LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שמירת כשרות בפסח בבית חמתי: וחג שמח לכל עם ישראל. אנחנו נשואים כמה חודשים. חמתי לא מכשירה את הבית לפסח כמו שמקובל אצלנו - לא אוכלים חמץ, אבל לא מחליפים כלים ולא מכשירים את הבית לפסח. אנחנו לא דתיים אבל ב"ה אני מאוד משתדלת לשמור את הלכות הפסח. אני מקפידה בביתי ולא רוצה להיכשל בבית חמתי על הלכות החג. את ליל הסדר אנחנו עושים אצל משפחתי, אבל אני יודעת שלפחות לחג השני או לשבת אנחנו נוזמן אליה ואני לא אוכל להתחמק יותר מדי פעמים. מה אני עושה ואיך אני מתמודדת על המצב בלי לפגוע בה? שאלתי אותה ברמיזה אם היא מחליפה כלים והיא אמרה לי שלא ושגם לא צריך כי אפשר להגעיל כלים במדיח - האם היא צודקת? חשבתי "להתחכם" ולקנות לה מתנת חג סט כלים חדש אבל זה לא יפתור את נושא הסירים וכל כלים שמבשלים בהם. אני מאוד מכבדת אותה ולא רוצה לפגוע בה על ידי כך שלא נלך אליהם לחג או שאם נלך לא נאכל שם. מה אני יכולה לעשות? לבעלי אין עמדה בנושא, ואני מעדיפה לא לערב אותו במחשבותיי. ועוד שאלות: 1. האם מותר להשתמש בכלים כמו פומפיה או קולפן ירקות או שגם אותם צריך להחליף בפסח? 2. האם נכון שלא ניתן להכשיר מיקרוגל? ואם ניתן - איך נעשה? 3. יש לי כיריים חשמליות שלא ניתן לצפות בנייר כסף מה עושים איתם? 4. בעלי אשכנזי ואני ספרדיה. אני יודעת שנהוג ללכת לפי הבעל בהלכות החג אבל כמו שהבנת משאלתי - בעלי לא שמר פסח כמעט בכלל עד שהכרנו. האם אני יכולה להמשיך בהלכות בית - אבא ולאכול קטניות? ובעלי? היכן ניתן למצוא ספר הדרכה על כל הלכות הפסח?
תשובה: שאלתך קשה. דברי, או שבעלך יעשה זאת, עם חמותך בצורה גלויה, שאתם מוכנים ושמחים להתארח אצלה אולם אתם שומרי כשרות ובפסח יש הלכות מיוחדות ולכן אין בררה אלא שתשתמשו בכלים חד פעמיים ותביאו את האוכל אתכם חוץ מפרות וירקות ושלא תיפגע מכך. ייתכן שהיא תעדיף שתבואו אחרי פסח או שתבואו לביקור חטוף בחול המועד ולא תאכלו אצלה. 1. פומפיה מחליפים. קולפן אין צורך. 2. אפשר לנקות היטב את המיקרוגל ולהרתיח בו כוס מים עד שיתאדו, אך בפסח מתמשים רק בכלי סגור ועטוף בשקית. 3. מנקים טב ומסיקים הסקה מירבית עד שנייר נחרך 4. על בעלך, וממילא גם עליך, לנהוג כמנהג אשכנז. אם בעלך לא שומר על המנהגים אינך חייבת להחמיר יותר ממנו.
שאלה: קמין אבן - הכשרה או שימוש בפסח: לאנשים רבים יש קמין בגינה בחצר הבית. הקמין בנוי ברובו מחומרים טבעיים או בניין, כגון: אבן טבעית, אבני שמוט, כורכרית וכו, חלקיו הפנימיים עשויים מתכות. כאשר צולים בשרים על האש מובן שחלקי האבן הפנימיים סופגים את העשן, ריחות וכד. תחתית תא השריפה הבנויה גם היא מאבן, מכילה את הפחמים וגם סופגת וקולטת שארי בשר וחמץ. האם ניתן להכשיר קמינים מסוגים כאלו וכיצד?
תשובה: א. לפי הנאמר לא עשו שם חמץ אלא כנראה השאלה שעשו בתנור זה חמץ מלבד בשרים וכו'. ב. יש להסיק את התנור היטב עד שילכו הגחלים על פני כולו. ג. עיין שו"ע סי' תסא סעיף א. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: ויטמין D ויטמין B12 בפסח: אני לא מוצא ברשימת התרופות הכשרים לויטמין D ויטמין B12 ואני לוקח אותם יום יום. הראשון זה טיפות והשני זה מציצה. אני חייב לקחת אותם. מה עושים, והאם יש הכשר לפסח?
תשובה: אם אלו כדורים בלי טעם טוב מותר לקחת בפסח. כדורים למציצה שהם תרופה (ולא תוספת מזון) שאתה חייב לקחת תיקח, שיהיה מותר לחולה מכיון שהחמץ ודאי התבטל ואין לא צורת חמץ (אמנם לאדם בריא יש להורות שלא לקחת).
שאלה: קטניות בפסח לחוזר בתשובה: חזרתי בתשובה לפני 5 שנים. אבא שלי אשכנזי ואמא שלי ספרדיה והבית מסורתי. תמיד בבית היינו אוכלים קטניות, ומשחזרתי בתשובה עשיתי את כל לילי הסדר אצל הסבא הספרדי ואכלתי קטניות. האם אני מחויב לא לאכול קטניות? (שאלתי שני מורי הוראה גדולים. הראשון אמר לי שאכן אני צריך שלא לאכול קטניות, ולשני שפניתי שיחווה דעתו אחרי שכבר התכוונתי לקבל על עצמי את פסיקת הראשון,הוא אמר לי שמאחר וחזרתי בתשובה ואני בארץ ישראל אני צריך לנהוג כמו מרן, איך להכריע?).
תשובה: אתה מחויב להפסיק לאכול קטניות, כי מבחינת ההתייחסות אתה מיוחס ליהודי אשכנז שהולכים אחרי משפחת האב.
שאלה: אכילת גרעינים ללא תולעים: כיצד יש להשמר מתולעים באכילת גרעינים (שחורים, לבנים)?
תשובה: יש להתבונן בגרעין שאין בו חור, ואז אם סגור כולו אפשר לאוכלו. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כלים והכשרתם: שטפתי בטעות כלי חלבי עם סקוט ש בשרי וכלי בשרי עם סקוט ש חלבי מה הדין של הכלי?(מדובר בצלחת סיר)
תשובה: מן הסתם לאחר ששיפשפת עם הסקוטש שטפת היטב את הכלים ולא נשארו שום שאריות ולכן מותר להשתמש בהם.
שאלה: מצוות נטילת ידים: היכן צווינו על מצוות נטילת ידים? בתורה לא מוזכר אירוע בו הקב"ה מצווה את עם ישראל לנטול ידיים. לעומת זאת ה ציווה אותנו להיות טהורים וקדושים. אז מדוע כאשר אנו נוטלים ידים אנו מברכים: "בא"ה אמ"ה אשר קידשנו במצוותיו וציוונו על נטילת ידים", דבר שהוא אינו נכון? הכהנים צוו לנטול ידים (ורגלים) אבל לא שאר עם ישראל (לפחות לא כתוב). אני לא אומר שאנחנו לא צריכים ליטול ידים אבל נוסח הברכה לדעתי אינו נכון. יותר יתאים לברך: ".אשר קידשנו במצוותיו וציוונו להיות קדושים וטהורים". אני גם לא מתכוון לעשות עכשיו בלאגן ולשנות את נוסח הברכה, זה יותר בשביל עצמי כי כשאני מברך אני רוצה כמה שיותר לומר דברים שנכתבו בתורה ולא לומר דברים שיתכן הרבנים במשך השנים כתבו. כבר שאלתי מספר רבנים את השאלה הנ"ל, התשובות שקיבלתי עד כה מבחינתי כולן נשמעו לי כמו: למה? ככה! אבותינו קבעו אז ככה צריך לפעול. לא לזוז ממה שהרבנים אומרים ימין או שמאל (מה שבכלל נאמר על הסנהדרין בזמן שעוד היו האורים והתומים. אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה שגם הוא בלי קשר מאוד לא מובן לי) אני מחפש תשובה אמיתית! אני מאמין שאלו שקבעו את נוסח הברכה הם גם בני אדם ויתכן שטעו, או יותר נכון לא דייקו. מה שמביא אותי לשאלה נוספת, האם אני לעצמי יכול לברך נוסח שונה? נוסח שישמע לי יותר אמיתי. כמובן שאני אומר את הברכה רק לעצמי בשקט ולא בפרהסיה, הרי זה לא דבר רע, אני עדיין מברך ואחרי הכל זוהי גם סוג של ברכה שלא צווינו ישירות מה לומר אלא זוהי מצוות דרבנן. (הקב"ה לא ציווה אותנו לברך לפני שאנחנו מבצעים מצווה שהוא ציווה אותנו, זה דבר שבא מדרבנן) אם זכור לי טוב רבי יוחנן היה אומר שהתפילות בכללי צריכות להאמר מהלב כלומר על כל אחר לומר את תפילה איך שהוא מוצא לנכון לומר אותה, אני מאוד מסכים איתו, כי ככה אני מרגיש שאני מתכוון או בתפילה יותר ממתי שאני קורא או אומר נוסח שרב קבע לי לומר שוב ושוב ושוב. דבר שהופך לשגרה ומוציא אותי לגמרי מהיכולת להתכוון. נגעתי פה בהרבה נקודות, מקווה שתוכלו לענות על שאלותי.
תשובה: אכן יש כאן כמה נושאים. תפילה היא עניין אישי, כל אחד צריך להתפלל על הדברים הנוגעים אליו ובשפה שלו. אבל אנשי כנסת הגדולה ראו שיש צורך לקבוע נוסח אחיד של תפילה שלוש פעמים ביום. יש לדעת, שנוסח התפילה שתיקנו אנשי כנסת הגדולה כולל את כל הצרכים ואת כל המצבים בכל התקופות ליחיד ולכלל. כל מילה מדוייקת. יש לראות את גודל ההשקעה של ח בתיקון נוסח התפילה. יש להקפיד על הנוסח שאותו תיקנו חכמינו מאחר והוא כולל את כל העניינים אולם מי שמרגיש צורך יכול להוסיף תפילה אישית ב"שומע תפילה" או בסוף תפילת העמידה. גם את נוסח הברכות תיקנו אנשי כנסת הגדולה. ברכת "על נטילת ידיים" מוגדרת כברכת המצוות ולא ברכה כתפילה ולכן אין עניין לשנות את נוסחה. אין כאן תפילה, שבה משקיעים גם הרבה מתכונותינו הפנימיות. נטילת ידיים תוקנה על ידי חכמים. התורה נתנה לחכמים כח לתקן תקנות ולקבוע כללים, וכל זה נלמד מהפסוק "ועשית ככל אשר יורוך". מאחר והתורה נתנה להם כח לקבוע תקנות כנטילת ידיים וברכות אנחנו מברכים "אשר קידשנו וציוונו", הקב"ה ציוונו לשמוע לקול חכמים שתיקנו עניין זה. כשאנו מקיימים מצוות של חכמים אנו מתדבקים בקב"ה על ידי עשיית רצונו שנשמע לקול חכמינו. לכן "אשר קידשנו במצוותיו וציוונו  לשמוע בקול חכמים שאמרו לנו  על נטילת ידיים".
שאלה: גרעיני צ יה בפסח: ברצוני לדעת לעניין פסח האם גרעיני צ יה מוגדרים כקיטניות? למיטב ידיעתי הם משוייכים למשפחת המרווה. שמם בלועזית הינו Chia Seed ניתן למצוא נתונים עליהם ב :
תשובה: קטניות בעברית מקורית הן כל הגרגרים הנאכלים שלא כהגדרה הבוטנית החדשה המגדירה רק משפחה מסוימת כקטניות
שאלה: בטל הטעם בטל המנהג: ראיתי תשובה שהרב ענה לגבי ביטול המנהג של הקטניות, והרב כתב שאם בטל הטעם של המנהג אז לא צריך בית דין גדול בחכמה ובמנין לבטל זאת. רציתי לדעת, מה המקור המדויק לסברא זו? כי חיפשתי הרבה אחרי סברא כזו ולא מצאתי.
תשובה: אין זה נכון לומר שאני עניתי שמנהג הקטניות בטל. במשך כל השנים קהילות ישראל החמירו על עצמם במנהג זה, ובזמנינו אין מבטלים מנהגים קדומים. מה שכן אמרתי לקראת פסח, זה את הבירורים ההלכתיים לגבי מנהג הקטניות - על איזה סוגי קטנית הוא כלל לא חל. א. יש מגדולי הפוסקים שסוברים שכל סוג של קטנית שלא היה באירופה לפני מאות שנים - היהודים שם לא קיבלו את זה על עצמם בכלל הגזירה, וממילא לא חל על זה האיסור. ב. גם קטניות ממש שנכללו באיסור, אם בהכנתם לא באו במגע עם מים אינם נאסרים. לפני כ80-90 שנים הובא מקרה לפני הרב קוק זצ"ל של שמן שהופק משומשום על ידי כבישה וסחיטה - ללא השריה מוקדמת, ופסק שזה לא נכלל בגזירת הקטניות.
שאלה: לשמור קמח בפסח: האם אפשר לשמור בפסח קמח מנופה בארון של החמץ לצורך שימוש במוצאי הפסח?
תשובה: עדיף לחסלו לפני פסח. אם אין אפשרות, מכיון שזה רק חשש חמץ יש למוכרו לגוי.
שאלה: נוסח הברכות: מדוע כאשר אנו מברכים אנו פונים אל ה במספר גופים? דוגמא: ברוך אתה (גוף שני) ה אמ"ה שהכל נהיה בדברו (גוף שלישי) אני מברכים את הקב"ה אנו פונים אליו, אז למה אנו לא אומרים שהכל נהיה בדברך? את השאלה הנ"ל אפשר ליישם על כל ברכה כמעט. כשאנחנו מחליפים מגוף שני לראשון זה נראה כאילו אנו מפנים את גבנו אל מי שאנו מדברים איתו ופונים למישהו אחר, לא הכי מנומס. בבקשה תענו לי תשובה עניינית ולא "זה מנהג אבותינו רבנינו, ככה הם קבעו." גם התשובה שהקב"ה הוא הכל וצריך לפנות אליו בגוף שני ושלישי, לא נשמעת לי עניינית.
תשובה: שאלת שאלה יפה וחשובה. בנוסח הברכה שתיקנו חכמים משוקעים עומקים גדולים. אחד מהם הוא, שנוסח הברכה מבטא את התהליך הנפשי שעובר האדם המברך. באופן כללי, לפעמים אדם מרגיש קרבה לה', תחושה הנובעת מכך שה' אוהב אותנו, מתגלה אלינו ואורו מאיר בנו, ולפעמים תחושה של יראה ומרחק אינסופי, תחושה של נברא ביחס לבורא. כאשר אדם חש תחושה של קרבה, אף פנייתו לה' תהיה בגוף שני. כאשר אדם חש את היראה, הפניה לה' תהיה בגוף שלישי. למעשה, שתי התחושות הללו נוכחות בנו תמיד, אולם באופן גלוי לפעמים תחושה אחת היא הדומיננטית והגלויה יותר, ולפעמים חברתה. לפעמים האדם מתחיל מתחושות של מרחק מה', ודוקא התחושות הללו מביאות אותו לאהבת ה' - שהרי למרות המרחק העצום בין הבורא לנברא ה' בכל זאת מתייחס אליו ומשפיע עליו שפע. כך הוא למשל בהרבה מזמורי תהלים, ולמשל במזמור קמב "משכיל לדוד בהיותו במערה תפילה, קולי אל ה' אקרא קולי אל ה' אתחנן, אשפוך לפניו שיחי צרתי לפניו אגיד, בהתעטף עלי רוחי ואתה ידעת נתיבתי." ולפעמים יש מצב שאדם מרגיש קרבה גדולה לה', והוא מבטא קרבה זו, ודוקא התרכזותו בקרבה לה' מביאה אותו לרתיעה - "מה אנוש כי תזכרנו ובן אדם כי תפקדנו, ותחסרהו מעט מאלהים?" וכך הוא כאשר אדם ניגש לברך, שבתחילה הוא נפגש עם טוב ה' אליו המתגלה בפרי המונח לפניו, והוא מתמלא באהבה לה' המביאה אותו לברך "ברוך אתה ה'." אך דוקא הקרבה הגדולה מביאה אותו לחוש את המרחק האדיר, ואז הוא עובר לגוף שלישי "בורא פרי העץ". יהי רצון שנזכה תמיד לברך את הברכות בכוונה, עם תשומת לב ומחשבה לפני הברכה מה אנו עומדים להוציא מפינו.
שאלה: תחליף מזון לתינוק בפסח: הבן שלי בן 3 חודשים ורגיש לחלב. הוא בד"כ יונק אבל בזמנים שאני לא יכולה להניק אותו הוא מקבל תחליף חלב במרשם רופא בשם "נוטרמיגן". לאחרונה הבנתי שאין השגחה לתחליף הזה אבל הבנתי גם שאם זה רק מה שהתינוק יכול לאכול אין ברירה. רציתי לדעת מה עושים עם זה בפסח, איך בדיוק להתנהג? וגם - אני לוקחת גלולות בשם "סרז ט" למניעת הריון. האם הרב יודע אם גלולות אלו כשרות לפסח או לא?
תשובה: אם התחליף מכיל מרכיב של חמץ אין לתתו לתינוק אלא למצוא תחליף אחר. אם אינו מכיל חמץ, בהעדר אוכל אחר מותר לתתו לתינוק. הסרזט כשר לפסח. הקפידי לקחתו בשעה קבועה! כל יום.
שאלה: בדיקת חמץ במעונות: אני סטודנט הגר במעונות. בחג הפסח כולו אני לא אמור להימצא במעונות. הבנתי שיש לעשות בדיקת חמץ אבל האם את הנקיונות צריך לעשות ברמת ה"פרור" או שמספיק משהו כללי עם בדיקה וביטול?
תשובה: עליך לנקות את המעון ולודא שאין בו חמץ. בלילה האחרון לשהותך בו עליך לבדוק את המעון לאור הנר ללא ברכה.
שאלה: ברכת התורה ללימוד הלכות המשכן: כשאני מברך על הציצית אני מכוון "שציוונו על מצוות ציצית שנזכור את כל המצוות כולם לעשותם", האם יש בעיה לעשות את זה לפני ברכת התורה? כמו"כ, האם יש בעיה למשל ללמוד על צורת המשכן לפני ברכת התורה (או בבית הכסא) או רמב"ם הלכות קידוש החודש או סיפורי צדיקים, ואם לא, אז מה ההבדל בין זה לספרי אדריכלות, אסטרונומיה והסטוריה?
תשובה: הכוונה בציצית אינה לימוד תורה אלא חלק מקיום המצווה. צורת המשכן היא לימוד תורה, לכן יש צורך לברך לפניה ברכת התורה.
שאלה: היתכן לא למכור את החמץ???: לך הרב! אני קצת לא מבינה בהלכה של פסח,אם אני מנקה הכל בדירה שלנו נקי אין בו חמץ,מה זאת אומרת אם חייב למכור חמץ ואיזו?אם רק לקבל אישור או מה?וכמובן גם נעשה בדיקת חמץ בבעלי יעשה בערב לפני ליל הסדר. חג פסח כשר ושמח.
תשובה: אם לא נשאר כל חמץ בבית אין מה למכור, ואין כל צורך לעשות מכירת חמץ. אם נשארו בבית מוצרי מזון שאין עליהם כשרות לפסח ויש חשש שברכיבים שלהם מעורב חמץ, יש להניחם במקום מיוחד ולסמנו כך שלא יבואו להשתמש בהם בפסח, וראוי למכרם. וחג שמח.
שאלה: מה כותבים על המצבה: 1. המנוחה נפטרה בערב, לאחרי צאת הכוכבים אבל לפני חצות הלילה. מהו הנוסח המקובל לניסוח תאריך הפטירה "נפטרה אור ליום י"ג אדר", "נפטרה בליל י"ג אדר", "נפטרה ליל י"ג אדר", או "נפטרה ליל יום י"ג אדר"? 2. ידוע לי שנהוג לרשום את תאריך הפטירה, אך מה המנהג לגבי תאריך הלידה? 3. מה נהוג בנוגע לשם המשפחה? המנוחה ובעלה רשמו את נישואיהם במדינה בעלת חוק שלכל אחד שני שמות משפחה, שם משפחה ראשון מצד האב ושני מצד אבי האם. לאחרי נישואין נהגו בעת ההיא שהאישה מוסיפה לשני שמות המשפחה את המילה דה (של) ואת שם המשפחה הראשון של הבעל. כשהתאלמנה הורידו לה את החלק הקשור לבעלה. מעל לזאת, המנוחה גרה שם רק כתושבת קבועה אך הייתה אזרחית ארגנטינית בלבד ושם היא רשומה בשם הנעורים בלבד - השם המופיע על תעודת הפטירה הישראלית. לשם הזה יש סיפור: לאחרי שינוי בשלטון, סב המנוחה מצד האב ("השותף היהודי") נרדף לברזיל מאירופה במחבוא ולא נרשמה המשפחה בירידתה מהאוניה. למרות מאמצי הסב שותפיו הנוכרים מצאוהו והרגוהו. האלמנה וילדיה (ילידי אירופה) הבריחה את הגבול לארגנטינה ובחרה שם המוני ונפוץ בשפה הספרדית "סנשז" כדי להיסתר מרודפי בעלה וכספיו. איך שלא יהיה, המשפחה כולה רשומה כאילו כולם ילידי ארגנטינה ומכיוון שאין מסמכי הגירה מברזיל ואף לא מאירופה לברזיל אין דרך לדעת את שם המשפחה המקורי. האם יש סיבה לרשום את השם הנ"ל בו הייתה ידועה המשפחה שהתגאה בהיותה "משפחת סנשז היהודית" בארגנטינה או שכדאי להשמיט אותו בכלל? 4. עברנו שנה קשה מבחינה כלכלית ואנחנו כבר על סף משבר כלכלי, ולמרות זאת ברצוני להקים כבר את המצבה (כבר חלפה יותר משנה מתאריך הפטירה). האם יש גמ"ח או עמותה לעזור למשפחות נזקקות בעלויות המצבה, ואם כן האם תוכל להפנות אותי עליהם?
תשובה: 1. לא נהוג לציין לילה או יום אלא תאריך הזמן, י"ג אדר, בלבד. 2. נהוג לציין את תאריך הלידה או לכתוב אחרי תאריך הפטירה בן כך וכך שנים. 3. לא נהוג לציין שם משפחה אלא לכתוב מרת פלונית בת פלוני ופלונית לבית (שם משפחת ההורים) ואחר כך אשת או אלמנת פלוני. ורק אם היתה מפורסמת לטובה בכינוי מיוחד כמו "משפחת סנשז היהודית" אפשר להוסיף את המילים היתה ידועה לטובה בשם משפחת פלוני, אבל אם לא היה לכינוי פרסום לטובה אין צורך. 4. לא ידוע לי.
שאלה: הלכה ומשפחה: ראיתי שכתוב בהלכה שאין להורות הלכה בפני אב,אלא צריך לומר לו הרי כתוב ככה וככה. מה לעשות אם אני יודע שגם במקרה כזה אבי יתבייש או יתעצבן? איך להורות לו הלכה בזמן שחס וחלילה הוא עובר על הלכה? האם דין זה הוא גם באמא? מה לעשות בעניין טבילת כלים? אני יודע שאם הגוי הכין את הכלי אז צריך לטבול אותו,אבל אני לא יודע בדיוק אילו כלים אצלי בבית אצלי בבית צריכים טבילה (בעיקרון כתוב שהם מיוצרים בחו"ל), והמשפחה שלי מתעצבנת עליי אם כל ה"חומרות" האלה.האם זה ממש חשוב או שעדיף בית?
תשובה: לא להעיר לאבא במקום שהוא לא ישמע ולא יקבל. בנוגע לטבילת כלים, זו לא חומרה בעלמא אלא ממש דין שצריך להטביל כלים. לכן תבקש בצורה עדינה שיתחשבו בך ויתנו לך להטביל כלים. אין טעם להיכנס לויכוחים. יש אפשרות לבקש בקשות ומתנות בבית. תאמר שמבחינתך זו המתנה שאתה מבקש, שיתנו לך להטביל כלים.
שאלה: לקורא כתבות באינטנרט במוצאי שבת: האם מותר לקרוא כתבות באינטרנט שהתאריך שהם הועלו הינו בשבת אך לא כתוב שעה (יכול להיות שהכתבות הועלו במוצאי שבת)?
תשובה: כיון שאין הכרח שכתבות אלו הועלו לאינטרנט בשבת מותר לקוראם.
שאלה: על שלושה דברים העולם עומד: ח אמרו על שלושה דברים העולם עומד: תורה עבודה וגמ"ח. מהגן ועד סיום לימודי (למדתי בבית ספר ממלכתי דתי אח"כ שנתיים בישיבה ואח"כ בתיכון דתי), לימדו אותי ואת חברי לכיתה שכאשר אומרים עבודה מתכוונים לעבודה. אפילו לא ציינו או ניסו לרמוז לנו שמדובר בשום דבר אחר. ובשנים האחרונות יוצא לי לדבר עם הרבה תלמידי ישיבות שלא עובדים. אני מיד מצטט להם את ח, והם כתשובה אומרים לי שעבודה זה לא עבודה כפרנסה אלא זו תפילה או הקרבת קורבנות. זו תופעה שנחשפתי אליה רק בשנים האחרונות, כאילו זה תירוץ שהומצא בשנים האחרונות בשביל שהתלמידים שלא עובדים יוכלו לפתור את עצמם מלעבוד ולהמשיך לחיות על חשבון שאר הציבור. זה לא ברור שכשח אמרו עבודה הם התכוונו לעבודה? אחרי הכל עבודת ה נכללת בתורה. גם בלי עבודה העולם לא יוכל להתקיים בלי אנשי חינוך בלי חקלאות וכו, אפשר לשכוח מקיומנו!
תשובה: פירוש המשנה לדעת רוב הפרשנים שמדובר על עבודת הקורבנות. כך מפרשים הרמב"ם, רש"י, הגר"א והברטנורא. בקהתי מביא בשם ספר המאור פירוש "לב אבות" המסביר שמדובר על עבודת החקלאות וכד'. אין עבודת המצוות כלול ביסוד התורה. תורה הכוונה דווקא ללימוד התורה ואילו עבודה הכוונה לקיום המצוות והקורבנות. שלושת היסודות המוזכרים במשנה לא שוללים את ערך העבודה והמלאכת כפיים. וודאי שצריך חקלאות וכד' אולם המשנה כותבת מהם הערכים הנצחיים והעיקריים. פרנסה היא צורך חשוב וחיוני אבל היא רק כלי לעבודה הרוחנית, שהיא העיקר.
שאלה: קריאת שמע וברכותיה ללא תפילת עמידה: האם ניתן לומר את ברכות קריאת שמע יחד עם קריאת שמע ללא תפילת שמונה עשרה בזמן הדחק? (הן בשחרית והן בערבית)
תשובה: במקרה שאדם איחר לתפילת ערבית והציבור כבר מתחיל תפילת עמידה, יכול להתפלל שמונה עשרה עם הציבור ולאחר מכן קריאת שמע וברכותיה. כיוון שבלילה החיוב לסמוך גאולה לתפילה פחות חמור מבשחרית. אולם בשחרית חייבים להסמיך גאולה לתפילה ואין להפריד בין ברכות קריאת שמע לתפילת העמידה.
שאלה: הכשרת מיחם לפסח: איך מכשירים לפסח מיחם שחיממו על גביו חלות?
תשובה: להגעיל את המכסה בלבד, ואם מקפידים כל השנה שיהיה עליו נייר אלומניום אז לא צריך.
שאלה: הפצת עתון בשבע בבתים בישוב: בביתנו לא היה נכנס עיתון הביתה משיקולים חינוכיים ושל ביטול תורה. כל זה עד שהתחילו לחלק את עתון בשבע בכל בית בישוב, ומאז התחיל העתון להיכנס לבית. שאלתי היא, למה זה לא נקרא לפני עיוור לדחוף כאילו בכח את העיתון לתוך הבית? הרי זה גורם להרבה משפחות להכניס את העיתון לבית? נכון שאפשר שלא להכניס אותו אבל זה עדיין לפני עיוור.
תשובה: אני מניח שאתם השוקדים על התורה יודעים להדוף את ההפרעות לשקידה ויודעים לדחוף את העיתון החוצה. לאחרים שאינם שוקדים כל כך העיתון יכול להביא תועלת כאשר הוא מחליף את העיתונים הפחות טובים.
שאלה: כשרות נבטים לפסח: נכתב כאן באתר: שאלה: האם הנבטים הנמכרים בחנויות מקורם בנבטי חיטה או קטניות (לעניין פסח)? האם קיים דין "אחשביה" בחלק הזרע שממנו יוצא הנבט?
תשובה: הנבטים יש שהם מחיטה ממש ויש שעשויים מקטניות צריך לברר בכל נבט ממה הוא מונבט. כמו כן מכיוון שהדגן שרוי הרבה זמן במים אפילו אם לא נבקעו הרי הם אסורים (סי  תסז סעי  ד), ואין כאן צורך לדין אחשביה. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי ואני שואל, מדוע הנבט נשאר חמץ בכלל אחרי שהוא נובט? הרי הזרע עצמו, אחרי שהוא נובט, אינו ממשיך להרקב, אלא הופך לחלק מהצמח (בד"כ העלים הראשונים הם הזרע ממש), ואם כך לא משנה בכלל ממה עשויים הנבטים (אפילו מחיטה וכדו )? ואם נאמר, שהחשש הוא שלא כל הזרעים נבטו, הרי שיש לשאול האם גזירת הקטניות פועלת גם בספק ספיקא כזה, שספק האם היו גרגרים של חמשת מיני דגן בקטניות, ואם היו, מן הסתם נבטו? פסח כשר ושמח. תשובה: כל ירק איננו חמץ אבל בנבטים, שלוקחים את הזרע עצמו והזרע הוא חמץ בגלל שרייתו, אין לאכלו. אמנם אם היו אוכלים רק את הירק ללא הזרע אין בעיה אבל כפי הידוע כשאוכלים את הנבט אוכלים גם את הזרע שהוא חשש חמץ, ואין כאן דיני ביטול שהרי הזרע הוא דבר חשוב שלא מתבטל. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: לשנות בדיבורי בכדי ללמוד תורה: האם במצב שבו אני רוצה ללכת וללמוד (גמרא או כל דבר אחר) ואין בנמצא על ידי חברותא קבועה, ואני מבקש ממישהו ללמוד יחד איתי וברור לי שהוא אינו רוצה ללמוד איתי באותה שעה. האם מותר לי ל"שנות מפני ה " ולהגיד לו שיש לי חידון על מסכת כלשהיא בגמרא, וכיוון שהוא כבר למד את אותה המסכת - הוא יסכים לעזור לי ולהתכונן לחידון וכך אוכל ללמוד יחד איתו בחברותא את המסכת המבוקשת ב"שמחה ובטוב לבב"?
תשובה: מותר לשנות מפני ה אך כאן לא מדובר בשינוי מפני ה אלא לתועלת. אני סבור שאין זה ראוי לשנות מן האמת במקרה כזה.
שאלה: שקר הכרוך בבושה: האם מותר לשקר כשכרוכה בכך בושה שאינה בושה של חטא וכדו אלא סתם בגלל איזה משהו שעשית וזה לא גורם נזק לאף אחד, אלא רק אם תגיד את האמת תהיה לבדיחה בעיני כולם? אם לא, אז זה נראה שעדיף למות ולא לשקר- שהרי שאם אתה לא תשקר כולם יצחקו עליך ואז זה יגרום להלבנת פנים. והלבנת פנים זה כשפיכות דמים. ואסור לשפוך דם גם אם תמות בגלל זה.
תשובה: מותר לשנות בכדי שלא תהיה הלבנת פנים. הדבר נכון בין אם זה כדי שלא תהיה הלבנת פנים של מישהו אחר ובין אם אתה עלול להיפגע.
שאלה: טילטול מפתחות עם דיסק און קי בשבת: 1. הרב כתב שמותר לטלטל מכשיר פלאפון בשבת על מנת להשתמש בו כשעון, האם דין זה נכון גם כאשר הזזת המכשיר גורמת לשינוי ברמת הקליטה (בהכרח או לא בהכרח) וכתוצאה מכך שינוי בתצוגת המסך? 2.במקרה שנשכח דיסק און קי בצרור מפתחות ולא הוצא לפני שבת. האם מותר להשתמש במפתח שעל הצרור מבלי לגעת במוקצה עצמו?
תשובה: 1. מכיוון שעיקר שימושו של המכשיר הוא כטלפון ולא כשעון, יש לייחד אותו ביום שישי לשימוש כשעון. נראה לי שאין צורך לחשוש מהשינוי ברמת הקליטה כיוון שאינך מתכוון לכך. 2. מותר להשתמש במפתחות שעל הצרור.
שאלה: העברת חדר המיון בבי"ח ברזילי: בתקופה האחרונה דנים רבות בתקשורת לגבי העברת חדר המיון הממוגן שאמור להיבנות ליד בי"ח ברזילי עקב הימצאות של קברים במיקום המקורי. שאלתי, מהי באמת דעת תורה בנושא? האם לא נכנס פה שיקול של כספי ציבור? האם אין פתרונות הילכתיים שמאפשרים להזיז קברים? אני רואה שהציבור החרדי נילחם בכל הכוח על הזזת קברים וכו ובאמת שלא שמעתי דעת הרבנים שלנו בנושא. דבר זה מאוד מפריע לי כי מדובר בכספים רבים שהמדינה משקיעה עקב הפגנות החרדים ואולי לא תמיד בצדק כי כולנו יודעים לאיזה עוד דברים חשובים אנחנו צריכים את הכסף הזה(רפואה, בטחון וכו )חשובה לי מאוד דעת הרב בנושא.
תשובה: לעצם הדיון ההלכתי נכתבו בזה מאמרים רבים, עיין במאמר בתחומים י"ח של הרב רוזן. ובשאלה המעשית לגבי חדר המיון באשקלון, גם גדולי רבנים חרדים בדעה שמותר לפנות את הקברים באופן הנכון. כיוון ששר הבריאות לא מתעניין בדעה של רבנים שאינם מחוגו על כן אין סיבה להכנס לעובי הקורה רק על מנת להשמיע דעה.
שאלה: תפילה מהירה : הקמנו מנין תימני (סדור ספרדי) בשעה 6 בבוקר, בבית כנסת שלא התקיים בו מנין באמצע השבוע. בדרך כלל מונה המנין כ-10-12 איש. מס בודד של מתפללים ממהרים לעבודה ואו לצורך אחר. אם הם לא יבואו, לא יהיה מנין מפני שהם המתמידים. התפילה מתבצעת בקול ובמהירות, כאילו יש טקסט הבנוי ממספר דפים ואותם יש לומר. אנו מתחילים הודו לה בשעה 5:55 ובשעה 6:07 אנחנו בישתבח. בשעה 6:40 אנחנו מסיימים את התפילה ביום ללא ס"ת. וביום עם ס"ת מסיימים ב-6:50 ולא אומרים את כל ה- והוא רחום שבתחנון. ברור שאם ישאלו אותי האם התפילה היא בקשה שבח, התשובה: כך לא מבקשים ולא משבחים ולא מתנהגים מול מלך וכ"ש מול ממההקב"ה וזה מעיב עלי, אם ננסה להקדים את התפילה אנשים לא יבואו מוקדם יותר בכדי שנוכל להתפלל בנחת. אבקש לדעת האם נוהגים אנו כשורה ומאוד רצוננו לקיים את המנין.
תשובה: במניין הזה למעשה מתפללים מהר מן הסגנון שלך. הייתי ממליץ שתגיע קצת יותר מוקדם ותתחיל להתפלל לפני כולם יותר בנחת. העיקר שתקפיד שאת תפילת שמונה עשרה תתפלל ביחד עם הציבור, לפחות את רובה. לאחר מכן, אתה יכול להשלים את שאר התפילה בנחת לאחר שהם מסיימים. לא כדאי שתעזוב את המניין כדי שלא יתבטל.
שאלה: כתיבה בחול המועד: אני בחור בן 24, חוזר בתשובה בערך שנה וחצי. לפני החזרה בתשובה התחלתי ללמוד לתואר ראשון במכללה חילונית גמורה ממש. אני מנסה להתחזק ולקיים את כל מה שאני לומד בשולחן ערוך ובעקבות זאת יש לי שאלה דחופה. קיבלתי להגיש עבודה בקורס מסויים שאני עושה ממש יום לאחר חופשת פסח. לא הכרתי את ההלכה שאומרת שאסור לכתוב בחול המועד. התחלתי לכתוב את העבודה אך בעקבות הלחץ של הלימודים ודברים מסביב החלטתי להפסיק ולהמשיך אותה בחול המועד.(לפני שלמדתי את ההלכה) יש לי שלושה ימים לפני חג הפסח לעשות אותה אך הבעיה היא שאני גר עם אבא שלי לבד (חילוני) ועליי התפקיד לנקות ולהכשיר את הבית לפסח אבא שלי לא מתכוון לעשות זאת, ואם אני יעשה את העבודה אני לא יספיק לנקות. מישהו סיפר לי שיש דבר שנקרא "דבר האבד". אם אני לא יגיש את העבודה יום לאחר פסח אני יצטרך לעשות את הקורס מחדש, יש לציין שזהו קורס שקשה לי מאוד ואני לומד אותו במשך 4 חודשים. אולי יש אפשרות לכתוב את העבודה במחשב ואז לא תהיה בעייה לכתוב אבל שמעתי שיש בעייה לשמור אותה במחשב. אם תוכל בבקשה לענות לי בדחיפות אני אשמח. מראש כבוד הרב וחג שמח
תשובה: אכן זה דבר האבד. אולם עצתי לך, אם אפשר לכתוב בחוה"מ רק במחשב ואל תדפיס אלא במוצאי החג.
שאלה: חלום על רב : הנני בת 20 לפני כחצי שנה סבתי נפטרה ובאותו יום חלמתי שרב יושב לידי במיטה ומדבר אליי ואני רואה זאת מלמעלה בחדר אך אינני זוכרת מה הוא אמר לי האם זה אומר משהו?
תשובה: הרבנים באתר אינם עונים על שאלות בענייני חלומות ולכן לא אוכל להעביר את שאלתך לרב. אם החלום מטריד את יכולה לעשות הטבת חלום או ללכת לשמוע ברכת כהנים ולומר לאחריה את נוסח "רבנו של עולם" שנמצא בסידורים נוסח ספרד ואשכנז לאחר מוסף של שלושת הרגלים. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: חתימת ברכת ישתבח בהלל בפסח: בילקוט יוסף (קיצור שולחן ערוך של הרב יצחק יוסף). חלק ב,עמוד עט-הלל (סימן תפ) הלכה ג. כתוב שלא יחתום בברכת ישתבח. איך כתוב כך אם אין כתובה ברכה של חתימה בכלל?
תשובה: הכוונה, שבדרך כלל יש חתימה לברכת ישתבח ובהלל בליל הסדר אין לומר אותו.
שאלה: אבל על אמא: אימי היקרה נפטרה לפני חודשיים. וזה מאד מאד קשה לנו. יש לי מספר שאלות: 1. אנו רוצים לעשות לעילוי נשמתה - מה כדאי ולמי לתרום? 2. אילו פרקי תהילים יש לקרא לעילוי נשמתה? 3. אני מרגישה צורך לבקר את קברה - אבל שמעתי שזה אינו רצוי בשנה הראשונה - האם זה נכון? 4. האם אסור לעלות לקבר במהלך חודש ניסן? מראש על תשובתכם. נאוה.
תשובה: 1. תתרמו לישיבה או למקום שילמדו לעילוי נשמתה. 2. ניתן לקרוא את כל פרקי התהילים. ליד הקבר ישנם פרקי תהילים שנוהגים לקרוא: ל"ג, ט"ז, י"ז, ע"ב, צ"א, ק"ד, ק"ל. לאחר מכן קוראים במזמור קי"ט (המחולק לפי האותיות) את אותיות שם הנפטר ואותיות "נשמה". 3. עדיף בשנה הראשונה שלא לעלות אלא רק בתום השבעה, השלושים והשנה. 4. יש נוהגים שלא לעלות לקבר בכל חודש ניסן. אם זה לא יום הזיכרון עדיף שלא לעלות ובוודאי שלא בשנה הראשונה. אבל מצד ההלכה אין איסור.