LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: גילוח הזקן: אני עד היום גידלתי זקן וכיום אני עומד לפני שידוכים, ואני מרגיש שזה מוריד לי את הביטחון העצמי ולכן זה מונע ממני לקחת את העניין ברצינות ואני נשאר בלי לעשות כלום, ומאידך פעם למדתי בישיבות וכיום אני עובד (מהמגזר החרדי) כך שמי שמתעניינת בי רחוקה מלרצות זקן (כך אני משער) מה אני צריך לעשות?
תשובה: אל תחשוש להשאיר את הזקן, זה יעזור שרק אשה רצינית ויראת שמים תרצה בך ולא אשה קלת דעת, ובזכות זה תזכה לחיי נישואים שמחים וטובים.
שאלה: מצוות הנישואין: אתמול בהרצאה עלתה השאלה, מניין החובה או המצווה שרב צריך לקדש נישואין. הרבנות עוסקת בזה בסך הכול אולי מאה שנים, אולי קצת יותר, אבל זו לא מצווה מדאוריתא. כיצד התחנו לפני מאתיים שנים או יותר? מאיפה המנהג שצריך החתן והכלה להיות תחת חופה, מאיפה שבע ברכות? אודה לכם בעבור תשובה או הפניה לספרות שתתן מענה למצוקה. ברגשי כבוד וענווה.
תשובה: כבר כמה מאות שנים המנהג הוא להתחתן כמו שנהוג היום.
שאלה: משמעות השם טליה: מבקשת לדעת משמעות השם טליה, האם שם טוב, כיון שהבנתי שיש בעיה עם הפירוש טל ה?
תשובה: טלי'ה בלשון ח פירושו עלמה צעירה. במובן השם בעברית שלנו יש הוראה של טל שעליו אמרו ח שיש בו ברכה יותר מגשם כיון שאינו פוסק לעולם. ואותיות השם שנספחות אין בזה בעיה כיון שמחוברות בתוך השם כמו ישראל או צרויה.
שאלה: המשך- טבילת כלים: להלן שאלה ששאלתי את הרב ותשובתו: שאלה: אבקש מכבוד הרב שיעשה לי סדר בענין כלים לא טבולים כי ראיתי כמה תשובות סותרות (גם כאן באתר): כלי שחייבים טבילה - 1. האם אוכל שהיה בהם נאסר? 2. האם מותר להתמש פעם אחת בלבד בכלי לא טבול (על דעת לזרוק אותו אח"כ או להטביל)? ואם אסור- איך המפעלים מוכרים בכלים לא טבולים? השאלה נוגעת לי הלכה למעשה כי אני מוכר שמן ורוצה להכניס אותו בבקבוקים לא טבולים. 3. כשמתארחים אצל משפחה שלא מדקדקת יותר מידי בכשרות, האם צריך לשאול על הכלים אם הם טבולים (על בשר וחלב הם בטוח מקפידים) או שאין חובה? אשמח לקבל מקורות לתשובה
תשובה: וברכת ד  1. לא נאסר אבל צריך להוציאו מהכלי הלא טבול. 2. כלים חד פעמיים לא צריכים טבילה. לכן לגבי בקבוקים הקלו למכור אפילו כשהם של נכרים. אלא א"כ זה בקבוק שעומד לשימושים חוזרים. 3. בכלי מתכת שטבילתם דאורייתא יש להקפיד. אבל בשאר הכלים שיש ספק אפשר להקל ככל ספק באיסור דרבנן (אפילו בזכוכית). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון ברצוני להוסיף ולשאול- אם האוכל לא נאסר, מה המשמעות שבכלי מתכת צריך להחמיר? הרי המאכל ממילא מותר בדיעבד! האם הכוונה שאסור לאכול עם הכלי- למשל כף מתכת אסור לי לאכול איתה? אם כך זה בעיה ממש נפוצה כי הרבה אנשים לא מודעים לטבילת כלים ואם כן המשמעות היא שאפילו שהכל כשר אסור לי לאכול בכל מקום כזה! האמנם?? כמו כן מהי ההגדרה המבוררת של האיסור דאורייתא כאן- האכילה? הבישול? הבעלות? באיזה מעשה עובים על האיסור בפועל? לא יתכן שזה איסור דאורייתא והוא מופשט כזה. על מה לוקים? וסליחה על האריכות תשובה: וברכת ד' לכתחילה אין לאכול בכלי מתכות, אבל אם הדבר מסופק האם הכלי נטבל ואם הכלי הוא של גוי או ישראל עשאו, וכמו כן יש לצרף את דעות הראשונים שטבילת כלים דרבנן, בצרוף כל אלו אין לבייש את המארח ואפשר לאכול בכף מתכת, אבל בודאי שאם יש כף פלסטיק עדיף. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: "שלא תצא נפשו ביחידות": הרב, אני לומדת הלכות אבלות לצורך מבחן ונתקלתי בהלכה שאומרת "מצווה לעמוד על האדם בשעת יציאת נשמה וכמו שנטה למות אין רשאין לפרד ממנו כדי שלא תצא נפשו ביחידות", מה זאת אומרת שלא תצא נפשו ביחידות?
תשובה: שלא ימות כשהוא נמצא לבד ואין איתו אדם אחר בחדר.
שאלה: הסתכלות וראייה בעלמא: המשנה ברורה (סי ע"ה סק"ז) פוסק שהסתכלות באישה במטרה להנות אסורה וראייה בעלמא מותרת. (במקומות המגולים). מה דינה של התבוננות שלא במטרה להנות? למשל, להתבונן בפנים בשביל לזכור כדי שיוכל לזהות, צפייה בסרט שמשחקות בו נשים (בלבוש צנוע) וכדומה. אשמח לציון מקור.
תשובה: האיסור הוא להנות. בדרך כלל ללא צורך מוגדר ראיה לשם הנאה. אולם אם יש סיבה להסתכל פעם שניה נראה לי שאין איסור.
שאלה: התנהגות של מנהלי גמ"חים: אנחנו זוג צעיר המעוניין לחסוך כסף ע"י הפקדה בגמ"ח במקום בבנק, כך שהכסף שלנו יעזור לנזקקים במקום להעשיר את בעלי ההון. לצערנו אנחנו נתקלים בבעיות הקשורות להתנהלות לא מסודרת של הגמ"חים. עד כה הפקדנו בשלושה גמ"חים: הראשון - שלח לנו קבלה מרושלת, בלי לציין שמדובר בפיקדון, ואפילו שכח לחתום. השני - לא שלח כל קבלה, עד שהתקשרנו וביקשנו. והשלישית - טענה שהם בכלל לא מוכנים לשלוח קבלות בדואר, כי זה עולה להם כסף, אלא רק בפקס. הסברתי לה שלא לכל אחד יש פקס, ושגם לי עלה כסף לשלוח את השיק בדואר, אז היא אמרה "הפעם באופן חד-פעמי נשלח לך קבלה בדואר, אבל להבא אני לא מבטיחה, גם כי לא בטוח שנזכור, וגם כי זה עולה לנו כסף. אנחנו רוצים לנהל גמ"ח, ולא להתעסק עם דואר". אני מאד מאוכזב מהיחס המזלזל של בעלי הגמ"חים במפקידים. הפקדונות האלה הם החסכונות שלנו, האם לא מגיע לנו יחס קצת יותר רציני? "זו תורה וזה שכרה?". מה אומרת ההלכה לגבי הוצאות של מפקיד בגמ"ח - מי צריך לשאת בהוצאות?
תשובה: אל תפקיד בגמחי"ם כאלה.
שאלה: כשרות פירות יער מוקפאים: האם צריך לבדוק מחרקים פירות יער מוקפאים? ואם כן, כיצד בודקים? נראה שמי מלח וסבון הורסים אותם, וגם קשה לראות משהו בגלל המיץ.
תשובה: וברכת ד' ההקפאה איננה עוזרת לעניין חרקים. השאלה אם גדלו בר או בשטח מסודר, וגם לא ברור על אלו גידולים מדובר, יש בפירות יער הרבה סוגים ומינים שונים. ועל כן נראה לי, שמי שרוצה לאכול צריך לפורר לשטוף היטב, ולמעוך היטב דק עד דק, ואז אפשר להקל בדוחק. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מי מוגדר בעריות: הרמב"ם כותב שאישה פנויה אינה אחת מהעריות, והרי היא נידה אם כך ונידה היא כן מהעריות?!
תשובה: הכוונה של הרמב"ם היא לנשים האסורות על האדם ללא קשר לנידותן.
שאלה: שרוול ארוך לגבר: הרב כתב שראוי לגבר ללכת עם שרוול ארוך ורציתי לדעת מה הטעם שבדבר ומה המקור.
תשובה: אין חובה לגבר ללכת אם שרוול ארוך. אך בני תורה צנועים בעיקר בשעה שעוסקים בתורה נוהגים ללכת עם שרוול ארוך. אך צעירים לא צריכים לנהוג כך. שרוול ארוך לגברים תשובת הרב שמואל אליהו
שאלה: ניקוי ירק - עד כמה נדרש להשתדל?: א. למדנו שלא אסרה התורה במה שאין העין שולטת בו. כשאני שוטף ומשרה ירק (כרוב וכד ) עם סבון או מלח אני שופך אחר כך את המים ונדמה לי שעשיתי מעשה פיקטיבי. הרי לא ראיתי שום דבר חשוד ובכל זאת אני צריך להאמין שנהגתי כהלכה ועשיתי משהו מועיל. מה ההגיון בזה? (הרגשה דומה יש לי בביעור חמץ). ב. אם ברור שברוקלי וכרובית, למשל, הם נגועים על פי רוב, אז מדוע לא גזרו רבותינו לא לאכול מהם כלל כמו שגזרו הרבה "גזירות שמא."? האם בימיהם לא היו חרקים ותולעים? ועוד, תמיד הרי אפשר לחשוש שגם אם בדקנו היטב היטב, אולי בכל זאת נותרה בריה אחת או שתים שלא גילינו, אז האם (או מתי) שייך לומר "מנסתרות נקני" בהקשר הזה? זה די מביך והקושי שלי בנושא הוא גם השקפתי.
תשובה: וברכת ד' חוסר ראייתך נובע מכיוון שאינך יודע כיצד לבדוק אבל אדם שיודע (למד אצל מי שמכיר ויודע) כיצד בודקים ירק יראה את החרקים בירקות הנזכרים. החרקים המדוברים אינם מוגדרים כאינם נראים בעין (עין רגילה רואה ממרחק של 25 ס"מ גודל של 0.1 ס"מ והחרקים הללו גודלים לפחות 0.2 ס"מ) אלא שאדם שאינו יודע כיצד לראות אותם, באיזה מקום ונגודיות טובה, לא רואה אותם. כמו כן, הרבה פעמים הם מתים וקשה לראותם אבל בחייהם רואים אותם בעין רגילה ללא זכוכית מגדלת. הידיעה של אדם פרטי איננה משנה את הגדרת המין, דהיינו אם הוגדר הכרוב כנגוע על ידי אנשים שמכירים בחרקים, ממילא מין זה חייב בבדיקה. כשם שלעניין סירכא בריאה חייבו חכמים לבדוק למרות שברור לי שאתה אינך יודע כיצד נראית סרכא בריאה, וכן לעניין צומת הגידים. כל אלו דברים של הגדרת המין. ומשעה שהוגדר המין כנגוע ישנה חובת בדיקה על מנת שאפשר יהיה לאכול את הירק המוגדר כנגוע. אדם שאוכל בלא בדיקה הוא בעצם מעלים עיניו מהאיסור, למרות שהוא עצמו איננו יודע כיצד נראה חרק. לאחר הבדיקה, אם לא ימצא יכול לאכול (אם הוא יודע איך לבדוק או שעושה על פי ההנחיות שכתובות על השקית). על כן, כל השוטף מקיים את תקנת חכמים לבדוק לפני אכילה. איננו יודעים מה היה ומה לא היה, איזה מינים היו ואיזה לא היו, ולוואי והיינו יודעים (דרך אגב, כרובית וברוקולי לא היו בארץ בתקופת התלמוד כלל, זהו מין המוכר בחקלאות רק מהמאה ה-6 לספה"נ, והוא איזה התפתחות של מיני כרוב שהיו בארץ). בכל אופן השאלה מה היה היא איננה נכונה כפי שאמר שלמה המלך (קהלת ז,י) בקשת הימים הראשונים היא לא ידועה, כיוון שכל המציאות הייתה שונה, צורת הגידול שונתה. כך שאין להשוות בין התקופות ומה שהיה אז לא מה שהיום וכן להפך. גם בטעם הפירות המציאות השתנתה בין ימים עברו לימינו אלו, וגם בימינו אלו יש שינויים. כך שבהלכות תולעים נקוט מה שכתב הש"ך: "הכל לפי המקום והזמן". ומכיוון שבימינו הם נגועים, אין לנו אלא את המציאות הנוכחית. יתכן שגם עוד מספר שנים לא יהיו חרקים בכרובית וברוקולי ואז הירק יהיה מותר. ואם חכמים אוסרים אין לכך היתר, על כן חכמים לא אסרו מעולם ירק מסויים אלא אסרו על האדם לאכול ללא בדיקה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לחסוך במפה או מפה חדשה במלוה מלכה: יש לנו שולחן אוכל גדול, שעליו אנו פורסים בסעודות שבת, בנוסף למפה הלבנה, גם מפת ניילון שקופה (חד פעמית), כדי שהלבנה לא תתלכלך. אציין שאנו עדיין משפחה לא גדולה, כך שבני הבית אוכלים את הסעודה בצד אחד של השולחן, כך שהמפה שבצד השני נשארת נקייה. השאלה נובעת משיקולי חיסכון: האם זה ר שנאכל את סעודת מלוה מלכה על חצי המפה החד פעמית שנשארה נקייה מסעודה שלישית או שרצוי לכבוד מלווה מלכה לטרוח ולשים מפת ניילון חדשה?
תשובה: לא נראה שצריך להחליף, אתם יכולים להשתמש בצד השני.
שאלה: שמירת הלשון בעידן של מחלוקת קשה: במשפחתינו ישנה בעיה עם אחד החתנים שלנו, שנוהג בחוסר כבוד ובעקשנות מופלאה ובלתי נסבלת כלפי. לצערי הדבר גורר דיבורים שליליים רבים בטלפון ובדוא"ל ואני תוהה איך ניתן לעמוד בגדרי שמירת הלשון כאשר חדרה למשפחתינו צרה צרורה שכזאת? (נסיונות גישור לא הועילו בינתיים) חשבתי, שלכאורה גם בכל טענות ומענות של בעלי דין אלו מול אלו נאמרים אמירות לגמרי לא סטריליות.לפי זה האם דיין שומע לשון הרע בעבודתו? ואני במצב מורכב, גם ראש משפחה וגם בעל דין מול חתן דנן. ואמנם הדיבורים השליליים אצלי הם רק לתועלת ולא מתוך משטמה וכעס אלא רק מתוך רצון לבירור האמת ולהשכנת אני מאד רוצה להמלט מאיסור לה"ר ולא יודע איך לצאת מזה נקי. שאלתי- כשהמציאות היא כזאת והדיבורים הם בהתאם, אז האם הלכתית ההגדרה של הדיבורים שנאמרים היא לשון הרע?
תשובה: איך מתמודדים? מתעלמים! פוגע - לא שמעת, מעיר הערה - לא ראית, עשה מעשה - זזת. כשאדם מציק רואה שלא מתייחסים אליו הוא עדיין מנסה עוד קצת - אבל בסוף הוא יבין שהוא מציק לקיר, ואז בסוף הוא יפסיק. צריך להיות מתמיד גדול בזה, כי לוקח למציק הזה זמן להבין את זה. ולהפך, בהתחלה הוא בד"כ מציק עוד יותר.
שאלה: מחלוקת רשב"י ור"א: עליך רבי. ידועה המחלוקת בין ר"א לרשב"י האם לעבוד או לא,האם ללמוד ולהתפלל או לעבוד ושרבים עשו כר"א ועלתה בידם ורבים עשו כרשב"י ולא עלתה בידם. מקובל לפרש שההוראה של רשב"י היא לאנשי מעלה ושל ר"א היא לרבים. אך מהו האידיאל העליון ביותר? האם ר"א פסק מה שפסק כי חשב שפרקטית זה יותר מתאים לדור או שחושב שזה האידיאל? האם יש אידיאל נשגב יחיו לפי רשב"י או שגם האידיאל העליון הוא כר"א?
תשובה: בספר בראשית כבר למדנו שהעבודה היא קללה, אך מצד שני כבר למדנו שאדם שצריך לעבוד והוא לא עובד זה עוד יותר קללה. אז המצב שהיה לר"ש, שהוא התפרנס משמיים, זה המצב האידיאלי, אך אדם שיחיה על חשבון אחרים, זה בכלל לא זה.
שאלה: דגים טריים בחו"ל: אני נוסע לחו"ל ויהיה לי כנראה רק פרות ירקות ודגים טריים. מה צריך לבדוק לפני שקונים דג טרי? גם מבחינת תולעים.
תשובה: וברכת ד' לעניין דג יש לבדוק סנפיר וקשקשת, אם יש קשקשת הדג מותר באכילה. לעניין תולעים בדג, אם זה דגי בריכות אין חשש כלל. לגבי דגים טריים ההגדרות הן כלליות, דהיינו יש סוגי דגים שאין בהם בעיות (כגון: אמנון מסין, דניס, נסיכת הנילוס, סלומון נורווגיה ועוד), ויש כאלו שיש בהם בעיות. בכל אופן אם אין ידיעה איזה סוג, כדאי להסיר את העור ולשפשף ואז אפשר לאכול. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נופש בשנת אבל : לכבוד הרב! רציתי לדעת האם ישנה בעיה הלכתית לצאת לנופש וטיולים בשנת אבל?
תשובה: למטרת מנוחה והתרעננות מותר בחברת בני משפחה קרובים בלבד.
שאלה: חצאית עד הברך: הרב, רציתי לשאול לגבי אורך חצאית לבחורה,עפ"י ההיתר של המ"ב. האם הכוונה היא שהשוק היא החלק מעל הברך או כולל הברך עצמה? פעמים רבות קורה שבנות צנועות וטובות משתדלות ללבוש חצאית שעוברת את הברך וכו אך כשהן יושבות רואים קצת את הברך. השאלה היא, האם זה מותר? ועד היכן נקרא "ברך"? משום שזה מחולק לשני חלקים - עצם גדולה ואז יש עוד בליטה אחריה. מצטער אם לא הצלחתי לנסח טוב את שאלתי. מראש
תשובה: כל הברך צריכה להיות מכוסה ולא נראת בכל מצב.
שאלה: הסרת שם: האם מותר להסיר לצמיתות שם אחד מתוך 3 השמות שניתנו לי בעת היכנסי בברית המילה? מה הסיבות להתיר או לא להתיר מהלך כזה, ומהם ההשלכות למהלך זה?
תשובה: הימנעות משימוש בשם זמן רב גורמת להיעלמותו. אח"כ יש למחוק את השם במשרד הפנים ובת.ז.
שאלה: קטע משיר השירים: ברצוני לדעת איזה קטע הכי בעל משמעות משיר השירים?
תשובה: הכי בעל משמעות זו שאלה קשה אי אפשר לומר על פסוק מסוים שהוא יותר מהאחרים. כל שיר השירים הוא גדול מאוד, ורש"י אומר שכל השיר הוא בעצם תפילה להחזיר את האהבה הנפלאה שהייתה עד חטא העגל.
שאלה: חיישן תאורה במלון בשבת: אני נמצא במלון בשבת הקרובה ושמתי לב שהתאורה בחדר המדרגות נדלקת רק כשיש תנועה של אנשים האם אוכל לעבור שם בסיוע של גוי או שאין ברירה והיה חייב להישאר בחדר מה שימנע ממני להגיע לתפילות בביה"כ.
תשובה: סיוע גוי מותר אולם השאלה היא איך תוכל להצמיד לך גוי בכל תנועה שלך? עצתי לפנות לרבנות שנתנה את ההכשר למלון, גם החיישן כלול בהכשר.
שאלה: קורנפלקס ייבוא חו"ל: אני ספרדיה וקניתי קורנפלקס תוצרת חוץ שיש עליו רק הכשר של הרבנות הראשית לישראל ורבנות דנמרק. האם עליי לחשוש לאפיית עכו"ם או שמותר לי לאכול? מראש!
תשובה: בישולי גויים אסורים אם דרך לכבד בהם אנשים חשובים, וכיון שבדרך כלל קורנפלקס מיועד לילדים ואיננו מכובד, נראה לי שאם יש הכשר של הרבנות הראשית אפשר לסמוך ולאכול.
שאלה: תביעה בערכאות עקב עבירת רשלנות: לפני שנתיים ושמונה חודשים חתמתי על חוזה מכר דירה, אולם העו"ד שייצג אותי בעסקה זו והיה אמון בן היתר על רישום הזכויות בנכס על שמי ולטובתי לא כן עד היום, נכון להיום הזכויות בנכס עדיין לא רשומות על שמי, דבר זה התברר לי לאחרונה בעת שרציתי למכור את הנכס, וכעת איני יכול למכור את נכס. יצוין שע"פ המשפט האזרחי, עבירת רשלנות שכזו הינה חמורה, אך מפאת האיסור לפניה לערכאות, ברצוני לקבל חוו"ד משפטית אודות המשפט העברי האם ישנה עילה לתביעה כנגד העו"ד, ומהו הסכום הראוי לפיצוי מעין זה. יובהר, כי שווי הנכס היום הינו 450,000-500,000 ש"ח.
תשובה: אנא בבקשה, ציין את הנזק שנגרם לך, שעליו אתה מבקש פיצוי.
שאלה: ערלה נטע רבעי בדירה שכורה: אני שוכרת דירה עם גינה ובה עצי פרי. בעל הבית אמר לי כי העצים נטעו ביולי 2008. מה הדין, האם מותר כבר לאכול? אשמח לתשובה מפורטת איך לנהוג כי אין לי שום נסיון.
תשובה: וברכת ד' מכיוון שאיננו יודעים דבר על העצים שקודם לתאריך יולי 08, עלינו להתייחס לתאריך זה כשעת הנטיעה. ועל כן בסיון תמוז תשס"ח הייתה הנטיעה. על פי החשבון: שנת ס"ח - ראשונה לערלה, ס"ט - שנייה בערלה. ע - שלישית בערלה. כל מה שחנט מט"ו בשבט תשע"א הוא רבעי. כל פירות הקיץ הם מגידול זה ולכאורה צריך חילול נטע רבעי ולאכול. אבל כיוון שיש לנו ספק שמא העץ היה קודם וא"כ יתכן שאלו פירות שנה חמישית. ועל כן צריכים להפריש גם תרו"מ. העולה, שהפירות השנה את צריכה להפריש תרו"מ ולחלל נטע רבעי הכל ללא ברכה. לגבי הנוסח והנתינה של המעשרות כדאי ליצור קשר עם בית האוצר (086847325) להיות מנוי על מעשר ראשון ומעשר עני וכן מעשר שני, ולקבל מהם פרטים ושם גם מופיע נוסח של נטע רבעי. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תליית מודעה בשבת: לרב האם מותר בשבת לתלות מודעה ע"י נעץ על לוח מודעות? האם יש חילוק בין לוח מודעות קבוע לקיר ללוח ניד? יש לציין שבשש"כ (כג,מו) אסר מטעם תופר.
תשובה: מי יכול להתיר את מה שהשש"כ אוסר?
שאלה: המלמד ידי לקרב אצבעותי למלחמה: "המלמד ידי לקרב אצבעותי למלחמה" - האם הפסוק נכתב בהקשר למאורע ספציפי בחייו של דוד המלך או שנכתב כדי להלל את הקב"ה?
תשובה: המלבי"ם מסביר שזה מזמור כללי, שה' עזר לדוד לנצח תמיד את אויביו. וכן משמע מהאבן עזרא והמצודות. הרד"ק אומר שהמזמור נכתב אחרי שמלך וניצח את הפלישתים שקמו עליו.
שאלה: מדוע כלי שני אינו מבשל: רציתי לדעת מדוע אומרים שכלי שני אינו מבשל, בעוד במציאות הוא כן יכול לבשל, לדוגמא, אם נשים קצת מים קרים בתוך כלי עם מים רותחים, אזי מעט המים הקרים יתבשלו, ובכל זאת זהו בישול מותר?
תשובה: בישול זה לא מכה אחת אלא זה תהליך שלוקח זמן. תוס' כבר כתב שבכלי שני דפנות הכלי קרות ולכן המים רק מתקררים והולכים, וממילא זה לא מבשל (אא"כ זה מקלי הבישול).
שאלה: הסדור אזור אליהו: להדר"ג. א.מה דעתו של הרב על הסדור אזור אליהו? ב.מה דעתו על אימוץ כל מנהגי הסידור על ידי בעל תשובה אשכנזי שאינו יודע את מנהג אבותיו?
תשובה: איני מכיר את הסידור. בעל תשובה חייב עקרונית במנהג אבותיו אך אם הורגל במנהג אחר אינו חייב לשנותו.
שאלה: "די לי שצד אחד תובע גירושין כדי לחייב בגט": שלימות-הבית המשפחתי ושלומו הם מאבני-היסוד של אורח-החיים היהודי. איך צריך להתייחס לדיינים שלעת הגשת בקשה ל -בית על-ידי בן או בת זוג שנישואיהם (שניהם נשואים לראשונה) עלו על שרטון, וכאשר כתגובה לבקשה לשלו"ב הוגשה תביעה לגירושין - הדיינים מודיעים מייד בתחילת-הדיון ובפירוש, שדי להם בכך שאחד מבני-הזוג, האישה או האיש, מסרבים להמשיך בחיי-הנישואין, ולכן ביה"ד לא יכפה שלו"ב אלא דווקא יחייב או יכפה מתן גט, על אף הצהרת-אהבתו של האיש לאשתו, או אהבתה של האישה לאישה. האם יש נפקא מינא אם אין לשני בני-הזוג שום תביעות-רכוש זה כלפי זו או זו כלפי זה, בניהם כבר בגירים ויצאו מן הבית ואין צורך בקביעת משמורת, והאישה מבוגרת מכדי ללדת שוב ילדים (אין חשש ממזרות בהשהיית-הגט), וגם שניהם מצהירים שלא נתנו עינם באחר או באחרת? האם יש הבדל בין אם הבעל הוא המצהיר על אהבתו לאשתו, והיא המתעקשת על קבלת-גט, לבין מצב שבו האישה מסרבת לקבל גט כי היא מבקשת שלו"ב, ואילו האיש תובע ממנה להתגרש?
תשובה: ח קראו לדיינים "אלוקים" מכיוון שהם מורידים את רצון הבורא יתברך מן השמים אל הארץ. אשר על כן יש להתייחס אליהם בכבוד הראוי. אם אתה חושב שיש סיכוי ל" בית " אנא פנה אליהם. אם הנך חושב שנעשה לך עוול, פנה לעורך דינך או לטוען הרבני בבקשה להתלונן אצל מנכ"ל בתי הדין הרבניים.
שאלה: שמירת נגיעה בפנויים: אני נמצאת הרבה במאחזים, ומתוקף המציאות, קורה הרבה פעמים ששוטרים חיילים מפנים אותנו. רציתי בבקשה לדעת האם זה ששוטר חייל מפנה אותי נחשב כנגיעה? (כי הרי זה ודאי לא נגיעת חיבה).
תשובה: ודאי שזה לא נגיעה של חיבה אלא שזה לא כבודה של בת ישראל שהיא תיגרר ע"י בחורים. ולכן אם את כבר מגיעה למצב כזה, תתפני לבד.
שאלה: החזרת גזילה ממשפחה: האם שהייתי קטן לקחתי כסף בבית של מישהוא גניבה אבל הוא היה על הרצפה, וכששאלו אותי אמרתי לא מצאתי. אם בזמן הזה אני מחזיר את הגניבה לכל המשפחה - מותר? או שזה שייך למישהו מסויים מבני המשפחה?
תשובה: אם גילך בזמן הגניבה היה מתחת לבר מצוה מן הדין אתה פטור מלהחזיר את הגניבה, אולם ודאי שראוי להשיב, אלא שאינך יודע למי. ודומה למקרה בגמרא למי שגנב מאחד מתוך חמשה ואינו יודע ממי מהם גנב, והם אינם תובעים אותו, שהדין הוא שמניח ביניהם ומסתלק. אמנם כדי לצאת ידי שמים צריך להחזיר לכל אחד ואחד, אך במקרה שלנו אין צורך בכך כי ניתן לראותם כיחידה אחת, ויתכן שילדי המשפחה היו קטנים, וממון המשפחה שייך רק לאב המשפחה, ובנוסף לכל זה אור מן הדין הקטן פטור על חזרת הגניבה לאחר הגדיל, ולכן למעשה די אם תחזיר בעילום שם לאבי המשפחה. הרב ניר אביב.
שאלה: בית - אישה קללנית: אישה קללנית מה דינה ברבנות?
תשובה: כתוב מפורש שהיא יוצאת בלא כתובה. אך צריך לדעת ככלל שלא כך מנהלים דין תורה ולא ויכוח בין בני זוג, לא על פי הכרעה של רב באינטרנט, צריך לשמוע את שני הצדדים.
שאלה: תרומות ומעשרות על ידי לוי: מדוע אני (ישראל) מפריש היום תרומת מעשר ולא הלוי? למה שהלוי לא יעשה עם תרומת המעשר כמו שאני עושה עם התרומה הגדולה?
תשובה: וברכת ד' אמנם כך היה צריך להיות, שהלוי יתכן לכהן, אבל כיוון שהעברה של מעשר ראשון ללוי היא לא מיידית, ומאידך אי אפשר לאכול כל זמן שיש תרומת מעשר, הקלו חכמים שגם ישראל יוכל להפריש תרומת מעשר לכהן ולאו דוקא הלוי. מה עוד שאין כאן תוספת, דהיינו בכל מקרה הישראלי צריך לתת 10  ללוי ומזה 1  נותן הלוי לכהן, על כן בנתינת הישראל לכהן את 1  של תרומת מעשר איננו מפסיד דבר, ומאידך זה מתיר לו את הפירות באכילה מיידית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מדוע קוראים את מגילת איכה בשקט בתשעה באב: מדוע לחלק מעדות המזרח (כמו העירקים) קוראים את מגילת איכה בליל תשעה באב בתוך תפילת ערבית בשקט, כלומר, החזן לא אומר בקול אלא בשקט? ומדוע רק את סוף איכה החזן קורא בקול החל מהפסוק "זקנים משער שבתו בחורים מנגינתם."? מה הסיבה לכל זה?
תשובה: אולי בגלל קושי לציבור להתרכז זמן ארוך ובפרט בדברים עצובים ומכאיבים.
שאלה: שימוש אישי בתרומה שלא השתמשו בה: כבוד הרב, לקראת שוק פורים אספנו תרומות (חפצים או כסף) מכל מיני חנויות. בשוק פורים, 55 אחוז מההכנסות היו לצדקה וכך גם אמרנו לבעלי החנויות שמהם התרמנו. יכול להיות שלא אמרנו לכל התורמים שההכנסות היינם גם לצדקה. הם כבר רגילים להתרמות האלו. לאחר שוק פורים נשארו לנו חפצים שתרמו (ספרים, בגדים משחקים.) שלא השתמשנו בהם בסופו של דבר. האם ניתן לקחת אותם לעצמנו? יהיה קשה עד בלתי אפשרי לבדוק מהיכן כל חפץ הגיע.
תשובה: תפדו את כל החפצים בסכום מסויים לצדקה. הסכום לא צריך להיות כמחיר החפץ בשוק אלא כמכירת סוף עונה וכדו'.
שאלה: שליח ציבור שמעשן בשבת: אני בן 20 ואני מתפלל בבית כנסת שנערים בגילאים 14-20 קוראים בתורה בימי שבת. יש לי חבר בגילי שגם שליח ציבור שם. הוא בא מבית דתי. הוא מעשן ובתקופה האחרונה הוא נפל כמה פעמים וזה קרה גם בשישי בערב ולמחרת הוא היה צריך לקרוא בתורה. האם הוא מוציא את הציבור ידי חובה בקריאה?
תשובה: אתם צריכים לא לתת לו להיות חזן או קורא בתורה. אם בדיעבד הוא קרא, יכול להיות שיצאתם, אבל לכתחילה לא ראוי שהוא יקרא או יעלה חזן.
שאלה: אינטרקום לינוק בשבת - המשך: להלן שאלה ותשובה מאתרכם: אינטרקום לתינוק בשבת הרה"ג דב ליאור שאלה: האם מותר להשתמש בשבת במערכת אינטרקום לתינוק? (המערכת מורכבת מ-2 מכשירי קשר שאחד מונח ליד מיטת התינוק ואחד ליד מיטת ההורים)
תשובה: אם זה נעשה מאליו (לא לוחצים על כפתור בשבת וכו ), אין בעיה. אם התינוק מסתובב או משתעל וכדו, אתם תשמעו בחדר השני, ובשביל תינוק אין בעיה. שאלתי היא, האם מותר לטלטל את המכשיר שנמצא בחדר של ההורים (כגון שעוברים חדר), אם איננו משנים שום דבר בכפתורים? לכאורה, אם מותר להזיז מאוורר המחובר לחשמל, לא אמורה להיות בעיה, אך ברצוני להיות בטוח בכך. ויישר כוח עצום! תשובה: נראה שזה יהיה מותר (מכיוון שזה צורך התינוק).
שאלה: השתתפות בכנס עם רפורמים: הרב, מזה מספר שנים אני נוהג ללכת לעצרות של תנועת במעגלי צדק, המרימה על נס את הצדק החברתי, מוסר הנביאים, והחשיבות של הצדק כחלק מהמשנה התורנית של האדם הדתי. לאחרונה התפרסם כי בכנס השנה, שיארך בי"ז בתמוז, ישתתף גם רב רפורמי - מנכ"ל התנועה הרפורמית גלעד קריב. האם מותר לי ללכת לעצרת כזו למרות שיש שם רב רפורמי או שאין זה ראוי? אודה לתשובת הרב בהקדם שכן מועד הכנס קרוב.
תשובה: כידוע הרפורמה לוחמת בכל במה אפשרית להכרה בה וברבייס שלה. להשתתפות רבנים עם רביי רפורמי נותנת לגיטימציה לרפורמה ולכן היא אינה ראויה.
שאלה: בקשר לתשובה על השאלה לגבי הנס של יהושע: כדי שהשמש תיראה כעומדת משמעות הדבר היא שכדור הארץ צריך להפסיק להסתובב סביב צירו. אלא שאילו זה היה קורה כולם היו עפים לחלל כי כדוה"א נע במהירות של כ-1600 ק"מ בשעה!! מה שאומר שאם אכן כך היה, היה צריך להיות פרק זמן שבו התנועה האטה עד שנעצרה לחלוטין (כדי שהתופעה הנ"ל לא תקרה) אבל אז זה אומר שעדיין היה צריך להיות פרק זמן שבו השמש כן זזה. איך זה מסתדר עם הפסוקים?
תשובה: איננו יודעים איך התרחש הנס וייתכן שחלק מהנס שכדור הארץ נעצר ולא עפו אנשים או שלחילופין השמש הסתובבה יחד עם כדור הארץ. כמו כן, ייתכן שהייתה האטה איטית. בפסוקים לא כתוב איך היה הנס.
שאלה: "ואהבת את הגר": מה משמעות המשפט "ואהבת את הגר"?
תשובה: כמשמעות הציווי "ואהבת לרעך כמוך". יש לאהוב אותם ולהתייחס אליהם בכבוד ככל יהודי אחר, ואף לקרב אותם במיוחד כדי שלא ירגישו כזרים.
שאלה: פסיקה צבאית: לכבוד הרב, אני לפני גיוס ורציתי לדעת מה דעת כבוד תורתו, האם ישנה פסיקה צבאית? האם פסיקה של רב צבאי המכיר ראש של לוחם הינה יותר חזקה מרב גדול? (לשם הדוגמא, האם אנו נגדיר את הרבצ"ר או רב שהיה חייל בקרבי שמכיר מבפנים את ראש הלוחם כבעל הפסיקה אף במקום גדולים ממנו?)
תשובה: הרב הצבאי הוא ה"מרא דאתרא" לחיילים המשרתים עמו בכל הנוגע למערכת היחסים שבין החייל לצבא.
שאלה: תאריך האזכרה בשנה מעוברת: תוכן ההודעה: בני נפטר ב ט' באלול ה'תש"ע (19 8 2010) ונקבר ב י' באלול ה'תש"ע בגיל 5 וחצי שנים. מוצאי אשכנזי. שאלתי: באיזה תאריך אני צריך לעשות את האזכרה?האם יש קשר לשנה מעוברת?
תשובה: האשכזים עושים את האזכרה ביום הפטירה גם בשנה מעוברת. שהקב"ה ישלח לכם נחמה וברכה, הרב בנימין במברגר
שאלה: איך מתירים נדרים: 1) מי יכול על פי ההלכה להתיר נדרים, באיזה גיל הכי צעיר אפשר כבר להתיר נדרים והאם יש בזה הבדל בין אשכנזים לספרדים? 2) איך מתבצעת התרת נדרים והאם יש הבדל בנוסח בין אשכנזים לספרדים? 3) בכל השנה שעושים התרת נדרים, צריך לומר נוסח מסוים ולעשות הכנות לזה או שאפשר להתיר את הנדר איך שרוצים גם ב 5 דקות, והאם גם בזה יש הבדל בין אשכנזים לספרדים?
תשובה: 1. להתיר נדרים אפשר בכל גיל (מעל בר מצווה), אם המתיר למד את ההלכות. 2. העיקרון של התרת נדרים מבוסס על העיקרון שאם הנודר היה יודע את מה שהוא יודע עכשיו הוא לא היה נודר. לאחר שהמתירים מוודאים את זה הם אומרים שלוש פעמים 'מותר לך'. 3. רק לפני ראש השנה אומרים את הנוסח הארוך, כדי למנוע חלות של נדרים להבא וכו', אבל בנדר שאדם נדר ולאחר מכן הוא מתחרט, הוא בא בפני שלושה, אומר להם והם מתירים לו.