LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: היתר מכירה למחקר: בתשובה לשאלה קודמת, הרב עמיחי ציין שאפשר למכור אדניות גג ירוק- בגודל 4 4 מ לגוי לאפשר שתילה ע"י גוי בשנת שמיטה. דברתי עם נציג של הרבנות והוא אמר שהם לא עושים היתר מכירה למחקר. האם יש אפשרות לעשות את המכירה דרך מכון התורה והארץ בכל זאת? איך אפשר להשיג את שטר המכירה המיוחד למצב הזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "המשך לשאלה שמיטה בגג ירוק"
תשובה: וברכת ד' מכון התורה והארץ איננו עושה מכירת קרקעות, אין לו סמכות לכך. אפשר להשיג שטר מכירה אבל צריך אדם בעל סמכות שיכול לעשות פעולה כזאת. אולי תפני ישירות לועדת השמיטה של הרבנות הראשית (יו"ר הרה"ג דוד לאו שליט"א, הרב הראשי לישראל) שיאפשר לך או לנציג האוניברסיטה לעשות מכירת קרקע באוניברסיטה. חתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום
שאלה: אמירה לגוי לצורך מצווה דרבים: ההלכה הרווחת היא שבמקום מצווה דרבים ניתן לסמוך על בעל העיטור ולהתיר לומר לגוי לעשות אפילו מלאכה דאורייתא. שאלתי היא מה הגדר של רבים? האם משפחה מבורכת ילדים או משפחה המארחת משפחה אחרת כבר נחשבת לרבים? בית כנסת קטן? לא מצאתי לדבר התייחסות כתובה ואשמח לשמוע את דעת הרב (וכן לקבל מקורות אם ישנם כאלה.)
תשובה: לפי דעתי גם משפחה כזטת זה נקרא רבים, הדוגמא הקלאסית היא אם עירוב נקרע בשבת, שמותר לומר לנכרי לתקן זאת. לא סייגו שזה רק במאה אנשים ולא עשר, ולכן יהיה מותר. לעניין תרומה רשות הרבים זה שלושה אנשים.
שאלה: זכות יוצרים בצילום דפים בודדים: לרב אני עובד כמתרגל בבית ספר. המורים מחלקים לתלמידים דפי לימוד המצולמים מספרים שונים, לתרגול (הספרים מדגישים כי אסור לצלם אפילו חלק). לפעמים מבקשים ממני שאצלם בשבילם, או אחלק או אתרגל עם הילדים בדפים אלו. רציתי לשאול אם מותר לי לעשות זאת או שיש בכך משום מסייע.
תשובה: אם לוקחים מידי פעם מכל מיני ספרים מותר, אך באופן שיטתי מספר מסוים אסור.
שאלה: מלפפונים ותבלינים בקדושת שביעית במיקסר : הרב, אני מכינה מדי פעם שייק מיצים ירוק, המבוסס על פטרוזיליה, סלרי, תפוח ומלפפונים, חמוציות וסילאן. רציתי לדעת האם ניתן להכין את השייק הזה גם מהירקות הללו אם הם בקדושת שביעית? שכן, זה חלק מהאוכלוסייה (טבעונים, צמחונים) נוהג להכין שייקים ירוקים המבוססים על ירקות הנ"ל. שנה טובה
תשובה: בשנת השמיטה יש לאכול ירק רק כדרך אכילתו המקובלת, (בפרות עדיין אין קדושה). לא מקובל ללעשות מיצים ממלפפון, סלרי ודומיהם אך מקובל לעשות מיץ מתפוח, גזר רימון, הדרים וכו'.
שאלה: סוכה מתחת לקרשים עבים - הבהרה: המציאות שתיארתי הוא שישנם קורות עבים (הכנה לפרגולה), ואני מעוניין לבנות סוכה מתחת לקורות הללו, כלומר שסכך הסוכה שאבנה יהיה מתחת לקורות המדוברות, האם במצב כזה הסוכה תהיה כשרה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סוכה מתחת לקרשים עבים"
תשובה: אם אכן רוחב הקרשים פחות מארבעה טפחים ובין כל שני קרשים יש יותר משלושה טפחים, כשר לכל הדעות.
שאלה: יציאה מהארץ לעבודה לזמן מוגבל: האם מותר לצאת מהארץ לזמן מוגבל (כמה ימים-שבוע) ללכת לכנס מחקר שקשור לעבודה?
תשובה: לצורך עבודה מותר.
שאלה: כיפור שיחול בשבת: ברשותך יש לי שאלה. 1. כמה פעמים אומרים סליחות בכיפור שחל בשבת והאם אומרים גם בחצות החילה כמו בכל הימים? 2. האם יש משהו שלא אומרים בסליחות כשהוא חל בשבת?
תשובה: אין כמעט הבדלים בין אם חל בשבת או לא. אומרים הכול אלא אם נכתב במחזור אחרת
שאלה: צום ביום כיפור :, אני בשנות השישים לחיי אחרי ניתוח מפרצת ומאוד חשוב לי לצום. אני לוקח כדורים ללחץ דם, דילול הדם ולקיבה, בשביל לקחת את הכדורים עלי לאכול. רציתי לדעת האם עלי לצום ומה ההלכה אומרת בנושא. מצפה לתשובה,
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רפואה שלמה בע"ה. תשאל רופא דתי מה עליך לעשות. אם צריך לאכול יש לאכול כ45 גרם כל 8 דקות ואם צריך אפשר כל 4 דקות. וכן אפשר לשתות כך פחות מרבע כוס. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: עץ גת בשמיטה: האם עץ גת נחשב עץ פרי לעניין שמיטה או עץ סרק? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גיזום עצי גת בשנת שמיטה"
תשובה: וברכת ד' הוא נאכל, ומבחינה הלכתית הנאתו ובעורו באים כאחד, ועל כן נראה שיש בו קדושת שביעית. (לא גריעא מלולב בזמנם). חתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום
שאלה: בגדים על הרצפה: הרב! מישהו זרק לי שיש עניין לא לזרוק בגדים על הרצפה אז רציתי לברר את העניין. כשאני ממיינת כביסה היא נמצאת על הרצפה. האם יש איזה עניין באמת לא לזרוק ו"לכבד" אותם?
תשובה: הכוונה היא לזרוק בדרך של זלזול, אך אם הכביסה על הרצפה וממיינים אותה אין בזה זלזול.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות מעציץ בשביעית: באופן כזה שהעציץ בתוך הבית ולא נוהגים בגידולים קדושת שביעית, האם חייבים להפריש מהם תרומות ומעשרות כמו בכל השנים שחייבים בעציץ שאינו נקוב מדרבנן או שבגלל השביעית הם פטורים? מה המקור לדין זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עציץ בשביעית"
תשובה: וברכת ד' בעציץ שאינו נקוב בחממות אין חיוב הפרשת תרו"מ. אמנם לדעת הגר"מ אליהו זצ"ל יש מקום לחייב, אבל נהגו להקל ולא להפריש. חג שמח בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שמות בתנ  ך: למה בתנ''ך כתוב שמות לפעמים עם ו' ולפעמים בלי ו' או בלי י'. לדוגמה: אדוניה - אדוניהו, אליה - אליהו, דוד- דויד?
תשובה: לשואל לגבי 'אדוניהו' המכונה גם 'אדוניה' כתב החתם סופר בפרשת חיי שרה, ששמו האמיתי היה 'אדוניהו', ובגלל שלא היה צדיק חיסרו אות וי"ו משמו. לגבי 'אליהו' הנביא המכונה גם 'אליה' אומרים ח (בתי מדרשות ח"ב עמ' רמג): "בחמשה מקומות אליהו זכור לטוב חסר וי"ו  חד 'מלאך ה' דבר באליה' (ראה מלכים ב' א, ג). וחד 'וילך אליה ויאמר איש בעל שער' (ראה מלכים ב' א, ד). וחד 'ויאמר אליה אם איש אלקים אנכי' (ראה מלכים ב' א, יב). וחד 'ויאמר אליהם אליה התשבי הוא' (ראה מלכים ב' א, ח). וחד 'הנה שולח לכם את אליה' (ראה מלאכי ג, כג). ובחמשה מקומות יעקב מלא בוי"ו  חד הך דהכא. וחד 'את זרע יעקוב אם אמאס' (ראה ירמיה לג, כו). וחד 'ושב יעקוב ושקט' (ירמיה מו, כז). וחד 'הנני שב את שבות יעקוב' (ראה ירמיה ל, יח). וחד 'לא כאלה חלק יעקוב' (ירמיה נא, יט). וזה רומז על שנתן אליהו ליעקב ערבון.". עיין שם ובספר "נצח ישראל" למהר"ל (פרק נג). ולגבי דוד המלך המכונה גם 'דויד' כתב מרן ה"בן איש חי" בשו"ת "רב פעלים" (חלק ד - סוד ישרים סימן ז): "בספרי הנביאים שנאמרו על ידי נבואה לא נזכר שם דוד המלך ע"ה ביו"ד כי אף על פי שזכה גם הוא לגדולה, לא זכה למדרגת נבואה אלא ברוח הקודש זכה דוד המלך ע"ה למדרגה הגדולה של קול בקול ולא זכה אדם ברוח הקודש במדרגה זו אלא רק הוא לבדו. בכתובים שהם אמורים ברוח הקודש ולא בנבואה נזכר שמו בתוספת יו"ד, לרמוז על תוספת ומעלה שהיה לו לדוד המלך ע"ה ברוח הקודש על כל בעלי רוח הקודש. ועוד נראה לי הטעם שנזכר בכתובים שהם אחר הנביאים בתוספת ומעלה זו של יו"ד, היינו ללמד כי סופו זכה ליתרון גדול ומעלה גדולה יותר ממה שהיה לו בתחילתו ועליו נאמר 'ואם היה ראשיתך מצער אחריתך ישגא מאד'". נאמנה
שאלה: מעשרות ושמיטה: בס ד לכבוד הרב, הרב כתב לי בתשובה, שבפירות של היתר מכירה צריך להפריש מעשר עני על תנאי. האם הרב יכול להסביר בדיוק מה הכוונה ומהי הסיבה שצריך להפריש על תנאי? בנוסף,הרב כתב גם (אני לא זוכר בדיוק,יכול להיות שזה היה הרב יעקב אריאל שליט א), שבעץ לימונים,אפשר להוריד את הפירות שעל העץ וכך יודעים מה שייך לשמיטה ומה לא. ומי שלא הוריד? מה לעשות? הרב כתב עוד, שברוב הסופרים הפירות הם של היתר מכירה. האם זה גם ברמי לוי? והאם צריך להפריש מעשרות מפירות אלו? ובכלל, האם צריך להפריש תו מ מפירות שנקנו בסופר? ופירות שנקנו בשוק? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מושגים בסיסיים בשמיטה"
תשובה: וברכת ד' 1. בפירות היתר מכירה שגמר מלאכה על ידי ישראל חייבים להפריש תרו"מ כמבואר ברמב"ם תרומות פ"א. נחלקו איזה מעשר יש להפריש בשמיטה שאין לו הגדרה מיוחדת, יש אומר מעשר עני ויש אומרים שני. על כן יפריש את שניהם ויתנה. 2. מי שלא הוריד יסמן כעת לימונים שבודאי גדלו בששית והיו בעץ לפני ראש השנה, ומהם יפריש תרו"מ על כל הלימונים שבעץ החייבים בתרו"מ. 3. ברמי לוי יש סניפים אוצר הארץ, יש סניפים נכרים ויש היתר מכירה, כל מקום לפי החלטת ההנהלה. לגבי הפרשת תרו"מ צריך לברר אצל המשגיח ההנחיה של הרבנות לרשתות הייתה שיש להפריש. חג שמח בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שיפוץ בית בחול המועד סוכות: לכבוד הרב בעזרת השם בישועתו ביום הראשון של חול המועד סוכות הבא עלינו לטובה אני מקבל מפתחות לדירה שרכשתי לפני חצי שנה. רציתי לדעת אם אני יכול לשבור את המקלחות בעצמי ללא בעלי מקצוע מכיוון שאני לחוץ בזמן להיכנס לדירה. אני גר אצל ההורים של אישתי והמצב שם לא ממש נוח. שנה טובה כתיבה וחתימה טובה אמן
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נפסק בשולחן ערוך(אורח חיים תקמ, א) "בנין אפילו כל שהוא אסור". לכן תזכה בע"ה לנוח, לשמוח וללמוד בחול המועד והבניה תדחה. שנה טובה חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: תפילת שבת: האם יש דעה שח תיקנו רק שבע ברכות בשבת משום טורח הציבור? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תפילת שמונה עשרה בשבת"
תשובה: כן, שמפני כבוד השבת לא הטריחו חכמים את המתפלל להתפלל 18 ברכות. עיין במסכת ברכות דף כא, א (בסופו).
שאלה: בניית טרסת נוי בשמיטה: האם מותר לבנות טרסת אבנים נמוכה המיועדת לנוי בלבד (ולא למנוע סחף או השבחת הקרקע) המתחמת אזור קטן של שתילים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חיזוק טרסה בשמיטה"
תשובה: וברכת ד'  אין לבנות טרסות שהן משמשות לנתינת עפר, אבל רק לנוי ולא לתועלת העפר נראה שמותר, כפי שמותר לעשות חיץ על פני השדה (רמב"ם פ"ד הי"א) והרמב"ם התיר לעשות עפר על מנת להעמיד את המדרגות, דהיינו לחזק. וכן גדר בין רה"ר והשדה, שכל זה לא נעשה למטרה חקלאית. חג שמח הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ.
שאלה: עמידה במילה : זכור לי שלמדתי משנויות בבבא מציעא - שהיה כתוב שבגלל שלא עמדו במילתם נגרם חורבן הבית. ניסיתי למצוא את משנה הזאות לא מצאתי - אבל אני בטוח ב110 שלמדתי אותה. אולי בגמרא? אולי במסכת אחרת? תוכלו לעזור לי למצוא המקור? מראש
תשובה: במסכת שבת (דף קיט ב) נאמר "אמר רבא: לא חרבה ירושלים אלא בשביל שפסקו ממנה אנשי אמנה, שנאמר שוטטו בחוצות ירושלים וראו נא  ודעו ובקשו ברחובותיה אם תמצאו איש  (אם יש איש) עושה משפט מבקש אמונה ואסלח לה" ופירוש הדבר שבגלל שלא עמדו בדיבורם נגרם חורבן הבית. שנה טובה
שאלה: יום כיפור- סירופ מר לכאב: אדם שסובל מכאבים עזים (עד כדי כך שלא מסוגל לתפקד אלא רק לשכב במיטה) האם מותר לו לקחת ביום כיפור סירופ מר לשיכוך כאב? (יש לו בעיה לבלוע כדורים- מצליח רק אם הם מרוסקים עם שתיה וגם נרות לא רלוונטים). חשוב לציין שהסירופ מאוד מר וביום רגיל נלקח ביחד עם שתייה.
תשובה: ב"ה כן, רפואה שלמה בע"ה. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: הפרשת תו"מ בשנת שמיטה: גמר חתימה טובה יש לי בגינה עץ רימונים, קטפתי שתי רימונים חלקתי אחד לשנים ואותו הפרשתי דלגתי על מעשר עני ועל מעשר שני וברכתי בשם ומלכות. האם זה ר על פי ההלכה? היות ואנחנו בשנת שמיטה אך ודאי שאלה פירות שנה שעברה
תשובה: וברכת ד' לא הבנתי האם הפרשת עבור שני הרימונים או רק על אחד. כמו כן בודאי שיש חיוב מעשר עני על הרימונים בתקופה זו, ואם לא הפרשת יש להפריש כעת חג שמח בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הפרשת חלה מחלה קנויה: לרב. שמעתי מרב מסוים ברדיו שרצוי להחמיר ולהפריש מכל מאפה קנוי גרגיר קטן להחלה. שאלתי מה לעשות אם הגרגיר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא צריך לחשוש כאשר נקנה המאפה במקום שיש לו תעודת כשרות מהרבנות מקומית כי גם למקומות קטנים יש משגיח לפחות בחלק מהזמן וקיימת גם אפשרות להפרשה מראש שתחול בזמן עשית כל בצק. את החלה יש לעטוף בשתי עטיפות לפני זריקתה. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: תרופות ביום כיפור: ו האם כאב ראש נחשב חולה שאין בו סכנה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "תרופה ביום כיפור"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן, אם צריך לשכב בגלל הכאב. שנה טובה ובריאה הרב חגי בר גיורא
שאלה: בחירת הישיבה לפי הסביבה: האם כשאני רוצה לבחור ישיבה לאחר התיכון סביבת הישיבה צריכה להוות גורם משמעותי בשיקול שלי מתוך מחשבה על מגורים בסביבתה בעתיד?
תשובה: השיקול העיקרי צריך להיות מה המקום שבו תתפתח בצורה הטובה ביותר בשנותיך הראשונות. לא נכון לוותר על טובת ההווה בגלל ספק רווח בעתיד (זהו ספק כי בעתיד יכולים להשתנות הרבה דברים ואינך יודע מה יהיו שיקוליך אז). תזכור שאם יש מקום שפחות מתאים לך, מן הסתם גם לא תרצה להישאר בו לאורך שנים. לדעתי, רק אם קיימת התלבטות שקולה בין שני מקומות, כך ששניהם נראים מתאימים והיתרונות של כל מקום שקולים בסך הכל, יש מקום להכריע על פי שיקולים צדדיים כמו השיקול שהזכרת.
שאלה: שבעה עד ערב יום כיפור: אשכנזים שיושבים שבעה אמורים לקום בערב יום כיפור ביום שישי תשע ה, עד איזה שעה יושבים, ומתי עולים לבית העלמין - ביום שישי ערב יום כיפור או בראשון?
תשובה: משעה 15:00 מותר להתרחץ ולהתיישב לסעודה מפסקת. ותעלו ביום ראשון. בבניין ציון וירושלים תנוחמו.
שאלה: קניית בניית בית חדש עקב צפיפות גדולה בשנת אבל: אני בתחילת שנת האבל על אימי. אנחנו תשע נפשות בבית ב"ה, והילדים בשני חדרי שינה בלבד. הצפיפות גדולה, ואין מקום לארונות נוספים לבגדים, אין מקום להכנת שיעורי בית, ואין מקום לעוד מיטה לילדה שצריכה עוד מעט לעבור לחדר הילדים. אין בבית סלון ורוב הפעילות בבית נעשית בפינת האוכל או על הרצפה. האם מותר לקנות או לבנות בית חדש המתאים לצרכים המתרחבים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קניה של בית בשנת אבל"
תשובה: בני הבית אינם חייבים באבלות מוצע שהם ייכנסו תחילה ולאחר כמה ימים תוכל גם אתה להצטרף
שאלה: נטילת תרופות סטרואידיות ביו"כ: עקב דלקת בעין, בעלי מקבל טיפול מסיבי של טיפות מזה כמה ימים. מאחר שהלחץ התוך עיני עדיין לא התאזן, רוצים לשחררו מביה"ח עם כדורים סטרואידים, בנוסף לטיפות. רצינו לברר מה ניתן לעשות ביו"כ, מכיון שאיזון הלחץ והדלקת- משמעותיים למניעת פגיעה בעצב הראיה. ב ובברכת גמח"ט
תשובה: אם הרופא מצריך גם ביום הכיפורים מותר לקחת במינימום הנדרש. עדיף שהמים לא יהיו טעימים ואם אי אפשר לבלוע לא יותר מ40 מיליליטר על מנת לבלוע את הכדור. ולעשות הפסקה בין הבליעות של 10 דקות. רפואה שלימה.
שאלה: הקלטת אלבום מוסיקה בשנת אבל: בע"ה התחלתי להפיק לעצמי אלבום בכורה. כתבתי שירים לאלבום שלם וכבר הקלטתי 4 שירים. 1) האם מותר לי להמשיך? 2) האם ניתן להקליט רק שירה על רקע מקצב תופים כדי שלא יאבד הלחן? 3) האם המעבד יכול להמשיך לעבוד על האלבום לפי הוראות שלי (בלי להשמיע לי עד סוף שנת האבל)? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מוזיקה ווקלית בשנת אבל"
תשובה: אם דחיית ההקלטה תגרום נזק או הפסד משמעותיים - מותר
שאלה: נר ששבת בהבדלה של יום הכיפורים: ב"ה בהבדלת יום הכיפורים מברכים רק על נר ששבת! האם הנר בהדלה זו חייב להיות נר אבוקה וצריך להדליק מערב כיפור נר כזה, או שאפשר לברך גם על נר עם פתילה אחת (השאלה מתייחסת גם לכיפור שחל בשבת)
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה נר במוצאי שבת זכר לאור שיצר אדם הראשון לכן בכל מוצאי שבת לא צריך נר ששבת כולל כאשר יום כיפור בשבת. במוצאי יום כיפור צריך נר ששבת להראות שביום נאסר להשתמש בו. כאשר קימת רק פתילה אחת במוצאי שבת מצרפים אליה נר רגיל. שנה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: הפרשת חלה לבצק הנעשה כדי לחלקו קודם אפייתו: האם בצק הנעשה כדי לחלקו לכמה בני אדם שונים קודם אפייתו כמו שמצוי בבתי ספר, שמכינים בצק בשיעור גדול, וכל ילדה מקבלת חתיכת בצק לאפות לבדה בביתה, פטור מהפרשת חלה? הבנתי שבפת"ש שכו, ב. כתוב שפטורים. עושים הרבה הפרשות חלה כאלה. האם יש חולקים?
תשובה: עיסה הנעשית לחלוקה בעודה בצק לאנשים שונים ואין בכל חלק שיעור הפרשה - אינה חייבת בחלה. ועל כן כאשר עושים בבית ספר או בגן עיסה שיש בה שיעור הפרשת חלה וכל ילד ה מקבל כמות פחות משיעור, בין שהחלות נאפות באותו תנור ובין אם כל ילד ה לוקח את הבצק לביתו ושם אופה אותו, אותה עיסה פטורה מחלה. (מקורות: שו"ע יו"ד סי' שכו סע' ד', פת"ש ס"ק ב', ספר הכשרות פרק י"ד סע' י"ב-י"יג) שנה טובה
שאלה: טלטול ביום כיפור שחל בשבת : הרב, רציתי לשאול שאלה בנוגע ליום הכיפורים הקרוב שחל בשבת. אני נמצא בחוץ לארץ במקום שאין עירוב. לאחרונה נולד לי בן והוא בן 7 חודשים כלומר איננו יכול ללכת לבד אלא צריך לשאת אותו. אשתי רוצה לבוא לבית כנסת ולהתפלל ביום הכיפורים. מה אפשר לעשות? האם ניתן לקחת את התינוק עם מנשא המחובר לגוף? האם אסור לטלטל בצורה כזאת ועדיף להתפלל בבית? וגמר חתימה טובה!
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כשם שחנה לא עלתה לבית המקדש עד שגדל שמואל- כך אמא של תינוק תתפלל בבית אלא אם כן בעלה מתפלל במניין מוקדם. גמר חתימה טובה הרב חגי בר גיורא
שאלה: היתר המכירה - דעת הרב עובדיה יוסף זצ"ל: ראיתי באינטרנט דברים של הרב עובדיה לפני פטירתו שהוא אומר שהיתר המכירה הוא היתר פשוט ואפשר לסמוך עליו, האם זה נכון?
תשובה: הדברים ששמעת זו דעתו של הרב עובדיה זצ"ל אשר תמך בהיתר המכירה כמו רוב הרבנים,וראה בכך היתר פשוט.
שאלה: רחצה בראש השנה: האם מותר היה להתרחץ בראש השנה ממים מדוד שמש?
תשובה: מותר להתרחץ במים של דוד שמש ביום טוב לדעת השו"ע. אך לדעת הרמ"א ביום טוב יש איסור שלא להתרחץ כול הגוף בחמין, אך מותר במקום צער.
שאלה: צום יום הכיפורים בהריון תאומים: לכבוד הרב! אשתי, בסייעתא דשמיא, נמצאת בשבוע 33 בהריון תאומים. יש צוואר רחם קצר, יש דינמיקה צווארית, יש פעילות רחמית - אבל יש גם הרבה אמונה שהכל יעבור ב בעז"ה. בשיחה עם הרופאה שלה, הובהר לנו שמחשש ללידה מוקדמת, היא ממליצה לאכול כרגיל לחלוטין. עתה, מספר שאלות: א. האם מותר לאשתי לאכול כל מה שהיא רוצה? או שיש עניין לכוון לכיוון "פת במלח", כגון מה שנאמר בהלכה בנוגע לתשעה באב? ב. האם יש הבדל השנה, שבה חל צום יום-הכיפורים בשבת? גמר חתימה טובה!
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בע"ה תלד בבריאות. היא תאכל לפי השעורים המפורטים בהלכה(תשובות קודמות) תאכל כל דבר הנצרך לבריאות ולא רק לעונג. שנה טובה הרב חגי בר גיורא (הערת המערכת - דיני השיעורים: אוכל - שיעור אוכל הוא נפח של שלושים סמ"ק. ניתן למדוד על ידי הכנסת מים בשיעור זה לכוס ולסמן בקו את גובה המים. אוכל עד גובה זה מותר לאכול. יש להכניס את האוכל ללא רווחים אולם אין לדחוס ממש. שתיה - השיעור הוא מלוא לוגמיו. ניתן למלא את כל הפה במים ולהוציא אותם לתוך כוס. קצת פחות מחצי זה השיעור שמותר לשתות. הדבר תלוי בכל חולה וחולה. הזמן   יש לשתות או לאכול כל 9 דקות. אם לא מספיק, כל 8 דקות. אם גם זה לא מספיק, כל 4 דקות, וכל 2 דקות. בשתיה, אם צריך לשתות הרבה, יש לשתות פחות מהשיעור להפסיק מעט ולשתות עוד פחות מהשיעור. שתיה ואוכל אינם מצטרפים וניתן לאכול ולשתות יחד. עדיף לשתות דברים מזינים כמיץ ענבים או מרק מסונן ולא רק מים. רצוי להכין את המידות לפני יום כיפור.)
שאלה: תפילת נעילה בבית: וגמר חתימה טובה. רציתי לדעת, אני יכולה להתפלל תפילת נעילה לבד בבית, ואם כן באיזה שעה מתפללים אותה?
תשובה: את יכולה להתפלל בבית. זמן תפילת נעילה הוא "כשהחמה בראש האילנות" (שו"ע תרכג, ב). למעשה הזמן הוא כשעה-שעה ורבע לפני השקיעה.
שאלה: נטילת ידיים כשאין מגבת: אם אדם נמצא במקום שאין לו כלל מגבת כדי לנגב את ידיו אחר הנטילה. כמו מדבר. מה יעשה?
תשובה: לשואל, במקרה זה יש לברך מיד אחרי הנטילה ולהמתין עד שהידיים יתייבשו מאליהן ואז לאכול, ועדיף לנער את כפות הידיים כדי שיתייבשו מהר יותר (אם זה לא מרטיב אנשים וחפצים בסביבתך). הרחבה: הצורך לנגב את הידיים אחרי הנטילה הוא משתי סיבות: האחת, כדי לסלק את המים שעל ידיו, שנטמאו בנטילה. והשניה, משום שהדבר מאוס לאכול בידים רטובות. ההבדל בין שני הנימוקים הוא במקרה השכיח בימינו שנוטלים ידיים בלפחות רביעית הלוג (בסביבות 80 סמ"ק) מים בבת אחת, ואז המים נשארים טהורים, ולכן לדעת השולחן ערוך (סי' קנח סי"ג) אין צורך לנגב כלל, והאחרונים החמירו, בגלל הנימוק השני (משנ"ב שם סקמ"ו). לפי שני הנימוקים הללו, ניתן גם לחכות עד שהמים יתייבשו מאליהם ללא ניגוב (חזון איש, הלכות נטילת ידים סי' כה סק"י). אמנם לשני הנימוקים הללו הצטרף נימוק שלישי: אנחנו נוהגים לברך "על נטילת ידים" אחרי הנטילה, כדי לומר את הברכה כשהידיים כבר נקיות, ולכאורה זה בניגוד לכלל שברכת המצוות צריכה להיות "עובר לעשייתן". ההסבר הפשוט לכך הוא שבגלל נקיון הידיים קבעו ח שעל מצווה זו נברך אחרי העשייה, בניגוד לשאר המצוות, אך יש אומרים שגם כאן הברכה קודמת לגמר העשייה, מפני שהניגוב הוא גמר המצווה, וכך פסק הרמ"א (שם סי"א). אם כי, גם הוא כתב שבדיעבד מי ששכח לברך לפני הניגוב יברך אחריו (ועיין משנ"ב ס"ק מד, שלכתחילה צריך להיזהר לסיים את הברכה לפני הניגוב). אם כן, לכאורה כאשר לא מנגבים בכלל אין כאן מעשה של מצווה ונמצא שהברכה איננה "עובר לעשייתן"  אגב, לעניין מכונת ייבוש כתבו פוסקים שהגשת הידיים אל המכונה נחשבת כמעשה של ניגוב, ואפשר לברך לפני כן - שו"ת בצל החכמה ח"ה סי' לב. ואם אכן אין ברירה אלא שלא לנגב - אפשר לסמוך על השיטה שמברכים גם אחרי גמר המצווה, אבל מה שיש כאן להתלבט הוא בין שתי אפשרויות שאינן לכתחילה: האם עדיף לתת למים להתייבש מאליהם, ללא שום מעשה, או לנגב אותם בבגדים, דבר שאינו רצוי (עיין משנ"ב שם ס"ק מה, שזה "קשה לשכחה", כלומר, גורם לשכחת הלימוד, אולי מפני שזה מבטא חוסר סדר בחיים). לענ"ד עדיף במקרה זה לנהוג כדברי החזון איש ולתת לידיים להתנגב מאליהם, מפני שהניגוב בבגדים לא רק לא אסתטי אלא גם מנוגד במידה מסוימת למהותה של המצווה: אחד הטעמים לנטילת הידיים הוא משום נקיות (חולין קו ע"א ומשנ"ב סי' קנח סק"א), וניקוי הידיים ואחר כך ניגובם בבגדים איננו "נקיות" (לפחות במושגים המקובלים היום). ומדברי הפוסקים בעניין זה שאין לנגב בחלוקו משמע שגם כאשר אין לו במה לנגב לא יעשה כך (וכן כתב בספר 'והאיש מרדכי' ח"ב עמ' שעח). ואם אפשר לנער את כפות הידיים - נראה שעדיף כך מפני שזהו "מעשה" וכך הברכה מוצדקת יותר כ"עובר לעשייתן".
שאלה: ללמוד משניות: בהמשך לשאלתי תשובתך לגבי ללמוד משניות לפי קהתי זה טוב, אך לא הבנתי את נושא ההרחבות - האם אני לא אמור לקרוא את הפרושים והאם הפרושים ברורים לכל נפש? חתימה טובה השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לימוד משניות"
תשובה: יש בפירוש קהתי את הפירוש הבסיס שעליו מבסס הרב את פירושו. זאת תלמד. ויש באותיות קטנות עוד פירושים לפעמים שמביא כחולקים על הפירוש שנבחר על ידו. זאת אין צורך שתלמד.
שאלה: המשך לאדמה שלא מכרו : שאלתי זאת, כי יש איש חולה במחיל, ובעל-אדמה אמר שהוא יזרע לו צמח מיוחד, "שיתכן" שיבלום את המחלה. האם מותר לו לאכול צמח זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קרקע בשמיטה"
תשובה: מתוך הנחה שלא מדובר בפיקוח נפש אם הוא כבר זרע ונבט לפני ר"ה הוא יכול לאכול. אך שלא יזרע עתה זריעה אחרת בקרקע אלא בעציץ מנותק ותחת גג
שאלה: אמא עוזרת להניח תפילין: שברתי את האצבע ביד ימין ואני עם גבס, אני לא יכול להניח תפילין לבד ורק אמא שלי בבית לעזור לי או שאחכה לאחר הצהריים שאח שלי יניח לי. מה עדיף ומותר? מראש
תשובה: עדיף להניח בבוקר, זריזין מקדימים, ולקרוא קריאת שמע בזמנה עם תפילין. אין מניעה שאימא תעזור לך להניח. רפואה שלימה
שאלה: שאלות בענייני יום טוב: א. קפץ החשמל ביו"ט במקום שאין גוי. מה ניתן לעשות? ב. האם מותר לומר לילדה (גיל שבע) שהשיער שלה התפזר להסתרק ביו"ט או בשבת, בפרט שהימים ארוכים כמו השנה שחל ראש השנה עם שבת צמוד?
תשובה: א. ניתן להקל במקום צורך רב להרים את המתג או המפסק בשינוי. הדרך היותר מובחרת היא לכיוון את שעון השבת כך שבשעה שירים את המפסק שנפל לא ידלק האור וכו' אלא לאחר 15 דק' וכך נוסיף איסור דרבנן נוסף והוא הדלקה בגרמא. הרחבה לדעת רוב הראשונים וכן נפסק להלכה (שו"ע סי' תקב סע' א' ובמשנ"ב ס"ק ד') איסור הבערת אש ביום טוב הוא איסור דרבנן (הט"ז (סי' תקב סק"א) סובר שיש בזה איסור תורה) הדלקה והבערה בשינוי נחשבות לאיסור דרבנן.  הדלקה על ידי שעון שבת נחשבת לגרמא  יש פוסקים (שו"ת האלף לך שלמה סי' קמו, ילקוט יוסף סי' הלכות שבת חלק ד' הוספות לסי' שכה סע' ה' ובהערה שם) הסוברים ש'שבות דשבות' על ידי יהודי מותרת לצורך מצווה או כשיש צורך גדול בדבר. ב. אסור לסרק שערות במסרק כיון שבשעת הסירוק נתלשות שערות שנוח לאדם שיתלשו כגון: שערות ששורשן נחלש ורוצה בתלישתם כעת ולא במהלך היום לא בגדיו או על חפציו. מותר להשתמש במברשת ששערותיה רכות וכן במסרק שיש בין שיניו רווחים גדולים, שאין חשש שבעת הסירוק יתלשו שערות. (כדאי לייחד מסרק ומברשת לשבת כדאי שלא יראה כעובדין דחול) מקורות: שו"ע או"ח סי' שג סע' כ"ז משנ"ב ס"ק פ"ו-פ"ז, שמירת שבת כהלכתה (פרק י"ד סעיף נ') שנה טובה
שאלה: גרביים לבנות: הרב רשם שלפי המשנה ברורה לא חייבים ללבוש גרביים לבנות- הרב יכול לרשום את מראה המקום של המ"ב בנושא זה? ומלבד זאת, הבנתי שדעת המ"ב הוא דעה יחידאה בנושא זה שהוא היחיד שמתיר והוא בעצמו כתב שהיות ובנושא צניעות אומרת התורה כי יהיה בך ערות דבר ושב מאחריך כביכול הקב"ה לא שומר עלינו ולכן הוא כותב שיש עניין להחמיר בכל נושאי הצניעות, אזי מדוע אינכם מורים לציבור כן ללכת עם גרביים? מה אנו מרויחים שמורים ללכת בלי גרביים - רק חוסר צניעות, לא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גרביים לבנות - המשך"
תשובה: אתה גבר, האם ניסית לגרוב גרבים עבות ארוכות בימי הקיץ הלוהטים? מי שעושה זאת היא צדיקה, אך אישה שרוצה לסמוך על המשנה ברורה, שהוא הפוסק המוסמך ביותר בדורות האחרונים, נוהגת כהלכה.
שאלה: שקילת פירות באוצר הארץ: הובטח השנה שהפירות הקדושים יהיו בשקיות של בערך קילו מראש. כרגע בחנות שלנו זה לא קרה ובינתיים יש בעייה של שקילה. ראיתי באתר של האוצר שלרב אריאל היה הסבר איך מותר לשקול בכל זאת. אינני רב או תלמיד חכם גדול אבל אני יודע שבשמיטה שעברה, ובכל הספרים על השמיטה לא מופיע ההיתר לשקול. אז אם השקיות יגיעו זה מעולה, אבל בינתיים - אתמול נכנסתי לסופר וכדי לעקוף את בעית המשקל המדויק מדדתי עגבניה אחת, החזרתי לשקית והוצאתי אחרת, אז מדדו את השקית והוספתי את המשקל של עגבניה אחת למרות שהוצאתי אחרת וככה יוצא שקילה לא מדויקת. הבעיה שהיא שזה אומר לשקול פעמיים. וזה גם משגע את הקופאית. לי יש הצעת יעול אחרת. האיסור הוא למדוד ולא לספור. במקום לתת הוראה לחנות כמה עולה קילו תנו הוראה כמה עולה עגבניה אחת למשל ואז האדם ישלם לפי כמות העגבניות שהוא קנה ולא משקל. אם גם ככה יש כוונה להעביר מארגזים לשקיות לפי הערכה כללית ולא מדויקת אז זה אומר שסופרים עגבניות ומכניסים לשקית. הפתרון של ספירה במקום משקל יאפשר גם למי שלא רוצה קילו אלא כמה פריטים גם לקנות, ובסופו של דבר זה ייתר את הצורך בשקיות. בכל קטיף ינתן הערכה לגודל ממוצע של אותו ירק פרי וכך יקבע המחיר. נגיד עגבניה ממוצעת היא 0.130 ק"ג. אז שוויה הוא כחצי שקל.
תשובה: וברכת ד' א. עניין השקית באה על מנת לייצור הידור בשביעית. מבחינה הלכתית שקלו פירות אוצר בית דין על פי הוראותיו של החזו"א שהתיר מדה משקל ומנין בפירות שביעית כיוון שהת הוא להוצאות החקלאי ועל כן אין כאן איסור של מדה משקל ומניין. אמנם הגר"מ אליהו זצ"ל החמיר אבל באיסור דרבנן הלכתית יש לפסוק לקולא ולהתיר. וכך עשו בשמיטות הקודמות (אינני יודע מדוע כתבת שבשמיטה הקודמת לא שקלו). אמנם כדי לצאת גם לדעת הגר"מ אליהו זצ"ל ניסנו לעשות שקיות, דבר זה לא מתאפשר בחלק מהמוצרים, ועל כן יש מקומות שמגיע חלק ארוז וחלק לא. בכל אופן אפשר לסמוך על דברי החזו"א וכן הכריע הגר"ד ליאור במכתב שאפשר להקל על פי הדעות שבהפקר אין איסור סחורה. ב. ההצעה לתת מחיר ממוצע לא יישימה במקומות גדולים, אפשר לבצע אולי ביישובים קטנים שמאד רוצים לשמור על כל החומרות. חג שמח הרב יהודה הלוי עמיחי אוצר הארץ
שאלה: ברכת מזונות על לחם: כבוד הרב, אשמח לדעת באילו מקרים, לפי מנהג עדות המזרח, מברכים על לחם בורא מיני מזונות?
תשובה: אם הלחם נתבשל במרק, או שנתפרר לפירורים ועשינו ממנו קציצה מטוגנת, כך שצורת הלחם נעלמה אז ברכתו מזונות.