LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שינוי קשירת הציצית במעבר מלבן לתכלת: הרב, אני בחור ספרדי, וקושר ציצית כמנהג ט"ל (ספרדי רגיל-7 8 11 13) לאחרונה עברתי לפתיל תכלת-כמנהג הרמב"ם, וגם בו קשרתי קשירה ספרדית, רק שהפתיל המלפף היה מתכלת. האם מותר לי לעבור לקשור ע"פ הרמב"ם? אם כן מה עדיף 13 או 7? (ההיגיון שלי אומר 13, כי אז יש סה"כ טל 39 ליפופים) או שיש בזה "שכיחת תורת אימך"?
תשובה: לשואל, באופן עקרוני, מה שמתחייב מהמעבר מציצית לבן לציצית תכלת אין בו שום חשש "אל תיטוש תורת אמך". האם מי שסבא שלו במקנאס או בוילנא אכל בלי להפריש תרומות ומעשרות יאכל טבל גם בארצנו הקדושה משום "אל תיטוש תורת אמך"?! אם השתכנעת - בעצמך או בהוראת רבותיך - שהתכלת שהתחדשה בשנים האחרונות היא האמיתית, אין שום חשש "אל תיטוש תורת אמך" במעבר לתכלת עם כל הלכותיה. זה מה שאבותיך היו עושים אילו הייתה להם התכלת שלך, וזה מה שעשו אבות אבותינו כשעוד הייתה להם התכלת. ראה, למשל, את לשון הטור (או"ח סי' יא): "בזמן שהיה תכלת היה צריך לדקדק בכריכה לעשות שבעה חוליות כאשר הם מפורשים בגמרא. ועתה שאין לנו תכלת. אין צריך לדקדק בחוליות". האם המנהג שהתקבל בזמן שאין צורך לדקדק בחוליות יגבר על דין הגמרא בזמן שצריך לדקדק?! אך למעשה ניתן לקיים את דין הגמרא והרמב"ם בתכלת וגם לשמור על המנהג של ל"ט כריכות. על פי הגמרא (מנחות לט ע"א) ופירוש הרמב"ם (הל' ציצית פ"א ה"ח), בתכלת יש לעשות בין שבע לשלוש עשרה חוליות. כל חוליה היא לפחות שלוש כריכות, אבל ניתן לעשות גם יותר (עיין שו"ע סי' יא סי"ד ומשנ"ב ס"ק סו). אם כן, ניתן לעשות ל"ט כריכות בשלוש עשרה חוליות, שלוש כריכות לכל אחת. אפשרות אחרת: שבע חוליות, כגון ר: חמש, חמש, חמש, שש, שש, שש, שש (הצעת אחי הרב שמואל אריאל, כדי שהחוליות תהיינה שוות זו לזו, עיין משנ"ב סי' יא ס"ק סח. ראה במאמרו המפורט באתר ישיבת עתניאל: 'התכלת וחידושה'). מבחינה מעשית, דומני שבדרך כלל יש עדיפות לשבע חוליות כדי לוודא שאורך הציצית לבסוף יתחלק לשליש גדיל   החלק הכרוך וקשור  ושני שליש ענף, עיין בשו"ע סי' יא סי"ד הנ"ל ובמשנה ברורה שם. כדי לקיים דין זה בשלוש עשרה חוליות יש צורך בחוט ארוך במיוחד.
שאלה: נתתי תרומה ומתחרטת: נתתי תרומה לחברה שבקשה עבור חברה שרוצה לצאת לנופש. הכסף ניתן למטרת כפי שאמרה שאין לה תקציב. הכסף בוזבז לקניית דברים כמו ריחות לבית ולמיניהם. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: מפאת הרגישות האנושית הקיימת במקרה כזה וחשש להלבנת פנים אינני מורה הלכה אלא מביא בפניך את העקרונות ההלכתיים בנושא. לפסיקת הלכה יש לפנות באופן אישי לרב מורה הוראה על מנת שיפסוק הלכה למעשה מתוך הכרות עם המקרה עליו מדובר. ישנו כלל בהלכות צדקה שכאשר העני מקבל לידיו את הכסף הרי שהוא רשאי לעשות בו צרכים כפי ראות עיניו (כך משמע מדברי הראשונים בבא מציעא דף עח בסוגיית "מגבת פורים" ועיין גם בבית יוסף וברמ"א באורח חיים,סימן תרצ"ד בדין שינוי כספי צדקה שקיבל במתנות לאביונים) עם זאת, הגאון רבי משה פיינשטיין זצ"ל בתשובותיו כתב שכל זה דווקא כאשר העני משנה מצורך כזה לצורך אחר כגון שחסר לו גם מלבוש וגם מאכל, מתוך ראיה של כבוד וחירות למקבל הצדקה, אבל אם הוא משנה לדבר שאינו נחשב צורך צדקה הרי שאסור לו לעשות כן (אגרות משה יורה דעה חל א סימן קנ"ב). אמנם להגדיר מהו צורך של צדקה ומה לא זה ענין מורכב ותלוי באדם, בצרכיו, בסגנון חייו ובאורח החיים המקובל בחברה ועוד, כפי שהגמרא מספרת לנו שמי שהיה לו סוס לרכב עליו והעני או עבד  משרת שרץ לפניו, צריך לתת לו מכספי הצדקה כסף לקניית הסוס העבד למרות שיש אחרים שהולכים ברגל וכדו' כפי שדרשו חכמים על הפסוק (דברים טו) :די מחסורו אשר יחסר לו, הובא תלמוד בבלי מסכת כתובות סז עמוד ב.
שאלה: תפילה-תחילת שמונה עשרה בעשרה או פחות: מדובר בתפילה במניין. מתי לכתחילה מתחילים שמונה עשרה בציבור - רק בעשרה, או גם בשישה? מניין אשכנזי נוסח ספרד. מה המקורות לכך? יום טוב
תשובה: מצד המעלה של תפילת הציבור והדינים המיוחדים שיש לתפילה זו, הדין לכתחילה הוא כאשר עשרה אנשים מתפללים יחד, אבל גם אם רק שישה מתוך העשרה מתפללים כעת תפילת העמידה, והאחרים כבר התפללו קודם או שהם נמצאים בשלב אחר בתפילה, יש לתפילה זו דין של תפילה בציבור. כך למשל כותבים הפוסקים, שאם יש שישה שמתפללים כעת ועוד ארבעה שמשלימים מניין, אפשר להתפלל תפילת הציבור ולומר חזרת הש"ץ (רמב"ם הל' תפילה ח', ד  משנה ברורה ס"ט, ח). לפיכך, לגבי תחילת תפילת הלחש - אם הש"ץ עומד להגיע לעמידה ורואה שחלק מן האנשים נמצאים עדיין בקריאת שמע וברכותיה, ראוי שימתין (לפני סיום "גאל ישראל") עד שיהיו עשרה שיעמדו להתפלל ביחד, אך אם הדבר קשה, אפשר להסתפק בכך ששישה מן המתפללים יעמדו לתפילה ביחד. לגבי חזרת הש"ץ יש דין נוסף, שצריך שהציבור יענה אמן אחרי הברכות, ואם חלק מן המתפללים נמצאים עדיין בתפילת הלחש אין הם יכולים לענות. בעניין זה יש דעות בין הפוסקים: השולחן ערוך (קכ"ד, ד) כותב שצריך שיהיו תשעה שיענו אמן, דהיינו שאין להתחיל חזרת הש"ץ לפני שיש עשרה (כולל הש"ץ) שסיימו את תפילת הלחש. הילקוט יוסף (קכ"ד, טז) מיקל שאפשר להתחיל גם אם אחד מן העשרה עדיין מתפלל. ואילו המשנה ברורה (קכ"ד, יט) מביא שנוהגים להקל בזה, ועל פי דבריו נראה שדי בכך ששישה מן המתפללים סיימו את תפילת הלחש (פסקי תשובות קכ"ד, ט - עיין שם, שמיקל רק כאשר יש בכך צורך גדול). בעניינים כאלה, האשכנזים המתפללים בנוסח ספרד נוהגים כמנהג האשכנזי הכללי, דהיינו כפסיקת המשנה ברורה וההולכים בעקבותיו. יש לציין, שבמצב כזה שנאלצים לסמוך על הדעה המקילה, חשוב מאד שכל אחד מאלו שסיימו יענה אמן על ברכות הש"ץ, שאם לא כן הברכות הן לבטלה לכל הדעות. כמו כן רצוי שהש"ץ יעשה תנאי, שאם במצב כזה אין מתקיים דין חזרת הש"ץ, תפילתו תיחשב כתפילת נדבה, וכך לא יהיו ברכותיו לבטלה (עיין במשנה ברורה שם). עוד יש להעיר, שכאשר מדובר בציבור גדול, לכתחילה אין להסתפק בכך ששישה או אפילו עשרה סיימו את התפילה, אלא יש להמתין עד שרוב הציבור, כולל אלו שמתפללים בקצב מתון, יסיימו את תפילתם (אך אין צורך לחכות למאריכים בתפילתם)  ואם יש לקהילה רב, לכתחילה יש להמתין עד שהוא יסיים את תפילתו (עיין הגהת הרמ"א קכ"ד, ג, ומשנה ברורה שם י"ג).
שאלה: כזית של ימינו לשיעור מצה בפסח: הרב ליאור, בשיעור לפני שנים ששמעתי מהרב, הרב הביא דעה שניתן לחשב שיעור כזית של ימינו. כיום אני מכהן כרב בקהילה ובבתי החולים בקנדה. האם אוכל להורות הלכה למעשה, בשעת הדחק אכילת שיעור כזית מצה של ימינו (אף פחות משליש מכונה)? אשמח להיזכר מהו המקור.
תשובה: אמרתי שליש כי זה ודאי, אבל האמת היא שגם פחות. אם קשה לו יאכל רבע בשעת הדחק.
שאלה: תבנית   רשת אפיה לתנור: לפני מספר ימים קיבלתי תנור. התנור הגיע עם תבנית אחת שנאפה עליה בצורה ישירה מוצרי חלב ורשת ברזל שהיא פרווה. בשימוש הראשון אפיתי בתנור מאפה חלבי על התבנית החלבית (עם נייר אפיה) אבל בטעות שכחתי את הרשת בתוך התנור. בשימוש אחר אפיתי על הרשת ביחד עם תבנית אפיה מוצר חלבי. השאלה שלי היא כזאת, האם אני יכול לאפות בתבנית או ברשת מוצר שהוא פרווה ולאכול אותו ביחד עם בשר כמו לחם.? כמובן שעבר 24 שעות מזמן אפיית החלב.
תשובה: אם אני מבין נכון, בסופו של דבר הן התבנית והן הרשת עברו שימוש ישיר של אפייה חלבית  התנור-לפני שהגיע אליך, הרשת-בשימוש השני. כמובן שאסור להשתמש בכלים אלו למאכלים בשריים. לגבי שימוש בכלים לאפיית מאכלים "פרווה" מתוך כוונה שיאכלו יחד עם בשר (כאשר הכלים עברו נקיון יסודי!): לדעת הספרדים - הדבר מותר (ע"פ הבנתו של הגר"ע יוסף זצ"ל את דעת השולחן ערוך). לדעת האשכנזים הפוסקים כרמ"א: א) אם הכלים בני יומם - הדבר אסור. ב) אם הכלים אינם בני יומם: יש להימנע מכך. אמנם אין לך אפשרות להשתמש בכלים חלופיים (או חד-פעמיים) - מותר להשתמש בכלים אלו. הרב עודד מילר
שאלה: כשרות סוכריות קאווענדיש גרמניה: נים. ראיתי שמצוין על הסוכריות הנ"ל כשרות הרב ט. הוד גרמניה ובאישור הרבנות הראשית שאלתי האם המוצר אכן מפוקח? ואיזו רמת כשרות יש לו, מהדרין?.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כשרות רגילה, הרב חגי בר גיורא
שאלה: להשאיר את הפאות: הרב אני עומד להתגרש ועכשיו אחרי הגירושין כשאני עומד לצאת לשידוכים האם כדאי להוריד את הפאות שיש לי? אני כבר בן 34 ודואג שבגלל הפאות הבחורה לא תרצה אותי האם זה כדאי?
תשובה: : גידול פאות לא גורם לגנאי לאדם. יש יופי מיוחד לפאות. מציע לך להשאיר את הפאות. אם תמצא בת זוג שזו היה הבקשה הספציפית שלה אז ניתן בכדי לשמח אותה לשנות מן המנהג.
שאלה: תענית אסתר: האם אדם שעבר ניתוח לב פתוח 5 שבועות לפני תענית אסתר צריך לצום
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה שהחולה יבריא במהרה בעזרת השם. גם חולה לא מסוכן יכול להקל ולא לצום. יש לשאול רופא דתי שמכיר את מצב החולה אם אפשר לצום. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עד מתי אפשר להתפלל ערבית?: עד מתי אפשר להתפלל ערבית? לפי ההיגיון זה עד חצות אם כן אז איך כתוב משנה מפורשת בברכות פרק רביעי שתפילת הערב אין לה קבע, ואמרנו בגמ' האם זה שיכול להתפלל כל הלילה אם כן למה כתבו אין לה קבע אלא להגיד שערבית רשות ותוס אומרים שאם יש מצווה עוברת היא דוחה את ערבית, אבל האם תפילת ערבית אפשר להתפלל כל הלילה?
תשובה: סוף זמן קריאת שמע של ערבית לכתחילה יש לומר את קריאת שמע של ערבית עד חצות הלילה. בדיעבד ניתן לקרוא עד זמן שעלה עמוד השחר. אם היה אנוס ולא הספיק לקרוא עד שעלה עמוד השחר יכול לקרוא עד זמן נץ החמה. הרחבה מהתורה זמן קריאת שמע של ערבית נמשך כל הלילה, שנאמר "בשכבך", וכל הלילה הוא הזמן שאנשים רגילים לשכב על מיטתם. אבל חכמים עשו סייג לדבר, וקבעו את זמנה עד חצות הלילה, כדי שלא ידחה אדם את קריאת שמע. מכל מקום בדיעבד, אם עבר ולא קרא עד חצות הלילה, יקראנה עם ברכותיה עד 'עמוד-השחר', מפני שמהתורה זמנה כל הלילה 8. (שו"ע סי' רל"ה סע' ג') מי שנאנס ולא קרא את שמע עד 'עמוד-השחר', יכול לקוראה עד 'הנץ-החמה'. וכשהוא קורא את שמע אחר 'עמוד-השחר', יקראנה עם שלוש ברכות, אבל ברכת "השכיבנו" לא יאמר, שהואיל ועלה 'עמוד-השחר' כבר אינו זמן שכיבה. (שו"ע סי' רל"ה סע' ד') חשוב לדעת - המונח 'חצות הלילה' הוא מונח הלכתי ומשתנה מזמן לזמן וממקום למקום לפי התנאים הגיאוגרפיים. חצות הלילה יכול לחול לפני או אחרי 12 בלילה, על כך יש לבדוק בלוחות הזמנים השונים. סוף זמן תפילת ערבית לכתחילה עד חצות ובדיעבד עד שיעלה עמוד השחר. עדיף להתפלל ביחיד לפני חצות מאשר במניין אחר חצות. הרחבה נחלקו האחרונים: לדעת דרך החיים לכתחילה עד חצות, ולפמ"ג לכתחילה כל הלילה, (משנה ברורה סי' ק"ח ס"ק ט"ו). בשו"ת אור לציון (ח"ב סי' ט"ו, אות ט') כתב, שעדיף להתפלל ביחיד לפני חצות מאשר במניין אחר חצות. תפילת ערבית זמנה עד 'עמוד-השחר', מפני שנתקנה ללילה, ואחר 'עמוד-השחר' כבר התחיל היום (משנה ברורה סי' רל"ה ס"ק ל"ד).
שאלה: ברכה על ברקים ורעמים - מתי מברכים שוב?: שמעתי כי לאחר שמברכים פעם אחת על ברקים ורעמים הפעם הבאה שמותר לברך היא רק בחלוף אותה סערה (מערכת אקלימית) שיכולה להימשך כמה ימים. האם נכון הדבר או בכל יום חדש ניתן לברך? ואשמח לדעת מה המקור? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל, צריך לברך בכל יום מחדש, וכן בכל סערה חדשה, כלומר: אם העננים התפזרו לגמרי וזרחה השמש (משנ"ב סי' רכז סק"ח), ושבה סערה באותו יום - יש לברך שוב  ואם הסערה נמשכת ברציפות מספר ימים - יש לברך בכל יום ויום. כך עולה מהירושלמי בברכות פ"ט ה"ב: "על הברקים וכו' - רבי ירמיה ורבי זעירא בשם רב חסדאי: דיו פעם אחת בכל היום. אמר רבי יוסי: מה אנן קיימין? אם בטורדין   ברקים ורעמים תכופים  - דיו פעם אחת ביום  אם במפסיקין - מברך על כל אחת ואחת". הירושלמי מובא ברא"ש בברכות פ"ט ה"ג, וכן בפסקי הריא"ז (ברכות פ"ט ה"ג אות ד): "על הברקים שהיו בזה אחר זה - מברך עליהם פעם אחת ביום. היו מפסיקין - מברך עליהם בכל פעם ופעם, כמו שמבואר בתלמוד ארץ ישראל". וכך פסק המשנה ברורה (סי' רכז סק"ח). לעניין זה הגדרת ה'יום' החדש איננה חופפת להגדרה ההלכתית הרגילה של 'יום', שתחילתו בצאת הכוכבים ("ויהי ערב ויהי בוקר"), אלא הקובע הוא האם הייתה בינתיים שנת לילה. כלומר, אם היה ברק ביום ואחר כך בתחילת הלילה שאחריו - אין לברך שנית, ואם היה ברק בלילה ושוב למחרת בבוקר - יש לברך שנית. הטעם לכך, שלעניין הצורך חדשה הקובע הוא היסח הדעת של האדם, ודרכו של אדם ששנת הלילה היא המגדירה עבורו את התופעה של היום כחדשה (שו"ת ציץ אליעזר חלק י"ח סי' עח אות ו). האם ספרדים מברכים על ברקים ורעמים?
שאלה: מזוזה ודין צלחת חרסינה מצופה: לרב, יש לי שתי שאלות: 1. במידה והמזוזה בדירה שכורה שאנו מתגוררים בה נמצאה פסולה ולא ברת תיקון על מי הוצאות המזוזה החדשה, המשכיר או השוכר? 2. יש לי 2 צלחות הגשה חרסינה חרסינה מצופה שנראות אותו דבר שבעיקרון היו מיועדות להיות פרווה. פעם אחת נשפך נס קפה חם פושר על אחת מהן ואני לא יודעת איזה. אחרי כמה זמו מישהו שם בטעות אוכל בשרי חם ישר מהסיר על אחת מהצלחות (לא יודעת איזו) מה דין הצלחות?
תשובה: 1. על השוכר לקנות מזוזה כי זה חובת הדר. 2. זה ספק אם זה בשרי או חלבי ולכן יכשירו אותם לחומרא, הרשב"א אומר שגם כלי חרס שלא פולט לעולם זה רק באיסורי דאו' כי הגעלה לא מפרידה את הכל, היא מקלישה וכאן זה דרבנן כי כאשר הוא בלע את החלב זה היה היתר וכאשר הוא בלע את הבשר זה כבר היה לאחר זמן ונותן טעם לפגם. למעשה, אפשר להגעיל שלוש פעמים לחומרא.
שאלה: תפילה בבית הכנסת: השבת ב"ה זכינו לגשמים. דבר שגרם למס אנשים במושב שלי לארגן מניין בביתם, ע"מ שלא יצטרכו לצאת בגשם וללכת קרבת דרך בחשש לגשם וקור. רב המושב דיבר על כך בערב שבת והביע התנגדות לכך. האם במקרה של גשם וקור אסור לארגן מניין בבית? האם זה נקרא שכן רע שדיבר עליו ר"ל? במושב שלנו במוצאי שבת כבר שנים רבות יש שני מניינים בבתים של אנשים ולא שמעתי שהרב העיר על כך, האם אסור להתפלל שם?
תשובה: בבית אלקים נהלך ברג"ש: ברד, רוח, גשם, שלג. מוזר בעיני שבגלל ברג"ש אנשים נמנעים מלהתפלל בבית הכנסת שהוא מקדש מעט, מעולם לא כיבו גשמים את אש המערכה וברוב עם הדרת מלך. הכל צריך להיעשות על דעת הרב המקומי.
שאלה: עודף יתר פחות משישית - האם להחזיר?: בהיכנסי לחנות ביקשתי הנחה על מוצר מאד זול (עולה כ 14 ש"ח) והמוכר ענה לי ברפיון שאין הנחות (אולי כדי ששאר הקונים בחנות לא יבקשו גם). אולם, הוא נתן לי שקל נוסף כעודף. יש לציין שהחנות לא היתה עמוסה והמוכר לא היה בלחץ. מדובר במוכר ותיק ומיומן שהוא נמנה גם על בעלי החנות. האם עלי להחזיר את השקל או שמא זו הנחה במתכוון? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: : אתה חייב להחזיר את השקל למוכר. מקור הדין: שולחן ערוך חושן משפט סימן רלב סעיף ב המקבל מעות מחבירו בין שהם במכר בין בהלואה בין בפרעון, ומצא יתרון במעות, אפילו אם לא תבעו חייב להחזיר אם הוא בכדי שהדעת טועה, דהיינו שאם יש לחלק המעות העודפות להוציאם עשרה עשרה או חמשה חמשה, ואין אחת או שתים עודפות שאינן באות לכלל חמש, יש לומר שטעה בחשבונו. אבל אם עודפות על החמישיות אחת או שתים או שלשה או ארבעה שאין מגיעות לחמש, כולם מתנה, ובלבד שהמעות יתרים שמצא לא יהיו כמנין החמישיות או העשיריות, שאם היו כמנינם חייב להחזיר לו שמא האחרים שהיה מונה בהם החמישיות או העשיריות נתערבו עמהם. הגה: ובמקום שרגילים למנות אחת אחת או שנים שנים וכיוצא בזה, מקרי שהדעת טועה לפי המנהג שרגילין למנות (המ"מ). תזכה למצוות, הרב משה מאיר אבינר
שאלה: עלית לוי במקום כהן: בראש חודש לא היה בבית הכנסת כהן והגבאי העלה לוי במקום כהן (ולא אמר יעמוד במקום כהן) ואח"כ שלושה ישראל. האם יש דיעה כזו בהלכה? אם כבר קרא את שמו של הלוי האם מותר להעיר? האם יצאנו מדין קריאת התורה בראש חודש באופן שעלה לוי ואח"כ ישראל? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: שאלות בענייני בית הכנסת יש לשאול את רב בית הכנסת.  אם אין רב אפשר לשלוח שוב את השאלה ואענה ברצון
שאלה: שם לילד ע"ש רבי חייא: רצינו לברר האם בחירת שם לילד חייא כשם התנא הוא טוב ונכון לתת, מכיוון שלא מוכר? אנחנו מזדהים עם הגדולה והקדושה של הרב ומעוניינים לדעת האם זוהי סגולה טובה וברוכה לילד. ו
תשובה: זהו שם מצויין והלוואי שקדושת ר' חייא תגן על בנכם ותראו בו נחת.
שאלה: נישואי דודה ואחיין: בהמשך לשאלה האם נישואי דוד ואחיינית מותרים, רציתי לדעת היכן נעוץ ההבדל שמביא לאיסור נישואים בין דודה ואחיין. מה הסיבה שנישואי דוד ואחיינית הם מצווה ואילו נישואי דודה ואחיין הם גילוי עריות? אשמח גם לקבל הפנייה למקורות מידע תנ"כיים ואקדמיים בנושא. מראש. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נישואי דוד ואחייניתו"
תשובה: אכן בדין זה קשה למצוא טעם והסבר, יש שהסבירו שההבדל הוא שביצירת משפחה האיש צריך להיות המוביל והדומיננטי בתא המשפחתי והמבנה המשפחתי של הקרבה שקודמת לנישואין אסור שתהפוך זאת לכן אם הדוד הוא גם הבעל זה מסתדר אך הדודה היא האישה הרי שיש בזה סתירה, יש שהסבירו באופן אחר שקרבת האחות לאחיה גדולה יותר מקרבת האח לאחיו ולכן האחות נקראת יותר "ערוות אביך" ומשום כך אסור לשאת את דודתו. מכל מקום לעניות דעתי בנושא כזה שהוא מיסוד יצירת המשך קיום המין האנושי באומה הישראלית ישנם דברים גבוהים יותר ועמוקים מאשר ההבנה הרציונלית האנושית של בני האדם ויש לנו לסמוך על בורא עולם וחכמיו שדרשו והסבירו בכך את הפסוקים בתורה. ניתן לעיין בדבריו המרתקים של רבי שמשון רפאל הירש (המכונה "רש"ר הירש" ) בפירושו לתורה בספר ויקרא בתחילת פרק י"ח בהקדמתו לכל עניין איסורי העריות
שאלה: סדר פסח משותף עם הורים גרושים: הורי התגרשו בשנה האחרונה. שניהם מבוגרים יחסית, באמצע - סוף שנות השישים לחייהם. שאלתנו היא האם נוכל לחגוג את סדר הפסח יחד עם שני ההורים, עם אח אחד ומשפחתו ועם עוד אחות (רווקה) במקום ניטראלי (לא בבית אחד ההורים). להערכתנו לא תהיה להורים בעיה לחגוג את הסדר יחדיו אם קיים לכך אישור הלכתי. הסיבה לפנייתנו היא רצוננו להמנע ממצב לא נעים בו נאלץ להתפצל. הפיצול עלול לפגוע ברגשות אחד ההורים וליצור מצב שאחותינו (הרווקה) ואחד ההורים יאלצו לחגוג את הסדר לבדם.
תשובה: אם ההורים ילונו במקומות נפרדים מותר
שאלה: נטילת ידיים לשתיית משקה: האם יש מקרה שיהיה צורך ליטול את ידיו עם ברכה לצורך משקה?
תשובה: לשואל, נטילת ידיים לצורך שתיית משקה אינה טעונה ברכה בשום אופן. על פי הדעה המקובלת בפוסקים ונהוגה למעשה גם אין צורך ליטול ידיים כלל לשתיית משקה, אפילו אם השותה נוגע בשתייה, כגון השותה מים בידיו או מוצץ את אצבעו. הרחבה: בזמן שנהגו וינהגו בעז"ה חיי הטהרה בישראל במלואם, מי שכללית גופו טהור ורק ידיו טמאות (כי נגע ב'ראשון לטומאה', המטמא את הידיים בלבד, או כי הסיח דעתו מלשמור על טהרת ידיו) צריך ליטול את ידיו לפני נגיעה במשקה אם אינו רוצה שהמשקה ייטמא (עיין רמב"ם הל' שאר אבות הטומאות פ"ח הל' א, ה, י). אני מסופק האם נטילה זו היתה טעונה ברכה, שהרי השמירה על טהרת הידיים והמשקה איננה חובה, והרמב"ם בהלכות ברכות (פ"ו ה"ב) הזכיר ברכה רק על נטילה לפני אכילה ותפילה וקריאת שמע, ולא הזכיר בשום מקום ברכה על נטילת ידים לטהרה מעבר לכך. בזמננו, כאשר כלל גוף האדם טמא בלאו הכי (מביקור בבתי קברות וכדומה), ההקפדה על טהרת הידיים ונטילתם היא תקנת חכמים כדי להתקדש לפני האכילה וגם כדי שלא יישכח המושג של נטילת ידיים (עיין חולין קו ע"א). לכן, הלכות הנטילה אינן חופפות לגמרי להלכות הטומאה והטהרה, אלא רק לפי מה שתקנו חכמים כחובה גם בזמן שאין טהרה. תקנת חכמים הברורה היא ליטול ידים על אכילת לחם, ועל נטילה זו יש לברך. לדעת כמה ראשונים יש ליטול גם לפני אכילת מאכל רטוב ("דבר שטיבולו במשקה"), דבר שאמנם היה נצרך כשנהגו טהרה (כי אלמלא הנטילה הידים הטמאות יטמאו את המשקה והמשקה את האוכל) אבל ספק אם החמירו בו חכמים גם כשלא נוהגים בטהרות, ולכן הלכה למעשה אין לברך על כך (שו"ע סי' קנח ס"ד, וראה משנה ברורה שם סק"כ בשם הגר"א הסובר שאף יש לברך). על שתייה לא תיקנו חכמים ליטול ידיים (שו"ע שם סעיף ו), והנימוק לכך בראשונים הוא שהשותה בכוס אינו נוגע במשקה. לאור זאת יש מן האחרונים שסברו שמי שנוגע במשקים שהוא שותה, כגון שהוא שותה בכפות ידיו, עדיף שיטול ידיים (דעת הבן איש חי, שנה ראשונה, תזריע, אות יח, וראה 'שער הציון' במשנה ברורה שם ס"ק לג על דעת הט"ז), אך גם לדעתם הרי זה ללא ברכה. והדעה המקובלת אינה כך, אלא שמכיוון שאין זו דרך השתייה המקובלת לא תיקנו חכמים נטילת ידיים לשתייה כלל (משנה ברורה שם ס"ק כז ושו"ת רדב"ז ח"ד סי' עח).
שאלה: הקשר בין קבלה לרוח הקודש לנשים: היום אנו מוצאים לרוב כי מי שיש לו רוח הקודש עוסק קבלה. מדוע? מה יש בקבלה שגורמת לרוח הקודש? ושנית, האם נשים יכולות להגיע לכך בימינו וכיצד?
תשובה: כדי לזכות לרוח הקודש נאמר בתנא דבי אליהו כי מי שזוכה לעשות מעשים טובים במסירות גדולה יכול לזכות לרוח הקודש בלי הבדל אם הוא איש או אישה. ותנאי יש בדבר להיות צנוע וענו.
שאלה: עירוב תחומין מלוד לרחובות: האם ניתן ללכת ברגל מלוד לרחובות בשבת והאם צריך לשים עירוב תחומין ואיפה? חשוב לי לציין כי ע"פ הסתכלות בgoogle maps נראה שיש רצף של ישובים במרחק של פחות מ2000 אמה. עם זאת, אני יודע שיש דיונים רבים בנושא ריבוע העיר ועל כן שאלתי. אשמח עם התשובה תענה בהקדם, שכן יש אירוע בשבת הקרובה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה א) ריבוע העיר נעשה מסוף הבתים הסמוכים אחד לשני במרחק פחות מ70 אמה ושריים(כ 35 מטר). ב) לא מפצלים את האלפיים אמה אלא ממקום הנחת העירוב אפשר ללכת אלפים אמה לכל כיוון. ג) יש לבדוק ברבנויות המקומיות עד אפה מגיע העירוב של כל מקום. ד) אפשר לפנות לרב חיים קלמנוביץ שליט"א(טל': 0524623752   08531954) - מרכז ועדת עירובין של הרבנות הראשית אולי הוא בדק את הנושא. הרב חגי בר גיורא
שאלה: עבודה בפרוטקציה: לרב, הבחירות מתקרבות, ויש משרות שנקראות משרות סדרן. כנראה שנרשמים למשרה זאת דרך הלשכת עבודה. אבי עובד בלשכת העבודה ואז הוא מעביר את הטפסים של האנשים לוועדת הבחירות ונראה ששמה מחליטים מי יעבוד. אני וחבר שלי רוצים לעבוד בזה ואנו צריכים למלא טפסים כמו כולם. אבי אמר שהייתה הרשמה ונרשמו 80 כשיש מקומות ל70. כמעט ברור לי שאם אני וחבר שלי נגיש אז בגלל הקשרים של אבא שלי נתקבל לעבודה הזאת. השאלה היא אם מותר? הרי יכולנו להירשם כמו כולם ואולי לזכות בלי שום עזרה של אף אחד. חבר שלי כבר ביקש ממני לפני כעשרה ימים ולא יצא לי לשאול את אבא שלי וסביר שהיינו חוסכים לו את הטרחא שלא היה מגיע ללשכה למלא ומחר אבי צריך להעביר את הטפסים. אני חושש שאולי אני זכרתי מאוחר. ורק היום באמת החלטתי לעבוד (אך אולי זה כבר היה אתמול או בשבת - לא זוכר) האם מותר לי או לחבר שלי להגיש את הבקשת עבודה הזאת? יכול להיות שבגללי או בגללנו מישהו לא יוכל לעבוד כי מספר מקומות מוגבל. מה בנוגע אליי או לחבר שלי? אני חושב שאני יכול להעביר את הפרטים של חבר שלי כי הוא באמת כבר ביקש ממני לפני כשבועיים ואם הייתי יודע כבר הייתי מיידע אותו שיבוא למלא או שהיינו חוסכים לו וממלאים לו. אני מקווה שלא טעיתי אבל כבר אני רוצה להעביר את הפרטים שלו על עצמי נראה שוויתרתי אא"כ הרב יגיד שגם אני יכול (אני לא רוצה לקחת פרנסה של מישהו אחר) אבל אולי בתוך תוכי ידעתי שבגלל אבא שלי אני לא צריך לדאוג וברגע שארצה אוכל להגיש. סליחה על האריכות ו רבה
תשובה: : אשריך שאתה שואל כאלו שאלות ולא מורה לעצמך היתר. אכן נראה שזו בעיה למסור את הטפסים לאחר הזמן. מקור הדין: שולחן ערוך חושן משפט סימן רלז סעיף א "המחזיר אחר דבר לקנותו או לשכרו, בין קרקע בין מטלטלים, ובא אחר וקנאו, נקרא רשע. והוא הדין לרוצה להשכיר עצמו אצל אחר". אדם שרוצה להשכיר עצמו ונדבר עם המשכיר ועומד לסגור עמו, אסור לאדם אחר להכנס ביניהם שישכרו אותו, ונראה שמקרה זה דומה לכך שאלו שנתנו את הטפסים בזמן הם עומדים לזכות בשכירות ויש בעיה לקחת להם. הרב משה מאיר אבינר
שאלה: העתקה בעבודות לבגרות: רציתי לשאול את הרב, יש לנו עכשיו כל שבוע להגיש עבודה בתורה ויש על זה ציון. העבודות האלו הן במטרה שמכסה את למידת הבריאות לבגרות. (גם בלי זה יש עומס לימודי והכנות רבות בבית) יש לי את כל העבודות מאחותי, האם מותר לי לקרא את השאלות,להבין את התשובות שהיא כתבה ולכתוב (ולא להעתיק בלי לעשות כלום)? או לפחות להיעזר בהן? האם זה נוגד את מילת היושר שלי? ב מראש
תשובה: להיעזר בזה מותר, אבל להעתיק לא. המטרה של העבודה היא שילמדו ולכן כמו שפותחים ספרים כדי ללמוד מותר גם לפתוח את מה שאחותך כתבה כדי ללמוד. יש כאלה ששואלים האם יהיה מותר בגלל שכולם עושים כך, אבל כמובן שאין היתר לשקר אם כולם משקרים.
שאלה: האם זה גזל?: לכבוד הרב על התשובה המפורטת. לפי זיכרוני הארון היה ישן ומט ליפול. ומן הסתם השווי שלו לא גבוה. האם ניתן לתרום סכום כסף (שלדעתי היה שווה הארון) לתלמידי חכמים ולכוון שלימודם יהיה לזכות הבעלים של הארון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "האם זה גזל?"
תשובה: ערב טוב מטרת הת הינה לנסות ולהחזיר את הסכום לבעליו או למי מיורשיו על מנת להשיג את הכפרה המיוחלת. לאור זאת הת צריך להינתן דווקא לצורכי ציבור באופן שמגדיל את סיכויי הבעלים ליהנות מכך. דוגמאות לצרכי ציבור: רכישת מכשור רפואי, ת לבניית נוחיות בתחנות הדלק  שמעתי מהרב זילברשטיין  וכדומה. חיים טובים הרחבה אכן רצונך לסייע לחיזוק תלמידי חכמים הוא חיובי מאוד: 'אם בקשת לעשות צדקה עשה עם עמלי תורה'. במדרש תנחומא פרשת צו כתוב שהתורה מכפרת על עוונותיהם של ישראל. במסכת ראש השנה יח. נכתב שעוון בית עלי לא יכופר ע''י קרבנות אך כן יכופר ע''י לימוד תורתנו הקדושה. וכך אמרו במגילה ג. שגדולה מצוות תלמוד תורה יותר מן הקרבנות. ובילקוט שמעוני  הושע סימן תקכב  מובא שאמר ריב''ז לר' יהושע אחר החורבן, שכעת כפרתנו היא ע''י לימוד התורה וגמ''ח.  הדברים מובאים בחזו''ע פורים עמ' קה  אמנם, כיוון שמטרת הת כאן היא לגרום להנאת הבעלים או מי מיורשיו ובכך להשיג את הכפרה, צריך לשלם דווקא לצורכי ציבור ולא לדברים חשובים אחרים. ואכן מצאנו שהאג''מ חו''מ ח''א פח מורה לתת לצרכי רבים ולא לצדקה. שמעתי פעם מהרב זילברשטיין שהמליץ לקנות ציוד רפואי לבתי חולים. לדעתו זו עצה טובה יותר מקניית ספרי קודש לישיבה שכן הרבה לא ייהנו מכך. הראי''ה קוק באורח משפט חו''מ יח 'צריך שיהיו צרכי רבים הללו במקום שהנגזל או יורשיו עלולים להיות נהנים מזה' ישמח לבב או''ח ג הצריך שיהיה דבר המתקיים לאורך זמן כדי להגדיל את הסיכוי שהנגזל או מי מיורשיו בעתיד ייהנה ממנו. וכן צריך שהנאתו תהיה הנאת הגוף ולא הנאת מצווה.  דומיא דבורות שיחין ומערות.
שאלה: קניית אופיס דרך אמא שלי: אנו מעוניינים לרכוש מחשב חדש האם נוכל לרכוש את תוכנות ההפעלה כגון אופיס באמצעות חמותי שהיא גמלאית של הסתדרות המורים? דבר המקנה הנחה משמעותית.
תשובה: לא ראוי לעשות כך. אם היא קונה לעצמה ומשתמשת בעצמה ואחר כך משאילה לכם זה ר, אבל לקנות על שמה בשבילכם זה לא ישר.
שאלה: שירות לאומי: לרב אני בת 18 עוד מעט גרה בישוב כוכב יעקב. התקבלתי ברוך ה לשירות לאומי בכפר נוער בישוב יונתן שבגולן. אשמח לקבל את ברכת הרב ואת דעתו על כך
תשובה: ברכה והצלחה עד בלי די! אני לא מכיר את כפר הנוער, רב היישוב, הרב ישי סמואל, הוא חבר מאד טוב שלי, חבר ילדות. כדאי להיות בקשר עם רב היישוב, הוא יהודי נפלא.
שאלה: נדר לצדקה: כבוד הרב! רציתי לשאול שאלה שמטרידה אותי זה זמן רב. בעבר נדרתי כמה פעמים בלשון זו: "הרי עלי לתת את הכסף הזה שבידי לצדקה" ומיד הייתי שם בקופת ביהכ"נ את הכסף שהיה בידי. רציתי לדעת אם ישנו איזה חשש שהכסף לא יגיע לצדקה (כגון שהגבאים לא יבררו על העניים כמו שצריך ויתנו הכסף לרמאים או ח"ו הם עצמם יגנבו את הכסף.יש לציין שכמובן הגבאים נראים על פניו אנשים כשרים וישרים) ואז אני בעצם צריך התרת נדרים או שאין חשש כזה ואיני צריך התרה? (אציין רק שמשום חשש זה נדרתי אחר כך בלשון זו: "הרי עלי לתת את הכסף שבידי לצדקה עד כמה שאני מבין לעיתים הוספתי כאן:"באופן נורמלי" שזו צדקה טובה". אך בפעמים הקודמות לא הוספתי זאת.) ב"ה היום אני כבר לא נודר, אך עכ"פ שאלה זו מציקה לי. רבה!
תשובה: אם הקופה מנוהלת ע"י גבאים אחראים שידוע שהם מחלקים את הכסף למטרות צדקה ראויות שילמת את נדרך