לאחרונה עם בירור הכללים הנזכרים.
שאלה: חידוש בגד לחתונה בשנת אבל: אני מתחתן בעוד פחות מחודש. סבתא שלי נפטרה לאחרונה והשלושים יום מסתיימים יומיים לפני החתונה. ידוע לי שאימי שאבלה על אמא,מותר לה להשתתף בארוע ולהיות נוכחת בחופה. אך אסור לה לרקוד או לאכול אלא לעזור בארוח של החתונה. השאלה היא מה לגבי הלבוש? אימי רכשה שמלה לארועים לפני פטירתה של הסבתא. מה עושים? איך מתלבשים במקרה זה?
תשובה: בתוך ה30 מותר לה הכול להשתתף ולאכול למעט לרקוד. (אין לה צורך במלצרות) מותר לה לחדש ולברך שהחיינו. מותר לאישה להסתפר לאחר שבעה למנהג הספרדים. שיהיה במזל טוב.
שאלה: כשרות ספר תורה - הבהרה: סליחה הרב לא הבנתי סופר שתיקן עם סכין ונכנס לו חשש, פחד שאולי הוא תיקן משהו שאסור לתקן כי הוא ראה תמונות של אותיות בעיתיות ולא הלכתיות ואולי הוא תיקן אות כזו על ידי חק תוכות? מה הדין? מראש השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כשרות ספר תורה"
תשובה: וברכת ד' כדאי שהסופר יתקשר אלי כגי שאשמע פרטים מדויקים על הספק. בברכת התורהוהארת יהודה הלוי עמיחי
שאלה: כשרות אוכל בגן: ערב טוב, רציתי לדעת האם יש סיבה לחייב את כל ההורים בגן ילדים דתי להביא מוצרים סגורים עם כשרות מהודרת? לפחות 95 מהורי הגן שומרים כשרות חלקם ברמה מהודרת וחלק ניכר אחר ברמה רגילה (רבנות). נוצרה הרגשה בגן של "חשדנות" יתר כלפי אלה שפחות מקפידים. מה נכון לעשות במצב כזה?
תשובה: עליכם להגיע להבנה ביניכם מאיזו כשרות כולם יוכלו לאכול במקרים רבים אין הבדל מהותי בין הכשרויות ההבדל הוא רק במותג
שאלה: מחשבה לתת צדקה - האם נחשב נדר: לרב בבית הכנסת עבר עני שאסף צדקה,הוצאתי מטבע לתת לו בתקווה שיעבור לקחת. לבסוף נעלם האם נחשב נדר? האם אני יכול לתת את המטבע לעני אחר?
תשובה: נדרי צדקה במחשבה א. החושב בלבו לתרום לצדקה, האם מחשבת הלב מחייבת? כאשר תורמים לבית המקדש אמירת הדברים מחייבת כאילו נעשה העברה בפועל. לדוגמא: האומר בית זה הקדש אפילו בסוף העולם הבית שייך להקדש בשונה במקח וממכר בין אדם לחברו שצריך לעשות מעשה קניין ולא רק לומר דברים. ב. וכך הדין בנודר לצדקה דינו כהקדש באמירת פיו שנאמר: 'מוצא שפתיך תשמור', ואינו יכול לחזור בו. ג. ומה הדין במחשבה לתת צדקה: מובא בגמרא שלדעת שמואל תרומה וקודשים שנאמר: 'כל נדיב לב' מתחייב בתרומה גם במחשבת הלב. ד. ונחלקו הראשונים לעניין צדקה האם דינה כקודשים או דינה כחולין פסק הרא"ש צדקה דינה כחולין שאין לנו עתה בית מקדש. ולכן כאשר אמר בליבו בלבד אלו דברים שבלב ואינם מחייבים. ואילו המרדכי השווה בין צדקה לקודשים ולכן אף במחשבת הלב חייב לתת. ה. השולחן ערוך פסק כדעת הרא"ש ולכן החושב בליבו לתת צדקה אינו חייב ואילו הרמ"א פסק כדעת המרדכי ומחייב גם אמירת הלב לתת צדקה. ו. אפשר להביא הוכחה לדעת השולחן ערוך מהגמרא בנדרים (ז,א) שמסתפקת האם יש יד לצדקה? הפירוש הוא: כאשר אמר מטבע זו לצדקה ועל המטבע השני אמר 'וזה' האם כוונתו שהמטבע השני יהיה לצדקה או לא? מעצם השאלה רואים שכוונת הלב לצדקה אינה מחייבת! שאם כן,מה השאלה? אם בלבו חשב לצדקה אז בוודאי המטבע השני גם שייך לצדקה. (ראה ריטב"א כיצד מסביר שם) ז. לפי דעת הרמ"א המחייב לתת לצדקה גם על מחשבת הלב נוסיף את הפרטים הבאים: 1. חשב בלבו ממש - גם לדעת הרמ"א יתחייב לצדקה כאשר החליט בליבו לתת ולא סתם מחשבות. 2. חשב בלבו בלבד - ההתחייבות היא גם שחשב בליבו לתת צדקה וגם את הסכום לא אמר בפיו רק בלבו,מתחייב לתת כפי מחשבות לבו. 3. כתב המחאה לצדקה והתחרט, לפי דעת הרמ"א הנ"ל אינו יכול לחזור בו מפני שנחשב לא פחות מקבלת הלב לתת צדקה. 4. כאשר חשב בלבו לתת צדקה ונפטר אין ילדיו חייבים לתת את הצדקה כפי מחשבתו. 5. חשב לתת לעני, והעני הלך ואיננו האם יכול לתת לעני אחר? יש בכך דעות ודעת החזון איש והרב חיים קנייבסקי להקל בכך שאפשר לתת לעני אחר. 6. הציע הרב שלמה זלמן אוירבך זצ"ל : 'יזהר כל אדם בדבר המצוי פעמים רבות, שמכין מטבע לתת לעני או לגבאי מסוים המסובב ליטול צדקה, לבסוף לא עבר אותו אדם על פניו, שקרוב הדבר להיכשל בעוון נדרים חס ו לכן יזהר להחליט לעצמו שאינו מכוון לאיזה עני יגיע המטבע עד שיגיע לידיו' (מקורות: קידושין כח,ב. נדרים ז,א  שיטה מקובצת.סימן רנח טור ושו"עערוה"ש לט, שן"ע או"ח תקסב,ו.שו"ע חו"מ ריב,ח. שו"ת הר צביר. שו"ת אחיעזר מט)
שאלה: רכישת כלי קודש לבית כנסת בשחור: לרב, אני חבר בבית כנסת הנמצא בבניה, ועד בית הכנסת אוסף כספים לרכישה של ארון קודש, בימה ועמוד חזן וכן יתר הריהוט. קיבלנו מספר הצעות מחיר מיצרנים שונים, כאשר היצרן שמוכר במחיר הזול ביותר בעצם מוזיל לנו בצורה ניכרת על ידי כך שהוא מוכר בשחור ללא מע"מ. הוא סיפר לי כי גם לעובדיו הוא משלם שכר מינימום בתלוש והיתר בשחור ולכן על ידי כך הוא מוזיל את המוצרים בנוסף למע"מ. אני לא מרגיש נוח עם הנושא הזה, אשמח לשמוע האם אני טועה. איני רוצה שבבניית מקדש המעט תהיה בקדושה ללא שום עבירות על מצוות.
תשובה: אתה צודק זהו גזל תעמיד את הועד גם על נקודה תועלתית שללא קבלות מסודרות אתם עלולים להפסיד תמיכות ואם תיערך ביקורת כל מי ששיתף פעולה יואשם בעברות חמורות וגם יהיה חילול ה' חלילה
שאלה: מספר הנרות בהדלקת נרות שבת: אצלנו במשפחה נהוג שכאשר נולד ילד מוסיפים נר לנרות שבת. הילדים לאל כולם נישאו ועזבו את הבית. כאשר בעלי ואני לבד בבית נראה לי לפעמים מיותר להדליק 8 נרות. האם אפשר לחזור ל2 נרות כמו שנהגנו כאשר נשיאנו ועדין לא היו ילדים. ואם כן האם כאשר הילדים באים להתארח צריך לחזור לפמוטים הגדולים או אפשר מהיום להדליק בכל זמן 2 נרות שבת.
תשובה: כדאי להמשיך ולהדליק את כל הנרות כי ע"י זה זכותכם מוסיפה להגן עליהם. ואם מאוד קשה אפשר לעשות התרת נדרים ולהדליק 3 נרות. שתים לכבוד שבת והשלישי לכבוד ר' מאיר בעה"נ שזכותו תגן על כל ילדיכם.
שאלה: ישיבת שבעה בבית הנפטר -האם הכרחי?: האם יש חשיבות לשבת בבית הנפטר, ומה הדין כאשר אין מקום או שלא ניתן לארגן מניין?
תשובה: חשוב לשבת שבעה בבית הנפטר גם אם נפטר במקום אחר.על מנת לקיים שם תפילות ולהדליק נר נשמה, ובמיוחד לסיים השבעה בבית הנפטר. ישנם מקרים והם: א. לא ניתן לקיים מניין והאבל צריך לצאת לתפילות בבית הכנסת ב. אין מקום לשבת שבעה לכול האבלים. במקרים הנ"ל עדיף לשבת במקרה א' במקום אחר. וכשאין מקום אפשר לשבת במקום אחר וידליקו נר נשמה במקום שיושבים. (צרור החיים עמ' 33, גשר החיים פרק כ א,ג.)
שאלה: שמונה ברכות של כהן גדול ביום כיפור - הנוסח: המשנה בפרק שביעי ביומא מדברת על שמונה הברכות שלאחר קריאת התורה של הכהן הגדול. בעוד שמצאתי התייחסות לנוסח כזה או אחר של 3 הברכות הראשונות (עבודה - רצה, הודאה - מודים, מחילת העון - ברכת סלח מחול לעוונותינו) לא הצלחתי למצוא התייחסות לנוסח של ה5 ברכות האחרונות, אלא רק התייחסות על חתימתן והרחבה על עניינן. האם קיים איפשהו נוסח מתוקן עבורן? אם כן, מהו ואיפה הוא נמצא? אם לא, האם יש עניין שלא יהיה נוסח קבוע? לחילופין, מי בר הסמכא לתקן נוסח לברכה זו? ב מראש,
תשובה: לשואל, מדברי הרמב"ם (הל' עבודת יוה"כ ג,יא לגבי קריאת הכהן הגדול, והמקבילה בהל' חגיגה ג,ד לגבי קריאת המלך בהקהל) עולה שהנוסח המדויק נקבע על ידי הכהן הגדול עצמו, לפי כשרונו ויכולתו. המאירי (יומא סח ע"ב) מוסיף שנוסח הברכה "כולל דברים הצריכים להם לפי הזמן". להרחבה עיין ב'מחזור המקדש ליום הכיפורים' מאת אבי מורי הרב ישראל אריאל שליט"א, עמ' 39-40, ובספר 'שערי היכל' על מסכת יומא, מערכה קעד.
שאלה: שכן שחוסם את הדרך ביחידות דיור להשכרה: לכבוד הרב, שאלתי בנושא סכסוך שכנים. אני והשכנים שנינו גרים בדירות להשכרה בתוך האחוזה של בעל הבית. השכן בנה שער ממסגרת עץ וקינים שנפתח כלפי חוץ. השער חובבני ונגרר, והם משאירים אותו פתוח, וע"י כך חוסמים את הדרך בשבילי. אני נאלץ להרים אותו ולדחוף אותו כל פעם למצב סגירה, בכדי שאוכל לעבור בשביל. ליתר ביאור, לדעתי, בהשקעה לא רצינית, השכן יכול לתת זוית לשער בכדי שיסגר לבד. יש לציין שהפעולה הזו קשה לי, וכן, שהמתנתי זמן רב שיתקנו אותו. מרוב שזה קשה לי, אז לפעמים הוא גורם לי להרבות את הדרך, ולסטות מהשביל אל הקוצים. עם זאת, כדי למנוע קביעות, הבעתי את מורת רוחי בפני השכנים בעניין. מה הדין, וכיצד עלי לנהוג? אומנם אין תקשורת ביני לבין השכנים (זו לא פעם ראשונה שהם מזיקים), אבל אם הדין לטובתי, גם פעולה אקטיבית היא אפשרית (אני אציג את תשובת הרב בשער בת רבים בכדי למנוע סיכסוך חמור יותר, חלילה).
תשובה: נקדים שבדיני ממונות אסור לדיין לפסוק דין ללא שמיעת שני הצדדים ( חושן משפט סימן י"ח סעיף ו' בסמ"ע) לכן מה שייכתב בתשובה זו הוא כיוון כללי בלבד ולא פסק דין. על מנת לפסוק הלכה לגבי השער של השכן יש לגשת לבית הדין או לרב ישמע את טענות שני הצדדים וידון ביניכם. באופן כללי, אסור לאחד מהדיירים לפגוע בדרך שמשותפת לשאר הדיירים. אולם יש לבדוק האם באמת השער אכן ופוגע בשימושים של הדרך. בשאלה ציינת ששניכם שוכרים את הנכס ממשכיר אחד. גם למשכיר יש אפשרות למנוע מדייר לבנות דברים שלא סוכמו בחוזה ואינם מקובלים באופן רגיל. הרב דניאל לונצר
שאלה: "בל תוסיף" במזוזה נוספת: על ההסבר המפורט. הייתי חושב שאולי אין בעיית בל תוסיף במזוזה כי בל תוסיף רק קיים כשיש מספר מוגדר כמו 4 פרשיות או 4 ציציות או שאתה "מחדש" מצווה חדשה (חג חדש) או טקסט חדש (הוספה לברכת כוהנים). כאן אין ענין של מספר - לא נאמר לשים מזוזה אחד אלא שתהיה מזוזה על השער ואתה לא "מחדש" סוג חדש של מזוזה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קביעת מזוזה נוספת כשקשה להוציא ולבדוק את הקודמת"
תשובה: לשואל, הבחנתך יפה, אבל אינה מתיישבת בסוגיות הגמרא: ראה סנהדרין פח ע"ב על "בל תוסיף" בלולב, שעקרונית שייך בזה "בל תוסיף" אילו היו באגודה אחת, ועיין רמב"ם הל' לולב פ"ז ה"ז וראב"ד שם. ובמשנה בזבחים פ"ח מ"י מצאנו "בל תוסיף" במי שזורק את דם קרבן הפסח, למשל, שטעון מתנה אחת, פעמים נוספות. אם כן, גם במצוות שאין להן מספר נקוב בתורה יש איסור "בל תוסיף". כמו כן כתבו הפוסקים לגבי הנחת תפילין בשבת, שמי שעושה זאת לשם מצווה עובר ב"בל תוסיף" (מגן אברהם סי' לא סק"א, על פי תשובת הרשב"א).
שאלה: סופר סת"ם עם אייפון: לכבוד הרב, לאחרונה הטריד אותי מודעה בשם הרב וואזנר זצ ל שמי שמחזיק אייפון, כתיבת סת ם שלו פסולים. אחרי 10 שנים התמודדות בארץ, הורים שלי חזרו לחו ל מטעמי עבודה. לפני שנה וחצי קנו לנו (בניגוד לרצוני הפנימי) אייפון על מנת שיוכלו לדבר איתנו והנכדים ב FaceTime", שמאפשר גם לראות וגם שיחה חינם). יש לי ספק רימון בבית, כך שבבית יש חסימה כראוי, אבל כשאנחנו לא בבית, אין חסימה. אם אין צורך גדול (כגון waze או זמנים לאותובוס, צילום ושליחת מסמך דחוף), אני מקפיד שלא לגלוש כשאני מחוץ לבית. אני מתפרנס כסופר סת ם כבר כמעט שנה, והייתי רוצה לדעת מה עלי לעשות? יש לציין שאם אני אתפטר מהאייפון שלי, זה יעורר מתחים מול הורים שלי, שהם לא מזדהים מכל הקפדות שיש על המכשירים האלו, וגם מואס במתנה, וגם שלפעמים לא יהיה אפשר לדבר עם הנכדים במצלמה.
תשובה: כלי תקשורת ללא חסימה הוא כמו מכונית ללא בלמים האם מותר לנסוע בה?
שאלה: מתחתנת עם חילוני: אני נמצאת בקשר עם בחור כבר 5 שנים. הכרתי אותו כבחור דתי אבל לאחר כשנתיים וחצי הוא חזר בשאלה. לאחר תקופה קשה ומרובת מריבות החלטנו להישאר יחד ולנסות להסתדר (כמובן מנקודת הנחה שהוא לא ישאר חילוני לנצח) הוא מאמין בדרך של הדת ואף רוצה לחזור בתשובה אך מתקשה מאוד, ברור לו שיגדל ילדים בדרך של דת אבל הוא עדיין לא ממש שם. (המשפחה שלו דתיים לגמרי). החלטנו שמאחר ואני דתית ומאחר וגם ככה קשה מאוד לסחוב את זה אז הגיע הזמן להתחתן. הבעיה היא שהוא הולך בלי כיפה וחושב שמאחר ואני דתית אבל לא מאוד חזקה (כן הולכת בצניעות- שלושת רבע וחצאיות ושומרת שבת והכל) זה יהיה מוזר אם אני אלך עם כיסוי ראש מלא כפי שחשבתי כל חיי שאעשה כשאתחתן. אני רוצה להדגיש שאם אחליט שאני בכל זאת רוצה לשים כיסוי ראש הוא מתעקש שזה לא מפריע לו ושזו החלטה שלי. אבל אני בכל מקרה מתלבטת עכשיו. האם זה לא יהיה ייצוג לא הולם לדת ללכת עם כיסוי ראש כשבעלי ללא כיפה ואני למשל רוקדת במעורב באירועים? מראש.
תשובה: : היום אנו בדור שכל המוסכמות נפרצות. לכן אני לא רואה שום בעיה בכך שתלכי עם כיסוי ראש. כל מה שאת חשבת שתעשי ראוי שתעשי. זו אהבה אמיתית בה כל אחד מחזק את העצמיות שלו ביתר תוקף וגם מצליח להתעשר מהאור והטוב שיש בבן זוג שלנו. הכיסוי ראש שתעשי זה עו אור בחיים שלך וזה גם יבטא את עצמיותך וגם יהיה עוד אור שישפיע על בן זוגך.
שאלה: הבדל בין אגדה למדרש: מה ההבדל בין מדרש לאגדת ח? אשמח לקבל הגדרות ולהבין לעומק.
תשובה: לשואל ספרות המדרש מתחלקת לשניים: (א) מדרשי הלכה - עוסק בפסוקים הנוגעים להלכה והסקת מסקנות הלכתיות מהם, לכן אין מדרשי הלכה על ספר בראשית וכן על הפרשיות הסיפוריות אודות חיי ישראל במדבר. דרכי הלימוד במדרשי ההלכה מבוססים על י"ג מידות שהתורה נדרשת בהן, והתקבלו במסורת בזמן מעמד הר סיני. בין מדרשי ההלכה נמנים: המכילתא, הספרא (תורת כהנים) והספרי. (ב) מדרשי האגדה - מלבד דברי האגדה המשולבים בדברי הגמרא במסכתות שונות, ישנם מדרשי אגדה מסודרים, כמו מדרש תנחומא, מדרש רבה, פרקי דרבי אליעזר, אבות דרבי נתן, ועוד. מטרת האגדה אינה לפסוק הלכה, האגדה היא סולם ליראת שמים, הכרת מלכות ה' בעולם והדבקות בו. נאמנה
שאלה: הפגנות על השבת באשדוד: לכבוד הרב אני נמצא בעיר שיש בה המון חרדים ולאחרונה היו קריאות של רבני העיר ללכת להפגין נגד חילול שבת עקב מרכז הקניות החדש שפתוח בשבת, ורציתי להתעניין ולהתפלא שלא היו כמעט דתיים לאומיים וכמו כן לא היה קריאות של רבנים דתיים לאומיים לבוא להשתתף בעצרת, דבר שאני מתפלא מאוד וגורם לי לשאול את השאלה הבאה: האם אנחנו יודעים להגן רק על ארץ ישראל ושיחרורי מחבלים? האם לא צריך להפגין נגד חילול שבת כמו נגד מסירת שטחים מארץ קודשנו?? האם אנחנו ציבור אדיש לתורה?? אשמח אם הרב יוכל לענות על שאלתי.
תשובה: אין אצלנו הבדל בין מצוה למצוה, וכשם שאנו נאבקים על ארץ ישראל אנו נאבקים על שאר המצוות. אני בעצמי ארגנתי בבת ים עצרות כנגד תחנות דלק שפתחו בשבת, וכנגד מכירת חמץ בפסח. מה שנוגע לאשדוד כדאי לשאול את הרב זיני שאותו אני מכיר כרב דתי לאומי האם יש סיבה לזה שלא תמך בהפגנה או שאולי לא הסכימו לצרף אותו. אבל עקרונית ברור שיש צורך למחות כנגד כל עבירה.
שאלה: כזית לברכה אחרונה : מאחר ומחשבים כזית לפי הנפח. ונפח כזית זה בערך גודל של קופסת גפרורים, האם אפשר לומר שכל מאכל שיותר גדול מקופסת גפרורים מחייב ברכה אחרונה? בלי קשר למשקל? לדוגמא 2 מרשמלו זה קצת יותר גדול מקופסת גפרורים אך במשקל זה בוודאי לא מעל 27 גרם, אז יש לברך ברכה אחרונה נכון? כי מחשבים לפי הנפח.
תשובה: כן. עיין בספר וזאת הברכה עמ' 348 להרחבה בענין. הרב שלמה בורנשטין
שאלה: שימוש בטרמוס חשמלי שלא הועבר למצב שבת: ברשותי טרמוס חשמלי שיש בו בורר למצב שבת וחול (ללא אישור של מכון כלשהוא) אם שכחתי להעבירו למצב שבת. האם מותר לי להשתמש בו.ואם כן באלו מגבלות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כאשר הטרמוס במצב חול אפשר להפעיל את ההרתחה לכן לכתחילה צריך לכסות את המתג של ההרתחה וגם את המתג של המשאבה החשמלית. וזה יעזור רק בתנאי שהוצאת מים לא גורמת להפעלת רתיחה. הרב חגי בר גיורא