LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לימוד לטינית: ב"ה. האם מותר ליהודי ללמוד לטינית, שזאת שפת הנוצרים, או שזה נחשב עבודה-זרה?
תשובה: מותר ללמוד את השפה הלטינית. השפה הלטינית היתה קיימת עוד קודם לנצרות. בשורות טובות
שאלה: הורדת תמונות של עיצובי שמלות כלה: לכב הרב ברצוני לדעת האם מותר לי להוריד תמונות של בחורות כלות כדי לשמור את זה במחשב שלי כגון שזה יתן לי רעיון לשמלת ערב כלה ולתסרוקות שונות? יש לציין שחלק מהתמונות מפורסמות באתרים של מעצבי שיער. התמונות הללו הן אך ורק בשבילי ללא העברתן לשום אדם אחר, למעט נשים שיוכלו ליצור בשבילי דבר שנראה אותו דבר כמו בתמונה.
תשובה: אם התמונות אינן מוגנות על ידי זכויות יוצרים אין בעיה. הרב ניר אביב
שאלה: ההבדל בין גרושה לאלמנה: מדוע לכהן מותר להתחתן עם אלמנה, אך עם גרושה אסור? מה ההבדל ביניהן?
תשובה: כנראה שהשבר שיש בגירושין גדול יותר בדרך כלל מאשר באלמנות.
שאלה: טילטול שלא במקום עירוב: היינו צרכים להוציא ציוד מחוץ לעירוב דרך כרמלית לרשות היחיד, כיצד היה עלינו לעשות זאת?
תשובה: ישנם מספר אפשרויות, כאשר האפשרות העדיפה ביותר היא ההעברה ע"י הוצאה ע"י מקום פטור. דהיינו, שמעמידים לפני שבת מקום פטור, בזנ"ט, שעדיף שיהיה מעל 10 טפחים (80 ס"מ) בסמוך לרשות היחיד, ומוציאים מרשות היחיד ומניחים על מקום פטור, נוטלים ממקום פטור ומניחים ברשות היחיד. בדיעבד, מקום פטור יכול להיות בגובה מעל 3 טפחים. (מעל 24 ס"מ) ואינו רחב יותר מ32 ס"מ על 32 ס"מ (שמה,יט. שמו,א). בשעת הדחק נתן להשתמש ביד חבירו שנמצא מחוץ לרה"י למקום פטור ומניחה מעל 10 טפחים.
שאלה: מי שנתכנה בשני שמות: עבור הרב יצחק בן יוסף שליט"א בתפוצות מסוימות היה נהוג לתת לבנים בלידתם שני שמות אחד לועזי ושני שם עברי. עם עלייתם לא"י השם הלועזי היה רווח במשפחה המורחבת ואילו בסביבה רחוקה הישראלית הם נקראו בשם העברי. לבנות ניתן שם לועזי ורק לאחר זמן עם עליתן לא"י הן אימצו להן שלם עברי, וכנ"ל השם הלועזי היה בפי המשפחה המורחבת ואילו בסביבה רחוקה ההם נקראו בשם העברי. מהו השם העקרי לבנים? מהו השם העקרי לבנות? לצורך תפילה עליהם ולהבדיל אזכרה, כתיבה על המצבה וכו.
תשובה: השמות הנאמרים במי שברך לחולה או נכתבים במצבה: נלמד משמות הנכתבים בכתובה שצריך לכתוב את השם העיקרי, ושמות אלו נכתבים עפ"י השם שבו עולה לתורה וחותם על שטרותיו (צ'קים). ובו רואים את השם העיקרי ואם נקרא כך ברחוב ובת"ז ברצף שכזה, אין ספק שכך צריך לנהוג. (ראה קיצור נחלת שבעה יט, א-ו והוסיף שם שההקפדה בכתובות שיהיה כמו בגיטין שאם חלילה יתגרשו אפשר בזמן ספק לללמוד מהכתובה והוא מוסיף שלא ראיתי מקפידין בזה). ועוד מוסיף נחלת שבעה - מי שיש לו שני שמות אחד עברי שעולה לתורה ואחד לועזי שנקרא בפי כל, יכתוב השם הלועזי כשם שני (המכונה). לא כל השמות נכתבים, מרדכי למרות שנקרא מוטי, שושנה למרות שנקראת שושי, בכל אופן כותבים את השם המקורי בלבד. ולכן בשאלתך - כשעולה לתורה, וכך גם נקרא ברחוב, כך יברכו אותו במי שבירך לחולה או יכתבו במצבה. ויש עניין לקרוא בשמות העבריים גם אם הם פחות נפוצים כעיקר כפי שכתב נחלת שבעה המוזכר לעיל. לסיכום: השם שנקרא ברחוב והשם שעולה בו לתורה, כך יברכו את החולים או חלילה על מצבה ואזכרה. ואם השתמשו בשני השמות גם ברשות הרבים או שיש רצון במשפחה, אפשר לכתוב את השם הלועזי במצבה בסוגריים.
שאלה: שימוש בתבנית בשרית לבורקס חלבי: אשה שמתחזקת שאלה, תבנית בשרית לא בת יומא ורוצה לאפות בה בורקס חלבי על ידי שתשים שתי שכבות של נייר כסף, מה דין התבנית לאחר מעשה?האם זה שאלה מציאותית שאם האשה תגיד שלא היה שומן על התבנית אז נתיר?
תשובה: אין להשתמש באותה תבנית, גם לא ע"ג נייר כסף וגם לא אחרי מעת לעת. ואם בדיעבד השתמשה האוכל לא נאסר. אבל להבא אין להתיר ואפשר להשתמש בתבנית חד פעמית אחרת לצורך מאפה חלבי.
שאלה: לימוד בספרי מוסר בזמן אבלות: לכבוד הרב נבנצל האם מותר ללמוד בשבעת ימי האבלות בתשעה באב ספרי מוסר? האם מותר ללמוד בימים אלו שותי"ם מתקופת השואה (או שיש עונג בלימוד הסברות בשו"ת)?
תשובה: בשבעת ימי האבילות, וכן בתשעה באב, מותר ללמוד בספרי מוסר ובספרים אחרים המעוררים את האדם לתשובה. אם מעוניין ללמוד שותי"ם מתקופת השואה, אם לומד על מנת להתעורר ע"י כך בתשובה מותר, ובלבד שלא יפלפל ויעמיק בהלכה. בשורות טובות
שאלה: האם יש בקנס משום ריבית: לכבוד הרב, הרי הרשב"א כותב ונפסק להלכה (קעז, יד), שגם זה אסור לכתחילה משום הערמת ריבית, כי לעולם אסור שהמלווה יקבל משהו? אני שואל הלכה למעשה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לגבות ריבית לישוב"
תשובה: מיסים זו לא הלוואה אלא חיובים. וכאשר אדם לא משלם בזמן, אפשר לתת ריבית דרבנן לפי זמן, או לקנוס חד פעמי.
שאלה: שבירת תפילין לשם סקרנות: כשהייתי נער (אחרי גיל בר מצווה) מצאתי תפילין בגניזה ומאוד עניין אותי לראות את הפרשיות. בגלל שלא הצלחתי לפתוח את הקשירות של בית התפילין, פשוט שברתי את בית התפילין ל2 חתיכות ושלפתי את הפרשיות. הייתי רוצה לדעת האם עברתי עבירה, ואם כיצד כיצד עלי לכפרה?
תשובה: יש איסור חמור לקרוע תפילין ואם רואים מי שעושה זאת צריך לצום. אבל אפשר ללמד עליך זכות שאם היו התפילין בגניזה כנראה שהיו פסולות ואם כן אין האיסור חמור, וליתר ביטחון עדיף שתתן צדקה לכפרה והוא רחום יכפר עוון.
שאלה: לאכול לפני התפילה בגלל עצירות: הרב, יש לי עצירות קטנה ביציאת הצואה. הפרות אגס, אפרסק, שזיף מיובש, תפוח, משמש. הם עוזרים מכיון שאני נוהג ללכת לשירותים פעמים ביום פעם אחת בבוקר ובצהריים, האם מותר לי לאכול חלק מהם לפני התפילה?
תשובה: השו"ע כותב: " ולא לאכול ולא לשתות אבל מים מותר.וכן אוכלים ומשקים לרפואה מותר". מכיוון שיש לך צורך בריאותי אינו נחשב כגאווה ומותר. ולכן, תאכל המינימום הנדרש.
שאלה: נחיתה בחו"ל ביום טוב שני של שמחת תורה: לאחרונה קבעתי טיסה לי ולסבתי לביקור ילדיה בניו יורק, תוך שימת דגש לתאריכי חגים ושבתות. מבלי משים לב, דודי, שגר בניו יורק גילה שאמנם אנו נצא את ישראל לאחר מוצאי חג שמחת תורה בישראל, אולם ננחת בניו יורק ביום החג השני הנחוג בחו"ל. שאלתי היא, מה דבר ההלכה בעניין זה, האם הנ"ל מהווה בעיה? ואם כן, כיצד ניתן להתמודד איתה? אציין כי שינוי הטיסות כרוך בעלויות גבוהות. אנו אמורים לנחות בניו יורק בשעות הצהריים, כשלוש שעות לפני צאת החג בניו יורק. ב מראש.
תשובה: עליך להישאר בשדה התעופה עד צאת החג.
שאלה: מוזיקה ווקאלית בשנת אבל: אשתי אבלה. האם מותר לה בשנה לשמוע מוזיקה ווקאלית?
תשובה: מסויקה עליזה ומרקידה אסורה, בין ווקאלית ובין אינסטרומנטאלית.
שאלה: רכיבה טיפולית במקום הפתוח בשבת: יש לי שני ילדים. לאחד מהם בעיית תקשורת (פי די די) ולשניה בעיה רגשית מסוימת, הזקוקים לטיפול רגשי. המליצו לי בקופת חולים על רכיבה טיפולית. אך ראיתי שהחוות באזור מגורי פתוחה בשבת. יש לציין שאין לי רכב ואין באפשרותי להגיע למקומות רחוקים מידי מעיר מגורי. האם יש אפשרות להשתמש בשירות זה?
תשובה: מותר רק ביום חול.
שאלה: תרומה מהמעשרות נושאת פרסים?: לכם, האתר מפרסם שהוא מעוניין לקבל תרומות אותן ניתן לשלם מהמעשרות, ומה יהיה אם אזכה בפרס, הרי שילמתי את זה מהמעשרות שלי?
תשובה: הרה"ג זלמן מלמד נשאל על כך על ידי צוות האתר ופסק שאין בכך בעיה. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: עליה להר הבית: כפי הידוע לי הקימה הרבנות הראשית ועדה לבחינת העליה להר הבית. ועדה זו לא פעלה אינה פועלת וכנראה לפי מה שקרה עד כה לא תפעל. כפי שאני מבין גם מועצת הרבנות הראשית לא דנה בענין. אם הנחותי נכונות הרי האיסורים שיצאו מפי רבנים חשובים אינן אלא דעות פרטיות ומולן יש החלטה של בי"ד של מומחים שדנו בדבר במסגרת הסנהדרין החדשה שפסק שהיתן לעלות ואף קביעותחומי זהירות. האם בנסיבות הללו יש צידוק לרבנים לייצד עמדת הרבנות הראשית שלא דנה בנושא בתור רבנות ראשית מעולם?! השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מדוע הרבנות הראשית לא פועלת עבור הר הבית"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, נדמה לי שהיה דיון במועצת הרבנות הראשית על זה. וכל זמן שהמועצה לא החליטה שמותר נשאר המנהג שאסור. שנזכה לגאולה השלמה במהרה, הרב חגי בר גיורא
שאלה: מתי על הש"ץ לומר הפסוק ושמו את שמי וגו : מתי על הש"ץ לומר את הפסוק: "ושמו את שמי על בני ישראל ואני אברכם"?
תשובה: אומרים את הפסוק ושמו וכו' כאשר אין כהן בבית הכנסת ונאמרת ברכת כוהנים ע"י ש"ץ.
שאלה: שתי נשמות לישראלי ואחת לגוי: בעל התניא לקח מהמורח"ו את הרעיון שלישראלי שתי נשמות (א-לוהית והשנייה בהמית) ולגוי רק נשמה אחת (בהמית). שאלתי היא ממי לקח האר"י הקדוש בעצמו את הרעיון? אולי מרשב"י בזוהר או שזה חידוש שלו? האם הרעיון קיים אצל הראשונים או שהתגלה רק מהאר"י הקדוש?
תשובה: כבר בתורה נאמר כי יצר לב האדם רע מנעוריו. ובדברי ח (בברכות) נאמר בכל לבבך בשני יצריך ביצר טוב וביצר הרע וכן נאמר בזוהר כי שני חללים בלב באחד שוכן הטוב ובשני הרע.
שאלה: גלידה בכוס משקה חם בשבת: האם מותר בשבת לשים גלידה בכוס משקה חם? (בחום שיד סולדת בו).
תשובה: לספרדים - מותר. לאשכנזים - אסור. הרחבת התשובה: הדיון ההלכתי משני היבטים - א. האם יש איסור בישול - כלי שני אינו מבשל. ב. שינוי מצב צבירה ממוצק לנוזל וכן להיפך - השו"ע מתיר, ולכן לשאלתך מותר. וכן מותר לעשות קוביות קרח בשבת. ע"פ הרמ"א מותר רק במקום צורך, וגלידה אינה צורך, ועשיית קוביות קרח מותר בימים החמים.
שאלה: אחדות ההלכה- המשך: מדוע בא"י אי אפשר שכולנו ננהג בדרך אחת או לחילופין שיבוטלו מנהגים שנננהגו בקהילות שונות. הרי זה בלתי אפשרי שמה שכשר אצלי איננו כשר אצל שכני וההפך למרות ששנינו אנשי יר"ש! מדוע שיטת הפסיקה בא"י לא כוללת את כולם וממשיכים "עדרים עדרים" ממש כמו בגלות. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אחדות בהלכה"
תשובה: חשוב שלא ליצור מחלוקות והבדלים, מעבר למה שקיימים בין הפוסקים. בהלכה אין הבדלים רבים בכשרויות בין העדות אלא החלטות של קבוצות על מי לסמוך ועל מי לא.
שאלה: ברכת בשמים על שיח שעדיין מחובר לאדמה: האם מברכים בורא עצי עשבי בשמים על שיח שעדיין גדל באדמה או רק אם הוא תלוש? ושאלה נוספת, אם אנשים מסוימים נהנים מריח מסוים אבל אני לא אוהב את הריח הזה, האם אני יכול לברך בכל זאת?
תשובה: וברכת ד' א. מברכים גם על מחובר לאדמה. ב. אדם שלא נהנה מריח מסויים איננו מברך עליו, למרות שיש אנשים שנהנים מריח זה. כשם שאם אדם שאוכל מאכל שלגביו איננו טעים או מזיק לו איננו מברך למרות שלרוב האנשים איננו מזיק והם מברכים עליו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: גופיית ציצית: רציתי לשאול שאלה לגבי גופיית ציצית. אני החלטתי ללבוש גופיית ציצית מכיוון שבקיץ חם ועם הגופייה זה פחות חם מאשר עם ציצית רגילה. במידה ואני עושה פעליות ספורטיבית שציצית עלי ואני מזיע והגופייה ספוגה בזיעה האם דבר זה מבזה את הציצית? האם עדיף שאני עושה פעילות ספורטיבית להתאמן ללא הציצית?
תשובה: מצוות ציצית שקולה כנגד כל המצוות, ולכן ראוי לקיימה תמיד, גם שעושים ספורט, זהו קידוש ה'. וגופיית ציצית מקלה על קיום המצווה, ועשיית ספורט עם ציצית כך ראוי לנהוג. בזמנים קדומים רוב האנשים עבדו פיזית והזיעו, האם היו פטורים מציצית? ברוך ה' אנו נגמלים מקללת האדם הראשון ורוב האנשים לא מקיימים בזעת אפך. כך שאי אפשר לראות בכך פגיעה בציצית אלא שלמות עשיית ספורט, שמירה על הגוף, עם ציצית, שמירה על הנפש.
שאלה: חיוב מגבת בציצית: האם מגבת ששמים על הראש במקום כובע חייבת בציצית?
תשובה: מגבת זה לא בגד, ורק במקרה לקחו אותה עכשיו ככובע, כי אין לו משהו אחר, ולכן לא חייבת בציצית.
שאלה: כיריים חשמליות לפי ההלכה: חשבנו לקנות כיריים קרמיות במקום הכיריים של גז שיש לנו. (כיריים קרמיות - זה מאד נוח לניקוי) אך שמענו שיש עם זה בעית כשרות של סירים בשריים וחלביים. יש בזה הבדל בין דיני עדות שונות? ( אנחנו אשכנזים.)
תשובה: ניתן להשתמש בהם לבשר וחלב. אך אם הייתה גלישה צריך לנקות היטב ולחמם את הכיריים בחום גבוה.
שאלה: ידיעת מציאות הטבע בש"ס: בימינו יודעים הרבה דברים בעניני מציאות הטבע שאינם נזכרים בש"ס ופוסקים. הרבה מהראשונים כתבו שלמדו את מציאות הטבע מספרי הגויים או מחקירותיהם שלהם עצמם. בגמרא אנו מוצאים ששמואל הודה שאינו יודע הכל: "אמר שמואל נהירין לי שבילי דשמיא כשבילי דנהרדעא לבר מכוכבא דשביט דלא ידענא מאי ניהו." ברכות, נח, ב. הרלב"ג כתב: "כי לא יחויב שיהיו לנביא כל הדעות האמתיות בענין סודות המציאות." רלב"ג, פירושי התורה, ביאור דברי הספור, בראשית טו, ד. אם אפילו נביא אינו יודע את כל סודות המציאות, קל וחומר מי שאינו נביא. אברהם בן הרמב"ם כתב במפורש שמעלת ח הייתה בפרוש התורה ולא בידיעת המציאות. הגר"א למד והמליץ לתלמידי חכמים ללמוד את חכמת מציאות הטבע מספרי הגויים. מאידך, בין החרדים בימינו נפוצה הדעה ש"הראשונים כמלאכים" גם בידיעת מציאות הטבע ולא רק בפרוש התורה. לפי אמונה זו, כל מה שאנו יודעים היום כבר היה ידוע לח. האמנם ידעו ח על אטומים, מולקולות, גלי רדיו, חיידקים, וירוסים, ופיסיקה גרעינית? יש גם אומרים שהרמב"ם ידע את חכמת מדעי הטבע ברוח הקדש למרות שהרמב"ם מעיד על עצמו שלמד זאת מספרי הגויים. כיצד מיישבים את הסתירה הזאת? מה המקור לדעה ש"הראשונים כמלאכים" שייך גם לידיעת מציאות הטבע, בנגוד למה שהראשונים מעידים על עצמם? קראתי כמעט כל מה שנכתב על התרוץ הדחוק של "השתנות הטבע" ומאידך על הדעה הנוגדת שלא הטבע השתנה אלא ידיעת הטבע. לא תרוצים דחוקים לסבר את האוזן אני מחפש, אלא את ידיעת האמת.
תשובה: האמת היא מורכבת. גם בנושא זה יש מחלוקות גדולות. לפי הדעה הראשונה שהזכרת, אין זה אומר שתורתם אינה נכונה. התורה של גדולי ישראל לא נבנית על חכמת הטבע אלא היא בנויה על ראייה פנימית אמונית. יסודות התורה ישרים בפי הקדמונים ללא קשר לשאלה האם הם ידעו את כל חכמת הטבע שיודעים היום. מה שנשאר לדון זה רק בנוגע לשאלות מעשיות שההלכה נקבעה על בסיס ידיעה חלקית של הטבע, האם יש לשנות את ההלכה או שאנו אומרים שההלכה לא משתנה.
שאלה: לאסור דבר שאינו שלו: לכבוד הרב! אני לומד מסכת עבודה זרה ונתקלתי בסוגייה שאין אני יכול להבינה: ההלכה אומרת כי עובד כוכבים יכול לבטל עבודת כוכבים של חברו (כמובן רק אם עומד בתנאים) אך מצד שני הגמרא אומרת כי אין אדם רשאי לאסור דבר שאינו שלו. לכן שאלתי כך היא: מדוע אדם יכול להתיר דבר שאינו שלו בעוד שאינו יכול לאסור דבר שאינו שלו (איזה היגיון עומד מאחורי זה)?
תשובה: לאסור ולבטל אלו שני דברים שונים. ביטול זה ביטוי זלזול. אם הוא מבזה, מראה שהוא לא מחשיב את זה במעשיו, הוא מפקיע מכך את איסור ע"ז ועתה לישראל יהיה מותר להשתמש בזה (הרי עבודה זרה אסורה בהנאה לישראל). הוא לא אסר את הע"ז - הוא מתירה. לכך לא צריך בעלות על החפץ. לעומת זאת, כדי לאסור יש צורך בבעלות, ולכן לא ניתן לאסור דבר שאינו שלו.
שאלה: חבר שרוצה להתחתן עם גויה: לכבוד הרבנים יש לי חבר מאוד קרוב, שפעם היה קרוב לדת, אך כבר יוצר מעשור התרחק. לאחרונה הוא הכיר בחורה מחו"ל באינטרנט, והיא כרגע מתארחת אצלו. כוונותיו רציניים, והיא מסכימה לעבור גיור, כיוון שזה מאוד חשוב לו, והוריו רוצים כלה יהודיה. אמא שלו שומרת שבת וכשרות, ואני יודע שזה יפגע בה קשה, אך הוא טוען שהגיור "יסדר" הכל. הסברתי לו שהגיור כמו שהוא רוצה, הוא בעייתי, מכיוון שהוא עצמו לא מעוניין שהיא תשמור מצוות, אלא תנהל אורך חיים חילוני. השאלה: אני מאוד שמח בשבילו שהוא סוף סוף החליט להתחתן, ואני מאוד אוהב אותו כמו אח, ונורא רוצה לעזור לו בחתונה, אך אני מאוד מפחד להיות שוטף בדבר עברה. כל דיבורים, רכים וגסים לא עוזרים. מה עליי לעשות על פי ד"ת? מראש
תשובה: גיור כולל שמירת מצוות. ללא קבלת מצוות הגיור לא תקף.
שאלה: לתת שלוש מטבעות של 10 אגורות לצדקה: הספרדים שנותנים 3 מטבעות לצדקה בויברך דוד, האם מספיק לתת 3 מטבעות של 10 אגורות כי היום 10 אגורות זה פחות משוה פרוטה?
תשובה: יש בעשר אגורות מעט יותר משוה פרוטה במעט ולכן אפשר להסתפק בזה, ומי שיכול להוסיף יוסיף ויתברך מהשמים.
שאלה: לעבוד בעיתון חילוני: לפי פסקי השו"ע-האם מותר לעבוד במיון של עתון חילוני.כאשר אני לא מחלק אותו, אני רק שם אותו באריזות. יש איסור מפורש?
תשובה: יש איסור לכתוב, להדפיס או להפיץ דברי תועבה, אבל באריזה אין איסור גמור. ובכל אופן אם ישנה אפשרות להשיג פרנסה אחרת בוודאי כדי שלא להיות קשור במעשים לא רצויים.
שאלה: איסור חדש בחיטה הגדלה באדנית: חמי מגדל באדנית לא מנוקבת חיטה, ואחר זמן קצר קוצר, מבשל ושותה. יש בעית חדש? אשמח לתשובה מפורטת. אם הוא זורע הרבה לפני פסח, מותר לו לקצור, ומדובר שיש רק גרעינים מאוד קטנים שספק אם יטחנו אותם יצא מהם קמח, רק אחרי פסח?
תשובה: וברכת ד' בדבר איסור חדש באדנית שאיננה נקובה. בילקוט יוסף (מצוות התלויות בארץ ח"ב עמ' תכד) דן בשאלה האם יש איסור חדש בעציץ שאינו נקוב. והביא את רשימות האחרונים שדנו בשאלה זו. אולם לכאורה נראה שמדברי הגמ' (מנחות עא ע"א): אמר ליה רבי אלעזר לרבי יאשיה דדריה, לא תיתב אכרעיך עד דמפרשת ליה להא מתני': מנין לעומר שמתיר בהשרשה?. אלא אמר רבא: (שמות כ"ג) אשר תזרע, משעת זריעה. אמר ליה רב פפא לרבא: אי הכי, אע"ג דלא השריש נמי! אמר ליה: סודני, (שמות כ"ג) בשדה כתיב. על שאלת רבי אלעזר לר' יאשיה (בן דורו) מניין שעומר מתיר רק לאחר שהשריש, מסיק רבא שהיסוד נלמד מדברי הפסוק (שמות כג טז): "וחג הקציר בכורי מעשיך אשר תזרע בשדה". ומכיוון שכתב "אשר תזרע" וכן נאמר "בשדה", מכאן שאין העומר מתיר אלא דבר שהוא נזרע ומושרש בקרקע. מלשון זה אנו לומדים שיש דין שיהיה בשדה, אבל ברור שעציץ שאינו נקוב איננו שדה, מכיוון שהגדר של שדה הוא קרקע עולם, ולכן אילו "בית" איננו "שדה" למרות שגדל בקרקע, וכפי שהירושלמי (ערלה פ"א ה"ב) ברור לו ששדך היינו מקום שדה, ולכן עציץ שאינו נקוב איננו חייב בתרו"מ מדאורייתא שאין זה שדה, אלא שיש גזרת חכמים. וא"כ נראה שגם לעניין חדש כל שלא גדל בשדה אין לו איסור חדש. וכן ראיתי בספר נתיבות הקודש (הרה"ג אברהם ישראל משה מאלמאן, מנחות ע ע"א ד"ה מאי קמ"ל) שהביא ראיה זו לפטור עציץ שאינו נקוב מאיסור חדש. בילקוט יוסף (שם) כתב להוכיח מדברי הרמב"ם (מאכלות אסורות פ"י ה"א) "ויש איסורין אחרים של תורה בזרע הארץ והן החדש וכלאי הכרם והערלה והטבל" ומשמע שהיסוד הוא בזרע הארץ, אבל אם בעציץ שאינו נקוב איננו זרע הארץ ולכן אין בו איסור חדש. אלא שלכאורה נראה שכשם שבערלה אמנם עציץ שאינו נקוב פטור מדין תורה אבל חייב מדרבנן, א"כ גם לעניין חדש נראה שעציץ שאינו נקוב פטור מדין תורה אבל חייב מדרבנן. וכן נראה מדברי השפ"א (מנחות ע ע"ב ד"ה והנה) כתב שעציץ שאינו נקוב פטור מהתורה ומשמע שחייב מדרבנן. ועל כן נראה לדינא שאין חדש מהתורה בעציץ שאינו נקוב אבל מדרבנן אסור. וכן ראיתי בספר גידולי חדש (הגרש"א שטרן, פ"א סעי' י) שכתב שמדרבנן מסתבר שנוהג. עד כאן הדיון היה לעניין חדש בעציץ שאינו נקוב, ברם לפי השאלה שהגידול הוא באדנית שהיא יתכן בתוך הבית, וא"כ לפי זה יש לדון לעניין חדש שגדל בבית, ובחדש הפסוק אומר "אשר תזרע בשדה", וא"כ האיסור תלוי בשדה, והירושלמי (ערלה פ"א ה"ב) כתב שתרו"מ פטור בבית מכיוון שאין זה שדה, לעומת ערלה שנאמר בה "ארץ" ולכן חייבת, ובשביעית יש גם שדה וגם ארץ, אבל בחדש שאין רק "שדה" ברור שאין בית בכלל. ועל כן נראה שחדש הגדל בעציץ שאינו נקוב (שחיובו מדרבנן) כאשר הוא גדל בבית אין בו חיוב חדש כלל. עוד יש להוסיף, שבחדש הדין הוא שכל תבואה שהשרישה, אפילו לא גדל הגרעין אלא עצם ההשרשה בט"ז ניסן היא הפוטרת, א"כ בנידון השאלה שלך בכל מקרה החיטה הזאת היא פטורה מחדש מכיוון שנזרעה הרבה לפני פסח, (לפחות ג' ימים), ועל כן אפילו אם נבוא להחמיר בחדש בעציץ שאינו נקוב בבית, מכיוון שהשרישה לפני פסח, אפילו שאין עדיין גרעינים בחיטה בפסח, אבל אין בה איסור חדש כיוון שיום הנפת העומר התיר את החדש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ישיבה בין האשה לחברתה: האם מותר לגבר לשבת בין שתי נשים כשאחת מהן אישתו?
תשובה: לא ראוי, וצריך להשתדל להמנע.
שאלה: הסכם על אדמת הארץ: שלו לכבוד הרב! בהקשר לנושאים שעל סדר היום, כיצד ניתן להעלות על הדעת לעשות הסכם כלשהו על רגבי אדמת הקודש ולהכנע לאי אלו תכתיבים לוותר על א ולקבל את ב. הרי הארץ לא שלנו, וכך גם מופיע אצל הרב צביהודה (כך ראיתי בכל מיני שיחות) שאומר שהארץ שייכת לעמ"י לדורותיו ולכן לא יכול לקום איזה אדם ויאמר חלק זה כן וחלק זה לא. מי יכול להוות סמכות לכזה הסכם? האם גם במצוות אחרות כשרוצים לכפות עלינו לעבור על מצוה עלשהיא מהתרי"ג ניתן להגיע להסכם שנעבור על משהו אחד ונשמור על מצוה אחרת? באמונה ובתפילה שהשאלה רק להלכה ולא למעשה.
תשובה: אין לעשות הסכם על מסירת קרקע בארץ לגויים, אך אם נתברר שהקרקע שייכת באופן פרטי למישהו פרטי (לא ישות מדינית) אפשר לעשות הסכם. כמו כן, אם נכפה עלינו בעל כורחנו איסור חמור ובידינו להחליף אותו באיסור קל מותר, אעפ"י שעלינו להודיע שאין דעתנו להקל וההסכם הוא נגד רצוננו.
שאלה: האם נדרתי ללכת לשיעור במדרשה?: חברה שלי שאלה אותי אם אני הולכת למדרשה ועניתי לה שבלי נדר אני מתכוונת ללכת. אחרי כמה שעות כשדיברתי איתה שוב פעם, היא שאלה אותי אם אני הולכת אז אמרתי לה שכן ( ולא הוספתי בלי נדר. אולי אמרתי "כן בע"ה" או משהו כזה). האם זה נחשב להפרת נדר אם לא הלכתי למדרשה בסוף? האם זה נחשב לנדר אם בסוף לא הלכתי אבל שמעתי שיעור תורה מהבית?
תשובה: לכוח הדיבור יש חשיבות. ולכן כאשר אדם מקבל על עצמו לעשות מעשה טוב, יש ולעיתים נחשב כנדר. כאן שאמרת כבר בלי נדר אין כאן עניין נדר (עפ"י שו"ע הלכות נדרים, סימן רג,ו). לעצם הרעיון של לימוד במדרשה, כמובן ייעוץ כזה צריך להיות פרטני אך בגדול עדיף לבנות לרכוש מקצוע ואם אפשר ללמוד לימודים תורניים במקביל מה טוב. כשמתחתנים (וב"ה בהקדם) יש קושי ללמוד וחשוב להיות בשלבים מתקדמים.
שאלה: השגחה פרטית לרשעים: אני לא מצליחה להבין, אם הקב"ה נותן בחירה חופשית לרשעים ואיתה הם מרשיעים, אז בעצם איפה נכנסת כאן ההשגחה הפרטית של ה? תמיד למדנו שכ-ל מה שקורה לנו מושגח השגחה פרטי פרטית מה ואף אחד לא יכול להזיק לנו אלא אם כן ה גזר שכך יקרה לנו, ושהמזיק הוא רק מקל מאת ה, ושהכל בעצם נגזר בראש השנה והרשעים רק בוחרים להיות השליחים הרעים ואם הם לא היו השליחים להוציא לפועל את רצון ה, אז הרבה שליחים למקום בדמות איתני הטבע וכדו. ובעצם נראה מדברי הרב שחלילה גם הרשעים מנהלים את העולם על ידי הבחירה החופשית שלהם. אבל זה ממש לא מובן. אם ה לא היה נותן להם כח להרשיע, הם לא היו מרשיעים וממילא אם ה נותן להם כח לעשות רע, סימן שהוא מסכים לרע שהם עושים ואם הוא לא היה מסכים, הוא לא היה מחייה אותם והם לא היו יכולים לעשות כלום. כמו שבעקירה מגוש קטיף, ה היה יכול לעשות למשל, ששרון יקבל את האירוע המוחי כמה חדשים לפני הגירוש, וכך רוב הסיכוים שלא היה גירוש, אבל ה לא עשה זאת, מכאן שהוא הסכים שזה יקרה. וכאן באה שוב השאלה שלי, שלא ראיתי שהרב כל כך ענה לה, על מה עשה ה לנו כך? למה נתן לרשעים כח לגרש אותנו משם ולחלל שם שמים בכל העולם? ועל מה אנחנו צריכים לעשות תשובה ולשפר מעשינו כדי שלא יקרו לנו דברים דומים? והאם על כל העניין הזה ששאלתי על השגחה פרטית והכוח של הרשעים, לא אמר הרמב"ם שאם קורית צרה לאדם והוא אומר שזה במקרה (למשל בגלל בחירתם החופשית של הרשעים) ולא חוזר בתשובה, אז ה שולח לו צרות יותר גדולות? האם אנחנו לא אמורים להבין שכל הצרות שקורות לנו, גם מידיהם של הרשעים, הם בעצם מה, שבא לעורר אותנו למשהו, במקום להגיד שהרשעים אשמים, שנבין שאנחנו צריכים לחזור בתשובה לה ואז הוא לא ייתן שצרות כאלה יקרו לנו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ובמה חטאנו שה לא הציל אותנו מהגירוש בגוש קטיף?"
תשובה: כפי שמובא באור החיים על מכירת יוסף, ההשגחה מגינה על צדיקים רק מפגעי טבע, כגון: חיות רעות או מחלות אך לא מבני אדם רעים, ולכן על האדם לשמור את עצמו מהם. אמנם לצדיקים גדולים מאוד, כמו אברהם, יצחק ויעקב, יש שמירה אפילו מבני אדם רעים. אמנם גם כשבני אדם מזיקים לצדיקים מוצא הקב"ה דרך איך להפוך את הגזירה לברכה. ככה הפכה מלחמת יום הכיפורים מנוף להתיישבות וחזרה בתשובה. נפילת העיר העתיקה וגוש עציון במלחמת השחרור הביאה להסכמה לאומית שאין לוותר עליהם וב"ה הם נבנו. בע"ה כשנחזור לגוש קטיף ונבנה אותו מחדש כל העם יהיה איתנו. ובינתיים אנו צריכים לחזק את אהבת הארץ להשתדל בכל האפשר לא לצאת מן הארץ לטיולים או ביקורים ולעזור במסירות לכל בנין הארץ בדרך התורה ובע"ה נזכה לישועה שלימה.
שאלה: השאלת ספר מחבר שלא אוכל להחזירו: 1- האם מותר לשאול ספר מחבר כשאני יודע שכבר לא אראה אותו יותר? (מבקש לדעת גם את הסימן בשו"ע). 2- איך מלמדים זכות על מי שחטא והחטיא ברבים, אבל גם הציל הרבה יהודים ממות בטוח? (מבקש לדעת גם את הסימן בשו"ע)
תשובה: : 1. אסור לשאול ממישהו חפץ כשלא יהיה לך אפשרות להחזיר את הדבר הנשאל אלא אם כן מראש כשאתה לוקח אתה אומר למשאיל שהוא נותן לך על דעת שאולי הדבר לא יחזור אליו. אין סימן בשו"ע על מקרה. 2. אין בשולחן ערוך הלכות שנוגעות ללמוד זכות אולם יש בדברי האחרונים דיונים בענין זה. אם מדובר על יהודי שיש לו גדר של יהודי מומר ודאי שאין ללמד עליו זכות אולם אם הוא נחשב כיהודי שאינו מומר אלא רק מרשעי ישראל עליו נאמר שאפילו רשעים שבנו מלאים מצוות כרימון. מי מוגדר כיהודי מומר על כך יש דיונים רחבים. לדעת רוב הפוסקים, בימינו גם מי שהוא לא ירא שמים ועלול להחטיא את הרבים אין לו דין יהודי מומר אלא כאחד מישראל שהוא תינוק שנשבה או רשע מישראל שיש מצווה ללמד עליו זכות.
שאלה: הגעת תבנית שהשתמשו בה עם נייר כסף: האם צריכה התבנית הגעלה או מכיון שהיה עליה שתי שכבות של נייר כסף די בעירוי רותחים? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שימוש בתבתנית בשרית לבורקס חלבי"
תשובה: אין די בעירוי רותחים ויש ללבן את התבנית, ואם חוששים שתתקלקל והם עניים שאינם יכולים לרכוש חדשה, אפשר להכניס אחרי ניקיון טוב לדוד מים רותחים.
שאלה: כיבוי אור בשבת לצורך ילד קטן: בני בן ה-3 היה מאוד עייף והאור בחדרו היה דלוק בשבת ולא היה מקום אחר - אז לאור הרמ"א, (רעו, א), שכל קטן דנו כחולה שאין בו סכנה, כיבתי בשינוי, צדקתי?
תשובה: עדיף היה שהקטן עצמו יכבה, זהו איסור דרבנן לצורך עצמו, בפרט אם הוא עשה בשינוי.
שאלה: הפשרת גלידה בכוס מים קפה חם לאשכנזים: לגבי התשובה בעניין הגלידה יש לי כמה שאלות: 1. האם אין חשש בגלידה שהיא מקלי הבישול, שיהיה אסור בכלי שני חם? 2. מה שונה לשים גלידה בכלי מאשר קרח שמותר? 3. בשש"כ פרק י, ח מתיר אף להפשיר גלידה ממש. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גלידה בכוס משקה חם בשבת"
תשובה: 1. אין סיבה לחשוש, והתהליך כאן שהגלידה מקררת את המים. 2. דעתי היתה מפני שהקרח מתערבב במים ואינו בעין, בשונה מהגלידה שהיא בעין (דומה יותר למאכל שמפשירים בסימן שיח,טז ברמ"א האוסר לחומרא כדעת סה"ת ומתיר במקום הצורך). 3. השש"כ (ראה שם הערה כ)- כותב בשם הגרש"ז שגם ספר התרומה, שהוא מקור לאיסור נולד, מתיר בגלידה שנאכלת בכל מצב, ולכן אין בה איסור נולד לכו"ע. וכיוון שמדובר באיסור דרבנן וגם לא נאסר תמיד, אפשר לסמוך להקל. יישר כוח.
שאלה: אחוז אלכוהול ביין מפוסטר: היין שאני מדברת עליו הוא 12 אחוז אלכוהול, האם זה מספיק בשביל יין מבושל? כי לא הבנתי אם זה ר. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "יין מפוסטר נחשב כמבושל?"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, זה קצת פחות מהנוהל אולם כך נהגו בחלק מהיקבים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: לברך על הלל גמור: כבודו, אם אני מתפלל במניין ביום שגומרים הלל והשליח ציבור קורא את הברכה על ההלל, האם אני אומר את הברכה איתו?
תשובה: ברכת ההלל כל אחד אומר אותה, כמו שאומרים את פרקי ההלל. עדיף שהחזן יסיים הברכה ולענות אמן ואז לברך.
שאלה: מנהלת שלמדה במכון שכטר: אם יש מנהלת בבית ספר ממלכתי דתי שלמדה ב"מכון שכטר", שהוא מכון להכשרת רבנים קונסרבטיבים, האם יש לבצע בירור אם היא שייכת לזרם הקונסרבטיבי בכך שהיא למדה במכון שכטר? והאם יש לפעול כך שלא תהיה מנהלת בבית הספר?
תשובה: אכן, יש חשש שהיא קונסרבטיבית. אך גם אם יתברר שהיא שומרת מצוות כהלכה יש בעיה עם דוגמתה החינוכית.