LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כשרות שוקולד של הרשי: קיבלתי מחו"ל שוקולד, נשיקות של הרשי עם שקדים, או כמו שכתוב על המוצר, hershey s kisses with almonds יש עליו הכשר OU, D. הבעיה היא שלא הצלחתי לברר דרך האתר של OU אם הכשרות החלבית אומרת שיש במוצר אבקת חלב נוכרי או גם מוצקי חלב נוכרי (שאותם איני נוהג לאכול). האם הרב יודע אם יש במוצר מוצקי חלב נוכרי? באיזו דרך ניתן לברר את הדבר?
תשובה: לצורך בירור, עליך לכתוב לנו את רכיבי השוקולד.
שאלה: שמחת אבל בפורים: כבוד הרב, אני ילדה לאבא באבל על סבי, זכרונו לברכה, ואני חפצה לדעת אם הוא יכול לשמוע מוסיקה ולראות סרטים בפורים או בכל החודש אדר, מכיוון שצריך להרבות בשמחה? אשמח לקבל תשובה בהקדם.
תשובה: האבלות ממשיכה גם בחודש אדר ובפורים, ולכן אין לאבל לראות סרטים או לשמוע מוזיקה. אולם, בפורים אפשר להשמיע מוזיקה בבית כשהוא לא נמצא בחדר, ואם הוא נכנס לחדר באופן אקראי אין צורך לכבות.
שאלה: מנהג עדות המזרח בעניין פאות: הרב, מהו מנהג בני עדות המזרח בעניין אורך הפאות? האם גדולי הספרדים, ובפרט הבא"ח, אי-פעם התייחסו לנושא? זאת כאשר ראיתי כי לרבים מגדולי ספרד לא היו פאות ארוכות, וכן מהי דעת כבוד הרב עצמו בנושא?
תשובה: היה נהוג לגדל מעט פיאות, וכך נוטה דעת הבן איש חי כמו שכתב בספר הוד יוסף. לענ"ד נראה שטוב לגדל קצת אך ללא הגזמה.
שאלה: הסמיכה לרבנות של אליאור חן: לכבוד הרב, הודיעו בחדשות כי נגזר דינו של הרב אליאור שהתעלל ב-8 ילדים בירושלים ל-24 שנות מאסר. אמנם אדם זה יכלא לשנים רבות בבית סוהר, אך הסמיכה לרבנות שהוענקה לו לאחר מסלול שעבר לא הוסרה, ויכול אותו אדם לפסוק הלכות גם היום. מה דעת ההלכה בנושא? מה דעת הרב? האם סמכות פסיקה רבנית שמוענקת היא לכל החיים וללא תנאי? האם יש ברשות הרבנים היום כלים מעשיים לשלול סמכות פסיקה מאדם כזה? האם מנגנון הפעלת כלים אלה פעיל ומקובל על הרבנים השונים?
תשובה: אין מי שישאל אותו שאלות בהלכה. אם מלאך ה' צבאות הוא יבקשו תורה מפיהו, ואם לאו, לא יבקשו.
שאלה: היהדות הקונסרבטיבית בארצות הברית: ברצוני לשאול מה יחס הרב כלפי היהדות הקונסרבטיבית בארצות הברית? אשמח אם ניתן להתייחס לסוגייות הבאות: 1. תפילת נשים ויכולתן להוציא גברים ידי חובה. 2. תפילות מעורבות וישיבה לפי משפחות (כמו בחתונה). 3. שימוש במיקרופון בשבת (שמעתי שהרב ישראלי מצא היתר). 4. שינויים בנוסח התפילה, היכן מותר לשנות והיכן אסור (בגמרא מסופר על אמוראים שנהגו להוסיף בקשה שונה בכל תפילה). בין השאר גם לנושא החזקת יהודים והשבת נפשות ליהדות.
תשובה: דעתי היא כדעת הרבים הנאמנים והשמרנים שחושבים שפריצה קטנה במסגרת ההלכה ותורה שבעל פה היא דבר נורא שיכול לקעקע את יסודות והעמודים שמקיימים את עם ישראל. יש לנו סבלנות וארך רוח לקבל אנשים שאינם מתנהגים בדת ישראל. אולם אין לנו סובלנות כלפי מי שרוצה להחליף את התורה. החלפת התורה היא כל הוראה שהיא כנגד המקובל על רוב רבני ישראל שמקבלים את השולחן ערוך כהוראה מחייבת. 1. נשים כשליח ציבור אסור. 2. ישיבה שאינה נפרדת וללא מחיצה במקום שאומרים דברים שבקדושה - אסור. 3. שימוש במיקרופון תלוי בפסק של מרא דאתרא. 4. שינויים בנוסח התפילה תלוי באיזה חלקים מהתפלה. בכל מה שתיקנו אנשי כנסת גדולה לא נוגעים. בפיוטים וכד', תלוי במנהג המקום. ניתן גם ליצור מנהג מקום חדש. ניתן להוסיף בקשות בתפלה אולם לא בנוסח שיש בו מטבע של ברכה.
שאלה: איבה בין שני כהנים גדולים: בגמרא במסכת מגילה דף ט עמוד ב יש מחלוקת בין רבי מאיר לרבי יוסי בעניין כהן שעבר, האם יכול להשאר כהן גדול ולשמש בשמונה בגדים או לא? ר"מ אומר: שכל מצות כהונה גדולה עליו. רבי יוסי אומר: אינו ראוי לא לכהן גדול ולא לכהן הדיוט. והטעם הוא: אינו ראוי להיות כהן גדול משום איבה וכהן הדיוט משום מעלין בקודש ולא מורידין. ר"מ מסכים לטעם שמעלין ולא מורידין ולכן לא יכול להיות כהן הדיוט, אבל מהי הסברה של ר"מ שהוא יכול להיות כהן גדול ולא לחשוש לאיבה הרי זה דבר כל כך אנושי שיכולה להיות איבה ואין שני מלכים משמשים בכתר אחד? ואפילו אם נאמר שיתחלקו בימים או בעבודות עדיין יכולה להיות איבה?
תשובה: וודאי שיכולה להיות איבה. המחלוקת היא האם אנו צריכים לחשוש שהיא תתפרץ ותגלוש לשנאה וקנאה. המחלוקת בין החכמים היא בהערכת המציאות.
שאלה: האם חצי פסוק טעון גניזה: באחד מבתי העסק בירושלים על הקבלה מהקופה מופיעות המילים "ברכת ה היא תעשיר" שזהו חצי פסוק מספר משלי פרק י פסוק כ"ב. האם צריך לגנוז קבלה כזו? ואם כן, מה ניתן לעשות כדי למנוע מאותו בית עסק להוריד כיתוב זה? בנוסף לכך האם, ב"ה, בע"ה, ד או ה טעונים גניזה?
תשובה: לכתחילה ראוי שלא לכתוב חצי פסוק מאחר ויש לגנוז אותו. אולם אם מטרת כתיבת מילים אלו אינה לשם פסוק אלא למליצה ורעיון בלבד אין צריך לגנוז את הקבלה. את המילים וכו' אין צריך לגנוז.
שאלה: דיני מכירת חמץ: 1. האם במכירת חמץ יש להשכיר את המקום בו נמצא החמץ? האם יש לכך דעות שונות? 2. כיצד יודע הרב להגיד לגוי מהו שווי החמץ שהוא מוכר לו הרי אני לא מפרטת לרב את השווי המדויק של החמץ שאני מוכרת לו? 3. האם יש צורך בשטר המכירה לציין במדויק היכן נמצא החמץ בביתי? האם יש לשאלה זו דעות שונות? (שאלות אלו נשאלו כיוון שאני עתידה בע"ה ללמד נושא זה בכיתה, ולא מצאתי לצערי תשובות ברורות לשאלות אלו)
תשובה: 1. צריך להשכיר את המקום לנוכרי, הרב שמטפל במכירת החמץ עושה זאת. 2. הגוי נותן מקדמה בהתחלה, ובמכירה מתנים שאם ירצה לממש את הקניה צריך לשום כל דבר שרוצה לקחת על ידי שלושה שמאים. 3. יש דיעה שמחמירה בזה, היום לא כל כך מדקדקים בזה. לכתחילה ראוי לעשות כך.
שאלה: שטחים לא מיושבים בתוך העירוב: ביישוב שבו אני גר יש הרבה שטחים לא מיושבים גדולים שלא מוקפים חומה ואין בהם שבילים, מובלעות, האם הם פוסלים את העירוב של צורת הפתח?
תשובה: רק אם השטח הריק זרוע הוא מבטל את ההיקף לדירה, כיוון שאנשים נמנעים ללכת שם. אולם אם גדלים שם עשבי בר או דשא, זה לא מבטל את ההיקף לדירה.
שאלה: בדקית פוריות לפני החתונה: האם לפני החתונה מותר לגבר ואישה לבצע בדיקת פוריות כדי למנוע בעיות בעתיד, מה דעת ההלכה בעניין?
תשובה: באופן עקרוני לא בודקים פוריות לפני החתונה, כיוון שבדיקות אלה כרוכות בשאלות הלכתיות רבות. אם מדובר בזוג מבוגר או בזוג עם בעיה ידועה וכו', יש לפנות למכון פוע"ה 02-6515050 שישמחו לכוון את הזוג לבדיקות מתאימות.
שאלה: שבועה מתוך כעס: למרות שבדקתי וראיתי כמה תשובות לגבי שבועה הסיטואציה קצת שונה ורציתי להיות בטוחה. אם נשבעתי מתוך כעס לא לדבר עם אדם קרוב ואני מתחרטת על השבועה, איך אני יכולה להתיר אותה? והאם זה נעשה ע"י אב או שאני צריכה לעשות מעשה? כמובן שלהבא אשתדל לכבוש את יצר הכעס ולא להישבע בשום מצב.
תשובה: יש ללכת בפני שלושה אנשים ולהגיד להם שנשבעת כך וכך והיית בשעת ריתחא ואם היית יודעת שיש לזה כך וכך השלכות לא היית נשבעת, והם יתירו לך את השבועה.
שאלה: תנור מיקרוגל: האם ניתן להשתמש במיקרוגל שהוא גם תנור - גם לחלבי וגם לבשרי,כאשר האוכל מכוסה?
תשובה: אם המאכלים מכוסים היטב ואין חשש שאדים יצאו - מותר.
שאלה: מעשר כספים לפרסים בתלמוד תורה: אני מחנך כיתה בתלמוד תורה, האם אפשר להשתמש במעשר כספים שלי לפרסי עידוד, הפתעות וכד על מנת שהם ילמדו טוב יותר? כ"כ שמעתי שאפשר לשלם במעשרות שכר לימוד בתלמודי תורה, רציתי לדעת, האם אפשר גם לשלם עבור נסיעות הבנים למוסדות התורה?
תשובה: א. כן. ב. לא. כי למוד תורה הוא חובה על האב. אלא א"כ יש אפשרות ללמוד תורה במקום סמוך שאז הנסיעה אינה חובה.
שאלה: הגעלה לפסח סיר שספק נאסר: יש לי מספר שאלות לגבי הגעלת כלים לפסח. (אני נוהגת לפי הספרדים) א. בפסח שעבר קרובת משפחה באה אלינו לעזור לנו בבישולים והביאה איתה איזה רוטב שהכינה בבית, היא טענה שזה כשר אבל אני לא ממש בטוחה כי היא לא דתיה ולפעמים אני שמה לב שלא אומרת את האמת לגמרי לגבי כשרויות. את הרוטב היא ערבבה עם בשר וטיגנה במחבת הטפלון שלנו בשמן עמוק, נראה לי. אחר כך היא העבירה את הקציצות לסיר אחר שמתחתיו היו ירקות ועליו היא שמה את הקציצות (אני לא זוכרת איזה סיר זה היה מתוך כל הסירים שלנו ). השאלה שלי היא, האם אפשר להגעיל את המחבת טפלון ומה לגבי הסיר שבו התבשלו הקציצות לאחר הטיגון? אני לא זוכרת איזה סיר זה, אני יודעת שיש סירים שלא ניתן להכשיר אותם (כמו קרמיקה, טפלון) ואני לא רוצה לזרוק את כל הסירים שלא ניתן להכשיר רק בגלל שאני לא זוכרת איזה מהסירים זה היה. מה גם שההורים שלי יכעסו עלי מאוד. איך ניתן להקל בעניין? ב.יש לי מחבת טפלון בשרית והיא דומה למחבת אחרת חלבית ואני חוששת אם השתמשנו בה לחלבי למרות שלא זכור לי בוודאות. מה ניתן לעשות במקרה כזה? וסליחה על האריכות.
תשובה: א. באופן חד פעמי, כיוון שעברה שנה תרתיחי מים במחבת ובסירים שיש עליהם חשש והכל יוכשר. ב. אם היא של פסח, ניתן להכשיר ע"י הגעלה בתנאי שתסמני אותה כדי לא לחזור על טעות. אם לשאר ימות השנה, תגעילי אותה במים רותחים עם קצת סבון אחרי שלא תשתמשי בה יום שלם ואח"כ תוכלי לחזור לשימוש הבשרי עם סימון מתאים.
שאלה: להיות שלמה עם כיסוי ראש: לכבוד הרב אני נשואה שנתיים וחצי ואני מכסה את ראשי כיסוי מלא כשהתחתנתי היה לי חשוב לעשות את ההלכה בנושא כמו שצריך, אך אני מוצאת עצמי טרודה בכך יותר ויותר, איני שלמה עם הכיסוי ראש אני לא מתחברת,ואני מרגישה שאם רע לי באמת עם המראה של כיסוי ראש מלא אולי כדאי להוריד לחצי. אני יודעת בדיוק מהי ההלכה אך אני מרגישה שזו פשוט לא אני, אודה לתגובתך בנושא.
תשובה: כל עוד שהמצב לא גורם לך למידות מגונות או עבירות כתוצאה מאי ההתחברות לכיסוי הראש אין לך לזלזל בהלכה זו. זלזול בהלכה אחת יש לה השלכות רבות במיוחד בהלכה מעין זו שהיא ביטוי ליכולת הצבת תרבות אחרת, תרבות שאינה גויית תרבות שאינה מערבית. ילדינו, בנינו ובנותינו מזהים דרך מעשינו הקטנים מהי העמדה הנפשית שלנו בנוגע לקיום מצוות, למחוייבות להלכה, לחיים כפולים בהם אנו רק חצי יראי שמים וכד'. אנו כמבוגרים אולי מתרצים כל מיני תרוצים. אצל הנערים והנערות הדברים נקלטים אחרת. יש לנו אחריות גדולה להעמיד סוג חיים שבהם הקודש וההקפדה על ההלכה חביבה עלינו עד כדי כך שגם דברים שהם קשים לנו אנו עושים. אנו קודם כל עבדי ה' ולא עבדי החוויות וההרגשות שלנו. התורה לא מתכוונת לזלזל ביופי של האישה או לדכא את חייה בכל מיני הלכות. ההלכות נועדו לעזור לנו להיות במסגרת תומכת קדושה למידות טובות. קשה לי להעריך את הקושי שאת נמצאת בו, שהרי אני לא אישה, אולם אני מעריך שזה מאד קשה לך במיוחד שאת רואה שזו עבירה שרבים דשים בה ולא מקפידים וזה גם לפעמים אנשים שאנו מגדירים אותם יראי ה'. יש פרק בספר "מקימי" בו מתארת הסופרת את רגשותיה בפעולה של כיסוי הראש. אולי דברים אלו יחזקו אותך. בכל אופן, את צריכה לזכור שלפום צערא אגרא. כלומר, עיקר המבחן שלנו הוא לא בדברים שקלים לנו אלא בדברים שהם קשים לנו. חזקי ואמצי.
שאלה: לקצר בתפילה בגלל קדושה: קניתי סדור של כוונת הלב והתחלתי להתפלל את כל תפילת שמונה עשרה עם כוונות ובגלל זה קורה שאני מפסיד קדושה, וצריך רק לשמוע אותה. האם אני צריך לקצר בכוונות כדי לצאת ידי חובת קדושה?
תשובה: אין צורך לקצר בכוונות, ודי שתשמע את הקדושה ותצא ידי חובה בזה. יש להניח שאחרי שתתרגל בכוונה תוכל להתפלל מהר יותר, ואז תוכל גם לענות קדושה.
שאלה: מנהג המקום בישיבה: אני תימני, ומתפלל בישיבה שבה מתפללים בנוסח ספרד. כמה שאלות: א. מהו הכלל בדיני מנהג המקום? ב. האם להתעטף בטלית במנחה, כמו התימנים? ג. האם לענות בקדיש "בריך הוא" כמו האשכנזים, או "אמן" כמו הספרדים והתימנים? ד. האם לעמוד בקדיש? לרב הגאון שליט"א.
תשובה: בישיבה תנהג כמנהג המקום בכל דבר שבולט לעין. כלומר: אל תשב אם כולם עומדים, ואל תעמוד כשכולם יושבים, ואל תתעטף אם כולם לא מתעטפים. כך ראוי לנהוג לכתחילה. אבל בדברים שאינם בולטים לעין תנהג כמנהגך. ואם חשוב לך הנהגה מסוימת ואתה רוצה לשמור עליה גם בישיבה, אני מניח שאחרים לא יקפידו על כך. כי ב"ה בכל מקום יש בני עדות שונות ואין מנהג המקום החלטי ומחייב כמו שהיה פעם.
שאלה: דיני אבל בפורים: אני בת לאבא באבל על סבי, זכרונו לברכה, וניסיתי לחפש לו (לאבי) מידע על אבל בפורים, וכל מה שמצאתי סותר את עצמו. התוכל לומר לי מה ההלכות של אבל בפורים?
תשובה: אסור לו ללכת למסיבת פורים עם אנשים אחרים, עליו לאכול סעודת פורים אצלו בבית במסגרת המשפחה שלו. עלוי לשלוח משלוח מנות מינימלי (משלוח אחד של שתי מנות). ואסור לאחרים לשלוח אליו מנות, אלא אם כן הוא נשוי ואז הם יכולים לשלוח לאשתו.
שאלה: שימוש בטלית שהוחלפה במקווה: לפני כ-3 שבועות הנחתי את הטלית שלי בכניסה למקווה. כשיצאתי הטלית שלי לא היתה אבל נשארה שם טלית אחרת. לפני שבוע וחצי לקחתי את הטלית בשביל שהבלן לא יפקיר את הטלית (כך הכללים של המקווה ). השאלה האם מותר לי להשתמש בטלית ולברך עלה? נ.ב אני עדין חושב שאולי מי שהחליף איתי את הטלית יבוא להחליף בחזרה.
תשובה: תרשום אצלך במחברת או במקום שמור על האירוע למקרה שיבוא בעל הטלית ויתבע טליתו. מותר לך להשתמש בטלית שהוחלפה.
שאלה: פרס בצורת משחקים חשמליים בשבת: האם מותר לתת כפרסים בשבת משחקים חשמליים, כגון: מכונית חשמלית אך ללא בטרייה, ספר עם דיסק נלווה, משחק שזירת חרוזים, וכל זאת ללא הבטריות וכ"ו, לילדים מתחת לגיל 13? מדובר בקהילה בחו"ל אשר רובה ככולה חילוניים והמגמה להביא הילדים לבית הכנסת וקירובם לתורה. משחקים אחרים לא שאינם בנמצא אך פחות אטרקטיביים באופן בולט. וברכה.
תשובה: אומנם כלי שמלאכתו לאיסור מותר לטלטל לצורך גופו אך כאן ייתכן שמדובר במוקצה מחמת חסרון כיס. ובכלל, מקבלי הפרס לא מבינים את הדקויות ההלכתיות ועלולים להבין שמותר גם לשחק בהם בשבת. האם אי אפשר לתת להם בשבת כרטיסים שבהם יש להם זכות למשחקים האמורים אך את המשחקים עצמם לתת במועד אחר?
שאלה: המשמעות של מניין: רציתי לדעת מה המשמעות של מניין? למה מניין מוגדר כ-10 גברים ולא כ-7 גברים (לדוגמא) למה קריאת קדיש מצריכה מניין?
תשובה: אעתיק ביאור בהיר על כך מתוך "פניני הלכה" של הרב אליעזר מלמד - הספר נמצא כולו באתר: א - מעלת המניין עשרה מישראל שעוסקים בתורה או בתפילה - שכינה שורה עמהם, שנאמר (תהלים פב, א): "אלוהים נצב בעדת א-ל". ואמנם גם כשאחד מישראל מתפלל או לומד השכינה שורה עימו, אלא שיש מדרגות בזה, והמדרגה הגבוהה היא כאשר עשרה מישראל עוסקים בדבר שבקדושה, שאז הקדושה מתגלה בעולם (ע' ברכות ו, א). ועל פי זה תקנו חכמים, שכל הדברים שבקדושה יאמרו במניין של עשרה. בין הדברים שבקדושה הם: חזרת הש"ץ, ברכת כהנים, ברכו, קדיש וקריאת התורה (מגילה כג, ב). ואמרו חכמים שהתפילה שאדם מתפלל עם הציבור מתקבלת, שנאמר (תהלים נה, יט): "פדה בשלום נפשי מקרב לי כי ברבים היו עמדי". ואפילו אם לא כוונו כל כך בתפילתם, אין הקב"ה מואס בתפילתם של רבים (ברכות ח, א). ואף שכל תפילה שנאמרת בעשרה חשובה יותר ומתקבלת, עיקר התפילה בציבור הוא שעשרה מישראל יתפללו ביחד תפילת שמונה עשרה. נמצא אם כן שיש שתי מעלות במניין: האחת, במניין אפשר לומר את כל אותם דברים שבקדושה שתקנו חכמים לומר במניין  השניה, בזכות המניין התפילה מתקבלת. וכיוון שעל ידי המניין השכינה שורה, ראוי לכל אדם להשתדל להיות מהעשרה הראשונים, שעל ידם השכינה שורה. ואם אינו יכול להגיע בין העשרה הראשונים לתפילת שחרית, ישתדל להיות בין העשרה הראשונים לתפילת מנחה או מעריב (שו"ע או"ח צ, יד  בא"ח מקץ א). הערה: לגבי המספר עשרה, למדים זאת מכך שנאמר "בעדת", וכן בענישת המרגלים נאמר "עדה" ושם היו 12 מרגלים ומתוכם יהושע וכלב היו צדיקים ואם כן נותרו עשרה, ורואים מכך שכל עשרה מישראל קרויים "עדה".
שאלה: שימוש חד פעמי בתוכנה: חברה של משפחתי קנתה לעצמה תוכנה לעריכת סרטים. נדמה לי שהיא קנתה את התוכנה באופן חוקי. לפני מספר שנים התקינו לי אותה במחשב בעזרת הדיסק שלה. בזמנו השתמשתי בה, לא ידעתי ולא הקפדתי על שימוש בתוכנות של אחרים. היום היא עדיין על המחשב שלי. האם כיום מותר לי להשתמש בה? האם מותר חד פעמי?
תשובה: קניית התוכנה מעניקה זכות שימוש אחת בלבד. אם התוכנה מותקנת על מחשבים שונים ומשתמשים בה בו זמנית הדבר אסור. לכן אסור לך להשתמש בה כלל. הרב ניר אביב.
שאלה: כפות חלביות ומים חמים: בכיור החלבי היו מונחות 2 כפות חלביות. נגעתי בידי בבשר לא מבושל ששהה עם רוטב, כדי להפוך אותו. אח"כ שטפתי את ידיי, אלא שעשיתי זאת בכיור החלבי, והמים היו די חמים אולי אף החלו כבר להיות רותחים וכנראה שהשפריצו על הכפות. מה דין הכפות?
תשובה: אם עדיין יכלת לרחוץ את הידיים שלך, הכפות לא נאסרו.
שאלה: תשמישי קדושה בקניין פרטי: האם מותר לקבל במתנה תשמישי קדושה, דוגמת תפילין וטלית לשימוש אישי יומיומי, ומה אומרת ההלכה בנושא זה האם לאחר קבלת המתנה אני יכול להשתמש ולעשות בהם כקנין פרטי שלי?
תשובה: אדם יכול לקנות לעצמו או לקבל במתנה תשמישי קדושה. הם שלו ככל שאר קנייניו.
שאלה: מידת חדשנותו של מרן הרב קוק: מתוך לימוד במסכת מגילה עלתה לי שאלה עקרונית לגבי חדשנותו של הרב קוק. הרב קוק במוסר אביך, די בהתחלה, כותב שעניין ברכת גואל ישראל זה הגאולה השלמה וממילא על זה צריך להתפלל. מאידך במסכת מגילה בדף יז: רש"י (כראשון.) כותב על ד"ה אתחלתא דגאולה, שעיקר משמעות ברכת גואל ישראל זה על הצרות המזדמנות שישנן מעת לעת ומוכיח דבריו שהרי ישנן ברכות נפרדות על הגאולה כמו בונה ירושלים ומצמיח קרן ישועה. א"כ השאלה היא, האם הרב קוק אמר את סברותיו המופלאות גם אם זה לא תמיד מסתדר עם שיטות התנאים האמוראים הראשונים? אולי זה עניין של דגשים לפי התקופה או ההקשר וכדומה או שאולי ה הסתירה שהבאתי לעיל היא מקרה די נדיר וזה לא קו אצל הרב קוק, החדשנות העצמית לגמרי (גם אם זה חולק על גדולי ישראל אפילו אם אלו ראשונים) או שבכלל זו באמת לא סתירה למעשה וניתן ליישב את הדברים עניינית, בלא קשר לדגשים או לתקופות?
תשובה: הרב במוסר אביך כתב שברכת גאל ישראל אינה על צרת היחיד אלא על הכלל ככל ברכות התפילה שנאמרות בלשון רבים. וכוונת הדברים על הצרות כפרושו של רש"י אך שצריך להיות מקושר עם הכלל ולהתפלל עליו. ע"ש.
שאלה: גבאי שנפל למעשה הונאה: אדם התקשר לגבאי וביקש להפגש איתו בבית הכנסת בדחיפות כי הוא מעוניין לערוך אזכרה לאימו ולתרום לבית הכנסת להנצחה ועילוי נשמתה. הגבאי הגיע מיד לפגישה והציע לנוכל לבצע שיפוץ בבית הכנסת שתוכנן מזה זמן רב. הגבאי שמח שנמצא תקציב לשיפוץ ונתן לנוכל סכום כסף גדול במזומן מתוך תקווה שלמחרת יקבל ממנו את כספו בחזרה ובתוספת סכום נאה לתרומה. הנוכל סיפר לגבאי כי הוא זקוק לכסף להשלמת עיסקת יהלומים גדולה ואת כל הרווח יתרום לבית הכנסת לעילוי נשמת אימו. הנוכל הציג את עצמו כאיש עסקים אמיד ומרבית הונו נמצא בחו"ל אך יש לו בעיה להעבירו ארצה. הנוכל נתן לגבאי יהלומים כביטחון שהסתבר בדיעבד כי הם סתם זכוכית מעובדת יפה ומאז נעלמו עקבותיו. מומחיותו של הנוכל וכשרונותיו ראויים להערצה לו היה משתמש בהם לדברים חיוביים. הגבאי נתן בו אמון עיוור שהיה מוכן לתת לו כל דבר שברשותו. הגבאי משמש בתפקידו מזה מספר שנים ואת שכרו משלם הקב"ה בלבד. מיותר לציין כי הגבאי פעל בתום לב וביושר מלא ועל כך אין עוררין. האם על בית-הכנסת לשפות את הגבאי ולהשיב לו את הסכום שהפסיד? נודה לתשובה בהקדם האפשרי. אגב, לאחר מעשה מסתבר כי בחודש האחרון מסתובב בארץ נוכל שפועל באותה השיטה במדויק בבתי-כנסת שונים בארץ ואף הצליח לעקוץ גבאים גם בעיר רעננה.
תשובה: אצל גבאי ביהכ"נ מופקד הממון של ביהכ"נ והוא אחראי עליו. יש כלל שממון שאין לו תובעים (כי אין לו בעלים מסויימים) אין עליו חיובי שמירה, ושומר שאיבד אותו אינו חייב בת (שו"ע חושן משפט סימן ש"א). לגבי כסף של ביהכ"נ, נחלקו הפוסקים אם הוא ממון שיש או שאין לו תובעים, וראה על כך בהרחבה (למטה). לדעת מי שאומר שזה ממון שיש לו תובעים, נחלקו הפוסקים האם החיוב הוא כשומר שכר משום שכר המצווה או כשומר חינם, והכלל הוא ששומר חינם חייב בפשיעה ושומר שכר חייב אף בגניבה ואבידה. במקרה הנדון, נראה לומר שהוצאת כספי ביהכ"נ להלוות לאדם שאינו מוכר, ע"י לקיחת משכון של יהלומים, היא מעשה לא אחראי ומוגדר כפשיעה. (ראה הרחבה). לפי זה, לדעה שכסף של בית הכנסת נקרא ממון שיש לו תובעים, הגבאי היה חייב להחזיר את מה שהוציא כי הוא חייב מדין שומר חינם שפשע, אך לדעה שזה ממון שאין לו תובעים אי אפשר לחייב אותו לשלם. לכן אם הגבאי היה משתמש בכסף של בית הכנסת ואותו היה מלווה, היה מקום להסתפק ואולי לפטור אותו מספק. אך מהשאלה משמע שהגבאי הלווה את כספו הפרטי, ואם כן כעת השאלה היא אם הוא יכול להוציא מקופת ביהכ"נ שהיא המוחזקת, ובזה ודאי אינו יכול אלא ידו על התחתונה. סיכום: מתפללי בית הכנסת אינם צריכים להשיב לגבאי את הסכום שהפסיד. כמובן, יפה יעשו מתפללי בית הכנסת אם יפצו את הגבאי מרצונם הטוב מכספם, הואיל ומדובר בגבאי מסור שעשה הכל לשם שמים ומרצון טוב לסייע למתפללים. הרחבה: לגבי השאלה אם ממון של ביהכ"נ נקרא ממון שיש לו תובעים - הנתיבות בסימן שא' סק"ו, כתב שזה ממון שיש לו תובעים. וכן פסק ערוך השולחן שם בשמו. וכן כתב בשו"ת שיבת ציון (מובא בפתחי תשובה שם). לעומתם, היש"ש בב"ק בסו"פ החובל, כתב שזה ממון שאין לו תובעים, וכדעתו נפסק בעוד כמה תשובות. בספר "ואביו שמר" בסימן כ', האריך בזה הרב יצחק פנחס בתשובה והביא דעות לכאן ולכאן, והסיק למעשה שזה ספק, ושצ"ע אם אפשר לחייב גבאי שפשע. לגבי הגדרת ההלוואה כפשיעה - בשו"ע בחו"מ סי' קכא סע' יא מבואר ששליח שנותן משכון של המשלח צריך לעשות זאת בעדים כדי שהלווה לא יכפור, ואם לא עשה כן הרי זו פשיעה וחייב. רואים מכאן שעל השליח לתת את הכסף רק עם בטחונות. וכאן אע"פ שלקח משכון, בדרך כלל מי שאינו מומחה ביהלומים לא יכול לזהות אם זהו זיוף, ולכן אין זה מעשה אחראי אלא פשיעה. הרב ניר סיני
שאלה: אורז בתוך שקית קוקיז: מה הדין של אורז שהיה בתוך שקית קוקיז סגורה לחלוטין ונמצא בתוך סיר של חמין שבתוכו בשר ומבושל ע"ג פלטה של שבת. האם האורז פרווה או בשרי?
תשובה: בשרי.
שאלה: כהנים ולויים לעתיד לבוא: מה זה אומר שלעתיד לבוא הכהנים יהיו לוויים והלוויים יהיו כוהנים? הם יש דעות שונות מזו של הארי בעניין, כלומר שלא יתחלפו לעתיד לבוא?
תשובה: אלו דברים רוחניים, כמו הרבה מדברי האר"י, ולא מצאנו בפוסקים רמז לכך. לכן לא כדאי להתייחס לכך באופן מעשי, אעפ"י שוודאי דברי האר"י אמת אבל אולי התכוון באופן רוחני ולא כפשוטו.
שאלה: קורבנות של שחרית: האם ניתן להשלים פרשת העקידה, פיטום הקטורת, ואיזהו מקומן של שחרית, אחרי שכבר הגיע זמן תפילת מנחה?
תשובה: כן. (ראה משנה ברורה סיא ס"ק ו שכתב שאם אין לו פנאי רשאי לומר אף בלילה, כלומר לפני שהגיע זמן התפילה, אע"פ שאין הזמן ראוי להקרבת הקרבנות, ואם כן ודאי שאפשר לאומרם אחר שהגיע זמן מנחה).
שאלה: לחתוך לחם ב"סופר": האם מותר לחתוך לחם בסופר במכונת החיתוך? (בהנחה שלא טבלו הסכין)
תשובה: לא פירטת את סוג המכונה. בדרך כלל זו מכונה גדולה הקבועה במקום. אין לה דין כלי לעניין הטבלה.
שאלה: לפתוח דלת חשמלית בשבת בגרמא: בימינו הטכנולוגיים ניתן להשתמש בדברים אשר יקלו עלינו את החיים ובעיקר את השבת. השאלה שלי כללית: האם מותר להפעיל דברים חשמליים שלא במישרין? כגון : אם אדם חייב לעבור בשער שחייב להיות נעול ויש שם מנעול חשמלי, אם הוא יתפור בבגדו שלט רחוק (בגודל כפתור ונראה כמו כפתור) ובכל פעם שיתקרב יפתח השער. יש מקומות לדוגמא דלתות מסויימות בבתי חולים שחייבות להיות נעולות למי שאינו מורשה מסיבת ביטחון או צניעות. אך הצוות הרפואי חייב לעבור. הפתרון היום הוא גוי של שבת, שנראה לי פתרון רע. כנ"ל מעלית שבת, שהשלט התפור בגד יקרא לה.
תשובה: מדובר באיסור דרבנן, אשר יהיה מותר רק לצורך חולה.
שאלה: מספר הכריכות בציצית: מה המקור למנהג האשכנזים לכרוך 7,8,11,13?
תשובה: זה לשון המשנה ברורה: (סימן יא ס"ק ע) "ז' וח' הוא שם של י"ה ואח"כ י"א ובצירוף הוא שם של הוי"ה ואח"כ י"ג גימטריא אחד וזהו ה' אחד".
שאלה: הדלקת נרות בצימר: אני בעלת צימר באחד היישובים הדתיים ומארחת בו אורחים של משפחות מהיישוב בת רוב האורחים יוצאים מהצימר בכניסת שבת וחוזרים לאחר הסעודה לישון. אני חוששת משריפה מנרות שבת. (שהרי הנרות דולקים בו ללא השגחה והצימר הוא קרוואן), האם אני יכולה לבקש מהמתארחים שלא ידליקו בו נרות שבת אלא אצל קרוביהם שם הם אוכלים את הסעודות?
תשובה: כן, אך צריך להשאיר אור מסויים במקום. יש לי רעיון יצירתי. תתקיני בצימר הארה חשמלית קטנה שתיראה כזוג פמוטות שבתיים. ניתן לברך עליה.
שאלה: מורה פרטי בן 15: אני בכיתה ט ואני לומד בישיבה תיכונית דתית. אני חי בישוב דתי והמשפחה שלי דתיה. כדרך להרוויח קצת כסף אני מורה פרטי. אני כבר לימדתי כמה ילדים וזה כבר הפך ל"מקצוע" כזה. מצאתי בקבוצת אי-מייל של הישוב שלי מישהו שמחפש מורה פרטי לבתם שבכיתה ח. אבא שלי אמר שזה ר גמור לענות ולהיות מורה פרטי שלה אבל אני רציתי לשאול בשאלת חכם. הרב על זמנך.
תשובה: אומנם שאל אביך ויגדך. אך זקניך ויאמרו לך - לא לשמש מורה פרטי לבת.
שאלה: ברכה על לחמניות: לחמניות העשויות מבצק של לחם (לא מתוק!) ויש בתוכן קוביות שוקולד, האם ברכתן המוציא מצד הבצק או ברכתן מזונות משום פת הבאה בכסנין?
תשובה: העיקר בזה זה הלחם, ולכן ברכתם המוציא.
שאלה: בצל ושום יחדיו: א. הומלץ לי כבר מכמה אנשים וגם ידוע לי על מחקרים שאומרים שאם משאירים בצל חתוך בחדר למשך הלילה, הוא יכול לספוג לתוכו את החידקים וכך לעזור לרפואה.האם זה ר לעשות זאת? ב.בשו"ע של הרב אליהו כתוב בהערות שיש להזהר להשתמש בבצל ושום יחד. האם זה איסור?האם זה ר כשהם מעורבים עם דברים אחרים,כמו שמן או רוטב? אשמח להסבר.
תשובה: א. אם הבצל מיועד אח"כ לאכילה לא כדאי יש אזהרה בח שיש סיכון בכך. אך אם הבצל לא נועד לאכילה אלא אחרי השהיה בחדר נזרק לפח ניתן להקל אך להיזהר שלא יאכל בטעות. ב. אם הם בתערובת של שאר מיני ירקות ושמן אפשר להקל.
שאלה: ברית בין הבתרים ורות המואביה: לכבוד הרה"ג דוד חי הכהן שליט"א מזה שנים רבות שמקוננות במוחי כמה שאלות שאיני מצליח למצוא להן פיתרון כלל ועיקר והייתי שמח אם הרב יוכל לתת לי מענה עליהן באופן רחב ועמוק דיו כדי להניח את דעתי, אני משער שלא תהיה תועלת להפנות אותי לפרשנים כי כבר הסתכלתי. אלו מקצתן: 1. מדוע נכתבה ברית בין הבתרים אחרי אמירתו של אאע"ה "במה אידע כי אירשנה", האם היה כאן חטא מצידו ומדוע בכלל נגזרה גזרת השיעבוד על ישראל במצרים? מה היחס בין גלות מצרים לגלות ארבע המלכויות האחרות? 2. מה סיבת הפעולה שפעלה רות עם בועז לבוא אליו בלאט אל הגורן ולגלות מרגלותיו, מדוע היא לא ביקשה ממנו במישרין או בעקיפין שייבם אותה?
תשובה: 1. ח אומרים שלפי מדרגת אאע"ה היה איזה פגם כלשהו שלצורך בנין עם ישראל נדרש להשלים אותו ע"י יסורי השעבוד במצרים שנועדו לזכך את נפשותינו. גלות מצרים נחשבת כשורש לכל ארבעת הגלויות. 2. מדין תורה בועז לא היה חייב ביבום, ויתכן שאם היתה פונה בדרך רגילה היה חושש ממנה כיוון שהיתה מואביה. כשראה עד כמה גדולה מסירותה שהיא מוכנה לסכן את נפשה ואת צניעותה קיבל על עצמו לגאול אותה או בעצמו או ע"י הגואל השני.
שאלה: חתן וכלה בשנת נשואיהם הראשונה: כמה זמן אסור לחתן וכלה בשנתם הראשונה להגיע ללוויה?
תשובה: לא רצוי כל השנה מפני שיש בזה להשבית את שמחתכם שהיא מצות התורה. אמנם אם ח"ו מדובר בקרוב משפחה או במי שאין לו מלווים צריך להשתתף, אמנם בכלל כדאי שנשים לא ישתתפו בלויה ואחרי שמיעת ההספד במקום ההספדים הראשון יחזרו לביתם.
שאלה: המקור ל"זרת" בהגבהה: עיון פשוט בספר פסקי תשובות (על שו ע אורח חיים - לפי סדר המשנה ברורה) בסוף סימן קל"ד היה מגלה כי המקור הוא קדום. ספר החיים של הרב חיים פלאג י זצ ל וכן ילקוט מעם לועז פרק כז פסוק כו. (יש טעות הדפוס בפסקי תשובות במראה מקום). מצוה לפרסם ברבים ובמיוחד לעדכן את הרבנים הנשאלים.
תשובה: על כך שהחכמת אותנו. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il