LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הפלה שאני מצטערת עליה: בעלי ואני שנינו בנים למשפחות קטנות מאד. ילדתי את בני הראשון תוך שנה אחרי החתונה. מהר מאד אחרי זה שוב נכנסתי להריון ובעלי נבהל ושיכנע אותי להפיל. ההפלה הזאת מעיקה עלי כל חיי. היום אנחנו סבים מאושרים ל-5 צאצאים אבל כל הזמן יש לי תחושה שרובצת קללה על המשפחה. מה עלי לעשות להסיר את הקללה הזאת? אנחנו כולנו דתיים לאומים והבנים למדו בישיבות. היום איסורי המצפון הם שלי בלבד. מה עלי לעשות?
תשובה: המחשבה שכאילו רובצת קללה על משפחתך אין לה כל בסיס. אין קשר בין זה להפלה. אכן הפלה אסורה וראוי לשוב בתשובה עליה. אם את מצטרת על כך מאד, זה אחד מדרכי התשובה ובנוסף לכך יש גם להתוודות ולבקש סליחה ומחילה ובזה לקיים את מצוות התשובה. עוד מה שביכולתך לעשות זה לבקש מילדיך שיתאמצו יותר בלידת ילדים ואם את יכולה לעזור להם כדי שיעשו זאת זה יהיה תיקון להפלה. וישחרר אותך במדת מה מיסורי המצפון. יש גם להרבות בצדקה לשם תיקון.
שאלה: דיבור בחדר האמבטיה: האם כשאני נמצא באמבטיה או בשירותים ומישהו שואל שאלה, מותר לי לענות לו? האם יש בעיה לקרוא בעיתון וכד שאני נמצא במקום כזה?
תשובה: על שאלות טכניות מותר לענות. על שאלות תורניות - לא. אין היתר לקרוא נושאים שבקדושה בשירותים. גדולי ישראל נהגו לקרוא שם נושאים מדעיים וכדו'.
שאלה: הנרות בחלון או בדלת?: עד כמה חשוב לשים את הנרות סמוך לפתח? אם אניח בפתח אז רק 2 בתים יראו אותם ואילו אם אניח בחלון יראו אותם הרבה יותר. מה עדיף?
תשובה: החלון עדיף.
שאלה: זמן ההדלקה לכתחילה ובדיעבד: האם הזמן של "תכלה רגל מן השוק" גם היום הוא חצי שעה אחרי צאת הכוכבים? עד מתי ניתן להדליק נרות לכתחילה ועד מתי בדיעבד?
תשובה: זמן הדלקת הנר לכתחילה הוא גם היום עם השקיעה כי זריזין מקידימין למצוות ואסור לעשות מלאכה, ללמוד תורה או לאכול לפני הדלקת הנר. בדיעבד יש לומר שבימינו הזמן של כילוי רגל מן השוק הוא סגירת החנויות שהיא בשעה 7.00 ועל זה יש להוסיף עוד כחצי שעה.
שאלה: האם אני חומד ומתאווה?: יש לי שני ספרים מסדרה בת ארבעה ספרים. שני הראשונים אזלו ולא ניתנים להשגה. שנים רבות אני מנסה להשיגם בחנויות לספרי קודש משומשים או באינטרנט - בינתיים ללא הצלחה. ידוע לי כבר הרבה שנים שלשכני שהוא חברי יש אותם והם אינם בשימוש אצלו. לפני שנים רבות שאלתי אותו אם הוא מעוניין למוכרם לי והוא סירב. בעקבות המאמצים הכושלים להשיגם אני מוצא עצמי חושב אם לפנות אליו שנית בבקשה למוכרם לי, אולי ברבות השנים הוא יראה שאין לו שימוש בהם ויסכים. האם כפי הבנתי הפעוטה בשו"ע אני מתאוה? האם לשאול אותו אם הוא רוצה למכרם זה לאו ד"לא תחמוד"? האם אם יסכים יהיה אסור לי לקנותם ואני צריך להמתין שהוא יפנה אלי? ואיך הוא ידע שאני מעוניין? האם אני צריך תשובה על רצוני בספריו שהם בכלל כליו שאינם שלי?
תשובה: שאלת חכם חצי תשובה. מותר לשאול, אך אסור להפציר, ללחוץ ו"לנדנד".
שאלה: להיכנס לשירותים עם תפידנית: האם מותר להכנס למקום מרחץ או שירותים עם תפידנית?
תשובה: התפידנית נחשבת לכלי בתוך כלי ומותר. שאלת המשך: הרי שני הכלים הם בגדר "כלי המיוחד להם" משום שהמפעל מיצר אותם במיוחד לתפילין, וגם הקונה מתכוון להניח בהם את תפליו.? תשובה: אתה צודק, ולכן צריך עוד כיסוי של בד או ניילון, ואפשר להכניס אותם לשירותים.
שאלה: חשש גזל בספר של אחרים: יש לי בבית ספר וכלי שאנשים הניחו אצלי ואיני יודע מי הם. מה עושים?
תשובה: עליך להכריז עליהם במקומות שבהם אולי מסתובב מי ששכחם אצלך. ואם אחר כמה שבועות, אף אחד לא יבקש את את הספר והכלי, מותר לך לעשות אחת משתיים. א' אם אתה מעוניין להשתמש בהם, מותר לך להתשמש בהם, ורק תזכור שאם יבוא בעליהם תיתנם לו. ב' אם אינך מעוניין להשתמש בהם, ואינך רוצה להחזיקם בביתך, כדי שלא יתפסו מקום מיותר, מותר לך לזורקם או לתורמם למי שיכול למצוא בהם שימוש.
שאלה: נישואין עם קראי: חברה שלי הכירה מישהו קראי האם היא יכולה להתחתן איתו?
תשובה: הקראים הם כת שפרשה מעם ישראל ואינם מאמינים בתורה שבעל פה ולכן כיום אין להתחתן עמהם כי גם יש לנו ספק לגבי יהדותם שאף שהיו מזרע ישראל אולי במשך השנים חדרו אליהם גוים שלא ע"פ הגיור המקובל. הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב יעקב אריאל. לתשובת הרב דוד חי הכהן.
שאלה: כשרות של תרופה: הנני מעוניין להשתמש בתרופה מחו"ל. התרופה נמכרת בספריי להתזה על הלשון וכטיפות שיש לטפטף על הלשון. על הקופסה אין שום איזכור לכשרות. התרופה מורכבת מתמציות צמחים ומדוללת באלכוהול ומים. האם היא ותרופות אחרות דוגמתה מותרת לשימוש?
תשובה: בשם הרב חגי בר גיורא: באופן כללי אין להשתמש במוצרים המכילים אלכוהול ללא שיודעים בוודאות כי הנ"ל ממקור כשר. אולם כאשר רופא אומר שיש יש צורך במוצר זה על מנת לרפא (רפואה בלבד) ואין לו תחליף עם כשרות הרי שצריך לקחת את התרופה גם אם לא מצויין עליה ציון כשרות.
שאלה: מה עושים עם החילונים?: אורחים באו אלי בשבת והביאו מתנה. מה עלי לעשות במתנה? כיצד להתייחס לאורחים כאלה (האם לבקש מהם שלא יביאו יותר דברים)?
תשובה: אתה יכול להודות להם על המתנה ולומר להם שבגלל השבת אינך קונה אותה עד מוצ"ש ונמצא שהם לא הקנו אותה בשבת ולא נעשה שום דבר האסור.
שאלה: אדם ששאל כדור מחבירו: מה הדין באדם שהשאיל כדור רגל לחברו. המשאיל לא השתתף במשחק. תוך כדי המשחק, הכדור נחבט בגדר ברזל והתפוצץ. א. האם ניתן לדמות למתה מחמת מלאכה? ב. במקרה והשואל חייב, האם חובת ה על כל מי ששיחק, או על הבועט האחרון בלבד. חשוב לציין שהמשחק היה באופן רגיל במגרש רגיל המוכר למשאיל ועל דעת כן השאיל את הכדור.
תשובה: אם קורה מדי פעם במשחק שכדור רגל נחבט בגדר ברזל הזו אז מכיוון שמגרש זה היה מוכר למשאיל, אפשר לקרא למצב זה מתה מחמת מלאכה והשואל פטור מתשלומים.
שאלה: יריעת ספר תורה חדש שנפסל: כתבתי יריעה של ספר תורה. באמצע העמוד היתה טעות של שם השם ואין לו תקנה. האם מותר לחתוך את חלק העמוד הנותר למטרה אחרת של קדושה, או שמא שם השם מקדש את כל היריעה גם את החלק שטרם נכתב עליו ויש לגנוז הכל?
תשובה: מותר לחתוך את חלק העמוד שנשאר רק כדי להשתמש בו בשביל תפילין או מזוזות. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: טיפול קוסמטי: האם מותר לבת לעשות טיפול קוסמטי לאימה? הטיפול כרוך בכאב אבל לא גורם להוצאת דם.
תשובה: אם זה לא גורם להוצאת דם, אין בכך בעיה.
שאלה: מורה מתקשה בשיעורים פרטיים: אני מעבירה שיעורים פרטיים בת בחלק מהשיעורים אני מלמדת חומר חדש ובחלק מהשיעורים אני פותרת יחד עם תלמידים שאלות מספר הלימוד או שאלות שלא הצליחו לפתור בעצמם בבית. מדי פעם קורה שאינני מצליחה לפתור את כל השאלות בזמן השיעור. האם עבור שיעורים שאינני מצליחה לענות על כל שאלות התלמיד אני צריכה לגבות ת? (פעם קרה שמתוך 5 שאלות לא הצלחתי 2).
תשובה: הדבר תלוי ברמתך. אם רמתך מתאימה להוראת מקצועות אלו לקבוצת גיל זו (לפחות תואר ראשון או מקביל לו, ואולי תואר שני, כי הוא הנדרש ממורה בכתות עליונות של בי"ס תיכון) אין הקושי נובע ממך ומותר לך לקבל שכר. אך אם רמתך אינה עונה על הדרישות אינך רשאית במקרה של אי ידיעה לקבל שכר על פעולתך.
שאלה: דלתות עם עין אלקטרונית: יצא לי להיות בבית חולים בשבת. ראיתי שיש דלתות עם עין אלקטרונית אשר ביום חול נפתחות כשאדם מתקרב ובשבת הן פתוחות באופן תמידי אבל ישנה נורה קטנה, אשר ממוקמת מעל המשקוף, ומחליפה צבע מאדום לירוק כאשר מישהו עובר בדלת. האם מותר לעבור שם בשבת? האם מותר לעבור במסדרון כשבדרך נפתחות דלתות שאיני מעוניינת לעבור בהן?
תשובה: לכתחילה ברור שצריך לנטרל דברים אלו לפני שבת. אך במקרה שלא ניטרלו אז אם זו רק נורת LED, היא לא נחשבת כהדלקה, והדלתות גם נחשבות כ"מלאכה דלא ניחא ליה" ולכן אומנם אסור להשתמש בהם אך מי שפתח דלת כזו בטעות, לא עבר על מלאכת שבת.
שאלה: נטילת ידיים בבוקר ולשירותים - בפעם אחת?: האם כאשר אני קם בבוקר ועדיין לא נטלתי ידים ואני צריך להתפנות האם מותר לי ליטול רק לאחר השירותים ולצאת גם ידי חובת נטילת ידיים של בוקר?
תשובה: ההוראה המקובלת ליטול תחילה ידיים שלוש פעמים כדי להסיר את הרוח הרעה, להתפנות, ושוב ליטול ידים בנטלה, ולברך על נטילת ידיים. אמנם יש דעה, של הגרע"י שמותר להתפנות לפני הנטילה, ולנוהג כך יש על מה לסמוך. אבל מלכתחילה ראוי להסיר תחילה את הרוח רעה. ועיין בפניני הלכה תפילה ח, הערה 2. להמשך הדיון בנושא.
שאלה: ציבור לתפילת לחש: האם תפילת לחש (לפני חזרת הש"ץ) מצריכה מניין? אשמח אם הרב יוכל לפרט.
תשובה: מתוך פניני הלכה תפילה ב, ג: עיקר התפילה במניין הוא שיתפלל אדם עם עשרה יהודים תפילת שמונה עשרה בלחש. ומי שלא הספיק להתפלל עם הציבור בלחש יצטרף בתפילתו לחזרת הש"ץ, ואף תפילה זו תחשב לו כתפילה במניין לדעת רוב הפוסקים. אבל לגבי המתפלל עם החזן נחלקו האחרונים: בא"א בוטשאטש נ"ב, סובר שהתפילה עם חזרת הש"ץ נחשבת כתפילה במניין, ושכן דעת החת"ס, וכ"כ בכה"ח צ, סג, ויבי"א ב, ז, ונראה שכך דעת רוה"פ. לעומת זאת דעת הפמ"ג א"א נב, א, וקט, ד, וכך אפשר להבין מהרמ"א קט, ב, שעיקר תפילה במניין שעשרה יתפללו יחד בלחש. וכ"כ באג"מ או"ח ג, ט. וכך משמע לכאורה מהמ"ב צ, כח, ומסי' נב, ו. אמנם בבית ברוך יט, לה, מסר עדות שהחפץ חיים עצמו היה נוהג להתפלל עם החזן כדי שלא ימתינו לו. לסיכום, טוב להשתדל להתפלל עם הציבור בלחש לצאת ידי כולם, אבל גם התפילה עם החזן נחשבת כתפילה בציבור לרוה"פ. עוד יש לציין, כי מהמ"ב סו, לה, משמע שהמעלה הגדולה של תפילה בציבור הוא שיתחיל להתפלל עמידה עם הציבור ביחד (בבאו"ה קט, א, ד"ה 'הנכנס' כתב על מי שאינו מתחיל בשווה עם הציבור, שאפשר ד"לאו תפילת ציבור גמורה מקרי", ובבאו"ה שאחריו כתב בשם הפמ"ג על המתחיל אחרי הציבור "ציבור זה גרע במקצת מאחריני, משום דבא באמצע"). אמנם רוה"פ כתבו, שגם אם מקדים בכמה ברכות או מאחר בכמה ברכות נחשב כמתפלל במניין. וכ"כ ביבי"א ב, ז, עפ"י הפר"ח ועוד. ועיין באשי ישראל ח, כ, והערה נא. ושם יב, ז-ט. ועוד נחלקו האחרונים האם ששה המתפללים ביחד ויש עמהם עוד ארבעה שכבר התפללו, האם תפילתם נחשבת כתפילה במניין. ועיין באשי ישראל יב, ז, בהערות, מקורות מהאחרונים בזה. וביחו"ד ה, ז, מחשיבה כתפילה במניין, ובאג"מ או"ח א, כח, כתב שאינה כתפילה במניין, אלא שרשאים לומר דברים שבקדושה. הרי שלסיכום, ישנן מדרגות במעלת תפילה בציבור.
שאלה: קניית דירה מאדם שמת: ברצוני לרכוש דירה מסויימת. בפרק הזמן שבעל הדירה ניסה למכור הוא נפטר. יש האומרים לי לא לרכוש את הדירה הזאת מחשש למזל לא טוב. האם כך? מה ניתן לעשות-אם כן?
תשובה: אין צריך לחשוש לכך. ואם אתה חושש תרבה בלימוד תורה וצדקה.
שאלה: הוספת ברכות בברכת המזון: הם ניתן להוסיף בקשות וברכות ב"רחמן" בברכת המזון (כגון הרחמן הוא יברך את מדינת ישראל או את חיילי צה"ל)? האם זה הפסק או דבר דומה?
תשובה: הרחמן הוא תוספת לברכת המזון ואין בתוספת בו הפסק. עוד בנושא זה מהרב דב ליאור.
שאלה: לאיזה בית ספר לשלוח את הילד?: בני בכורי עולה לכיתה א ואני מתלבט לאיזה בית ספר לשלוח אותו. אנו מתלבטים בין בי"ס במסגרת החמ"ד לבין בי"ס פרטי. פירוט ההתלבטות: א. המורים- בבית ספר פרטי למורים אין קביעות והם נימדדים בהצלחתם, בבית ספר חמ"ד ישנם מורים שיש להם קביעות ואין דרך להחליפם במורים מתאימים יותר דבר שלענ"ד, נוגד את סוגיית מלמד שפשע או אף שנמצא טוב ממנו מעבירים אותו (ב"ב פ"ב) ב. התלמידים - בחמ"ד מחוייבים לקבל כל תלמיד ואין דרך להוציא תלמיד שאינו הגון (פרט לועדת השמה). בבית ספר פרטי מקבלים ומרחיקים לפי שיקול דעת ההנהלה שאמורה לפעול ע"פ ההלכה ושיקול הדעת החינוכי (לא תלויי בג"ץ). ג. התוכנית - בחמ"ד התוכנית ע"פ משרד החינוך. בחינוך פרטי ישנו תגבור תורני. ההרשמה לבית ספר פרטי משמעותה השקעת זמן וכסף רב, ויתכן שתדרוש מאיתנו מעבר דירה, שינוי מקומות עבודה וכו, אך עיקר חיינו אלו הילדים ואנו מוכנים לכך. בהתאם לזאת דעתי נוטה לבית הספר הפרטי אך אשמח לשמוע את דעת הרב בנושא.
תשובה: זו שאלה מורכבת. כל השיקולים שהעלת משמעותיים וההכרעה צריכה להיות על פי החשבון הכולל. אולי ראוי להוסיף עוד שיקול, שאם בית הספר הפרטי אינו מלמד מקצועות חול, לא תקיימו את מה שאמרו חכמים שחייב אדם ללמד את בנו אומנות. לעיתים בוגרי תלמודי התורה אינם מצליחים להתקבל לישיבות תיכוניות טובות, והילדים הולכים בדיעבד למקומות שאין בהם לימודי חול, ובסופו של דבר הם נפגעים גם ביראת שמים וגם בדרך ארץ. אמנם כאשר באחד מלמדים רק קודש ובשני רק חול, ברור שהקודש קודם. לשיעורו של הרב זלמן מלמד בנושא לחץ כאן. עוד בנושא מהרב זלמן מלמד. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: לימוד תורה מאדם בעל דעות מוזרות: אני לומד במכללה לתואר בחינוך. אחד המרצים העלה בשיעוריו דעות שאינן עולות בקנה אחד עם החינוך הישיבתי שעל ברכיו חונכתי. 1. האם מותר ללמוד אצל אדם כזה? 2. האם כדאי ללמוד אצלו אם אני מרגיש שהדבר מפריע לי? 3. האם עלי לעודד תלמידים נוספים לעזוב את השיעור?
תשובה: א. אם אתה יודע בעצמך שלא תושפע לרעה מדעותיו של המרצה אין בזה איסור. אך אם יש ספק שמא תיפגע מהשיעור אסור להשתתף בו. ב. לא כדאי ללמוד אצלו. ג. אם לדעתך התלמידים עלולים להיות מושפעים לרעה מהמרצה יש מקום להמליץ להם לעזוב את השיעור.
שאלה: שאיבת חלב אם: האם מותר לשאוב חלב אם בשבת? האם יש חילוק בין מצב בו הילד רוצה לינוק לבין שאיבה על מנת למעט צער מהאם?
תשובה: אם השאיבה היא למטרת הנקת התינוק (שהוא מסרב לשתות מהאם ורוצה רק בקבוק) ברור שמותר לשאוב ואפילו עם משאבה חשמלית. אך אם זה כדי למנוע ממנה צער (שלא יצער את האם) אז מותר לשאוב אך צריך לפגום את החלב - לשים בו קצת סבון וכו'.
שאלה: צום עם כאבים: האם אדם שיש לו אולקוס צריך לצום בארבעת הצומות שמדרבנן?
תשובה: אדם שיש לו אולקוס נחשב כחולה שאין בו סכנה שפטור מארבעת הצומות, כי במקום חולי לא גזרו רבנן, ובפרט פה שזה חולי שסובלים ממנו בבני מעיים שתלוי באכילה. (שו"ע סימן תקנ"ד סעיף ה' ומשנה ברורה שם).
שאלה: מניינים נפרדים בישיבות: אני לומד בישיבה תיכונית. האם עדיף לעשות מניין נפרד לכל נוסח, או לעשות מניין משותף אחד לכולם? אם כולם מתפללים ביחד איזה נוסח עדיף לקבוע, לפי החזן או נוסח מסוים?
תשובה: ראשית כל את סדרי הישיבה קובע ראש הישיבה. תשובתי אינה מתיחסת אפוא לישיבתך. עדיף מניין משותף משום ברוב עם הדרת מלך. אין לקבוע נוסח קבוע אלא כל חזן לפי מסורתו, עם זאת על מנת למנוע בלבול יש לקבוע מסגרת קבועה כגון להתחיל בהודו. ההבדלים העקרוניים בין העדות הן בעיקר במה שתקנו אנשי כנה"ג כגון תפילת עמידה, שם כל אחד חייב לשמור את מסורת אבותיו ואם החזן יגיד "ברכנו" או "ברך עלינו" אינו משבש את סדרי התפילה. יתר התוספות של פרקי תהילים, פיוטים או הרחבות של קדושה אינם עקרוניים ומותר לבן עדה אחת לומר את התוספות הנהוגות בעדה אחרת.
שאלה: היחס לרמת הגולן: זכורני שלרב שלמה גורן זצ"ל היתה דעה ייחודית בענין מעמדה ההלכתי של רמת הגולן ועל הצורך המיוחד שממשלת ישראל תגיע להסדר מדיני עם סוריה, בשונה משאר אויבינו. א. מה היתה דעתו של הרב גורן זצ"ל בנושאים אלו? ב. האם דברי הרב גורן זצ"ל בנושאים אלו פורסמו בכתב או נשארו בבחינת תורה שבעל פה? ג. מה היתה דעתו של הרב שאול ישראלי זצ"ל בענין מעמדה ההלכתי של רמת הגולן? ד. מהי דעת הרב (אליעזר מלמד) שליט"א בנושאים אלו? ה. האם ועד רבני יש"ע הביעו את דעתם לגבי רמת הגולן או רק משיבים כשמגיעה אליהם שאלה בענין? יתכן שאין השעה ראויה לפרסם התשובה באתר האינטרנט אך תורה היא וללמוד אני מבקש.
תשובה: א-ב. אחר שנתפרסמה תוכנית של ממשלת רבין כמדומה לי, ועניינה נסיגה מרמת הגולן תמורת הסכם שלם מלא עם סוריה, תמך הרב גורן ביוזמה ונימק זאת ע"פ הרמב"ן שעבר הירדן הוא במדרגה פחותה מארץ ישראל ועיקר מצוות ישוב הארץ חלה על הצד המערבי. כמדומה לי שדבריו נתפרסמו בהצופה. מדבריו היה אפשר להבין שאין מצוות ישוב הארץ ברמת הגולן, על כך שאלתי אותו כמה פעמים, והשיב שבודאי שיש שם מצווה, אלא שהיא שנייה בחשיבותה ורק מפני שחשב שיש סכנה לקיום אחיזתנו על יהודה ושומרון, עדיף לסגת מרמת הגולן כדי להציל את יהודה ושומרון, שלגביהם ישנה חובה גמורה. ג. אינני זוכר שהרב ישראלי הסכים לדברי הרב גורן. ד-ה. עמדת שאר הרבנים היתה שרמת הגולן היא חלק מארץ ישראל, הן מצד שגם עבר הירדן הוא ארץ ישראל, והרצי"ה היה חוזר שלשון המשנה שלש ארצות הן: "יהודה עבר הירדן והגליל". כללו עבר הירדן בין יהודה והגליל להסיר ספק. וזו היתה עמדת רבני יש"ע.
שאלה: זכויות יוצרים לגבי "פניני הלכה": האם הרב מתיר לי ללמד בבית הכנסת שיחה שלו בנושא "גניבת דעת"?
תשובה: סליחה על העיכוב עקב תקלה במחשב. שמחתי לשמוע על יוזמתך, ובעז"ה תצליח להגדיל תורה ולהאדירה.
שאלה: פדיון שבויים ביותר מכדי שוויים: במאמר "דילמות מוסריות" כותב הרב שאין לפדות חייל במחיר מופקע. האם אין להתייחס לכך שעובדה זו תוריד את המוראל של כל החיילים ביודעם שאין מאחוריהם מי שיעשה הכל למען הוצאתם מן השבי? האם לחייל שנשבה מותר להרוג את עצמו על מנת למנוע מחיר דמים יקר?
תשובה: ההתקפלות של הממשלה בעסקת החילופין הזו מורידה את המוראל לאין ערוך יותר מהחשש שהעלתה. שמעתי מאבי מורי, שפעם בא לרצי"ה יחד עם קצין גבוה שנפל בשבי המצרי במלחמת יום הכיפורים, ואותו קצין שאל את הרב, האם לפי היהדות טוב ליפול בשבי כדי להינצל. והרצי"ה סיפר על שאול שהעדיף לההרג כדי שלא ליפול בשבי. הרי שמותר לההרג כדי ליפול בשבי, ורצוי לעשות זאת תוך ניסיון לפגוע באויב.
שאלה: ניקוי לכלוך בשבת: האם מותר בשבת לנקות לכלוך מהרצפה? מתי נחשב הדבר לגרף של רעי ומתי מוקצה מחמת מיאוס?
תשובה: קנה המידה הינו לבדוק: האם הלכלוך מפריע פיסית - בגלל הילדים שמשחקים, או אפילו נפשית - לאווירה של שבת. אם הלכלוך אינו מפריע אז צריך להשאירו במקומו, אך אם הלכלוך מפריע מותר לסלקו משם על ידי טלטול מן הצד (על ידי מטאטא או יעה וכו').
שאלה: רישום נוכחות - חובה?: אני לומד במכללה שבה חייבים להיות נוכחים בכל השיעורים וקיים רישום. האם מותר להרשם ולצאת מהשיעור?
תשובה: מסברא נראה שמי שרוצה להיות ישר, חייב להיות נוכח בשיעור על מנת להירשם. ואם האדם לא רוצה להכנס לשיעור - שלא יירשם.
שאלה: כיסוי ראש בערב החתונה: על מנת שיהיה ניתן להימנע מכיסוי הראש בערב החתונה, מבלי לעבור על איסור, האם יש מעשה שניתן לעשות, כגון להשאיר בחדר הייחוד מישהו נוסף? האם יש ביסוס לאומרים שלבישת כיסוי ראש בערב החתונה מהווה קטרוג על אמותינו שלא עשו זאת? מהו הביסוס ההלכתי לאומרים שהאישה פטורה מכיסוי הראש בערב החתונה?
תשובה: מנהג האשכנזים להכנס לחדר היחוד מיד לאחר החופה ואין נכון לשנות מנהגים על כן יש מעלה בכסוי הראש מיד לאחר החופה אין בזה קטרוג על הדור הקודם. ואולם מי שאינה מכסה כסוי מלא יש לה על מי לסמוך ואין אני מוחה על כך.
שאלה: מברשת שמצפים איתה חלות: יש המשתמשים במברשת צבע לציפי עוגות או חלות בציפוי ביצה. השערות של המברשת בדרך כלל עשיות משער סוס. האם יש היתר להשתמש בנ"ל? ראיתי הרבה קונדיטוריות משתמשות בצורה זו.
תשובה: לפני שהופכים את שערות הסוס למברשת צבע, השערות עוברות ניקוי יסודי מאוד, ולכן כמו שמותר להשתמש בעצם נקיה של בעל חי טמא, כך מותר להשתמש במברשות אלו לציפוי עוגות.
שאלה: לבישת חלוק ברשות הרבים: אני גרה בשכונה חרדית, שם מקובל ביותר לצאת לרחוב בלבוש של חלוק. האם ישנה התייחסות בהלכה לנושא זה ולגדרי הצניעות בכך? (לי אישית, לבוש חלוק ברשות הרבים נראה הרבה פחות צנוע מבגד ממש).
תשובה: צניעות אינה רק הלכה אלא גם תחושה פנימית עמוקה. עשי מה שנראה צנוע בעינייך מבלי להתחשב בסביבה.
שאלה: שתיית תה או קפה אצל מוסלמי: האם מעיקר הדין אפשרי לשתות אצל מוסלמי קפה שחור או תה? מה לגבי אכילת פירות, פיצוחים וכדומה?
תשובה: לגבי תה, אם מכין אותו בכלי המיוחד אך ורק לתה, (ולא עושים בו איסורים אחרים) כגון פינג'אן, היות וזה רק מים לא שייך בזה לאסור מצד בישולי עכו"ם.ופירות אם נקי מתולעים אפשר לאכול, ולערלה אין לחשוש כי הולכים אחר הרוב, והרוב לא ערלה. כמו שקונים לפעמים אצל ערבים ענבים או תפוחים.
שאלה: לבעלי יש ידידה: אני ובעלי נשואים 30 שנה. בעלי מסור למשפחה. לאחרונה נכנסה אשה לתמונת חייו. הם נפגשים באופן קבוע, ומתכתבים קבוע באינטרנט. הוא אינו רואה שום רע בקשר זה. לדבריו אין זה קשר רומנטי כיוון שהוא אינו נוגע בה. הוא מקפיד להפגש אתה במקומות הומי אדם (בתי קפה למשל), וכיוון שהאשה משכילה ו איכותית הקשר עמה הוא כמו לקרוא ספר טוב. המכתבים, אותם ראיתי, דנים בכל מיני נושאים, ובמסגרתם, מדי פעם, מילות חיבה כמו: יקירת לבבי, משוש חיי. אין לי רצון לפוצץ, אבל קשה לי המצב. הייתי רוצה לברר את הצד ההלכתי - האם יש משהו מן האמת באופן ההסתכלות של בעלי על הענין?
תשובה: מצב זה הוא לא בריא. וגם אם אכן כדבריו שהקשר אינו רומנטי, אף על פי כן אין זה מוסרי מצד עצמו. וגם אין זה מוסרי מצד הפגיעה בריגשותיך. קשר זה מנוגד להלכה. עליך לנהוג בחכמה ובתבונה על מנת לגרום שהקשר של בעלך עם האשה הזו יפסק. בהצלחה.
שאלה: ברכה מעין שלוש: בקידוש בשבת לאחר התפילה המקדש שותה יין ולאחר אוכלים מזונות, קיגלים הן של תפוחי אדמה והן של אטריות, דגים למינהם, וכמובן יש גם פינת שתיה. רוב הציבור לא טועם מהיין. השאלה האם יש צורך לברך לאחר ברכה מעין שלוש הכוללת את המזונות והיין לברך גם בורא נפשות, כברכה אחרונה. כאשר אנו נוהגים בבית הכנסת שהמקדש הוא המברך משום שהוא מקפיד על שתיית רביעית יין.
תשובה: מי שלא שותה יין אינו כולל האחרונה "על הגפן". מן הראוי לא לסמוך מעין שלוש על המברך אלא על כל אחד לברך בעצמו. אין דין זימון מעין שלוש. מי שאינו יודע את הברכה בע"פ וסומך על המברך, אם המברך שתה יין הוא כולל על הגפן בברכתו והשומע יוצא בברכתו לענין מזונות, ועליו להוסיף ברכת בורא נפשות על המשקאות ששתה.
שאלה: התנדבות של בת בבית אבות: האם יש בעיה הלכתית בכך שבחורה בשירות לאומי תתנדב בבית אבות סיעודי? האם יש שאלות הלכתיות שאנו צריכים לברר? מה הדין לגבי עזרה בהליכה או בהאכלה של אדם זקן?
תשובה: זה כמו אחות, זהו טיפול רפואי, ובמקרה כזה אין חשש של הרהור.
שאלה: איך לחלק את הזמן?: אני תלמיד ישיבת הסדר שיעור ב. בחודש מרץ אני מתגייס ואני לא יודע איך לחלק את הזמן ואת סדר הלימוד. במה כדאי יותר להשקיע וכמה זמן לתת לכל דבר. התייעצתי עם כמה אנשים וכולם נתנו לי תשובות שונות. אשמח אם הרב יוכל לתת לי את חוות דעתו.
תשובה: איני מכירך אישית ולכן איני יכול ליעץ לך. עצתי לך שתלמד את הנלמד בישיבה. בבוקר למד בעיון ואחר הצהריים בבקיאות. בערב תלמד חלק אחר של המסכת ותשתדל לסיים את המסכת עד גיוסך. אם המסכת לא גדולה למד בערב מסכת נוספת. בבוקר, צמוד לתפילה, בעודך עטור בתפילין למד הלכה, בצמוד למנחה למד פרק בתנ"ך ובצמוד לערבית ספר מוסר. הקדש גם זמן, כגון בשעת לילה מאוחרת, ללימוד אמונה.
שאלה: המזגן שלי מחלל שבת: למה מותר להשתמש במזגן בשבת? הוא משנה את המבנה המולקולרי של האויר.
תשובה: המזגן עושה את העבודה מעצמו והוא לא מחויב בשמירת שבת. הרב רואי מרגלית.
שאלה: לאיזה זרם להשתייך?: האם אדם חייב להשתייך לשם מסויים (חב"ד,ברסלב, ציונות דתית) כדי להרגיש שייכות וללכת על פיה או שעדיף ללכת לפי "תמים תהיה עם ה."?
תשובה: אדם לא חייב להשתייך לזרם מסויים אך עליו לעשות לו רב ולקנות חברים לעבודת ה' וכך יוכל לעבוד את ה' ביתר שלמות.
שאלה: חתונה בין עדות שונות: בן זוגי תימני ואני אשכנזיה. האם אפשר להתחתן בין ל"ג בעומר לשבועות? האם תהיה בעיה למשפחתי המורחבת (אשכנזים דתיים) להגיע לחתונה?
תשובה: יהודי תימן לא נהגו דיני אבילות בימי הספירה, כי זה לא מוזכר ברמב"ם, בדרך כלל הולכים לפי משפחת החתן, אשה צריכה לנהוג על פי מנהגי עדת בעלה בין לקולא בין לחומרא, לכן מותר להם להתחתן, ולגבי האורחים האשכנזיים, מותר להם לבוא ולהיות נוכחים בחתונה רק שלא ירקדו בריקודים. (הערת המשכתב: מל"ג בעומר ואילך בלאו הכי לרוב המנהגים כבר לא נוהגים מנהגי אבילות).
שאלה: ברכה אחרונה על שתיה חמה: הבנתי שאין לברך ברכה אחרונה על שתיה חמה כיוון שיש הפסקות בין הלגימות. האם יש גדר זמן מסויים שרק אם עוברים אותו אין צורך לברך או שתמיד שתיה חמה פטורה מברכה אחרונה?
תשובה: שאלה נכונה. לא תמיד שתיה חמה פטורה מברכה אחרונה. אם אדם שותה לגימות קטנות כשזה עדיין חם עדיין לא התחייב אחרונה, שכן לפי שיטת הרמב"ם לחייב ברכה אחרונה על צירוף משקים יש לשתותם תוך כדי שתיית רביעית שזה 4-5 שניות ולא בכדי אכילת פרס שזה כמה דקות. אבל כותב המשנ"ב שראוי לאדם שישאיר שיעור רביעית בכוס (86 סמ"ק) וימתין קצת שיתקרר ויוכל לשתותו בכדי שתיית רביעית (4-5 שניות) ואז יברך ברכה אחרונה גם על השתייה שהייתה חמה, זו מידת חסידות, אבל אם שתה הכל מעט מעט פטור מברכה אחרונה.
שאלה: "ויעקב נתן לעשו לחם ונזיד עדשים": על פי פשט הפסוקים מצטייר יעקב כאח סחטן שבא אליו עשו עייף מן השדה ומבקש אוכל והוא מתחיל במשא ומתן כדי לסחוט אותו ולקבל את הבכורה במקום להתנהג באנושיות ולתת לו לאכול. יעקב לכאורה עשה בדיוק ההיפך ממה שרבקה עשתה בפרשה הקודמת. רבקה נתנה לאיש זר לשתות ואפילו הציעה מעצמה להשקות את גמליו ואילו בנה לא נותן לאחיו לאכול אלא אם כן הוא יתן לו משהו בתמורה. איך אפשר להסביר את העניין הזה ע"פ הפשט?
תשובה: ראשית, כשאנו קוראים פרשה בתורה אנו צריכים להבין באיזה אישים אנו עסוקים וללמוד מה המניע שלהם. במקרה זה, יעקב כנראה הבין שעשו לא ראוי לבכורה (שהרי עבודת הקרבנות באותה תקופה היתה בבכורות, ועוד מעלות לבכורה), ועל מנת למנוע את בזיון הבכורה חיפש שעת כושר בה עשו ימכור לו את הבכורה. הוא לא רימה את עשו, עשו ידע שהוא מוכר ואף בז לבכורה - "ויבז עשו את הבכורה". יעקב אף נטל סיכון בקנייה שהרי ידע שעשו לא יעמוד בדיבורו. בכל אופן עשו הוא זה שהתנהג בברבריות ובוודאי שלא היה מתאים לבכורה. לגבי הקנין, יש במפרשים שנזיד העדשים לא היה הת עצמו אלא ניתן בתור 'אקט', מעשה קנין, של הבכורה. כך שיעקב לא רימה את עשו, רק חיפש שעת כושר. האם ניתן ללמוד את חטאי האבות בתנ"ך? מדוע יצחק העדיף את עשיו? בגרותה הנפשית של רבקה אימנו.
שאלה: להחזיר כסף לקופת צדקה: האם אדם שגר במקום שאין בו בנק ואין בו בנקט ונשאר ללא כסף ולקח כסף מקופת צדקה המיועדת לעניים, חייב להחזיר את הסכום או שדינו כ"עני לאותה שעה" (על פי האמור בפאה פרק משנה ד וכפסק הרמב"ם)?
תשובה: המשנה אומרת שהוא יכול ליטול לקט שכחה פאה ומעשר עני. לדעת הפוסקים קופת צדקה שונה מהם כי יש לה אחראי שיכול לתבוע חזרה את הכסף מהמקבל. ניתן אפוא ללוות ממנה ולהחזיר את החוב.
שאלה: הדלקת נרות כשאין נרות: בעלי עדיין בצבא סדיר ונסעתי אליו לבסיס לשבת. לצערי שכחתי להביא נרות ולא היו בבסיס נרות, אז חשבתי להדליק גפרורים. עד שהתארגנתי הודיעו לי שכבר נכנסה שבת ועבר זמן הדלקת נרות. האם במצב שכזה יכולתי להדליק רק גפרורים וזה היה מספיק בהתחשב במצב? האם אני מחויבת לעשות דבר כלשהו לפצות על כך שלא הדלקתי נרות באותה שבת?
תשובה: אם היה חשמל באותו מקום שהייתם בשבת אז הרב פרנק כתב שאפשר אפילו לברך על חשמל ולצאת בו ידי חובת נרות שבת, משום שבשבת העיקר שתהיה תאורה משום בית ועונג שבת, אלא שאנו נוהגים להדליק נרות דווקא. לכן, אמנם, יש דבר כזה שאשה שלא הדליקה שבת אחת שקנסו אותה, אבל במקרה כזה שזה נקרא אונס וגם מן הסתם היתה תאורת חשמל שלא תחשוש לכך. כדאי שתדע לפעם הבאה, שאף אם עבר זמן הדלקת נרות הכתוב בלוח, שבדרך כלל זה 24 דקות לפני השקיעה, מכל מקום אם עבר הזמן ולא הדליקה מותר לה להדליק עד דקה לפני השקיעה ולצאת בכך ידי תוספת שבת. בכל אופן בגפרורים אי אפשר לצאת כי אינם ממשיכים לדלוק לאורך זמן.
שאלה: תסמונת דאון פטור ממצוות?: לגבי ילד עם תסמונת דאון מבחינה דתית. מה ההשלכות ההלכתיות למצב זה (ברית מילה, בר מצווה וכד )?
תשובה: תלוי בכל ילד וילד לפי דרגת הבנתו. בדרך כלל ילדים כאלו הם בני הבנה.
שאלה: עליית קטן לתורה מעט לפני בר-מצווה.: ילד (אשכנזי) שעומד לחגוג בר-מצווה בעז"ה באדר מבקש לעלות למפטיר והפטרה כבר כעת ע"מ להפטר מפחד הקהל לפני ה"טקס הגדול" בבר מצווה. האם ניתן לאפשר לו בהסכמת הציבור?
תשובה: קטן עולה למפטיר והפטרה. איני מבין את השאלה - הרי גם אם יקדימו את העליה הוא יתרגש מאוד בפעם הראשונה. ההתרגשות מההתרגשות רק מגבירה את ההתרגשות. כולנו התרגשנו. זו חלק מהחוויה של בר המצוה. עצתי להתנהג בצורה טבעית ולעלות ככל הנערים.