LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שירות לאומי: לכבוד הרב אני בת 18 מבית חרדי, במשך 12 השנים האחרונות למדתי בבית יעקב, בחינוך חרדי לכל דבר. כעת אני בשלב של חיפוש דרך, אני חושבת לעשות שרות לאומי שנה הבאה ולמעשה אני מתלבטת בין שני העולמות, החרדי והדתי לאומי, כשבכל אחד מהם אני מוצאת יתרונות וחסרונות. מסגרת חיפוש זה מתעוררות אצלי שאלות רבות, קיוויתי שהרב יוכל לעזור לי ביישובן. כטיעון נגד השירות הלאומי אמר לי אבי שרבנו יונה בספרו שערי תשובה מביא כאיסור את ענין "אישור זדים". בספר מלאכי כתוב שהעם אומר לנביא "והנה אישרנו זדים". כלומר, אסור לאשר מעשי רשע לרשע ולהגיד לו שלמרות שאנו איננו יכולים לעשות חטא מסויים כי התורה אסרה עלינו, המעשה הוא ר. גיוס בנות הוא לכל הדיעות דבר אסור. וישנו חטא בעצם ההתגייסות. בניגוד לגבר שבהתגייסותו לצבא עושה מצוה (אם כי יש הסוברים שהיה עדיף שילמד במקום להתגייס), לאישה המתגייסת הגיוס הוא מעשה עבירה. אבא שלי טוען שהשירות הלאומי הגיע כתחליף לגיוס בנות עם הקמתו, ולמעשה הוא תחליף לשירות צבאי אצל בנות ולא רק אצלן: גבר שלא יכול להתגייס מסיבה כלשהי עושה שירות לאומי, אנשים טוענים שאם הערבים לא מתגייסים לפחות שיעשו שרות לאומי, מקומות עבודה מסויימים הרוצים לעודד גיוס מקבלים לעבודה חיילים ובנות שירות לשעבר, בנות שירות מקבלות מענקים מהמדינה, אנשים שואלים: "עשית צבא או לפחות שרות לאומי?" וכולי. ועובדה היא שהשירות הלאומי הינו לבנות בגיל גיוס ולא לנשים בגיל הפנסיה, לדוגמא. (אני יודעת שיש רבנים הרוצים לשנות את גיל השירות אבל בפועל כרגע הוא בגיל גיוס). כיוון שכך יש בשירות הלאומי מעין אישור לגיוס בנות. מעין "אישור זדים". כביכול אומרים לחילונים ולעצמנו "אמנם לנו אסור לשרת בצבא אבל תראו זה לא נורא כי כתחליף אנחנו עושות שירות לאומי". וכך הבנות הדתיות עושות שרות לאומי כתחליף לגיוס דוקא בגיל הגיוס במעין התנצלות על כך שאנו לא מתגייסות, במקום לקום ולהגיד בבירור "אנחנו לא מתגייסות כיון שהתורה אוסרת זאת, וכל נערה יהודיה שמתגייסת היא לא ר!". ובצעד זה קיימת אולי חנופה ואולי משהו מכת חנפים שאינה מקבלת פני שכינה. אשמח לשמוע את דעת הרב על טענה זו. בגלל אורך השאלה לא שאלתי שאלות נוספות שיש לי. אשאל אותן בעזרת השם בנפרד.
תשובה: אנו מסכימים עם העמדה החד משמעית שחושבת שאחד מן הסכנות הגדולות ביותר שיש לנו כעם ישראל זה שירות בנות בצבא. זה ממש פיקוח נפש. צבא ישראל לא מנצח משום הכוח הגשמי שבו. עיקר הניצחון תלוי בסיעתא דשמיא ובכך שהקב"ה נמצא במחנה הצבא הישראלי. התורה אומרת שאם אין שמירה על קדושה במחנה הצבא הקב"ה שב מאחרינו ולא נמצא איתנו במלחמה. כיצד ננצח ללא עזרת ה'. האמירה הזו היא מוחלטת. אולם שירות לאומי בא לא כדרך לומר שגם צבא זה טוב. להיפך, אנו מורים דרך לכל עם ישראל ואומרים שאישה לא תתרום לעם ישראל בצבא אלא דווקא בחסד ובדרך אחרת. לכן אנו לא אומרים שקטגורית יש לעשות שנתיים שרות לאומי. אנו לא באים להתחרות עם הציבור החילוני. שנת השירות נבחנת כערך כשלעצמו. בחורה שמגיעה לגיל זה ויכולה גם להתפתח בשנת השירות וגם לתרום לחברה תעשה שירות לאומי. אם ח"ו השנת שירות עלולה לפגוע בבחורה או שאין היא מוצאת כיצד לתרום, תוותר על השנה הזו. אנו בודקים כל דבר באופן עניני. זהו אולי אחד ההבדלים בין ההדרכה של הציבור החרדי שקיבל על עצמו סייגים רבים כדרך שלא לבוא לכלל ניסיון ולא לכלל ביזיון. הציבור האמוני לאומי בודק את הדברים יותר בצורה אישית וענינית. בכל דרך יש יתרונות ותבחרי מה שמתאים לך.
שאלה: החזר הלוואה כמעשר: בחודש האחרון החלטתי לתת את רוב המעשר שלי להוריי, בגלל שהם במינוס גדול ומגדלים כמה ילדים בוגרים שאינם עוזרים כלכלית כלל. לפני שלושה חודשים שילמתי לאבי בעיסקה של שלושה תשלומים, של כמה מאות שקלים כל אחד, כהלוואה בעבור הוצאה שוטפת שקשורה ברכב. את שני התשלומים הראשונים אבי החזיר לי. האם אני יכולה כעת, משלא נראה כי אבי יחזיר לי (כיוון שהדבר כבר נשכח ממנו), להחשיב את הסכום הזה כמעשר שנתתי לו? בפרט שאם היה מחזיר לי את הכסף נראה שאת רובו הייתי מחזירה לו כמעשר וכעזרה כלכלית להוצאות הרבות?
תשובה: על מנת שלא יהיה חשש גזל של אביך שהלוה כסף ולא פרע, תיידעי את אביך שהוא חייב לך כסף, אך את הכסף הזה את רוצה לתת לו במתנה.
שאלה: חימום רוטב סמיך בשבת: האם מותר לחמם רוטב סמיך בשבת, או ע"ג הפלטה או ע"ג הדוד? מדובר ברוטב פטריות שכמעט אפשר לאכול במזלג.
תשובה: הגדר שמבדיל בין רוטב נוזלי לדבר גושי הוא אם שכששמים אותו בצלחת שטוחה הוא נשפך או לא. אם זה במרקם מעין ג'לי שנשאר - זה דבר גושי ויהיה מותר. אבל אם נשפך, אך שאפשר עדין לאכול קצת עם מזלג - אסור. לגבי דברים שכשהם קרים הם קרושים וכשמחממים אותם הם נהיים נוזליים - לפי המחבר אין בזה בעיה מאחר והולכים לפי שעת החימום, והיות שבשעה ששם אותו היה גושי אין בעיה של נולד אחרי חצי שעה. הרמ"א מחמיר לכתחילה בנולד. לכן לפי שיטת יהודי אשכנז יש להחמיר לכתחילה שלא לחמם את זה (אמנם בדיעבד זה לא נאסר באכילה). לפי שיטת חכמי ספרד שנוהגים כמרן המחבר יהיה מותר.
שאלה: הזכרת שם ה  בלימוד: ראיתי שהרב ענה שילדים לא יזכרו שם ה בלימוד. שאלותי הן: א. מה הדין לגבי בוגרים(מעל גיל מצוה)? ב. האם יש הבדל במיקום שם ה (פסוק, אונקלוס, גמרא וכו )? ג. מה הדין בחצי פסוק?
תשובה: אם קוראים פסוק או משנה ויש בה שם ה' מותר להזכיר, ואפשר להחמיר לומר "השם".
שאלה: שו"ת רבנים באינטרנט: א. האם כאשר אני שואל רב שאלה, בכלל ובאינטרנט בפרט, אני חייב לקבל את תשובת הרב למעשה? ב. אם התשובה חיובית, האם כאשר אני רק מברר נושא ושואל מספר רבנים ולא מצפה לקבל מהם תשובה למעשה אני צריך לרשום זאת בשאלה, ואז לא אתחייב לקבל את דבר הרב למעשה?
תשובה: א. אם שאלת את הרב זה מחייב אותך משום כבוד הרב או משום שקיבלת על עצמך לקבל את דעתו בנקודה הזאת. והוא הדין בשאלות באינטרנט וכדומה, שלא צריך דווקא לשאול בפניו. ב. בתלמוד כתוב שחכם שאסר אין חבירו רשאי להתיר כי ההוראה חלה. הטור והשו"ע לא הביאו דין זה. ערוך השולחן מסביר יסוד כזה: בדורות הקודמים שהספרים עדין לא היו נכתבים היתה כל הוראה ניתנת רק ע"פ שיקול הדעת, לכן חלה ההוראה. היום שבד"כ רוב הדברים כתובים - רב שפוסק מנמק על בסיס הספרים, ולכן בזמננו לא חלה ההוראה. ולכן היום גם אם חכם התיר או אסר רשאי חבירו לפסוק הפוך, כי מנמק על סמך ספרי הפוסקים שנתקבלה הוראתם.
שאלה: לעבור להתפלל בנוסח אשכנז : אני עיוור ומתפלל בעל פה. עד היום התפללתי בנוסח ספרד. עברתי דירה ובבית הכנסת החדש מתפללים בנוסח אשכנז. מאחר ואני מתפלל בעל פה הדבר מבלבל אותי. האם אני יכול לעבור להתפלל בנוסח אשכנז?
תשובה: אני חושב שאפשר. לפי שיטת המהרשד"ם (מגדולי חכמי ספרד אחרי הבית יוסף) מותר לשנות מנוסח לנוסח. הרבה מחכמי אשכנז לא סוברים ככה, אלא אומרים שאדם צריך להמשיך את מנהגי עדתו מצד "אל תיטוש תורת אימך", אבל פה שזה מקשה עליך אז אפשר לסמוך על המהרשד"ם ולהתפלל לפי הנוסח שמתפללים בבית הכנסת.
שאלה: דיני יארצייט בשבת: היארצייט של אבי יחול השנה בשבת. 1. מתי מקיימים את הסעודה השלישית וכן את התפילות הנוהגים להתפלל בשבת לפני, כגון: מפטיר,מוסף, מנחה וערבית. - האם בשבת שלפני או בו ביום, בשבת היורצעייט? 2. האם את נר הזכרון מדליקים בערב שבת?
תשובה: 1. אם היארצייט חל בשבת אז בו ביום הוא מתפלל. 2. כן.
שאלה: קנין במסחר מקוון בשבת: כידוע המסחר המקוון בבורסה ובמט"ח הינו אוטומטי, ע"י שמכניסים בקשה לרכישה שברגע שיגיע למחיר מסויים ירכוש, וכן באם יעלה עד מחיר מסויים ימכור. האם ניתן לעשות זאת בער"ש בכדי שבאם בשבת יגיע למחיר הוא יבצע את הפעולה? הבנתי שיש בזה מחלוקת אחרונים לגבי פעולה עתידית, אך שאלתי כאן הינה שאולי וכיוון שבשבת לא ברור שיהא עיסקה ויכול להיות שההוראה אפי ניתנת כבר כמה ימים קודם א"כ אולי אין את חשש חכמים לשמא יכתוב? בנוסף ברצוני לשאול, שכיוון שיש היום חברות שהם "עושי שוק", והיינו שהמסחר אינו אמיתי אלא שזה כאילו משחק מול החברה שאיתה סוחרים ורק במקרה שישנה עודף בצד אחד החברה מתכסה מול המסחר בבנקים. נמצא א"כ שזה אינו קנין שהרי אני לא רוכש כלום. האם זה מותר?
תשובה: רווחי שבת אסורים גם אם נעשו מאליהם. אומנם בהבלעה הם מותרים אולם צריך לבדוק אם אכן יש כאן הבלעה. לדעת ר' עקיבא איגר צריך למנוע קניין שיחול בשבת.
שאלה: אמירת קדיש ע"י אח שהגיע למצוות לאחר השנה: בתי נפטרה כשהייתה בגיל 7. בזמן הפטירה אחיה היו לפני גיל מצוות. האם לאחר שנים, כשהגיעו לגיל מצוות עליהם להגיד קדיש? אנו (יהדות עירק) נוהגים לאמר קדיש מקבלת שבת עד ליום הפטירה.
תשובה: אין חובה לאח לומר קדיש על אחותו, אך אם ההורים חיים והם מביעים את הסכמתם לכך יכול האח לומר קדיש על אחותו.
שאלה: כוננות כיבוי אש בשבת: אני מתנדב בכיבוי. ב"ה, אין לנו הרבה אירועים. האם אני יכול להיות כונן בשבת ולהסתובב עם פלאפון שיקראו לי במידה ויהיה אירוע? ומה לגבי אם אני לא כונן ויש אירוע ואני רואה את הכבאית בדרך לאירוע, האם אני יכול לעלות על הרכב לאירוע?
תשובה: להסתובב עם פלאפון בכיס או בחגורה זה לא כ"כ בעיה כי זה לא טלטול למוקצה (רק ביד נחשב טלטול). הבעיה היא עצם הכיבוי. אם האירוע הוא דבר שיש לו השלכה לפיקוח נפש, כמו בנין רב קומות שיכול להיות שיש שם זקנים או ילדים, מכבים. אבל אם נשרף דבר מחוץ לישוב, לדוגמא, או בכל מקום שהבעיה היא רק ממונית ואין חשש לפיקוח נפש - אז אסור לכבות ולחלל שבת. אם זו לא תורנות שלך - אז למה להצטרף?
שאלה: מנהגי סנדק בימים שלאחר הברית: בקהילתנו נהגנו שכאשר חתן בשבעה הימים הראשונים לחתונתו נמצא במניין אין אומרים וידוי. כך גם כאשר מוכנס ספר תורה חדש לביה"כ אין אומרים וידוי במשך שבוע. מהן הסימוכין למנהג שבו סנדק בשלושה הימים הראשונים לסנדקותו אין אומרין וידוי כאשר הוא נמצא? הרעיון: שלושה ימים ראשונים למילה, הילד בסכנה וביום השלישי מתרפא. האם ראוי לנהוג כך בבית כנסת בו הסנדק מתפלל קבוע?
תשובה: אינני מכיר מנהג כזה, ולהלכה רק ביום המילה הסנדק פוטר מנפילת אפים, אע"פ שיש חולקים ואומרים שאין הסנדק פוטר כלל, מ"מ כבר העלו האחרונים להתיר בזה, אך ודאי שלא להוסיף עוד ימים.
שאלה: כהנים על פי הבית יוסף: לפני מספר שבועות, נשאל הרב בענין נישואים, לכהן, של בת יהודיה וגוי. הרב ענה, כי המחבר אוסר נישואים אלו אך הוסיף שקיימת דעה המתירה אותם. שאלתי היא: ידוע, כי כאשר יבנה בית המקדש יהיה צורך לברר מחדש את יחוסם של הכהנים, שהם היום כהני חזקה בלבד. והיה אם יתברר כי דעת המחבר היא הנכונה, האם פירושו של דבר הוא שכל מי שקבלו את הדעה המקילה וצאצאיהם יודרו מן הכהונה? שאלה זו יכולה להשאל לגבי כל ענין הנתון במחלוקת אך נראה לי שבדוגמא זו, של כהנים, התוצאות יכולות להיות קשות במיוחד.
תשובה: אפילו אם נאמר שהכהן עובר איסור בנישואין כאלה, אין פה פגם שפוסל מן הכהונה. זה כמו כהן בעל מום שהוא עדיין כהן. בכל אופן, כל דור הולך לפי הפוסקים של אותו הדור, ומה שיקרה בימות המשיח - ידון אז בסנהדרין, אבל אנחנו לא יכולים לקבוע לפי הנתונים של היום מה יהיה אז. כמו ששאלו בתלמוד בסוף מסכת נידה אם מתים שעתידים לחיות לעתיד לבוא מטמאים או לא, ואחד החכמים ענה שאז יבוא גם משה רבינו איתם, וזו שאלה תיאורטית לעתיד - אז נשאיר את השאלה פתוחה.
שאלה: יהודי הנשוי לגויה: לומדת איתי אישה שהיום התברר לי שהיא גויה שנשואה ליהודי מזה כשלוש שנים. שניהם עלו מברזיל התחתנו בקפריסין והם גרים במרכז הארץ. בעלה רוצה שהיא תתגייר וגם היא רוצה. סבתא שלה היתה נוצריה קתולית אך אמא שלה לא סבלה את הנצרות ועל כן היא אינה מחוברת לשום דת. מבחינתה הנצרות היא שקר והיהדות היא אמת וחשוב לה שלילדיה תועבר המסורת היהודית. היא מתעניינת בחגים במצוות בהלכות בשר וחלב וההגיון שעומד מאחורי. מפחיד אותה שיצחקו על הילדים שיהיו שאמא שלהם לא יהודיה ובעלה חושב על הגיוס ואיך בניו ישבעו בתנ"ך אם לא יהיו יהודים. מצד אחד היא רוצה להתגייר ומצד שני היא אמרה לי שהיא רוצה ללמוד עוד יהדות כדי שאם תתגייר זה יהיה אמיתי בכוונה לשמור תורה ומצוות.מה שנקרא ללכת על כל הקופה. האם אני צריכה לעזור לה ולכוון אותה לבית דין או למכון העוסק בלימוד לגיור בכדי להציל עוד יהודי (בעלה) מהתבוללות (ילדיו הרי יהיו גויים) או שמא עלי להניח לה שתעשה (אם תעשה) זאת לבד? ואם עליי לעזור לה אז לאן להפנות אותה?
תשובה: אם כוונתה רצינית, מצוה לעזור לה להתגייר.
שאלה: זמן נתינת מעשר כספים: 1- האם זה משנה מתי אני אתן את המעשר? לדוגמא: במידה ונכנסת לי המשכורת לבנק ב 5 לחודש אך אני נותנת את המעשר בסוף החודש? 2- האם תרומה למוסדות שאינן עוסקות בתורה נחשב למעשר?
תשובה: 1. אפשר לתת את המעשר פעם בשנה, אם כי לא מומלץ לדחות לזמן ארוך כל כך. 2. את המעשר אפשר לתת לדבר מצוה, לא רק לתורה אלא גם לצדקה וחסד, לישוב הארץ ועוד.
שאלה: סדרי הוצאת והכנסת ס"ת והגבהה: 1. בהוצאת ס"ת - האם עלי לומר "שמע ישראל" והפסוקים ובריך שמיה, גם אם אני נמצא במקום אחר בתפלה (למשל תחנון שש"י)? 2. האם בהגבהה (בספר אשכנזי) עושה המגביה סיבוב שלם לשמאל או מסתובב חצי סיבוב לכל צד? 3. האם יש עדיפות לליווי ספר התורה בהוצאתו על פני ליוויו בהכנסתו? 4. האם עלי להתחיל לומר "ובנחה יאמר" רק בזמן שהס"ת מוחזר לארון או שאפשר גם בזמן הולכתו לארון?
תשובה: 1. אם זה במקום שמותר להפסיק - בבין הפרקים - אז מותר לך, אבל באמצע אין להפסיק. 2. אני חושב שעדיף חצי סיבוב לכל צד, כדי שהעומדים לימינו והעומדים לשמאלו יראו. 3. אני חושב שזה לא משנה בהוצאה או בהכנסה, כי בשניהם זה משום כבוד ספר התורה. אבל לא כל הציבור צריך ללכת אחריו, שאם כל הציבור שנמצא בצד השני של בית הכנסת יצטרף לליווי תהיה טירחא שכולם ידחסו, אלא רק מי שעובר לידו הספר תורה. 4. אני חושב שאפשר גם קצת קודם, זה לא דין שדווקא באותה שנייה של ההכנסה.
שאלה: ארון קודש בסלון: האם מותר להחזיק ארון קודש נעול עם ספר תורה בסלון הבית?
תשובה: כן. אני חושב שאין בזה בעיה.
שאלה: בעלי נטייה הפוכה בחברה הדתית: מה דעת הרב על הדברים הבאים: התורה שניתנה לנו ע"י בורא עולם היא נצחית ומחייבת בכל דור ובכל זמן. ע"פ התורה אסור בהחלט לקיים מ"ז. זהו איסור נצחי. הקב"ה אוהב את כל בניו ובנותיו, תהא נטייתם המינית אשר תהיה. היהדות אינה נוקטת בעמדה של "הכל או כלום". המסע אל השלמות הדתית הוא ארוך ואין לו גבולות ברורים ויש לתמוך בכל אדם שיתקדם ברמה האפשרית לו. ישנם שומרי מצוות בעלי נטייה הומוסקסואלית שנשארים נאמנים להלכה ובגבורה נפשית כובשים את יצרם. מדובר באנשים שיש להם הרבה מעגלי זהות, הרבה תכונות וכישורים וגם התמודדויות, ביניהן גם ההתמודדות הזאת. כל חובות ש"בין אדם לחברו" חלות כלפי אדם בעל נטייה הומוסקסואלית והוא חבר בקהילה לכל דבר ואין היחס אליו שונה מיחס לכל אדם אחר. המאשים ומעליב הומוסקסואלים על נטייתם נכשל באיסורים של בין אדם לחברו. יש לעודד אדם הומוסקסואל שאינו מתחתן לעסוק בתורה ולקיים את כל המצוות, שבין אדם למקום ושבין אדם לחברו, ולפתח את כוחותיו השונים למען היעדים הגדולים שהועיד הקב"ה לישראל. רצוי להתייעץ בסוגיה זו עם רב. יש לקיים דיון מהותי ורציני בסוגית בעלי נטייה זו בקרב החברה הדתית בשיתוף פעולה עם הו"ד ובסימן "ואהבת לרעך כמוך". מה עמדת הרב לגבי בן תורה בעל נטייה הפוכה שאינו עובר על איסורים אך גילה לציבור את דבר נטייתו?
תשובה: מי שאינו עובר על איסורים ומתגבר על נטייתו האסורה שכרו גדול. כי לפי גודל המאמץ כך גודל השכר. ויש להעריץ אדם זה מצד התגברותו על יצרו. ואם גילה זאת לציבור, כי זה מקל עליו, איני רואה בזה חסרון. יש לראות נטיה זו כמו כל נטיה לעבירה אחרת שקשה לו להתגבר עליה והנטיה לחטוא חזקה שלא לרצונו. וכנראה שתפקידם בעולם לתקן תיקונים עמוקים. אין לנו שאלות על הנהגת הבורא אנו מאמינים שהכל מושגח והכל לטובה.
שאלה: נזם באף וכיבוד הורים: אני מעוניינת לעשות נזם באף (כבר ביררתי לגבי העניין של האם יש איסור), אני רוצה לבדוק לגבי העניין של כיבוד הורים. ברצוני לציין כי אני נשואה ולבעלי אין בעיה שאני אעשה נזם. ההורים שלי אמרו לי שהם לא היו רוצים שאעשה נזם. אני אמרתי להם שגם אם אעשה, כשאבוא לביתם אני אוריד את זה כדי שזה לא יעצבן אותם, הם לא ענו לי על כך. השאלה היא כזאת- האם למרות שאני נשואה אני צריכה לכבד את בקשתם ולא לעשות כך או שאני אכן יכולה לעשות וכשאבוא אליהם אני אוריד את זה על מנת לכבד אותם?
תשובה: אני מבין את הרצון שלך לעשות נזם. אך בודאי אם תמנעי מלעשות את הנזם מפני כבוד הורים, כגודל הוויתור מצדך כך גם גודל המצוה. אכן אף שאת נשואה, בעניין זה יש מצות כבוד הורים. רק במה שאת מחויבת לבעלך בזה את פטורה ממצות כיבוד הורים.
שאלה: ייחוד בנסיעה במכונית: האם ישנה בעיה הלכתית ששתי נשים יסעו ביחד עם שני גברים ברכב? (הנשים במושבים הקדמיים והגברים במושבים האחוריים, כך שאין מצב שיגיעו לידי נגיעה ח"ו).
תשובה: לאיש אחד אסור להתייחד עם שתי נשים, וגם במכונית שייך דין ייחוד, אולם אם במקום הנסיעה ישנה תנועה ערה וחלונות המכונית שקופים אפשר להתיר, אך בלאו הכי יש לאסור.
שאלה: ישיבה לפני המתפלל או תחנון בעמידה: באופן קבוע מתפלל מאחורי אדם שמאריך בתפילת המנחה. הוא לא עומד ממש מאחורי אלא מעט מהצד. כאשר מגיעה נפילת אפיים אני מתלבט, האם עדיף להחמיר כשיטה הסוברת שגם במצב כזה שהאדם אינו ממש מאחורי אין לשבת או שדין הישיבה בנפילת אפיים ע"פ המקובלים עדיף?
תשובה: כיון שהוא עומד מן הצד אין בכך בעיה.
שאלה: תיקון בעל הקורא בקריאה בתורה ובהפטרה: א. לפי האשכנזים שאינם מחזירים בעל קורא כאשר אין שינוי משמעות בטעותו - האם הכוונה שאין להחזירו כאשר המשיך הלאה אולם מיד בשמיעת הטעות יש לתקנו או שמא לעולם אין לתקנו כאשר אין בזה שינוי משמעות? ב. האם שינוי בשמו של אדם אברם במקום אברהם או זומרי במקום זימרי או יקטן בקמץ קטן ביו"ד במקום קמץ גדול נחשב שינוי משמעות? ג. האם דיני תיקון בעל הקורא בהפטרה זהים או שיש שינויים? אם כן, מהם? (יגעתי לחפש תשובה בעצמי ולא מצאתי ואקווה כי הרב יסייע בידי)
תשובה: לפי ההלכה אין להחזיר טעות חסרת משמעות. אך יש נוהגים לדקדק גם בדקדוקים קלים, לפעמים הדבר גורם להפרעה לקריאה השוטפת. אברם ואברהם זו טעות משמעותית, הרי ה' אומר במפורש שלא ייקרא שמו אברם. בהפטרה אין לדקדק, כי בלאו הני לא קוראים מתוך ספר כשר ויכול השומע לתקן לעצמו.
שאלה: ביטול אינטרקום בשבת: אני גר בבנין שכניסתו אליו כרוכה בשימוש באינטרקום, הקשת קוד סוד. יש אפשרות לבטלו על ידי הרמת המתג הקטן השחור. אם בשבת שכחו להרים את המתג מותר יהיה להרימו בשבת? (מבחינה חשמלית ומבחינת מוקצה)
תשובה: רק ע"י גוי.
שאלה: מעופף בסיר עם מים רותחים: הכנתי פסטה בתוך סיר עם מים רותחים. בתהליך הבישול שמתי לב כי צף מעופף (פרפר קטן כזה) במים. אציין שמיד הוצאתי את החרק מהמים. איך עליי להתנהג בעתיד כאשר קורה מקרה כזה? האם הפסטה מותרת באכילה?
תשובה: נהגת כשורה. חרקים אינם אוסרים את התבשיל אולם אסור לאוכלם, ולכן, אם הוצאת את הפרפר אתה יכול לאכול את הפסטה.
שאלה: הבדלה גם בבית כנסת: אם אני עושה הבדלה בבית לבני המשפחה, האם רצוי שאני אשמע את ההבדלה בבית הכנסת?
תשובה: רצוי שמי שמתכוון להוציא אחרים ידי חובת הבדלה בביתו יתכוון שלא לצאת ידי חובה בהבדלה שבבית הכנסת. לשמוע ולענות אמן אתה יכול (ובמיוחד אם עושים את ההבדלה לפני ערבית) אבל אל תצא ידי חובה.
שאלה: מחשב נישא בבית כנסת: יש לי מחשב נישא (לפטופ) וברצוני ללמוד בעזרת דיסקים, כאלו ואחרים, לימודי יהדות. המקום היחידי שאני יכול ללמוד בו זה בבית הכנסת. האם מותר לי להכניס את המחשב שבעזרתו אני יכול ללמוד לימודי יהדות וכו בבית הכנסת?
תשובה: מותר להכניס מחשב לבית הכנסת כדי ללמוד תורה. בהרבה ישיבות תלמידים משתמשים במחשב בעת לימודם בבית הכנסת שהוא בית המדרש.
שאלה: סדר מנחה מקוצרת: במקום העבודה שלנו מתקיים מניין מנחה מקוצר בתפילת 18, החזן מתפלל בקול עד אחרי ברכת האל הקדוש. איך צריכה להתבצע תפילת הציבור בתפילת זו? 1. האם הציבור צריך להתחיל להתפלל בלחש יחד עם החזן - לכן הציבור לא עונה אמן. 2. הציבור עונה אמן בתפילת הש"ץ ומתחיל את התפילה לאחר שהש"ץ סיים ברכת האל הקדוש.
תשובה: לפי מנהג ספרד כל הציבור מתחיל עם הש"ץ ולא עונים אמן על ברכותיו. לפי מנהג אשכנז ממתינים עד אחרי קדושה ועונים אמן על ברכותיו.
שאלה: הגעלת כלים: האם כלי של היתר שהכשרתי בתוכו דבר איסור צריך הכשרה או שאפשר לומר שהאיסור בטל בשישים?
תשובה: אם היה בשישים כנגד האיסור אין צורך בהגעלת אותו כלי.
שאלה: קריאת שמע על המיטה ללא שינה: האם לבן אדם שרגיל לישון ביום מותר לקרוא קריאת שמע על המיטה (אם או בלי ברכת המפיל) בלילה כדי לא לפספס את המצוות שבה למרות שביודעין הוא ישאר ער בלילה או לחלופין האם מותר לקרוא אותה לא בלילה למי שיושן ביום?
תשובה: גם אדם שלא ישן בלילה אומר קריאת שמע שעל המיטה בלי ברכה.
שאלה: הרצאה וסדנא בפני גברים: אני מרצה ומעבירה סדנאות בתחום ההורות. עד היום הרצתי רק בפני אמהות, אך הגעתי להבנה שבלי לשתף גם את האבות היעילות של הרצאה נמוכה, כי את התהליך על בני הזוג לעבור יחד. יש לציין שמדובר בתחום מאד ספציפי שפיתחתי ואין מרצים נוספים בנושא זה. א. האם מותר לי להרצות בפני קבוצה המורכבת מגברים ונשים (כולם כמובן נשואים ורובם מגיעים עם נשותיהם) והישיבה נפרדת? ב. האם יש הבדל בין הרצאה בה בני הזוג רק מקשיבים, לסדנא בה הם מתנסים בתרגילים ומשתפים בחוויות אישיות?
תשובה: אין איסור הלכתי בכך, אך יש גברים שאינם מוכנים לצפות באישה ויש להתחשב בהם.
שאלה: כלי שהוטבל עם מדבקה: טבלתי סיר ואח"כ ראיתי שהיו עליו מדבקות. האם אני צריך לחזור ולטבול אותו? אם כן, האם צריך לברך עליו שנית?
תשובה: אם לא אכפת לך מהמדבקות ואתה משאיר אותם, גילית דעתך שאינך מקפיד ואין בעיה.
שאלה: קביעת סעודה על קוגל - המשך: הרב נשאל מה מברכים על קוגל שאוכלים בשבת בבוקר לאחר הקידוש בבית של ראש ישיבה כלשהו. והרב ענה שזה תלוי בכמות שאוכלים ועדיף שלא לאכול הרבה כדי שלא להכנס לספק. השאלה היא: תהליך הבישול של קוגל מתחיל בבישול האיטריות, והרי על בישול תמיד מברכים בורא מזונות ולא משנה הכמות. האם אפיית האיטריות אחרי בישולם במים נותן להם הגדרה של מאפה שמחייב ברכת המוציא מעל כמות מסויימת?
תשובה: כיוון שלבסוף אופים את האיטריות ובלי לאפות אותם לא היה הקוגל מוכן והאפיה היא התהליך האחרון שלו אז הוא נחשב אפוי, ולפי ח אפוי הוא כמו לחם אם אוכלים ממנו כמות שקובעים עליה סעודה, ואם אדם אוכל כמות גדולה כזו שיכול לאוכלה כדי לשבוע כאורחת ערב יצטרך ליטול ידים ולברך המוציא וברכת המזון, ולכן עדיף לא לאכול כמות קרובה כדי לא להכנס לזה.
שאלה: לשפוך מים חמים על שאריות בשר: במוצ"ש ניקיתי את סיר הבשר ונשארו בו חתיכות שלא ירדו, לכן שפכתי מים ישירות מהמיחם עליו, כך שהאדים עלו ונגעו במיחם. מה דינו של המיחם? מה המקור לכך (גמ, רמבם, טור)?
תשובה: לא נראה לחשוש חשש רחוק כזה שהטעם של הבשר עלה למעלה, מה עוד שניקית אותו קודם ופגמת את טעמו.
שאלה: מחיר לחמניות בשוק מחנה יהודה : קניתי בשוק מחנה יהודה שלושים לחמניות. כל חמש עשרה לחמניות עולות עשרה שקלים. בדרך כלל, אשתי מקבלת באותם תנאים לחמניות כהות, שנמכרות בדרך כלל בעשר שקלים עשר לחמניות. כאמור קניתי שלושים לחמניות ובמקום לשלם עשרים קבלתי עודף של תשעים ש"ח משטר של מאה ש"ח. האם אני צריך להחזיר למוכר את ההפרש?
תשובה: ברור הדבר שיש צורך להחזיר את ההפרש. (אפי' אם אשתך הייתה קונה הייתה צריכה לשלם כל עוד אין הסכמה מפורשת מהמוכר שכוונתו למכור במחיר זול). הרב יהודה מעטוף
שאלה: דיווח הוצאות נסיעה כוזב: הנני עובד מדינה אשר מקבל החזרי נסיעות על בסיס דיווח בלבד, ללא צורך להוכיח שאכן הוצאתי את הסכומים המדוברים או שאכן נסעתי (כמו לדוגמא כשלוקחים טרמפ וכו ). האם כשאני רושם הוצאות נסיעה מהבית למקום העבודה בזמן שנשארתי לישון ליד מקום העבודה וכלל לא נסעתי הביתה, זה נחשב כגזל?
תשובה: יש שני סוגי תשלומי נסיעות שמקבלים עובדים: א. ת ממש ספציפי על הנסיעות שנסעו בפועל. ב. ת שהוא כעין הטבה לעובד, בין נסע בין לא נסע. ולכן למעשה, יש לברר אצל רוב העובדים במקום עבודתך כיצד נהוג. (לפי זה בכל מקרה, לא אמור להיות הבדל בין מי שלקח טרמפ' למי שנשאר לישון ליד מקום העבודה). הרב נריה יהודה פופר
שאלה: שלוחי בית דין באייר: "על שישה חודשים שלוחים יוצאים. וכשהיה בית המקדש קיים יוצאין אף על אייר מפני פסח קטן". ממילא מי שעושה פסח שני צריך לעלות לירושלים - אז מדוע השלוחים צריכים לצאת לגולה לעדכן את כולם על התאריך? לכל היותר מי שצריך יגיע לירושלים יום קודם.
תשובה: מכיוון שהיו צריכים ללכת מרחק גדולים כדי להגיע, אפילו מבבל (עירק של היום), היו צריכים לדעת בדיוק מתי להגיע כדי לחשב את מרחקי ההליכה.
שאלה: נטילת ידיים לתוך דלי: האם אפשר ליטול ידיים כל היום, גם לאחר השירותים וגם לפני אכילה, בתוך דלי ולאחר שהדלי יתמלא לשפוך את המים לעציצים או לגינה? הכוונה ליום חול וגם בסיום השבת, לשפוך את המים הנמצאים בדלי בגינה או בצמחים בבית.
תשובה: במה שנוטלים בבוקר כדי להעביר את רוח הטומאה מהידים מוזכר בהלכה שלא להשתמש בו לשום שימושים אחרים ואסורים בהנאה ולכן ישפכם לאסלה או לכיור. אבל שאר נטילות, לסעודה ולניקיון אחרי השירותים וכדומה - אין שום בעיה.
שאלה: נדר שלא לעבור איסור: אני רוצה לשאול שאלה עבור בעל תשובה. אם בעל תשובה נדר נדר על איסור, היינו שלא יעשן בשבת יותר או שיקפיד על 6 שעות בין בשר לחלב וכו, והוא מרגיש אחרי זמן שהוא אינו מסוגל לעמוד בנדר מכל סיבה שהיא. האם הנדר הזה נחשב לנדר? - הוא הרי נדר לעשות דבר שממילא אסור. ואם עצם הנדר נחשב נדר, האם יש דרך להתיר נדר כזה? הרי אי אפשר להתיר לו לחלל שבת או לאכול חלב אחרי בשר וכו. להיות יותר ספציפית, הוא יודע שנדר זה דבר מאוד חמור ואם הוא לא יעמוד בו העונש שלו יהיה חמור יותר מאדם שעבר את אותה העברה ולא נדר נדר.
תשובה: יש בזה מחלוקת אם אפשר להתיר נדר כזה, כי יחשב כאילו שבית הדין מתיר לעשות את העבירה שעליה נדר בנודר לחיזוק. ויש מי שאומר שעדיף להתיר כדי שלא יעבור על עוד עבירה של איסור נדר. לפי הספרדים - מתירים לו, לפי האשכנזים - הרמ"א מחמיר בזה.
שאלה: תיקשור עם אוטיסטים לפי הקבלה: כבוד הרב אילוז אני עובדת עם ילד אוטיסט ורציתי להתעניין לגבי שיטת תיקשור עם אוטיסטים. ישנה שיטת תיקשור עם אוטיסטים, שכותבים את כל אותיות הא-ב על דף ושואלים את האוטיסט (שלא יודע לדבר) שאלות והוא מצביע על האותיות ולפי זה מתקשרים איתו בצורה רוחנית ( קבליסטית.יש ספרים בנושא וכל מיני אתרים בנושא, שמקבלים מסרים מהאוטיסטים). רציתי לדעת, האם לפי ההלכה מותר הדבר הזה, משום שאולי אלה הם דברים אשר אנחנו לא אמורים לשאול ולא אמורים לדעת והם מבחינת להיות תמימים עם השם אלוקינו? מצד שני, אם אפשר לתקשר עם הילד ולא עושים זאת, אולי זה פספוס.? אולי אפשר לעזור ככה לילד למשפחה? אודה לך כבוד הרב אם תוכל לתת לי תשובה הלכתית.
תשובה: אינני מחזיק מדבר זה כדבר אמת, מה גם שאני חושב שיש בזה איסור, לכן יש להעדיף להתנהג בתמימות עם ה' אלקינו.
שאלה: התנהגות בבית הכנסת בקיבוץ: אני מתגורר בקיבוץ חילוני ולאחרונה החלטנו מס חברים להחיות את בית הכנסת המקומי. בין חברינו ישנו חבר שחזר בתשובה מזה כ 15 שנה ויותר והוא תחזק את בית הכנסת. הוא עשה מבית הכנסת גם מקום עבודה (עוצמת הרכות), גם לגברים ולנשים. בשיחה עם מזכיר הקיבוץ הוסכם על דעת כולם שהמקום ישמש ויתפקד רק כבית כנסת. לאחר ששיפצנו ובנינו היכל חדש, והמקום נראה ממש יפה ואנו מתפללים מידי שישי, החבר (שחזר בתשובה) מעמיד אותנו כל הזמן במבחן והוא משתמש בבית הכנסת כמקום עבודה לכל דבר. אני ניסיתי לדבר על ליבו אבל ללא הועיל. איך להתנהג עם חבר כזה שאינו מכבד את המקום שהוא בית תפילה לכולם? אני רוצה לציין שלפני כן המקום היה מוזנח ומלוכלך ורק הוא היה מתפלל שם.
תשובה: בית הכנסת הוא מקום תפילה ולימוד תורה וצריך לשמור קדושת המקום ואין ראוי להשתמש בו לדברים אחרים. לא הבנתי מה המשמעות של המילים שבסוגרים האם זה סוג של עבודה. מכל מקום יפה עשיתם שהכשרתם את המקום וקבעתם בו תפילה בערב שבת.