שאלה: דעת מרן הגר"ע יוסף שליטא על יום העצמאות: ראיתי את דברי הרב והשואל: אני חייב להעיר שאין זו דעתו של הרב יוסף. דעת הגר"ע יוסף היא שנכון לומר הלל בלא ברכה. כך הוא כתב בתשובה בשו"ת יביע אומר חלק ו - אורח חיים סימן מא: ילפינן שלא קבעו ח לומר הלל על גאולתם של ישראל אלא אם כן היו כל ישראל באותה צרה ונושעו ממנה, אבל צבור או אפילו מדינה שלמה של ישראל שנגאלו מצרתם, אינם רשאים לקבוע הלל בברכות, אבל נכון לומר הלל בלא ברכה. עכ"ל. כל התשובה שם עוסקת בעניין שיש מספר ספיקות ולכן אי אפשר לברך - כל התשובה עוסקת בנקודה שאי אפשר לברך, אבל לא שלא לומר הלל כלל. ומרן שליט"א בהחלט מודה על הנס כפי שכתב:. ומעתה נראה שהואיל והנסים שנעשו לנו במלחמת הקוממיות שהצילנו השי"ת מידי אויבינו ושונאינו שזממו להכחידנו, וה הפר עצתם, כי גבר עלינו חסדו.ולא אכחד כי באמת עם כל הצללים הנ"ל, ישנם אורות גדולים שאין לנו להתעלם מהם, כי מדינת ישראל כיום היא מרכז התורה בעולם כולו, ורבבות בחורי חמד מטובי בנינו היקרים עוסקים בתורה יומם ולילה בישיבות הקדושות, והתורה מחזרת על אכסניא שלה, שאין לך תורה כתורת ארץ ישראל, ובירושלמי (פ"ו דנדרים סוף ה"ח), אמר הקדוש ברוך הוא, חביבה עלי כת קטנה שעוסקת בתורה בא"י, מסנהדרין גדולה שבחוץ לארץ. ורבבות משלומי אמוני ישראל מחנכים את בניהם ובנותיהם ע"פ תורתינו הקדושה, כל רואיהם יכירום כי הם זרע ברך ה, וכאמור: כי לא תשכח מפי זרעו. ואף אצל המון העם אנו מוצאים אזן קשבת שוקקה וכמהה לשמוע תורה ודעת מפי גדולי ישראל, כחזונו הנפלא של עמוס: הנה ימים באים נאם ה והשלחתי רעב בארץ לא רעב ללחם ולא צמא למים כי אם לשמוע את דברי ה. (וע שבת קלח:). ואנו תפלה שהשי"ת יערה עלינו רוח ממרום, וידעו תועי רוח ובינה, ונשוב כולנו בתשובה שלמה. ועכ"פ הואיל וכאן נמצא וכאן היה רק התחלה טובה, מש"ה אין חיוב לומר הלל הנה דבריו משיחה בבית הכנסת שמסר לפני שנתיים ביום העצמאות: שיחה שנאמרה מפי מרן הראשל"צ הגר"ע יוסף שליט"א לאחר תפילת שחרית ביום עצמאות ה-תשסט: "חזקיה מלך יהודה היה צדיק גדול בימיו לא היה אחד עם הארץ. בדקו מדן ועד באר שבע ולא מצאו איש ואשה שלא היו בקיאים בתורה ולא מצאו תינוק ותינוקת שלא בקיאים בהלכה. עד כדי כך הרביץ תורה בעם ישראל כשבא אליו סנחריב לכבוש את ירושלים התפלל להקב"ה שיעזור לו. ישתבח שמו הקב"ה והכה מחנה אשור, 185000 ואז סנחריב ברח כל עוד נפשו בו. ניצל חזקיה. אבל מה אומר על זה בדברי הימים בחזקיה מי בא עד לפה להשחית? בא אליו ישעיהו הנביא ואומר לו : "זמרו לד כי גאות עשה" עשה לכם נס גדול מודעות זו בכל הארץ זה לא דבר פשוט זכות התורה הצילה אותנו ביקש הקב"ה לעשות חזקיה משיח ולא יהיה יותר חורבן יצאה בת קול וקטרגה: אמרה לפניו:"ריבנו של עולם ומה דוד מלך ישראל שאמר לפניך כל שירות ותשבוחות לא עשית אותו משיח? זה כפוי טובה לא אמר שירה אחת אתה רוצה לעשותו משיח?" נדחה את הישועה. וצריך להבין חזקיהו היה צדיק גמור ולמה לא אמר שירה? כתוב שהוא אומר התורה תכפר על השירה שהתורה שאנו לומדים תכפר על השירה, אבל בשמים לא מצא חן בעיניהם ומדת הדין קטרגה יש פסוק:"ואני בחסדך בטחתי יגל ליבי בישועתך, אשירה לד כי גמל עלי" ממשילים משל. חזקיה היה בטוח בתורתו ולכן היה בטוח בישעוה וכשהודיעו לו שנהרגו 185000 קיבל זאת בשלוות נפש וכן לא אמר שירה. אדם צריך לומר שירה "נתת נס להתנוסס" עושים לאדם מהשמים נס צריך להודות להקב"ה ואז להתנוסס ויהיה לו נס יותר גדול תמיד צריך להודות לקב"ה "אשירה לד כי גמל עליי" גם כן אנשים אומרים מה זה? חג העצמאות. אנחנו חושבים על עיקר הדבר: יש לנו ממשלה יהודית ב"ה. מה היה פה? המנדטורי אלא האנגלים ימח שמם שונאי ישראל כל מי שרצה לבוא לארץ היה צריך סרטיפיקט ובלי זה הוא לא ייכנס צריך פרוטקציות. כל איש שהיה בא פה היו עושים לו צרות צרורות משנהיה מדינה יהודית אם רק בשביל שיבואו יהודים, כמה שרוצים דיינו. אבל האמת היא יש כמה מיליונים בזמן המנדט לפני קום המדינה היו 650000 איש בכל ישראל אבל עכשיו למעלה מ-5000000 לעומת זה. אנחנו מתפללים עוד לקב"ה שייטב אחריתנו מראשיתנו תהיה לנו ממשלה שכולם יראי שמיים כולם צדיקים כולם אוהבים את התורה כך אנו מתפללים. אבל אסור לנו להתכחש לנס שעשה הקב"ה ב"ה הרבה ד אותנו ארבה ארבה את זרעכם ולא ייספר מרוב שנמצא בעולם כל יהודי ורוצה לבוא אהלן וסאהלן פתוחים כל השערים לפניהם. לא אומרים לך תביא סרטיפיקט זה מעט בעיניך, אבל האמת-מאז שקמה המדינה קמו תלמודי תורה החינוך העצמאי התרבה, ד, תביא כך תביא כך אם רואים אותו ברכה שיבוא לפה כן, זה מעט בעינך? זה לא מעט! והיו עוד כמה דברים. בזמן המנדט לא היו תלמודי תורה לא היה חינוך עצמאי. החינוך עצמאי יש עשרות אלפים תלמודי תורה יש עשרות אלפים כולם לומדים רק תורה. קודם לא היה זה. אנחנו צריכים להודות לקב"ה ב"ה נתן לנו כח לעשות כח לעשות חייל להרבות תורה לעשות מצוות ומעשים טובים כן יעשה הקב"ה כהנה וכהנה ויגאל אותנו וישבו בנים לגבולם ויבוא משיח צדקנו במהרה בימנו אמן אמן" ניתן למצוא את הסרטון של השיחה הזו ברשת גם בנו הרב אברהם יוסף שליט"א כתב מספר פעמים באתר מורשת, שטוב ונכון לומר הלל בלי ברכה אחרי התפילה. לגבי הברכה, זה לא עניין של מי שיותר ציוני הוא כן מברך, זה עניין הלכתי נטו, וישנם מספר ספיקות לגבי הברכה על ההלל מסוג זה, וגם ברבנות הראשית היו מחלוקות בעניין זה והן בעניין ההנהגות בעומר. גם בנו הרב יצחק יוסף שליט"א בילקוט יוסף (הלכות כיבוד אב ואם דף תקטז) כתב: "וכך בהקמת המדינה שבעצם קיבוץ הגליויות לארץ היה ענין גדול ובלי ספק שהיתה בזה יד ההשגחה לקבץ נדחינו מארבע כנפות הארץ" כמובן שיש גם ביקורת קשה על ההתנהלות הרוחנית במדינה, אבל על זה אין עוררין גם מצד רבני הציונות הדתית. שנזכה ל ואחדות ולגאולה שלמה במהרה בימינו.
תשובה: שמחתי לשמוע את דברי הגר"ע יוסף שליט"א ובוודאי שהם מקובלים במלואם. ושאלת הברכה היא כדבריך שאלה הלכתית במידה והנימוקים הם הלכתיים. אבל אלה ששוללים את הברכה בגלל שהשלטון או התקשורת לא כשרים זה לא נימוק הלכתי. ונקוה שבע"ה עושה שלו' במרומיו יעשה שלו' עלינו ועכ"י.