LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הורדת שירים מדיסקים: אחותי קונה דיסקים והם נמצאים בבית ולכן אני לא אקנה אותם עוד פעם כי כבר יש לנו אותם אבל מצד שני לא אני ממש קניתי אותם. האם מותר לי להוריד שירים מהדיסקים שלה לפלאפון שלי?
תשובה: אם אינכן משתמשות בד"כ באותן הדיסקים בו זמנית ומטרת השכפול אינה לאפשר ששתיכן תוכלנה להשתמש במקביל, אלא שברצונך להעתיק לפלאפון כי זהו אמצעי השמיעה הנח לך אין בעיה, אולם אם המטרה היא ששתיכן תוכלנה להשתמש במקביל יתכן ויש בכך בעיה, והדבר תלוי באומדנא מהי דעת האומנים בד"כ בכך. איני יודע מהי הדעה המקובלת ביניהם בכך ולכן איני יודע אם הדבר מותר.
שאלה: שבעה בשני בתים שונים : סבתי נפטרה ואמי ואחיה יושבים שבעה בנפרד. בבית האח נערכים תפילות במניין, האם יש צורך לערוך תפילות גם בבית אמי?
תשובה: ב"ה המקום ינחם את האבלים בתוך שאר האבלים. אם לאח יש מנין לא צריך לטרוח אצל האם. עד ביאת הגואל הרב חגי בר גיורא
שאלה: קירור רותחים בשבת: ברצוני לדעת האם מותר להעביר תה רותח (לצורך העניין) מכוס לכוס בשבת לשם קירורו (האם יש הבדל אם חוזרים על פעולה זו מס פעמים בשונה מכלי שני)? מראש.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אין כל בעיה לקרר תה ע"י העברתו לכלי אחר כמה פעמים. אולם יש להקפיד לא לשפוך מים שחומם יד סולדת על טיפות קרות. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ריבית בשמירה על ישוב: החת"ס (יו"ד, קלה) כותב, ששותפים מותר להם להגיד אחד לשני תעשה לי מלאכה ומחר אני אעשה לך מלאכה יותר קשה ואין בכך בעיית ריבית, כמו שכתוב בסימן קס,ט. האם הוא הדין בישוב, שהתושבים שומרים בלילות ואחד אמר לחברו: שמור במקומי ב9-12 בלילה ואני מחר אשמור במקומך מ12- עד 3 לפנות בוקר, שזה יהיה מותר כי כל בתושבים נחשבים שותפים?
תשובה: הדמיון שלך בין נדון השאלה לתשובת החת"ס מתוק לחייך, אכן יש להתיר הדבר כל עוד השמירה מוטלת על תושבי היישוב ולא הועברה לידי חברה חיצונית. בישוב בו מוטל על התושבים לשמור משך זמן מסוים מותר לתושב להחליף עם שכנו גם כשמחליף בין שמירת יום ללילה, זאת למרות שהתעריף של שמירת לילה גבוהה מזו של היום. הדבר מותר כיון שהשכנים מוגדרים כשותפים בעול השמירות, וממילא אין איסור ריבית בין שותפים כששניהם פועלים יחד במלאכה. כפי שהחתם סופר בתשובתו מרחיב את גדר שותפים לעניין דין ריבית אף ביחס לתושבי העיר ביחס לחובות הכללים של בני העיר. יש להתיר אף במקום בו נהוג לאפשר המרת חובת השמירה בת לחברה שתשמור במקום התושב, כיון שסוף סוף חובת השמירה מוטלת על התושב, אם באופן של שמירה אישית או בת כספי. אך אם הישוב העביר את נטל השמירה לחברה חיצונית. והחברה מאפשרת לתושבים לשמור, הדבר ייאסר כיון שאינם מוגדרים כשותפים בנטל השמירה, אלא החברה היא שמחויבת בדבר (עבור ת כולל מהישוב) אמנם נחלקו הרמב"ם והרי"ף, סמ"ג ועוד האם יש דיני ריבית בשותפים בו האחד אינו משתתף בטרחה עבור השותפות. שהנה בגמ' ב"מ סט, מתירה הגמרא ליטול ריבית מהאריס השומר על הבהמה השייכת לאריס ולבעליו. והיא מזכירה שני נימוקים להתיר, מצד שהם שותפים ומצד שהוא אריס. ונחלקו הראשונים האם ההיתר בגמ' הוא מצד שהם שותפים והתוספת שהוא אריס נזכר רק לביאור למה אין בזה גזל משום דיני ממונות. ולפי זה ההיתר של שותפים הוא אף במקום שאין השותף עוסק בעסק כפי המקרה המופיע בגמרא, או שהיתר הגמ' הוא מצד שהאריס משועבד לו, ומה שהזכירו שהוא שותף הוא לרווחא דמילתא כדי להסיר לזות שפתים (כפי שמפרש הב"י) או מסיבה אחרת. ולפי זה אין היתר ללוות בריבית בין שותפים, כשאחד אינו משתתף בפועל בשותפות. ורק במקום ששניהם משתתפים יש היתר. אך בנדון השאלה שני השכנים שותפים לטרחת השותפות ולכן גם הרמב"ם מודה שמותר. רבה, הרב מרדכי גרוס.
שאלה: לימוד לשמה: מתוך הכרתי המועטת עם לימוד הגמרא נוכחתי לדעת שהלימוד מושך את האדם אל שכליות ובעצם הופך את התורה למעין חכמה, על אף שאין לי ספק שאין זו מטרת התורה. יתקן אותי הרב אם אני טועה, מטרת התורה לדבוק בה. חז ל - הדבק במידותיו, מה הוא רחום אף אתה רחום. הרב שלי שאיני מפקפק בו בכלל. לימד אותי שלאדם אין כוח לשנות את טבעו ולהדמות להקב ה במידותיו אלא על ידי התורה. ולא סתם לימוד תורה, לימוד תורה לשמה. עד כאן ה שניסתי לתרץ לרב שלי מהמשנה באבות שאומרת - לעולם ילמד אדם שלא לשמה שמתוך שלא לשמה בא לשמה. הוא אמר לי שאם כך הם פני הדברים לא היו צריכים לכתוב את זה הרי שזה קורה מאליו, אלא האדם חייב לשאוף לכך ולעשות כל שביכולתו לבוא לידי לימוד לשמה. וכאשר אני נפגש בגמרא תוך רצון ומוטיבציה ללמוד לשמה אני נתקל בחומת שכליות שגורמת לי חידוד שכל מענג בצורה שאין כמותה, ואני מבין שבלתי אפשרי ללמוד גמרא לשמה. הרב שלי מדרבן אותי ללמוד קודם פנימיות התורה (בוודאי שתוך לימוד הלכות ואמונה ושאר דברים) שעל ידי לימוד זה אני יגיע לדברים האמורים. מה שאני מנסה לשאול את הרב, אולי אופן הלימוד האגרסיבי בגמרא שמתחולל כרגע כמעט בכל הישיבות בארץ צריך לשנות כיוון כדי שכאשר אדם יגיע לגמרא הוא יהיה מוכוון מטרה בצורה כזו שהלימוד שלו יהיה לשם שמיים.
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את מכתבך, ולראות כמה שאתה רוצה להתקדם, לעבוד את ה', להתקדם בקשר עם ה', ולהיות יותר שלם ויותר קרוב לאבינו שבשמים. אחד הדברים הנפלאים ביותר שזכינו אליו זה הגמרא. הגמרא הקדושה היא עולם עצום של קשר עם ה', של חכמה, של עמקות, של גדלות. התורה מגדלת את האדם, משפיעה עליו והופכת אותו להיות יותר טוב ויותר שלם. התורה היא דבר ה' בעולם, וככל שאדם יותר עמל בתורה הוא יותר נדבק בדבר ה', וממילא הוא יותר מתעלה. פעמים שיש אנשים שחושבים שאם אדם נהנה בלימוד התורה, הדבר פוגע בזכות שיש לו בתורה, בלשמה שיש לו בלימוד התורה, אך לא כך הם פני הדברים. בספר אגלי טל, כתב המחבר, שהיה אחד מגדולי ישראל אדמו"ר ולמדן מעמיק מאוד, שההנאה מהלימוד של התורה היא החיבור של האדם לתורה והיא לא רק שלא פוגעת בלשמה בלימוד, אלא שהיא עצם הלשמה של הלימוד, וככל שאדם יותר נהנה בלימוד, כמובן בלימוד כזה שהוא כדי להגדיל את התורה, כדי לחיות את התורה בכל השלמות שלה, כך הוא יותר נבנה ובונה את התורה בעולם. הקדוש ברוך הוא נתן לנו את התורה כדי שעל ידה אנו נדבק בו יתברך, וכפי שהאריך רבי חיים מוולוז'ין בספרו נפש החיים. החיבור של התורה מתוך השכל, הוא בעצם חיבור של השכל שלנו לתורה, וכפי שאמר לנו הגר"א שפירא זצ"ל שצריך לקנות שכל של תורה, להפוך את השכל האנושי שלנו להיות שכל של תורה, וזה יגרום לנו שנחיה תורה, וממילא נהיה דבוקים בה'. העמל הגדול בגמרא שיש בישיבות הוא האוצר הגדול ביותר, וההשפעה שלו עצומה עלינו, ועל כל עם ישראל. אל תחשוש מהעמל בתורה, אל תחשוש מההנאה בתלמוד, אלא תזכיר לעצמך שאתה עושה זאת למען עם ישראל, למען דבר ה' שיתגלה בעולם, ולא כדי לקנות כבוד וכדומה, ואז זהו לימוד גדול וקדוש, ובעל זכות עצומה. כמובן שחשוב גם לעסוק בלימוד שאר דברים, בלימוד אמונה והלכה ועוד, אך חשוב שעיקר הלימוד יהיה בגמרא. המשך בעמל, ויהי רצון שה' יתברך ישלח לך ברכה והצלחה בלימוד ובכל אשר תפנה. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: חיוב עזרה לרכב תקוע: לכבוד הרב, במקרה שבו אני נוסעת ברכב ופתאום אני רואה רכב בצד שתקוע אז באיזה מקרה אני צריכה לעזור לו ובאיזה מקרה אני יכולה להמשיך לדרכי? ואם אני בדרך לפגישה חשובה ויש ביכולתי לעזור האם בכל זאת אני צריכה לעזור?
תשובה: מצוה לעזור לרכב תקוע אם העזרה גורמת הפסד לעוזר הוא פטור אלא א"כ בעל הרכב התקוע מוכן לפצותו על ההפסד
שאלה: אתר בשבת: רציתי לשאול מספר שאלות בנוגע להפקת רווחים מאתר בשבת. ברצוני לפתוח אתר אינטרנט אשר אוכל להפיק רווחים באמצעות הטמעת פרסומות בתוכו. ולהלן השאלות: 1. אם קהל היעד הוא יהודים, יש איסור להשאיר את האתר פתוח בשבת עם הפרסומות? ואם אוריד את הפרסומות ולא יהיה לי רווח בשבת, אוכל להשאיר את האתר פתוח? אציין בזאת שסגירת האתר בשבת עלולה לפגוע בדירוגו ובאיכותו. 2. אם קהל היעד הוא בעיקר לגויים, האם אוכל להשאיר את האתר עם הפרסומות בשבת? צריך לחשוש מהאחוז הקטן של היהודים שעלולים להיכנס לאתר?
תשובה: באתר המיועד בעיקר ליהודים יש שתי בעיות: א. איסור לפני עיור, שיהודים יכנסו לאתר והוא יגרום להם לחלל שבת, ב. אם ייוצרו עסקות אסור ליהנות מרוחיהם. באתר המיועד בעיקר לגויים כגון בחו"ל ובשפה זרה אין בעיה של לפני עיור. גם אם יהודים עלולים להתקשר הם מיעוט זניח והולכים אחר הרוב. אך אם ייוצרו עסקות בשבת גם ע"י גויים אסור ליהנות מרווחיהם הפתרון לכך הוא שותפות עם גוי אך לשם כך יש לקבל הדרכה מפורטת מרב. האם חובה לסגור אתרי אינטרנט אחרים בשבת?
שאלה: גזל זמן במשרד ציבורי כשהאחראי מעודד זאת: אני עובדת במקום ציבורי. יש אצלינו המון אבטלה סמויה. לכולם ברור שרובנו מיותרים, ודי במחצית העובדים כדי להספיק מהשצריך בקלות. המנהל שלי בעצמו, וכל השאר"חוגגים". מחתימים כרטיסופונים לעיסוקיהם. אני מנסה ליזום עשייה נוספת, להרחיב תחומים ולמצוא משהו מועיל לעשות, ורואים בי נודניקית. לסיכום: 1) מה שצריך נעשה ועדיין נותר זמן פנוי רב. 2) מהשצריך להרחיב ולעשות טוב יותר לא נעשה, כי המנהל שלי ואלו שמעליו מתעצלים או חוששים. איך אנצל מגזל? עלי לפרנס משפחה, אני מפרנסת יחידה. לא אוכל להתפטר ממשרד ציבורי מושחת זה.
תשובה: שלח מכתב אנונימי להנהלה העליונה ותאר לפניה את העובדות לאשורן (רק עובדות מדויקות ללא שמות) אם הם לא יעשו דבר הם מוחלים לכם
שאלה: לחם מחיטה מונבטת: ומה בירכתו ראשונה והאחרונה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לחם מחיטה מונבטת"
תשובה: וברכת ד' אדמה, ובורא נפשות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תליון שרשרת עם דמות: קיבלתי בירושה מסבתא שלי תליון מטבע שמצד אחד יש דמות ומצד שני יש בן אדם רוכב על סוס. מישהו פעם אמר לי שאסור ללכת עם זה. האם זה מותר?
תשובה: אם הדמות של אדם איננה קשורה בעבודה זרה אין בזה איסור, אמנם ממידת הזהירות להימנע מלהחזיק צורת אדם בולטת.
שאלה: התאגדות עובדים על פי ההלכה: אני עובד במקום עבודה גדול מאד, לאחרונה החלו כמה עובדים להתאגד במסגרת ארגון עובדים ופנו אלי לחתום על הצטרפות להתאגדות, רציתי לדעת מהי דעת תורה בנושא, האם יש מקום להצטרף או להתנגד או שאין כלל עמדה תורנית חד משמעית? ב
תשובה: עובדים רשאים להתארגן במסגרת עובדים אולם באשר לשביתות הן מותרות רק להביא את ההנהלה למו"מ שיוקם גוף אבייקטיב שיקבע מי צודק אין להפעיל כוח חד צדדי לשם אינטרסים של צד אחד
שאלה: קנייה בתשלומים או בת אחד: נשאלנו, האם יש היתר לקנות חפץ בפריסת תשלומין כשמפרש לו שמחיר המזומן הוא פחות כאשר יש לקונה את כל סכום התשלומין? האם אפשר להקל על פי תוספות בב"מ,מו ד"ה-נעשה?
תשובה: אין להתיר לקנות חפץ בפריסת תשלומים, כשהמוכר מפרש שמחיר מזומן הוא פחות מאשר בפריסת תשלומים, זאת למרות שיש לקונה את כל הסכום. בתשובות אבני נזר (יו"ד רה) נזקק לשאלה זו ואוסר הדבר, הוא הביא את דברי הרמב"ן במלחמות שאוסר הדבר בפירוש. ונוקט כך מסתימת הפוסקים שלא פרטו להתיר בכגון זה. הדבר אסור למרות שנראה שרש"י (ב"מ מו ע"א) מתיר אף בדרך הלוואה כשיש לו מעות בביתו (כפי שלמד מדבריו בעל התרומות ח"ה ס"י הוזכר בב"י קעג, ו) ומתוספות (שם, ד"ה נעשה) משמע להתיר באופן שלוקח חפץ ומחזיר לו מעות, (אמנם הש"ך קעג, יד למד בדברי תוס' שההיתר דווקא כשמחזיר לו מעות שאינם טבועים) אך הפוסקים לא קבלו היתר זה, כמבואר בשו"ע ושאר הפוסקים (יו"ד קעג, ו) השולחן ערוך צמצם ההיתר רק לאופן שמחזיר לחנוני מעות שאינם טבועים כפי שבארו תלמידי הרשב"א בדברי ר' אשי בב"מ מו עא, הרב מרדכי גרוס.
שאלה: אבלות: היי אבי נפטר לפני החג. אנחנו עדיין נמצאים בחודש אבלות שיסתיים ב15.10. הייתי רוצה לדעת שני דברים. 1. האם מותר בחודש הזה ללבוש פריט כגון חולצה של הנפטר? 2. האם מותר לי ללכת לבתים של אחרים שלא אבלים ואפילו לישון שם?
תשובה: 1.מותר ללבוש בגדי נפטר ולהשתמש בהם גם בתוך השבעה, למעט נעלים שנוהגים לקרוע ולזרוק. (צרור החיים עמ' 123) 2.מותר לאבל ללכת עם הזמינו אותו (צרור החיים עמ' 91) תנוחמי מהשמיים.
שאלה: בירור יהדות מצד הסבתא: האם אישה נחשבת עדיין ליהודיה אם רק הסבתא של אמא שלה יהודיה? כלומר רק הסבתא-רבה יהודיה והאישה היא דור 4 לאחר 3 דורות של התבוללות. האם האשה צריכה לעבור גיור?
תשובה: כאשר האמא לא יהודיה הילדים אינם יהודים. אם הם חפצים להיות יהודים צריכים להתגייר.
שאלה: לענות לקדושה בתפילה: בשעה שאני בתפילה והתחילה חזרת הש"ץ והתחילה קדושה צריך לענות או להמשיך להתפלל? ובשעת הבקשות האישיות שביהיו לרצון אמרי פי שלפני עושה ה - אותו דין?
תשובה: אם הגעת עם החזן ל"קדושה", יש לענות את הפסוקים בלבד. אם אתה באמצע התפילה, אין לענות אבל יש לשתוק ולשמוע מהחזן את הקדושה. לפני "עושה ", ניתן לענות את הפסוקים.
שאלה: גזל זמן בעבודה-ביטול תורה: 1. מה הדין מבחינת גזל זמן או ביטול תורה וכדומה, כאשר מורה בתלמוד תורה מוציא את התלמידים קצת לפני זמן ההפסקה או מכניס אותם כמה דקות לאחר הצלצול? 2. מה הדין כאשר המורה נותן זמן להפסקה כמו שצריך ולא יותר, אך לא בזמן שמוגדר לכך לפי ההנהלה, כך שאין אחידות בהפסקות וזה משבש את הסדר בתלמוד תורה, מבחינת הרגשת המשמעת אצל התלמידים?
תשובה: 1.אכן ההורים שמשלמים למוסד והמשכורת שניתנת למלמד, נמסרים על דעת זה שהשיעורים יתקיימו כסדרם. ולכן בהרחבת ההפסקה יש משום גזל, וביטול תורה. אמנם הנהלת המוסד מסורה בידי המנהל, ולכן אם מקובל עליו שלא ידקדקו כל כך בזמנים, והוא סובר שכך טובת התלמוד תורה, אין בכך כל בעיה, כיון שהת ניתן על דעת כן ובתנאי שהתנהלות זו מועילה לתלמידים שאם לא כן יש בכך משום ביטול תורה. 2.בשינוי סדרי ההפסקה והשיעורים אין ביטול תורה אך יש בו הפרת הסיכום עם המנהל, כיון שמלמד מקבל שכר עבור קיום סדרי התלמוד תורה כפי הוראת המנהל. אך אם השינויים מקובלים על המנהל אין בכך כל בעיה. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: נשים ולימוד תורה: ידוע שלימוד תורה לגברים כתבלין נגד יצר הרע. מה לגבי הנשים, האם נגזר עלינו להתעסק כל היום במתכונים ובגדים?
תשובה: כבר פסק החפץ חיים, שבימינו גם אישה חייבת ללמוד תורה לשם פיתוח אישיותה הרוחנית.
שאלה: טבילת כלי לסבון: האם צריך לטבול מיכל של הסבון כלים, והכלי שמחזיק את ספוג הכלים העשויים מקרמיקה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא. מטבילים רק כלי אוכל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חנוכיה בקיר חומת בית פרטי: אחדשו ט. בית מוקף חומה מכל סביבותיו. חלון המטבח הנראה מעט מעל החומה פונה לכיוון שאין הרבים עוברים שם. ברצוני לקבוע בקיר החומה (חתירה בכותל ויצירת מסגרת לחלון הנפתח מבפנים ומבחוץ זכוכית שקופה) את החנוכיה משמאל לשער הכניסה שהוא ללא משקוף. התועלות היוצאות מכך הן : נראה לעו ש, אין הרוח שולטת בו, חיבוב מצווה גדול. האם נכון הדבר לעשות כך?
תשובה: יש בזה הידור מצוה לפרסום הנס ותזכה למצוות.
שאלה: ברכת שהחיינו בכניסה לבית חדש: עפ י הבנתי בשיטת הפוסקים האוסרים לברך שהחיינו לנכנס לבית חדש משום ההוצאות הרבות הרובצות על הדייר- האם ניתן לברך שהחיינו על בית חדש שנלקחה עבורו משכנתא נמוכה ותשלומי ההחזר יחסית נמוכים ואינם מהוים קושי רב בהשוואה לשאר הוצאות הבית בשונה מהמצב בשוק? לצורך הענייין- סכום המשכנתא הוא 2500 ש ח שאף יתכן שחלק מסכום המשכנתא ישולם בעתיד הקרוב אי ה. אני הולך בד כ (בענייני השקפה ומנהג איני פוסק כשיטתו) לפי פסיקת הגאון הרב חיים עובדיה יוסף לרפו ש.
תשובה: לעניות דעתי כל רכישת בית בארץ ישראל יש בה שמחה גדולה למרות ת המשכנתא ועל כן ראוי לברך שהחיינו ורק נהגו לברך על פרי חדש או חולצה וזוהי רק חומרא בעלמא.
שאלה: כלים והכשרתם: בעת שטיפת כלים חלביים עם מים חמים מצאתי בכיור כף בשרית (שנפלה כנראה בטעות) מה דין הכף הבשרית?? אשמח לתשובה בהקדם האפשרי.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש להגעיל במים רותחים את הכפית אם יש חשש שגבינה חמה נגעה בכפית. הרב חגי בר גיורא
שאלה: שטפתי ידיים לפני מים אחרונים: אם אדם סיים לאכול ולפני מים אחרונים שטף ידיו. מה יעשה אז? יכול ליטול ידיו מים אחרונים אחרי ששטף ידיו שלא לשם מים אחרונים?
תשובה: המים ששטף ידיו הם מים אחרונים ולא צריך ליטול ידיו שנית.
שאלה: שינה בלילה לעניין ברכת התורה: אם אדם נמנם בלילה, ורוצה אחר כך ללמוד תורה האם צריך לברך ברכות התורה? מהו בעצם זמן השינה בלילה לעניין שיצטרך אדם לברך ברכות התורה אם ירצה ללמוד אחר כך בלילה?
תשובה: חצי שעה (אור לציון חלק ב' עמ'כב הערה ז) ילקו"י כול שישן במיטתו אפילו אם הבגדים גם שינה קצרה יותר הוי שינת קבע (מז,עמ' קיד)
שאלה: לשבח פועל גוי: האם מותר לשבח ולומר לפועל גוי שעובד אצלי מילים כמו "כל הכבוד" "עבודה טובה" וכן "תהיה בריא" "ה ישלח לך רפואה שלימה" וכו?
תשובה: מותר לומר דברי נימוס ועידוד
שאלה: עבודה באבטחה בשבת: מותר לי לעבוד כמאבטח בבית חולים בשבת? אני יכול להגיע ברגל לעבודה, בתוך עירוב, אז השאלה יותר קשורה לעבודה עצמה. העבודה כוללת בידוק רכבים ואנשים בכניסתם לבית חולים, שמירה על שערי הכניסה, ולפעמים סיורים רגליים בתוך הבית חולים. יש שימוש במכשיר קשר לדיווחים הכרחיים, ויש גם נגיעה בכלי רכב כמו פתיחת תא מטען. כל מגנומטר שמשתמשים בשבת הוא מגנומטר שבת.
תשובה: לאבטח את בית החולים זו מצווה. באופן כללי מלאכות שאיסורם מדרבנן מותרים לצורכי אבטחה -לדוגמא מכשירים ללא מנורת חוט להט. איסורים הנאסרים בתורה כמו נסיעה ברכב, הפעלת מכשירים עם מנורות שיש חוט להט צריך לבדוק כול מעשה בפני עצמו. תא מטען - שהנהג פותח אין לך בעיה,אבל כאשר אתה פותח את תא המטען ונדלקת מנורה - יש בכך בעיה. ה' יצליח דרכך.
שאלה: חנוכת בית לדירה שכורה: לכבוד הרב, קנינו בית חדש אך בשלב זה איננו גרים בו אלא מציעים אותו להשכרה. כיום אנו גרים בדירה שכורה - עברנו אליה לפני כחודשיים. מה דין חנוכת בית בשני הבתים. ומה נהוג לעשות בחנוכת הבית? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "חנוכת בית בדירה שכורה"
תשובה: חנוכת בית אינה דין אלא מנהג טוב לפתוח את המקום החדש בלימוד תורה (הכיבוד אינו עיקר) המנהג הוא רק בבית קנוי ו לא בשכירות אך הרעיון לפתוח בלמוד תורה יפה גם בבית שכור
שאלה: לעלות במעלית עם גוי בשבת: לרב בבנין בו אני גר גרה קשישה עם עובדת זרה. בשבת לאחר התפילה היא עולה עמה במעלית רגילה לקומה 2. האם אני יכול להצטרף ולרמוז שאני גר בקומה 8 ולמעלה לדחוף את הדלת ברגלי? ב ובברכת יישר כח
תשובה: מותר לך רק לעלות לקומה השניה יחד אתה ותו לא הפתרון לבעייתך הוא מעלית שבת
שאלה: להסיע דברים מהעבודה בשבת : לרב אשתי עובדת כאחות בבית חולים. היא שואלת האם ניתן להביא בהסעה חזרה בשבת דברי מאכל שחברה הביאה לה?
תשובה: אם מדובר מחוץ לתחום אסור
שאלה: ריבית בחנוכת בית: ראובן שהלווה הרבה כסף לשמעון עבור קניית בית ועכשיו שמעון עושה את חנוכת הבית. הפרעון עוד חצי שנה. האם מותר למלווה להזמין את הלווה לחנוכת הבית? סתם כך הוא לא היה מזמין אותו?
תשובה: איני מבין, המלוה עושה חנוכת בית או הלווה?
שאלה: מתלבטים בין שני שמות לתינוקת:, אנחנו מתלבטים בין השמות איילה לנעמי. מבקשים את עזרתכם במשמעות השמות ומה יותר טוב?, ליאור
תשובה: מזל טוב, שתזכו לגדלה לתפארת עמינו. שני השמות טובים.
שאלה: שחיטה יהודית הומנית?:, ראיתי לפני כמה ימים סרטון,ברשת האינטרנט, של שעתיים על הלכות של שחיטת כבש ורואים את השוחט מסביר הלכות איך אמור להיות תהליך השחיטה.בסרטון ראו כבש שמיועד לשחיטה והשוחט מסביר את תהליכי קשירת הרגליים ואופן ביצוע החיתוך תוך כדי הדגמה חיה. כשחתך לכבש את הקנה רואים את הכבש מפרכס כחצי דקה לאחר השחיטה. שאלתי היא השחיטה לא צריכה להיות הומנית יותר? לא צווינו ע"י הקב"ה לא לגרום לצער החיה? רואים אותה מפרכסת כחצי דקה וסובלת. מבקש הסבר למה קורה לחיה לאחר השחיטה והאם היא סובלת. כמו גם רציתי לשאול על פרשת תנובה שרואים פרות שלאחר השחיטה סובלות ומדממות. רואים אותם הולכות ומשתוללות עד שנופלות, איפה פה ההומניות?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה התורה מצווה על איסור צער בעלי חיים לכן צריך להשתדל שהבהמות לא יראו את השחיטה, חובה שהסכין תהיה חדה, וכן אסור לשחוט במכה אלא בהולכה והבאה. מי אומר שיש צער אחר השחיטה? הפירכוס הוא כזנב הלטאה שלא מרגישה דבר אלא זה כרפלקס. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חוו"ד מגרפולוג מומחה בענייני זוגיות: ברצוני לשאול את הרבנים: בעניין גבר אשה אם יכולים לפנות לגרפולוג מומחה ולהביא בפניו כתב יד של בן בת הזוג ללא ידיעה או הסכמה של הצד השני: 1. מה הדין בזה בגבר ואשה רווקים שעומדים להתחתן והם כעת בפני שידוך ורצונם לדעת על השני יותר לעומק? 2. מה הדין בזה בגבר ואשה נשואים? כשברצונם לברר כשחושדים אחד ברעהו, או כשרוצים להבין ולהכיר לעומק את בן זוגם?
תשובה: לפני שמכירים אין צורך ליידע זוג נשוי חייב ליידע
שאלה: אמונה ומחלוקות בין יהודים: השבוע ראיתי באינטרנט דיון שהתנהל בין אמילי עמרוסי לבין הרב דב הלברטל ששודר בתכנית בוקר. איך אפשר להיות יהודי מאמין כאשר אף מגזר וזרם ביהדות לא מקבל את השני או השלישי ואף משמיץ אותו כך בתקשורת לעיני כל ישראל? איפה האחדות שלימדו אותי מינקות אשר היא חלק בלתי נפרד מעם ישראל? לפעמים אני מרגיש שאני לא רוצה להשתייך לשום זרם או מגזר מסויים ודבר זה מחליש את אמונתי ואף גורם לי לחשוב על דרכים שאיני רוצה לבחור בהם.
תשובה: : הרב קוק בס' אורות מלמד אותנו שבכל התנהגות יש רובד גלוי ויש רובד סמוי יותר. בזמן עיקבתא דמשיחא הרובדים הגלויים והנסתרים לא תמיד מתאימים. יש תופעות רבות שהחוץ הוא הפוך מהפנים. גם בנוגע למריבות שיש בתוך האומה מבר הרב קוק שדורות רבים כשהיינו בגלות בסכנה מול הגויים לא העזנו לריב. היה פחד שבכל סדק קטן יתגלה ביננו הגויים יכנסו יהרסו אותנו. אולם ב"ה עתה שבאנו לארץ יש הרגשת ביטחון שאנו קשורים אחד לשני והגויים לא יוכלו להרוס אותנו. זה מאפשר לנו לריב ולברר את הויכוחים בקשם בתוכנו ללא משוא פנים. גם דוב הרבלטל לא היה מרשה לעצמו להתבטא בצורה חריפה אם היה חושב שהביטויים האלו יגרמו לנתק מוחלט בינו לבין מי שמתקיף. אם היה חושב שהגויים ינצלו את דבריו לסכן אותנו גם אז להיה מרשה לעצמו להתבטא בצורה קיצונית. כך שלא כדאי כל כך מהם להחלש באמונה.
שאלה: התנהלות עם תנור שבת: ברשותכם אשמח אם תענו על שאלתי. איך מתנהלים עם תנור שבת.האם מותר להכניס ולהוציא את האוכל חופשי או שיש מגבלות כמו בפלטת שבת? מראש :)
תשובה: לשואלת, גם בתנור עם 'מצב שבת', שהטמפרטורה שלו קבועה לכל אורך השבת, יש להקפיד שלא לחמם נוזל קר כמו שמקפידים בפלטה, והוא חמור יותר מפלטה, ובדרך כלל אפילו מאכל יבש אסור להכניס לתוכו בשבת כדי לחמם אותו. בשעת הדחק ניתן להתיר את חימום האוכל היבש בתנאים הבאים: האוכל יוכנס לכלי שלא מקובל לאפות בו (כלומר, סיר ולא תבנית), הכלי יונח מעל כלי נוסף (רשת לא מספיקה  אפשר כלי דק, אבל משהו שלא מקובל להניח עליו בתנור), ואם אפשר - שהתנור יושאר פתוח מעט (אלא אם כן יש בכך בעיה בטיחותית). אפשרות אחרת, שגם בה יש להניח על גבי כלי אחר: אם התנור מופעל באמצעות שעון שבת, ניתן להניח את המאכלים בזמן שהוא קר. הרחבה: הכנסת מאכל מבושל ויבש לתנור בשבת איננה בישול, וגם אין בה איסור "הטמנה" מאחר שהכלי עם האוכל אינו צמוד לדפנות התנור (שולחן ערוך סי' רנז סעיף ח). הבעיה במקרה זה היא שאסור לעשות בשבת פעולה הנראית כמו בישול ("מיחזי כמבשל"). במובן זה התנור חמור מן הפלטה, כי ההנחה על הפלטה איננה נראית כבישול, משום שהיא מיועדת לחימום  ויש שהתירו את ההנחה עליה רק באמצעות כלי נוסף המפריד בין הפלטה לסיר, כדי שיהיה ברור יותר שמדובר בחימום בלבד. אולם התנור מיועד לאפיה ולכן ההכנסה אליו עלולה להראות כאפיה בשבת. כך נאמר בגמרא (שבת לז ע"א) ובשולחן ערוך (סי' רנג ס"ב), שאפילו בתנאים שבהם מותר להחזיר תבשיל לתנור - אין להחזיר לתוכו, אלא רק מעליו, משום שהדבר נראה כמבשל (משנה ברורה שם ס"ק נח). לפיכך, הדעה המקובלת בפוסקים היא שאסור לחמם דברים בתנור (שמירת שבת כהלכתה, מהדו' תשל"ט פרק א סעיף יח, בהערה  ילקוט יוסף שבת ח"א עמ' קב: "נכון להחמיר"). אך יש מהפוסקים שהתירו גם בתנור באופנים מסוימים שבהם הדבר ניכר שאין זה בישול אלא חימום דבר מבושל: כאשר יש הפסק של כלי (משנה ברורה סי' שיח ס"ק צד  והעיר עליו החזון איש, מועד סי' לז, ט), או בסוג מאכלים שלא מקובל לאפותם בתנור (שערי תשובה על השו"ע שם סט"ז). ומאחר שמדובר במחלוקת פוסקים באיסור דרבנן, יש להקל בשעת הדחק בתנאים שהוזכרו לעיל, בהתחשב בכך שגם ההעברה ל"מצב שבת" היא היכר נוסף שלא מדובר בבישול אלא בחימום. על האפשרות להניח בזמן שהתנור עדיין קר כתב הרב מלמד ב'פניני הלכה' (פרק כא) בשם כמה פוסקים, משום שבזמן ההנחה הדבר לא נראה כבישול (אציין שלדעתו הדבר מותר גם שלא בשעת הדחק, אולי משום שבדרך כלל באפייה מקובל להפעיל את התנור לפני הנחת האוכל  וצריך עיון).
שאלה: שכחתי חבילה שהופקדה בידי: לכבוד הרב, במסגרת עבדתי כמורה בבית ספר יצאתי עם הילדים לטיול. בטיול חולקו פינקסים לתלמידים מטעם העיריה. קבלתי חבילת פנקסים לחלק לתלמידיי (כזכור לי מאחד מצוות ביה"ס), הנחתי את הפינקסים באוטובוס והם נשכחו שם ואבדו. א. האם עליי לתת לתלמידים פינקסים דומים? ב. אם כן- האם אפשר לשלם את שווי הפינקסים לקופת הכיתה? ב וברכה.
תשובה: א.יש לדון את המורה כשומר חינם כיון שהוא אינו מועסק על ידי העיריה, וכל עוד הפנקסים לא הגיעו ליד התלמידים הם עדין שייכים לעירייה, וכיון שדינו כשומר חינם הוא חייב רק בפשיעה, ופטור על גניבה ואבידה, אמנם אם הניח את הפנקסים במקום שהיה עלול לשכוח אותם הדבר מוגדר כפשיעה, אך גם במקרה מעין זה יש לדון לפטור אותו שמא אינו מוגדר כלל כשומר כיון שהעירייה הינה גוף ציבורי. לכן לא ברור שהנך חייב לשלם עבור הפנקסים שאבדו, אך ראוי לשלם עבור האבידה אם הדבר נבע מפשיעה. ב.השבת ממון כשווי הפנקסים לקופת הכיתה הינה השבה טובה, למרות שהפנקסים שייכים למשרד החינוך, יש לאמוד דעתם שאם יאבדו הדבר יפצו התלמידים בדבר אחר במקום הדבר האבוד. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: כסף שנמצא בתוך ספרים זרוקים: בתןך קרטון זרוק ליד גניזה היה ערימה של חוברות, ספרים בלויים וצילומי דפי לימוד. לקחתי 2 ספרים שענינו אותי. אחר כך, בבית, מצאתי תחוב בתוך אחד מהם מעטפה עם שטרות כסף- סכום לא קטן. מה הדין של הכסף? מה ראוי לעשות?
תשובה: חובה להכריז על האבידה, ולהשיבה לבעליה, ועד שיימצא הבעלים מותר להשתמש בכסף. יש להניח שבעליו של הממון אינם זוכרים שהוא טמון בספר, ולכן אין כאן יאוש מדעת, ומחמת זה אפילו אם לא היה באבידה סימן, היה צורך להשיבו לבעליו כשיבוא אליהו ויברר של מי הכסף. אך מכיון שיש באבידה סימן מקום, והוא המיקום של הכסף-בתוך הספר יש להכריז על מציאת סכום ממון בתוך חפץ שנזרק, ואם יבוא אדם ויתן סימן של שם הספר, והספרים הנוספים שנזרקו עמו בקרטון. יש להשיב לו את הממון. עד שיימצא המאבד מותר להשתמש בכסף, ואם יימצא המאבד יש להשיב לו את הכסף. המקור לכך שניתן להשתמש בחפץ שאבד ואפשר להביא לבעלים חפץ אחר במקום החפץ שאבד הוא ממסכת בבא מציעא דף כט אודות תפילין שאבדו, שכיוון שאפשר למצוא תפילין דומים לאלו שאבדו יכול המוצא להשתמש בהם ואם יבוא הבעלים ימסור להם התפילין או דמיהם. ולכן אם יש למוצא סכום זהה לסכום שנמצא בחשבון הבנק או במקום אחר, מותר לו להשתמש בממון, ואם יבוא המאבד ימסור לו את הסכום שאבד. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: בורא נפשות במקום על המחיה: אם אכלתי מזונות, ובירכתי ברכה אחרונה- "בורא נפשות". האם צריך לברך על המחיה?
תשובה: ברכת בורא נפשות אינה דומה לברכת שהכל ואי אפשר לברך אותה במקום ברכות אחרות. אולם בדיעבד מי שכבר בירך בורא נפשות במקום על המחיה לא יברך שוב על המחיה כיון שיש מיעוט הדעות שסובר שברכת בורא נפשות פוטרת על המחיה ובדיעבד אנו חוששים לשיטה זו משום ספק ברכות להקל.
שאלה: ברכת  אשר יצר : אחד שסובל מבעיות בבטן והולך לשירותים הרבה מאוד פעמים במהלך היום, האם הוא צריך לברך כל פעם שהוא יוצא מהשירותים או שמספיק פעם אחת לכוון בשביל כולם!?
תשובה: צריך לברך בכל פעם כשיוצא מהשרותים אא"כ מרגיש מיד צורך שוב, ואז יברך רק לאחר הפעם הבאה. רפואה שלמה
שאלה: עץ לימון ליים בן 3-3.5 שנים: רכשנו עץ לימון ליים מורכב בן 3-3.5 שנים מגידול יהודי (על פי הצהרת המוכר) במשתלה ערבית כאשר העץ נושא תווית של משתלה יהודית. האם מותר לאכול את פירות האילן כבר עכשיו? ב בברכת התורה. חורף טוב ובריא.
תשובה: וברכת ד' אני מבין שקנית עץ בן 3-3.5 שנים, ונטעת אותו באדמה. העץ המשיך לגדול וכעת יש פירות שנוצרו בעץ הנטוע. נראה שבמקרה כזה יש למנות שנות ערלה חדשות משעה שנטעו את העץ. אמנם אם היה ברור כמה זמן השתיל עמד על האדמה במשתלה ויש לו גם נקב כנגד הקרקע היה אפשר להתחשב במשתלה, אבל כל זמן שאין את המידע הזה, יש להחמיר ולמנות שנות ערלה חדשות משעת נטיעה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: קוביות בזיליקום קפואות: האם אפשר להשתמש בקוביות בזיליקום קפוא (או ירק אחר-פטרוזליה כוסברה) של "דורות" מבחינה של תולעים?
תשובה: וברכת ד' לא ידוע לי על נגיעות במוצר זה, על כן אפשר להשתמש בו. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון