LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: חומרות של הרמח"ל: לכבוד הרבנים. אני מתקשה בהבנת הפיסקה הבאה במסל"ש: בפרק יד בחלקי הפרישות. כותב שם הרמח"ל: "הפרישות בדינים הוא להחמיר בהם תמיד, לחוש אפילו לדברי יחיד במחלוקות אם טעמו נראה, אפילו שאין הלכה כמותו, ובתנאי שלא יהיה חמרו קולו, ולהחמיר בספקות אפילו במקום שאפשר להקל בהם וכו." מה הפשט של זה? האם מדובר ע"כ שזוהי מידת חסידות להחמיר בכל דבר, שאם אני רואה פוסק שפוסק בצורה מסויימת ויש פוסק אחר שפוסק בצורה מחמירה יותר אני אמור ללכת אחרי המחמיר? אם כן, מה עם העניין של עשה לך רב? וכן האם זה אומר שכשיש מחלוקת בין המחבר לרמ"א, למשל, אני אמור ללכת ע"פ המחמיר בינהם בעניין, בלי קשר לאם אני אשכנזי או ספרדי? ובכלל מתי נכון להחמיר ומתי נכון לא להחמיר, (במקרים של פסיקות של רבנים כמובן) או במילים אחרות למה התכוון הרמח"ל?
תשובה: מדובר ראשית במדרגה מאד עליונה. לפני שאנו מקבלים עצמנו דעות יחיד להחמיר עלינו לתקן את כל מידותינו, דברים שהזכרו במידת הנקיות. צריכים להגיע לנקיות מכעס, מגאווה, משקר וכד'. לפני שאנו מגיעים למנהג פרישות עלינו להיות מלאים במסירות נפש ובאהבה עצומה לכל ישראל. נראה לי שעבודות אלו יכולות למלא את חיינו לשנים מרובות. לאחר שאנו ברוב זמנינו עסוקים בעניינים שהזכרתי יש גם מקום למידת הפרישות במובן שעליה מדבר הרמח"ל. עצה זו של הרמח"ל אינה סותרת כלל את הענין של עשה לך רב. כל רב שפוסק יש לו נושאים שבהם הוא חושב שכלל אין ענין לחשוש לדעות מחמירות ויש נושאים שראוי לחשוש לדעות מחמירות. אם למשל הפוסק שלך הוא הרב עובדיה יוסף, במקרים רבים הוא אומר שהמחמיר תבוא עליו ברכה. זו מידת הפרישות. גם במקום שלא אומר לציבור המחמיר תבוא עליו ברכה הוא יכול להורות ליחיד שראוי להחמיר. הפוסקים יודעים באיזה דבר ראוי לחוש לדעת יחיד ובאיזה לא. בחילוק בין הרמ"א לשו"ע הענין תלוי האם מדובר על ענין של מנהג בלבד או על ענין של איסור ודין. במנהגים אין ענין להחמיר כמנהג קהילה אחרת. אולם באיסורים ומצוות יש לפעמים מקום להחמיר כדעות יחיד.
שאלה: הפסקות ארוכות בקריאת המגילה: לכבוד הרב, כתוב בהלכה שלא לשהות באמצע קריאת המגילה שלא לצורך. מצינו בעולם הישיבות שבחלק מהמקומות ההפסקות בקריאת המגילה ארוכות מאוד - מאריכים בהכאת המן, בהשמעת קולות שונים ומשונים, בשירים (רק בניגון, לא עם מילים) ואף בריקודים. כך גם ידוע שמקובל בישיבת ר"ג שההפסקות רבות מאוד וארוכות מאוד. האם זה מותר? לכתחילה או בדיעבד? האם צריך להורות לחדול מהפסקות אלו או לפחות לקצר אותן משמעותית? האם כיחיד ראוי להתפלל במניין אחר? לכת"ר, פורים שמח!
תשובה: יש לקצרן.
שאלה: סיום סדר משניות באנגלית: אני לומד בבית ספר בארה"ב וברצוני לעשות סיום סדר משניות משותף לכל בית-הספר. רוב התלמידים מפחדים מהשפה העברית. אם וחלק מן התלמידים יקרא את המשנה באנגלית - האם יחשב לנו סיום?
תשובה: כן.
שאלה: כשרות וודקה גרגוס: האם וודקה גרגוס כשרה? למותר לציין שלא מופיע על גבי הבקבוק שום שם של גוף כשרות כל שהוא.
תשובה: במידה ואין סימון כשרות המוצר אינו כשר. הרבנות הראשית מאשרת וודקה רק ביצור מיוחד.
שאלה: תשובה של הרב משה פיינשטיין לגבי חלב נכרי: לפני כמה ימים שאלתי את השאלה הבאה: אני בחור בן 19, לומד בישיבה וגדלתי בבית דתי לאומי. שאלתי היא בקשר לתשובת הרב משה פיינשטיין לגבי חלב נכרי, הרב משה פיינשטיין כתב שמותר לסמוך על אכיפת החוק באמריקה שאוסרת ערבוב סוגי חלב. האם ידוע לרב על מקומות אחרים בעולם שניתן לסמוך על אכיפת החוק שם? הרב ענה לי ככה: בכל העולם המערבי המודרני ניתן לסמוך על כך אולם במקום שניתן להשיג חלב ישראל ממש יש להעדיף אותו. בכל הקהילות היהודיות הגדולות בעולם אפשר למצוא חלב ישראל. הייתי רוצה להרחיב על השאלה הקודמת שלי, ולהוסיף ששמעתי שיש ארצות ששם השוחד בעצם מבטל את החוק. לדוגמה ביוון רק אחוז 1 מהאנשים משלמים מיסים בגלל שהשאר משחדים את גובי המיסים ע"מ שלא יצטרכו לשלם. אני לא הייתי סומך על ארצות כאלה שאומרים שיש חוק שאוסר ערבוב סוגי חלב, כי רוב הסיכויים שהם משחדים את השוטרים שבאים להשגיח. ג"כ, שמעתי שבאנגליה החברות הצורכות חלב מקבלים את החלב מאוסף של רפתנים ברחבי המדינה. אני לא חושב שאפשר להשגיח על מציאות כזאת. אם הרב יוכל להסביר לי את הסברה לתשובה הקודמת ממש אשמח. ג"כ אשמח אם הרב יוכל לתת לי את המקורות, כי אני מנסה די לחקור את העניין. ממש לעם ישראל יש זכות כ"כ גדול שהמנהיגים שלהם מתייחסים אל האנשים הכי קטנים.
תשובה: האם יוון היא מדינה מודרנית כמו ארה"ב? איני מכיר את אנגליה, האם הרפתנים שם יכולים להכניס לרפת בע"ח אחרים ולחלוב אותם? באנגליה יש רבנות מסודרת שאל אותם.
שאלה: ישיבת שבעה בפורים: האם חג פורים קוטע את השבעה אחרי מות אב או שיש לשבת גם בו ובהמשך עד תום 7 הימים?
תשובה: בפורים ובשושן פורים (בשני הימים) נוהגים רק דיני אבלות שבצנעא, כלומר: מותר להחליף את הבגדים העליונים ואין לשבת על הרצפה אולם אסור להתרחץ ותשמיש המיטה. האבל יוצא ביום לבית הכנסת לתפילת שחרית על מנת לשמוע קריאת התורה והמגילה. בליל פורים עדיף שיעשה מניין בביתו אולם אם פורים חל במוצאי שבת יכול להישאר בבית הכנסת משבת ועד לאחר קריאת המגילה. האבל חייב בכל מצוות הפורים ולכן עליו לתת מעות לאביונים ומשלוח מנות. לאבל עצמו לא שולחים משלוח מנות אולם אפשר לשלוח לאשתו או לילדיו אף שהוא אוכל מזה. עדיף לתת במשלוח מנות דברי מאכל ממש. גם בסעודה האבל חייב. את הסעודה יש לעשות רק במסגרת המשפחה וללא ארועי שמחה מיוחדים. ימי הפורים עולים במניין שבעת הימים. אם היום השביעי חל בהם, יש לעלות לקבר באופן יחידי ולא לכנס מניין לשם זה.
שאלה: הכנת משלוח מנות מוקדם: האם אפשר להכין את משלוח המנות לפני פורים ונתינת המשלוח תתבצע ביום פורים או שיש עניין להכין את המשלוח אחרי התפילה וקריאת המגילה ביום?
תשובה: העיקר הוא לשלוח את המנות בפורים עצמו. מותר להכין את המשלוח גם לפני פורים. אין להכין את המשלוח בשבת משום הכנה מקודש לחול.
שאלה: להשמיע מוזיקה לילדים כשהאמא באבל: אני בשנת אבל על אבי (עדיין בתוך השלושים). האם אוכל להשמיע לילדי מוזיקה, כאשר אני שומעת אותה יחד איתם בבית. ולעיתים נהנית ממנה בעצמי?
תשובה: הלדים אינם חייבים באבלות ואין למנוע מהם שמיעת מוזיקה. אם הם מבינים את המצב ומוכנים לוותר למשך שלושים יום, מה טוב, אך אין צרוך לדרוש מהם ויתור לכל השנה. מה גם שלא כל מוסיקה אסורה, רק עליזה אסורה.
שאלה: חיוב קטן בלחם משנה: האם יש לחנך את הקטנים שהגיעו לחינוך במצוות לחם משנה, וכגון בקטן שסועד סעודת שבת לפני שאר בני המשפחה, האם יש ליתן לו לחם משנה? ואם תאמר שגם קטן שהגיע לחינוך חייב בלחם משנה, האם זה נכון אף לדעת הסוברים שיש לבצוע את שתי הכיכרות של הלחם משנה, האם אף במקרה כזה נחנך את הקטן לבצוע על שתי הכיכרות של הלחם משנה או שמספיק שיבצע על כיכר אחד?
תשובה: יש לתת לו לחם משנה מדין חינוך (אפשר לתת לו לחמניות או פיתות) ומספיק שיבצע אחד.
שאלה: אזכרה בחודש אדר : אדם שנפטר באדר, לא בשנה מעוברת, כשיש שנה מעוברת האם האזכרה תחול באדר א או ב?
תשובה: האשכנזים נוהגים לעשות באדר א' ואילו הספרדים באדר ב'. אם אתם אשכנזים ועבר תאריך האזכרה, תעשו השנה את האזכרה והקדיש באדר ב'.
שאלה: תאריך לועזי בשיעור אנגלית: אני לומד בכיתה ח ובשיעור אנגלית המורה מחייבת לכתוב תאריך לועזי מלא (לא במספרים), מה עלי לעשות? נ.ב. אני משתדל מאוד להשתמש בתאריך עברי בלבד.
תשובה: אם לא תכתוב את השנה אלא רק את החודש אולי זה יותר קל. ותכתוב את התאריך העברי באנגלית.
שאלה: לתת לשתות לפועלים לא דתיים: אנחנו גרים בקומה שלישית, 40 מדרגות. לפעמים אנו עורכים קניה גדולה ואף גדולה מאד בחנות, ועושים משלוח. הפועלים שמביאים המשלוח צריכים לסחוב כובד רב ולעלות הרבה מדרגות, ומתבקש להציע להם שתיה (יום חם וכו ), אך לפעמים מגיעים פועלים לא דתיים, שידוע שלא יברכו וחששנו להכשילם. כיצד יש לנהוג?
תשובה: לפי ר"ת, דרכי דוחה את מסייע לדבר עבירה. ולכן, כאשר יש חשש שתיגרם שנאה אם לא תתנו להם שתיה, מותר לתת להם למרות שלא יברכו.
שאלה: מתנות לאביונים בכרטיס אשראי: האם לתת מתנות לאביונים בכרטיס אשראי לארגון מסוים, שהחיוב אצלי בבנק יהיה תקופת זמן אחרי פורים, הוא בעייתי או פחות מהודר?
תשובה: ברגע שחייבו את חשבונך, כאילו נתת בעצמך.
שאלה: יין שנגע בו גוי - מסרילנקה: בבית אחי עבדה בנקיון עובדת מסרילנקה, שאני מניח שדינה כגוי ולא כערבי. היא הוציאה מהארון בקבוקי יין, חלקם שנפתחו כבר וחלקם שטרם נפתחו. כמו כן, בקבוק ערק. מה דינם של היינות הפתוחים והסגורים ושל בקבוק הערק? ופורים שמח.
תשובה: הבקבוקים הסגורים והערק מותרים. בקבוק היין הפתוח, אם היין מבושל מותר ואם לא הוא אסור ויש לשופכו. לכן רצוי שבבית בו נמצא עובד זר יהיה רק יין מבושל.
שאלה: השתייכות שם משפחה לכהנים: ילדתי לפני 3 שבועות בן בכור בשעה טובה. בעלי אינו כהן, וברצוננו לדעת האם אנו נדרשים לבצע פדיון הבן. אבי אומר שהוא שייך למשפחת כהנים בגלל שם המשפחה שלו. שם משפחתו של אבי הוא אקרמן. לפי דבריו, כך נאמר לו. האם יש דרך לבדוק אם אכן אבי שייך למשפחת כהנים (הרי שאז אנו פטורים מפדיון הבן)? האם שם המשפחה אקרמן שייך לכהנים? מראש,
תשובה: מזל טוב. שם המשפחה לא אומר דבר. האם יש לו מסורת מסודרת יותר?
שאלה: מתי קמים משבעה כשחל פורים ביום השביעי: מתי קם משבעה אדם שקבר את אביו ביום א לאחר השקיעה, כאשר במוצאי שבת פורים וקוראים מגילה. הבנתי שנוהגין דיני אבלות שבצנעה והשאלה היא מתי, למעשה, קמים מהשבעה? אודה לתשובתכם המהירה.
תשובה: ביום הפורים בבוקר. ימי השבעה מסתיימים מאליהם ללא כל פרוצדורה.
שאלה: תבניות תנור שנתערבבו: קראתי את תשובת הרב לגבי השאלה על תבניות אפיה לבשרי וחלבי שנתערבבו. במקרה שהתבניות היו באחד התנורים (שתיהן -גם החלבית וגם הבשרית היו בתנור החלבי) והתנור הופעל עבור מאכל פרווה, מה דין התנור? מה דין התבניות? במידה ואפשר להכשירן ע"י ליבון בתוך התנור עצמו, האם אפשר לשים כל תבנית בתנור אחר מבלי לדעת מה היה דינה של אותה תבנית (בשרית חלבית)?
תשובה: ההכשרה בליבון קל בתנור היא טובה.
שאלה: הלוחש על המכה: אני נוהג להגיד "הריני מאמין באמונה שלימה שאין שום כוח שיכול להרע לי או להיטיב לי זולתו ית " בכל פעם שקורה לי משהו טוב או רע. מקור המשפט הזה הינו מר חיים מוואלוז ין בספרו "נפש החיים". השאלה שלי היא אם נגיד אני מקבל מכה מחפץ כלשהו. במקרה כזה, אם אגיד את המשפט הנ"ל זה יהיה "לוחש על המכה", לא? מהם הדינים של "לוחש על המכה", ומהו בכלל המושג הזה ועל אילו מקרים הוא מדבר?
תשובה: לוחש על המכה זה כאשר מאמינים שכתוצאה מהלחש זה יתרפא על ידי כוחות. אדם צריך להתפלל לבורא ולא לבקש סיוע מכוחות אחרים.
שאלה: תענית אסתר  דחוף כי זה היום בעלות השחר : מותר לצחצח שיניים ולשטוף פנים בתענית אסתר? אשמח לתשובה כמה שיותר מהר
תשובה: אני מצטט לך מתוך הספר פניני הלכה של הרב אליעזר מלמד המתפרסם באתר: "לכתחילה לא ישטוף אדם את פיו בצומות הקלים, מפני שיש חשש שמא תוך כדי השטיפה יבלע טיפות מים. אבל מי שיודע שנודף מפיו ריח רע - רשאי לשוטפו, מפני שאינו מתכוון לשתות אלא רק לנקות את פיו, וישתדל מאוד שלא לבלוע טיפות מים. וכן מותר למי שמצטער מכך להשתמש במשחת שיניים כדי לנקות היטב את פיו ולהסיר ממנו ריח רע." בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: הבדלה לאחר קריאת מגילה: הרב מנהג עמ"י לעשות הבדלה אחרי קריאת מגילה כדי לאחר כמה שיותר את יציאת השבת. למי שאומר ברוך המבדיל בן קודש לחול לפני ערבית כדי לצאת ידי חובת השיטות שמברכים על הנר לפני הקריאה כיוון שנהנים מאש מה הענין הבדלה אח"כ, הרי באמת כבר הוצאת שבת? (ועוד שבאמת רוב עמ"י מתחפשים ומחללים שבת כדי להתכונן לקריאה למה לאחר את ההבדלה?
תשובה: ומה עניין בכל שבוע לעשות הבדלה לאחר שאומרים בתפילה "אתה חוננתנו"? אלא שחכמים תיקנו לכבד את השבת גם ביציאתה ולהבדיל על הכוס. מותר לעשות מלאכה לאחר שמבדילים בדיבור, הן "ברוך המבדיל" והן "אתה חוננתנו", אבל לאכול מותר רק לאחר הבדלה על הכוס.
שאלה: אבטחת בית מלון בשבת: אני עובדת באבטחה במלון שכוללת גם משמרות בשבת. האם מותר לי להגיע לחזור עם נהג גוי מהבית לעבודה וההפך?
תשובה: אם האבטחה היא בטחונית ולא רק שמירה על רכוש, מותר ליסוע עם נהג גוי.
שאלה: התנגדות לבנייה בעירייה דינה כפנייה לערכאות?: קיבלתי מכתב מהעירייה ששכני מתכוון לבצע הרחבת דירה ואם ברצוני להתנגד עלי לעשות את זה תוך 30 יום. כשראיתי את התוכנית חשכו עיני, הנ"ל התקרב עם חלון ממש מול חלוני, ורוצה לדעת אם מותר לי עפ"י ההלכה לגשת לעירייה ולהביע התנגדות או שמא עלי לזמן את השכן לבי"ד ורק שם להתדיין עמו? יש לציין שהקבלן שבנה את הבנינים לפני 15שנה, שירטט בתוכנית הבנינים את הקטע שאותו רוצה שכני לבנות כאופצייה, וזה מה שטוען שכני שכשקניתי את הדירה היה עלי לקחת בחשבון נתון זה שביום מן הימים יממשו את התוכנית הזו. בעוד אני טוען שהקבלן שרצה למכור שירטט את ההרחבה הנ"ל ואין לה כל תוקף מלבד אופציה תיאורטית במידה ולא תהיה התנגדות. על ההתייחסות. כמו"כ רציתי לשאול את כב הרב אם במידה ומותר לי להגיש התנגדות, האם יוכל בי"ד לכוף עלי באיזה שהיא דרך להסיר את ההתנגדות?
תשובה: העיריה אינה בית משפט. התנגדו.
שאלה: לעזור לאבא לחזור בתשובה: ברוך השם חזרתי בתשובה, בן למשפחה חילונית. אבי מורי, חילוני, בא ואמר לי שרוצה לחזור בתשובה גם ושאני אעזור לו, אך איני יודע כיצד לעשות זאת וכיצד לכוונו. אני גר בבית הורים. צריך עצה בבקשה.
תשובה: ב"ה, מאוד משמח לשמוע שהחזרה בתשובה שלך השפיעה גם על אבא שלך, זה ממש נפלא. ואני רוצה לברך אתכם שתזכו כולם להמון קדושה ולהמון שמחה בחידוש הקשר עם אבינו שבשמים. לדעתי, הדבר הראשון והחשוב שאתה צריך לעשות זה לקשר בין אבא שלך לבין רב שידריך אותו. למצוא לו שיעורי תורה והדרכה וכך הוא יבנה את הבסיס הרוחני שלו. כמובן שחשוב מאוד שתחזק אותו בדיבורים שלך איתו, תעודד אותו, הוא צריך אותך. אם אתה צריך עזרה בקשר עם רב, מקום לימודים, וכל שאר הדברים, אתה מוזמן לפנות אלי ישירות אל האימייל שלי ואשמח לעזור לך. הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: היחס לעין רעה ולסיפורי מופתים: מהו עין רעה? איך לנו להתיחס לעין הרעה? ידוע לי שהרמב"ם לא התיחס ולא האמין כלל לכל בנושא זה (מיסטיקה וכדו ), האם זה נכון? אני בכללית לא כ"כ מאמין בכל מני סיפורי מיסטיקות שונות ומשונות (כמו סיפורים על רבנים שעפו בכל מיני דרכים או סיפורי ניסים ונפלאות מ צדיקים מהדור האחרון שלא שמעתם האוזן. כמובן אא"כ זה מגיע ממקור רבני מוסמך), האם עלי לשנות דעתי?
תשובה: לפי הרמב"ם עין הרע הוא קלקול במידות של האדם שמסתכל בעין רעה על רכושו של השני, אך זה לא מזיק בפועל. יש שיטות אחרות שטוענות שזה כן מזיק. ברור שבכל מקרה אל לא לאדם להסתכל בעין רעה על רכושו של חבירו, אדם צריך להיות שמח בחלקו ולא לקנא במישהו אחר. מנקודת מבטו של האדם שהסתכלו עליו בעין רעה - אין לייחס לזה כל משמעות, מדובר בקלקול אצל המסתכל.
שאלה: אזכרה בחודש ניסן: אמה של אשתי הטריה נפטרה בי"ז בניסן תשס"ה. האמא היתה גרושה ומנוכרת ממשפחתה ועל כן מעולם לא נערכה לה אזכרה. אני מעוניין להתחיל לעשות את האזכרה מעכשיו ולא יודע כל כך מה עושים ובמיוחד שמדובר בחודש ניסן. אשמח להכוונה. מראש.
תשובה: בחול המועד לא עולים לקבר. ניתן לעשות שיעור לעילוי נשמתה ללא הספד ולומר קדיש. את העליה לקבר ניתן לעשות לאחר חול המועד. אם יש לכם מנהג שלא להיכנס לבית העלמין כל חודש ניסן, יש לדחות את העליה או להקדים אותה לפני חודש ניסן. כשעולים לקבר נהוג לקרוא את פרקי התהילים: ל"ג, ט"ז, י"ז, ע"ב, צ"א, ק"ד, ק"ל. לאחר מכן קוראים במזמור קי"ט (המחולק לפי האותיות) את אותיות שם הנפטר ואותיות "נשמה". אם יש מניין (לא חובה) אומרים קדיש.
שאלה: נישואים שניים לאלמנה: ראיתי באתר תשובה של אחד הרבנים לגבי תיקון האלמנה. הרב אמר שתיקון אלמנה הוא תיקון שחיבר רבינו הרש"ש, שעל ידי תיקון זה תוכל האלמנה להנשא בשנית מבלי שרוח בעלה הראשון "תפריע" לזיווג החדש. אך מטבע הדברים בדברים כאלה יש לשאול בכל מקרה לגופו רב מקובל. מדוע ש "רוח בעלה הראשון תפריע לזיווג" האם זה עושה לו צער שאלמנתו מתחתנת? האם יש ענין הלכתי ו או רוחני שאלמנה תינשא בשנית או אולי עדיף שלא?
תשובה: יתכן שיש צער לבעל שהיה קשור עם אשתו והיא עוברת למישהו אחר. ודאי שעדיף שאלמנה תינשא ולא תישאר בודדה כל החיים. יש בזה גמילות חסד אליה ואולי גם מצוה, ואם יש חשש מהנפטר אפשר לעשות תיקון אבל לא לעכב נישואים אם היא רוצה.
שאלה: נגיעה סתמית באוטובוס: פעמים רבות קורה שמתיישבת לידי באוטובוס אישה. רציתי לשאול מה ראוי לעשות במצב זה, שכן פעמים רבות האוטובוס פונה פניות חדות וכדו ולכן קורה שישנם נגיעות קלות (האם לקום אף שאין מי שיתפוס את מקומי, ולכן האשה תפגע). האם יש הבדל בין מבוגרת צעירה או ילדה קטנה?
תשובה: אינך חייב לקום אך תשתדל לא לגעת, ולאחוז חזק בזמן הסיבובים כך שלא תצטרך לגעת בה.
שאלה: גזענות במדינה של הדתיים: אני ילדה דתייה, לומדת בבית ספר דתי, ואני רואה שהרבה דתיים הם גזענים,מזלזלים בעדות וכו'. למשל לגבי הרוסים, שאני מאוד מעריכה ואוהבת. נפגעתי בצורה קשה מהדברים שם, בעיקר מהבנות. וזה לא רק איפה שאני לומדת, בכל מקום לא מעריכים. איפה המצווה של "ואהבת לרעך כמוך"? זו המצווה שהתורה מבוססת עליה. מדוע אני לא רואה אותה? ומדוע אנשים דתיים מדברים ככה?
תשובה: לצערנו הרב במקרים רבים את צודקת. לפעמים ההקפדה על מצוות בין אדם למקום גורמת לכך שיש פגיעה בנושאים אחרים. ודאי שהדבר לא צריך להיות כך ובדרך כלל זה גם הפוך. אדם שהוא רוצה להתקרב לקב"ה הוא צריך להיות אדם עם אישיות יותר כללית ויותר מכילה. אולם ברמות נמוכות הדברים יכולים ללכת הפוך. זה נובע משתי סיבות. ראשית כל, אדם יש לו מוסר כליות ורצון להיות אמיתי וטוב. לפעמים אדם מוציא לפועל את מוסר הכליות שלו בנוגע למצוות דתיות זה כביכול מספק אותו ולא נשאר לו דחף מספיק למצוות בין אדם לחבירו. ופעמים זה נובע מתפיסה לא נכונה של התורה. האדם לוקח תפקידים שאינם שלו. במקום להיות ענוותן ואדם שעומד בביקורת תמידית אדם נהפך להיות שופט בשם ה'. אנשים דתים צריכם לדעת שהם לא ממלאי מקום של הקב"ה. מעבר לכך יש סיבה נוספת שמנהגי הדת משמרים את החלוקה לעדות שהיתה נהוגה בגלות. אצל אנשים ישראליים אין כלל מודעות לרקע העדתי. אין מנהגים שבאים לשמר את המנהגים העדתיים. לעומת זאת מנהגי היהדות משמרים את הצבע שמייחד כל עדה. עצם השימור של מנהגי העדות יש בו דבר מבורך ורצוי. חבל לאבד את כל היופי והצבעוניות שהיה בכל מנהגי הקהילות השונות שהיו בגלות. אולם ודאי שכשבאים כאן לארץ ישראל הדברים צריכים להעשות בצורה עדינה מתוך כבוד גדול לכל מנהגי הקהילות. היהדות צריכה בנות כמותך שיש להם עדינות נפשית ותובעות את הנקיות מפני דברים שהם ממש הפוכים מהאור של התורה והיהדות. לצערי, הדרך לתיקון לא תהיה דרך החילוניות. החילוניות זורקת את התינוק עם המים. לאבד את כל המסורת ואת כל ההליכה בדרך היהודית המיוחדת היא התאבדות לאומית. עם ישראל לא יכול להתפתח ללא שמירה על נכסי הרוח שלנו.
שאלה: ריבית במשלוח מנות: האם יש בעיה של ריבית לתת משלוח מנות לאדם שהלווה לי כסף?
תשובה: רק אם רגילים לתת לו כל שנה מותר לתת, אולם באותה רמה לא להוסיף.
שאלה: למה דווקא חומה משפיעה על קריאת המגילה: מסיפור מגילת אסתר אנו למדים כי היות ובשושן הבירה היהודים נזדקקו ליום נוסף כדי להלחם באויביהם - נקבע לדורות כי ערים המוקפות חומה יחגגו את החג בט"ו ואילו כל היתר בי"ד. לאחרונה עלתה לי המחשבה, מדוע הפרמטר שנקבע הינו דווקא ערים המוקפות חומה באותה מידע יכלו לקבוע כי עם מספר תושבים כמו בשושן או ערים המתחילות באות "ש" כמו שושן יחגגו בט"ו? רבה.
תשובה: המיוחד בשושן הבירה היה העובדה שהיתה מוקפת חומה. בעבר הרחוק ערים המוקפות חומה היו נחשבות ערים חשובות ולכן קבעו ח שכל הערים החשובות, כלומר, המוקפות חומה יחגגו פורים בט"ו. האות המתחילה את שם העיר או מספר התושבים לא מעידים על דבר מיוחד שיש באותו מקום. מה עוד שבתורה ובח מצאנו הבדלים בין ערים פרוזות לערים מוקפות בענין החזרת הבתים ביובל לבעליהן (ויקרא כה כט-לד) ובענין קדושת הערים בדיני מצורע (מסכת כלים א ו-ז). וא"כ רואים אנו שעצם הקפת העיר בחומה מלמדנו על מעמד מיוחד לעיר. זהו הפרוש הפשוט. כמובן שיש הסברים שונים ועמוקים למיוחדות בעיר מוקפת חומה.
שאלה: עליה לתורה בימי הצומות: האם מותר להעלות לתורה בימי הצומות אנשים שאינם צמים?
תשובה: העקרון המנחה בשאלה זו היא האם חובת הקריאה היא בגלל התענית ומי שאינו מתענה לא שייך בקריאה זו או שהקריאה היא מחמת היום ואז גם מי שלא מתענה יכול לעלות לתורה. ולכן מסקנת הפוסקים שלכתחילה אין להעלות את מי שאינו מתענה אולם אם כבר קראוהו לעלות אזי בצום החל בימים שני וחמישי שבכל מקרה קוראים בתורה בשחרית (אע"ג שבצום קוראים את הקריאה המיוחדת לצום ולא את פרשת השבוע) יכול מי שאינו מתענה לעלות לתורה. אולם בצום החל בימים ראשון ושישי או בקריאה במנחה בכל הימים אף שקראוהו לא יעלה לתורה ולכן מומלץ שבכל מקרה מי שאינו מתענה יצא מבית הכנסת בשעת הקריאה שלא יכניס עצמו לבעיה. (בתשעה באב הכריעו הפוסקים שאפילו בשחרית אם קראוהו לעלות   יעלה. וביום הכיפורים אם חל בשבת בוודאי יכול לעלות (שהרי אף אם לא היה יום הכיפורים היו קוראים בתורה) ואף ביום חול בשחרית יכול לעלות (שהקריאה היא מחמת קדושת היום כמו כל יום טוב ולא בהכרח בגלל הצום) ובמנחה הדין כנ"ל בתענית ציבור)  שו"ע תקסז ו  מ"ב כא. פסקי תשובות שם ז  עיין בשו"ת רעק"א שמשמע מדבריו שבד"כ מי שאינו מתענה לא יעלה, ומאידך בשו"ת חת"ס (חתן ר' עקיבא איגר) כתב להיפך (ושם המעשה היה בחת"ס עצמו שנאלץ לאכול בתשעה באב) שמי שאינו מתענה יכול לעלות אף במנחה וכתבנו לפי הכרעת המשנה ברורה.
שאלה: חופשה בעומר: האם אפשר לצאת לחופשה בארץ ולהתארח בין פסח ללג בעומר?
תשובה: כן.
שאלה: שימוש בפעמון חינוכי בשבת: האם מותר להשתמש בפעמון בשבת למטרה חנוכית?
תשובה: ח אסרו על השמעת קול בשבת. עיקר הגזירה היא על השמעת קול ע"י כלי ולכן אסור להשתמש בפעמון בשבת אף שהמטרה היא חינוכית. יש למצוא תחליף להשגת המטרה באופן המותר (וכך גם נרוויח חינוך למצוות).
שאלה: פרשת השבוע שבו נולדה בתי: הבת שלי נולדה בתאריך י"ג בתשרי התש"ס בשעה 11:20 בבוקר. השנה היא חוגגת את בת המצווה ואנו מתקשים במציאת פרשת השבוע שבה היא נולדה. אודה לכם מאד לתשובה -באיזו פרשה היא נולדה. וחג שמח!!
תשובה: בשבת שלאחר י"ג בתשרי חל חג הסוכות ולכן לא קראו פרשת השבוע לפי סדר אלא את הקריאה של חג סוכות. שיהיה לה ולכם הרבה מזל טוב. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: נוסח קדיש יתום בבית כנסת אחר: אדם האומר קדיש יתום והוא ספרדי או הפוך ומתפלל בבית כנסת השונה מהנוסח שלו, האם יש חובה להקפיד על הנוסח שלו או שיותר ויאמר קדיש בנוסח בית הכנסת שבו הוא מתפלל? כי שמתי לב שההבדלים בנוסחים שנאמרים לא באחידות מרגיזים אנשים שזה מפריע להם ובעצם אנו מפסידים חיבור ואחדות בתפילה בשל קטע שבעיני זניח. אשמח לשמוע אם יש תשובה בעניין מרבני מרוקו שיכולים להתבסס על הרב משאש. מרבני מרוקו, כי הרב עובדיה התיחס לכך ולהם זה לא מספיק.
תשובה: היום מצוי שאשכנזים וספרדים מכירים את הנוסח השני ולכן אל תשנה ממנהגך. ואם זה מרגיז תשתדל להתפלל במנין ספרדי. או כשאתה במנין המתרגזים תאמר את החלק השונה במהירות. לא מוכרת לי תשובה בעניין מהרב משאש.
שאלה: שימוש במזוזה שנמצאה: שאלתי את הרב לגבי "החברה שבה אני עובד עברה למקום חדש. במקום החדש נמצאה מזוזה מונחת בלי קשר, האם ניתן להשתמש במזוזה הזאת?" הרב ענה לי: "לפי הדין, מי שעובר דירה חייב להשאיר את המזוזות במקומן. ייתכן שמשום כך הושארה המזוזה. האם אפשר לברר זאת אצל הדייר הקודם?" אין אפשרות ליצור קשר עם הדייר הקודם. האם אפשר להשתמש במזוזה?
תשובה: כן.
שאלה: נתינת עלי נענע באגרטל בשבת: האם מותר לשים עלי נענע באגרטל בשבת למרות שהם מצמיחים שורשים? ביחוה דעת ח"ב סי נ"ג פסק: "עצי בשמים וענפי הדסים מותר ליתנם בשבת אף לכתחילה לתוך האגרטל שיש בו מים". וראייתו מהרשב"א שהתיר להשקות ירק כדי שלא יכמוש. השאלה אם יש לאסור כשהענפים יצמיחו שורשים?
תשובה: כל ההיתר בהדס מפני שלא מצמיח, ומכאן שכל מה שמצמיח, ובפרט אם מפתח שרשים אסור באיסור גמור.
שאלה: מצבה שזזה בכל פעם: אמי נפטרה לפני 7 שנים בערב פורים וכל פעם שאני מגיעים לשם המצבה זזה הצידה (החלק העליון). זה קרה לפחות שלוש פעמים גם לאחר התיקונים. האם יש משמעות לזה? ולמה זה קורה? מודאגת הבת.
תשובה: אין צריך לחשוש מכל מיני סימנים. אם את מרגישה צורך לגמול עמה חסד תתני צדקה לעילוי נשמתה, או לקנות פרוכת לארון קודש ולהזכיר את שמה על הפרוכת. כמובן שיש לדאוג לאמירת קדיש ביום הזיכרון.
שאלה: שינוי נוסח על ידי מרא דאתרא: רב היישוב במקום בו אני גר, שינה את אחד מנוסחי התפילה. המדובר הוא בתפילה ל המדינה. במקום בו אני גר אין מניין אחר המתפלל בנוסח בו אני מתפלל, כך שאין לי בחירה בין בתי כנסת שונים. האם כאשר אני ניגש להיות חזן אני חייב לומר את הנוסח אותו קבע "מרא דאתרא" או שאני רשאי לנהוג כמנהג אבותי ולומר בנוסח שקבעה הרנות הראשית לישראל?
תשובה: יש לנהוג כפי שקבע מרא דאתרא. התפילה ל המדינה היא כמו "מי שברך" ואפשר להתאים אותה לפי הצורך של השעה.
שאלה: בקשות בתפילה ושבות דרבנן: 1. האם מותר לבקש בקשות אישיות אחרי יהיו לרצון השני בתפילת העמידה? 2. מהו "שבות דשבות"?
תשובה: 1. בוודאי שמותר לבקש בקשות פרטיות בתפילת שמונה עשרה ויש לבקשם בתוך אלוהי נצור לאחר יהיו לרצון הראשון. וכך כתב המשנה ברורה (קכב ח) "כתב החיי אדם נכון וראוי לכל אדם להתפלל בכל יום ביחוד על צרכיו ופרנסתו ושלא ימוש התורה מפיו וזרעו וזרע זרעו ושיהיו כל יוצאי חלציו עובדי ה' באמת ושלא ימצא ח"ו פסול בזרעו וכל מה שיודע בליבו שצריך לו.רק שיהיה מקירות לבו. וטוב יותר לקבוע תפלות על כל הענינים הצריכים לו אחר שסיים כל הי"ח מלקבעם בברכת שומע תפלה כדי שכשיצטרך לענות קדיש או קדושה יהיה יוכל לענות אחר אמירתו יהיו לרצון." 2.שבות הוא איסור מדרבנן. אחד מאיסורי דרבנן בשבת הוא אמירה לגוי לעשות מלאכה האסורה בשבת לצורך היהודי. שבות דשבות הוא אמירה לגוי לעשות בשבת פעולה האסורה רק מדרבנן. האמירה לגוי היא איסור דרבנן-שבות, והפעולה עצמה שעושה הגוי היא גם איסור דרבנן-שבות, ומכאן הביטוי שבות דשבות. שבות דשבות הותרה בשבת במקום צורך גדול או במקום מצוה או במקצת חולי (עיין שו"ע שז ה). זהו העיקרון הכללי בלבד ובפרטי ההלכות יש לעיין בספרי ההלכה.
שאלה: על המחיה בקופסת גפרורים: האם זה נכון שגודל המאכל שצריך לברך עליו על המחיה הוא כגודל קופסת גפרורים? ז"א אם אני לא יודע לחשב את המשקל, האם ניתן לחשב לפי הגודל הזה, למשל, כמות פתיתים או כל מיני דגן?
תשובה: שמעתי כך, אך לא בדקתי, ואם אינך יודע את המשקל תשער בגודל ובנפח רק אם המאכל דחוס, אבל אם הוא כמו לחם ועוגה שרבים בהם נקבי אויר יש לשער רק אחרי שתשקול פעם אחת כדי לקבל קנה מידה ראוי.
שאלה: שילוח הקן שמפריע במרפסת: נבנה לי במרפסת קן יונים ואיני רוצה בזה. עם מקל נקשתי על הקן והציפור ברחה (יונה, נעשה בלילה איני יודע זכר או נקבה). בזמן שפרקתי הקן מצאתי ביצה קטנה מאד במיימדה, בוודאות לא יותר מיומיים. לקחתי הביצה והקן נהרס. א. האם קיימתי את המצוה? ב. מה עלי לעשות עם הביצה איזה שימוש?
תשובה: א. אם התכוונת לקיים את המצווה אז קימת מצוות שילוח הקן. ב. אין מה לעשות בביצה, תניח אותה בחוץ.
שאלה: קדיש כשארון הקודש פתוח: נא להפנות את השאלה לרב דב ליאור שליט"א האם ארון קודש פתוח מעכב אמירת קדיש? בשבת בבוקר אחרי אמירת שיר הכבוד ("אנעים זמירות") האבלים אומרים קדיש, האם צריך להמתין לסגירת ארון הקודש או שניתן להתחיל את הקדיש מייד בסיום שיר הכבוד? במידה וצריך להמתין, מה לעשות אם אבל אחר כבר התחיל קדיש, אם לא אצטרף אליו מיד יווצר בלאגן.
תשובה: לא צריך להמתין.
שאלה: ספק גזל: לכב הרב במסגרת מבצע עם חברת אופטיקה קיבלנו 2 זוגות בחינם. הלכנו לחנות להחליף את המשקפיים בדגם שרצינו. כאשר הגענו למוכר הוא אמר אם אתם במסגרת המבצע אתם מקבלים 1 1 לכן אתם מקבלים עוד 2 זוגות, יוצא שקיבלנו 4 זוגות בחינם. האם אנחנו צריכים להחזיר לחברה את ה-2 זוגות הנוספים שקיבלנו או לשלם עבורם (אם לשלם האם צריך מחיר מלא חצי מחיר) או זה בעיה שלהם ואנחנו יצאנו מורווחים?
תשובה: הכלל שאנו נוקטים בדרך כלל הוא שאנו סומכים על פקיד בכל עסק שהוא, שכן בעל העסק סומך עליו ואיננו מצפה שהלקוחות יתערבו בניהול העסק. אומנם אם ברור לכם שלא היה מגיע לכם 2 זוגות נוספים, והמוכר התבלבל לא ידע או התכוון לרמות את בעל העסק, הרי שעליכם לפנות לבעל העסק ולידע אותו אודות הטעות, ויש בכך משום השבת אבדה. הרב חננאל פאטשינו.