LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ממזון מהונדס גנטית: השאלה שלי נוגעת למזון מהונדס גנטית שכולנו צורכים בעל כורחנו. כמה עובדות ואני אעבור לשאלות: למעלה מעשור, חברות מסחריות מכניסות גנים של חיידקים בתוך צמחים (סויה, תירס, קנולה או כותנה) כדי להקנות להם תכונה שהם מעוניינים בה. ב-85 מהמקרים, מדובר בגן שנותן עמידות לקוטל עשבים כך שזה מעודד את החקלאי לרסס יותר את השדה שלו (השימוש בחומרי הדברה גדל בעשרות אחוזים בסויה ובתירס בין 1995 ל-2005). ב-15 מהמקרים הנותרים, מכניסים גן שפועל כקוטל חרקים (BT). הרשויות בארה"ב לא דורשות שום מחקר כדי לוודא שאין השפעות בריאותיות ארוכות טווח. באירופה, המחקרים מוגבלים ל-90 יום. מחקרי החברות מצביעים על כך שזה לא מסוכן. מחקרים עצמאים מראים סכנות לטווח ארוך. (גם סיגריה לא ממיתה אדם אם הוא מעשן 90 יום בדרך כלל!). ברצוני לשאול את כבוד הרב את השאלות הבאות: ידוע לי שיש מחלוקת בין האחרונים על דינה של הנדסה גנטית, לדעת אם זה כלאים. בכל מקרה, לאור הפרשנות הרווחת על טעם מצוות כלאים, אל לאדם להתעסק במעשה בראשית בצורה שמקלקלת את העולם. שאלתי היא: איך אפשר להתיר לאכול מתוצרת שהיא תוצאה של עיסוק במעשה בראשית, ושלא על מנת להציל חיי אדם כמו שייתכן בתחום הרפואי אלא כדי ליצור צמחים שב-85 מהקרים מעודדים שימוש ביותר חומרי הדברה. כלומר גורמים נזק לאדם? שאלה שנייה קשורה לסימני שאלות בתחום הבריאות. האם אין לפעול בתחום הזה לפי הכלל. ספק נפשות: מחמירים? האם ניתן להסתפק ולהסתמך על בדיקות קצרות טווח בעוד שאין לנו תועלת בכך? שאלה שלישית קשורה לסימון. משרד הבריאות התחייב משנת 2005 לסמן מוצרים מהונדסים גנטית. אך עד היום, לא עשה זאת. כנראה כתוצאה מלחצים של חברות שמפתחות זרעים מהונדסים. האם אין בכך גניבת דעת הצרכנים?
תשובה: שאלת שאלות חשובות, אבל צריך לדעת, שאנחנו לא יכולים לאסור את מה שהתורה התירה. אפילו באיסור כלאים, לא בהכרח התוצרת אסורה באכילה (מותר לאכול מפירות של אילנות שהורכבו, אף שעברו בהרכבתם על איסור כלאיים). אינני מכיר מקרוב את הנושא ההלכתי של הנדוס גנטי, ומכל מקום ודאי שאין הוא אוסר באכילה את הפירות. לגבי תחום הבריאות, העמדה של ההלכה היא, שיש ללכת על פי ההסכמה של המומחים בתחום. גם כאן, אינני מכיר את הנושא מקרוב, אבל למיטב ידיעתי, רוב מומחי הרפואה לא סוברים שיש בדבר סכנה. לגבי הסימון - אינני יודע מה הכונה  משרד הבריאות התחייב. אם יש להתחיבות תוקף חוקי, הרי שבהחלט אין הוא עושה כדין בכך שהוא לא אוכף את הסימון. מכל מקום, כל עוד משרד הבריאות לא אוכף את הסימון, אין החברות מחויבות לסמן וממילא אין בכך גם  גניבת דעת. ברכה והצלחה טוביה tsbias1 gmail.com
שאלה: זזוגויות: אני נפגשת עם בחור חוזר בתשובה כמוני, ולפי מה שבחנתי הוא נראה בעל מידות טובות ירא שמיים, אבל יש התלבטות אם להמשיך את הקשר בגלל שהוא אמר שהוא רוצה להיכנס לישיבה ללמוד תורה ולהתחזק יותר, אבל הבעיה היא, שאני תמיד חשבתי על בעל עם עבודה מסודרת שלומד תורה בערב. (יש לציין, שהוא אמר שהוא גם רוצה לעבוד בלילה כצלם אירועים וכטכנאי מחשבים). האם להמשיך בקשר זה?
תשובה: ב"ה, לא צריך להפרד בגלל שיקולים כאלה, צריך לברר בינכם את דרככם, אולי הוא רוצה להתחזק כמה שנים ואחר כך לעבוד, זו הזדמנות כמעט בלתי חוזרת, אחר כך יש טרדות פרנסה וכו, דני ארגמן
שאלה: ננרות שבת: הרב, נראה שלא קיבלת אתמול את שאלתי, אשאל שוב: אני רווק המתגורר בדירה לבד ואת ארוחות ערב שבת סועד באופן קבוע בבתי משפחות. האם והיכן עלי להדליק נרות שבת? ברור שעד חזרתי לדירתי הנרות כבר לא ידלקו ומכאן השאלה. שלא לדבר על מקרים בהם אני מתארח בישובים אחרים וכלל לא לן בדירתי.
תשובה: אתה יכול להדליק עם שמן למשך 5-6 שעות, ואפשרות נוספת להדליק נר רגיל ונורת להט שתישאר דולקת כל השבת. ולהלן הרחבה ומקור התשובה מספר פניני הלכה מאת הרב אליעזר מלמד שליט"א ועיין בספר באתר ישיבת הר ברכה אייל משה מצוות הדלקת נרות כוללת בתוכה שני מרכיבים: הראשון קשור למקום, שיהיה אור במקום הסעודה לעונג שבת, וכן צריך שיהיה אור בשאר המקומות שמשתמשים בהם בליל שבת. המרכיב השני קשור לאדם, שיש לו מצווה להדליק נרות לכבוד שבת, ולכן גם אם היה נר דולק על שולחנו בערב שבת, צריך לכבותו ולהדליקו לכבוד שבת. ובהדלקת אם המשפחה מקיימים כל בני המשפחה את מצוותם. בכל מצב שאחד המרכיבים קיים, יש להדליק נרות וכששני המרכיבים אינם קיימים, אין מדליקים נרות שבת. לפיכך, גבר נשוי או רווק שמתארח בבית משפחה אחרת, אינו צריך להדליק נרות שבת, מפני שמצד המצווה להדליק נרות במקום הסעודה, הרי בעלת הבית מדליקה שם  ומצד המצווה האישית, הרי הוא טפל לבני הבית, וכמו שכל בני הבית יוצאים ידי חובתם בהדלקת בעלת הבית, כך גם האורח. ואם הוא ישן בדירה נפרדת ואוכל על שולחן מארחיו, אם הוא רווק שרגיל בכל שבת להדליק נרות בדירתו, מצד החובה האישית, מצווה עליו להדליק נרות במקום שבו הוא ישן. אבל רווק שסמוך על שולחן הוריו או נשוי, אינו חייב להדליק שם נרות, מפני שיש אומרים שהוא יוצא ידי המצווה האישית בהדלקת הנרות שאמו או אשתו מדליקה בביתם, ויתכן שגם הדלקת בעלת הבית שהוא מתארח אצלה בסעודת ליל שבת מועילה לו. ומצד המקום, הרי ממילא יש אור חשמל בדירה שבה הוא ישן. וטוב שיתן למארחיו שקל כדי להשתתף בפועל בהדלקת הנרות שלהם. בשעת הצורך אפשר לקיים את המצווה בהדלקת נורת להט חשמלית, שהנורה כמו נר, שכן חוט המתכת הבוער הוא הפתילה, והחשמל הוא השמן. ואמנם יש סוברים, שאין יוצאים בנורת להט, מפני שבנר חומר הבעירה סמוך לפתילה מה שאין כן בנורת חשמל. אולם דעת רובם המכריע של הפוסקים, שאפשר לצאת ידי חובה בהדלקת נורה חשמלית, שכן מוסכם להלכה שאור החשמל נחשב כאש, וכל המדליק אור חשמל בשבת עובר על איסור תורה של הבערה. אלא שמכל מקום, מוטב לקיים את המצווה על ידי הדלקת נר, כדי לצאת ידי כולם. בנוסף לכך, בהדלקת הנר ניכר יותר שיש כאן הדלקה מיוחדת לכבוד שבת. לכתחילה עדיף לכבות את תאורת החשמל לפני הדלקת הנרות, ולהדליקה מחדש לשם שבת בעת שמדליקים את הנרות, שעל ידי כך המצווה מתקיימת בהידור רב על ידי הנרות והתאורה החשמלית. ועוד, שאם התאורה החשמלית דולקת, אין ניכר שהאשה מקיימת מצווה בהדלקת הנרות, שהרי ממילא כבר יש שם אור. לכן טוב לכבות את תאורת החשמל מספר דקות לפני הדלקת הנרות, וכשתבא האשה להדליק את הנרות, תדליק תחילה את תאורת החשמל ומיד אח"כ את נרות השבת, ו שתברך על הנרות תכוון גם על תאורת החשמל. וכל זה לכתחילה, אולם מן הדין, גם בשעה שתאורת החשמל דולקת אפשר להדליק נרות ואין בזה חשש ברכה לבטלה, מפני שיש בהדלקת הנרות שמדליקים לשם מצווה תוספת אור לכבוד שבת (ועיין בהלכה הבאה לגבי השובת בבית מלון)
שאלה: ששאלות: 1. מה השעה הכי מוקדמת שאפשר להתחיל להתפלל בה שחרית? 2. האם זאת מצווה ללבוש טלית בלילה? 3. אני מכיר פסיכופתית וידעתי שהיא אוהבת להתעלל באנשים נפשית, והסברתי לה מה זאת אהבה בשביל שהיא תבין, ואז היא סיפרה לי שהיא בעצם תשמש בזה בשביל להכאיב לאנשים עוד יותר. זה באשמתי? זאת לא הייתה כוונתי בכלל
תשובה: ב"ה, 1. הכי מוקדם בהנץ החמה, ובשעת הדחק מעלות השחר. אפשר למצא את הזמנים כאן: 2. ראוי. 3. לא אשמתך מה שהיא עושה, אבל לא לנסות לשכנע אנשים במצבים כאלה. דני ארגמן
שאלה: ללשון הרע והלשנה: אני עובד במפעל ששייך לאחד התאגידים הגדולים בארץ. לפני 3 שנים אחד המנהלים עזב ופתח חברה שתוכל לספק מוצרים דומים למה שמייצרים אצלנו. במסגרת עבודתי שמחקתי לי קבצים במחשב עליתי על מסמך תמוה בו אחד המנהלים הבכירים בחברה רשם את כל רכושו הפרטי בשם החברה שנפתחה. מאז אני שומע שיש הרגשה שאותו מנהל מעודד הוצאת עבודה מהמפעל שלנו למפעל השני. ב 3 שנים אחרונות קטנו בחצי בכמות העובדים אלא שהמפעל החדש הכפיל עצמו ואף יותר. היום אני מחבר בין הדברים ועלה החשד כי אותו מנהל בכיר שרשם את רכושו הינו שותף במפעל של חברו ובכך גורם לנו נזק. אני חייב לציין שעוד אז שהמסמך היה נראה לי חשוד שמרתי אותו. האם עליי לדווח למישהו ואם כן איך אני עושה זאת מבלי לעבור עברה כלשהיא
תשובה: וברכת ד  יש לפנות למערך הבקורת שבחברה ולהגיש רק את החומר עצמו, ושהם ינהלו חקירה עצמית. שבת בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: צצמחונות: היי,רציתי לשאול שתי שאלות בקשר לצמחונות. 1. האם אפשר להשוות בני אדם לחיות מבחינת הרגש 2.לשם מה החיות נוצרו בעולם? האם התכלית שלהם היא שנהרוג ונאכל אותם?
תשובה: 1.כיוון שלא הייתי אף פעם חיה, אני לא יכול לענות בוודאות על שאלה כזו. נראה לי שיש רגשות משותפים, אך מסתבר שמותר האדם מן הבהמה וכיוון שלאדם יש הבנה יותר מעמיקה על החיים אז חלק מהרגשות הם חזקים יותר כי יש לאדם הבנה של משמעותם. 2. החיות נבראו שנשתמש בהם, לחלב לצמר, וכדומ. מלכתחילה הם לא נועדו למאכל ורק אחרי חטא המבול הם הותרו, כיוון שהקב"ה ראה שאם האדם לא יוציא את יצריו על משהו אז הם יצאו כלפי בני אדם אחרים. אך ההיתר הוא זמני כדברי הרב קוק בחזון הצמחונות וה לעתיד לבוא נחזור כולנו להיות צמחונים.
שאלה: ללהתחתן עם אשכנזי: ברצוני לשאול אני ספרדית והאם יש בעיה הלכתי להתחתן עם אשכנזי? מה השוני בנינו לבין אשכנזים בחיי היום יום? ובאיזה מובן אני צריכה להתכונן, הלכות שונות זה בעיה?. מראש
תשובה: לך אין שום בעיה. אין שום הבדל משמעותי בחיי היום יום. גם רוב ההלכות הן אותו הדבר ובכל מקרה בבנין הבית כל זוג מעצב את דרכו האישית בעבודת ה. בבנין הבית כל אחד מגיע מעולם שונה מבחינת חינוך וסגנון חיים ומאכלים וכד  - לעיתים בחתונה עם בן עדה אחרת הסגנון מעט יותר רחוק ולכן יש כאלו המעדיפים (לדעתי בטעות) להתחתן עם בני אותה עדה. לעיתים קרובות הפערים בנושאים אלו גם בן בני אותה עדה גדולים יותר. בברכת מזל טוב וחתונה קרובה לבנין בית לעבודת ה  יתברך דוד לוי 098987548
שאלה: ההכשרת תנור חדש וכשרות תבניות אלומיניום: כבוד הרב ברצוני לשאול 2 שאלות: 1. קנינו תנור חדש- האם צריך להכשיר אותו ולהטביל את המגשים ואת הרשת? 2. קניתי תבניות אלומיניום לאפייה לתנור, אך לא צוין עליהם כשרות. האם ניתן לאפות בהם אוכל? מירי
תשובה: א. את התנור אין צורך להכשיר, אולם את התבניות חובה לטבול. ב. אני מבין שתבניות האלומניום הן חדשות. בעבר בררתי את הנושא ולא מצאתי שום היבט של משיחת התבניות בשמן אסור, בעיקר לאחר הופעת מחלת הפרה המשוגעת, ועל כן אין צורך אלא לטבול אותן.
שאלה: ההלוגיקה בגמרא: יש לי שאלה בנוגע ללוגיקה שהשתמשו בה האמוראים בתלמוד. מצד אחד, למיטב הבנתי, התורה שבע"פ חזרה יותר מהתורה שבכתב מבחינת ציוויים שהיא מטילה עלינו, כלומר: כאשר יהיה פסוק בתורה שעשוי לגרום לנו לחשוב שצריך או אסור לעשות פעולה כלשהי, תמיד יכולה לבוא התושב"ע ולסייג את הציוויים לכאן או לכאן. אך מצד שני, האמוראים משתמשים בפסוקים אלו כל הזמן כאשר הם מנסים לסתור זה את זה או להוכיח דבריהם. אם יוצאים מנקודת הנחה שהבירורים אותם מבררים האמוראים בגמרא אלו נושאים שהם קיבלו את המידע מאבותיהם שקיבלו אותם ממשה בסיני - למה זה אמור ליצור בעיה כשאחד האמוראים נתקל בפסוק במקרא שסותר את מה שקיבל מאבותיו.? אשמח בנוסף לתשובתו הקצרה של הרב, לקבל הפניה לדיון מעמיק בנושא זה ודברים הדומים לו.
תשובה: אני לא בטוח שהבנתי את השאלה כראוי. שאלת יחסם של האמוראים לפסוקי המקרא, עד כמה הם באמת למדו מהפסוקים את הדין ועד כמה הם השתמשו בפסוקים כאסמכתא, ועד כמה יש אפשרויות אחרות   היא שאלה שנתונה במחלוקת גדולה בין לומדי הגמרא. כבר מהצגת השאלה בנוסח זה אתה מבין כי עמדתי היא שלעתים נהגו כך, לעתים נהגו כך וכדו, ולא זו בלבד, אלא שהיה הבדל מהותי בין שיטות שונות ובתי מדרש שונים, ולא ניתן למתוח קו אחד ולקבוע בכל מקרה מהו היחס בין הפסוקים ובין הדין עצמו. התורה שבעל פה והפסוקים מקיימים אפוא מערכת הדומה יותר לריקוד   לעתים האמוראים באים בשם הלכה קדומה ו"עוקפים" את המקרא (כלשונם)  לעתים הגמרא מציגה את העובדה שהם השתכנעו מכך שהפסוק אומר כך וכך, ועל כן יש לקבוע את ההלכה לפי זה. ולעתים, האמוראים משתמשים בפסוקים לא כדי ללמוד את מקור ההלכה, אלא כדי לבטא את אופי ההלכה לאור הפסוק שהם דורשים. שכן הלכות יכולות להתפרש לכיוונים שונים (למשל: שמיטת קרקעות יכולה להתפרש כמצווה סוציאלית על היבטיה השונים, או כמצוות "שבת" על היבטיה השונים) והשימוש בפסוקים אינו כדי ללמוד את ההלכה עצמה אלא את אופייה ומשמעותה. קיצורו של דבר, לדעתי לא תמצא עיקרון חותך אחד, ובכל מקום ומקום צריך לקרוא ברגישות רבה, לראות מה קורה במקבילות וכדו    כדי להבין את התהליך שהיה בין תורה שבכתב לתורה שבעל פה. מקווה שהבנתי את השאלה ועניתי. אם לא   אתה מוזמן לחזור.
שאלה: ררייכבך: האם אפשר להשתמש בשמן זית שיוצר ביוון ללא השגחה של יהודי?
תשובה: אין להשתמש בשמן זית אלא מבית בד העומד תחת השגחה מסודרת.
שאלה: בבירור: מיהם אויבי השם בעצם? שאלה שניה: אני חי עם גרושה ובתה ואני מכלכל אותם בשוטף וגם קניתי להם רהיטים שאם אני לא הייתי הן היו במצב קשה,האם בגלל שאני חי לא בטהרה איתה אז זה לא נחשב לצדקה או מעשר והאם אני יכול להפוך את זה בדיעבד לצדקה ומעשר?
תשובה: ב"ה, אויבי ישראל הם אויבי ה  כיון שהם נלחמים במה שה  מסר לעולם דרך עם ישראל. אם אתם מעונינים לחיות יחד, צריך להתחתן כדת משה וישראל, אם לא אז אי אפשר לחיות יחד, את מצות הצדקה אפשר לקיים בדרכים נוספות. דני ארגמן
שאלה: ההפרשת חלה לפסטה: רציתי לשאול אם פסטה חייבת בהפרשת חלה. ואם כן ואני יודעת שמהפסטה לא הופרשה חלה, האם ניתן להפריש מהמנה האישית שלי? עם או בלי ברכה? שרית
תשובה: בשו"ע יור"ד ס  שכ"ט סעיף ג עיסה שבלילתה עבה, וגלגלה על דעת לבשלה או לטגנה או לעשותה סופגנין או ליבשה בחמה, ועשה כן, פטורה. גלגלה לעשות ממנה לחם, ונמלך לבשלה או לטגנה או לעשותה סופגנין או ליבשה בחמה, חייבת, שכבר נתחייבה משעת גלגול. גלגלה על דעת סופגנין וכיוצא בהן, ונמלך לעשותה לחם, חייבת. הש"ך כותב שם בס"ק ד להפריש בלי ברכה וכך נוהגים גם אשכנזים וגם ספרדים
שאלה: ככיסוי ראש וגדריו: הרב, הנני בחור ישיבה נשוי. לאחרונה הועלתה בביתי השאלה לגבי היקף וגדר כיסוי הראש של האשה. מצויות כיום נשים רבות, יראות שמיים, שמקומות מסויימים בשיער ראשם אינם מכוסים, בדגש על "קוקס" או קוקו מחוץ למטפחת. רציתי להעזר ברב ולשאול האם יש ביסוס הלכתי כלשהו למנהג זה? האם יש מקורות בדורות האחרונים שהרב יכול להפנות אותי אליהם? הדבר נוגע הלכה למעשה אל ביתי ואל סביבתי.
תשובה: הדיונים והכתיבה על כיסוי ראש נערכו בהיקפים עצומים. אני לא מכיר ביסוס הלכתי למנהג זה. עמדתי, כפי שנכתבה אין ספור פעמים באתרים אלה, היא שחובת כיסוי הראש היא חובת כיסוי הראש, ובשל כך יש לכסות את כל הראש. השאלה היחידה העומדת לדיון היא מהו אותו "כל הראש", ועל כן כתבתי אין ספור פעמים כי משמעות המילה "כל" בהקשר זה ובהקשרים אחרים בהלכה היא שהוצאת מעט שערות, עד לרוחב שתי אצבעות (סדר הגודל הבא ההלכתי) מותרת, וכך נוהגות רבות. יש רבנים שהם הרבה יותר מקילים, אולם איני מבין את עמדתם בהקשר זה, אם כי אני מבין מאוד את המוטיבציה לכך.
שאלה: ססעודת פורים מחוץ לירושלים: אנחנו ירושלמים שמוזמנים לסעודת פורים מחוץ לירושלים (במועד של ירושלים) האם יש חובה לסעוד דווקא בתוך העיר או שניתן לאכול מחוץ לה? וחג שמח!
תשובה: אני לא מוצא בעייה בזה, אמנם במצוות אחרות כמו מתנות לאביונים או משלוח מנות שהמצווה היא להעביר לאדם אחר יש דעה שצריך דווקא עניים או חברים שמחוייבים כמונו, כלומר ירושלמים. אבל אין שום בעייה בסעודת פורים שהיא מוטלת עליכם, ולכן ניתן לקיימה בכל מקום. ובלבד שתהיה מתוך שמחת פורים  ) אני מצרף כאן תשובה של הרב הראשי הרב דוד לאו: ותשובה של הרב זלמן מלמד: פורים שמח עקיבא akivamakshivim gmail.com
שאלה: ססטרילי: א. האם ניקוי ב"סטרילי " גורם לירקות (כולל ירקות עלים) להיות ללא חרקים? ב. האם יש צורך לקנות ירקות בגידול ללא חרקים למרות הניקוי ב"סטרילי"?
תשובה: יתכן שכבודו רומז לכתבה שהתפרסמה באחד מאלוני השבת שם מוזכרים מספר רבנים שכביכול סומכים את ידם על מה שכתוב שפם..לכן בחרנו להביא תשובה מהרב אריאל שליט"א כי הוא מוזכר שם כאחד הרבנים המסכימים למה שכתוב בכתבה זו.
שאלה: ככשרות ממתק!!: ביתי קיבלה ממתק ספריי חמוץ בשם :"אומץ חומץ" מיובא על ידי "י.ד. עידה" רשום "כשר בהשגחת הרב דויד שיינקוף- ארה"ב" בלי אישור של הרה"ר אשמח לדעת האם אכן כשר??? מיכאל
תשובה: יש מאות נותני כשרות בעולם. חלק כשרות מהדרין חלק כשרות רגילה. וחלק זיוף מוחלט. אין אנו מכירים "הכשר" זה. תפנה לרה"ר 025313131
שאלה: ססופרת סת  ם: ברצוני לדעת כיצד ניתן לקדם את האפשרות שגם נשים תוכלנה להיות סופרות סת"ם (גם של ספרי תורה, ושלא יכתבו לנשים בלבד)? אני מבינה שהמניעה היא מכיוון שנשים אינן מחויבות בהנחת תפילין ובקריאה בתורה. אולם בימינו נשים מקיימות מצוות רבות על אף שאינן מחויבות. אשמח לתשובתך. ב מראש הדס
תשובה: אני לא יודע לקדם דברים שהם ממש נגד עיקרון פשוט שנאמר בשולחן ערוך. העובדה כי נשים מקיימות מצוות שהן אינן חייבות בהן היא חשובה ומרתקת, ובכל תחום יש לדון מה ההשפעה ההלכתית שלה. גם את כתבת בשאלתך כי מדובר במצוות שלא מוטלת חובה על האישה לקיים אותן, ומשום כך - לא ניתן אף לכותבן. ויישר כוח על השאלה
שאלה: ההרהורי קדושה במקלחת: לכבוד הרב. רציתי לשאול שאלה קצת מטרידה. בענייני היום ב"ה יוצא לחשוב על ענייני קדושה, תורה, אמונה, מוסר וכו. לא אחת יוצא שחזרתי הביתה עדיין עם הראש בתוך איזה דיון "עמוק" שהיה וכאלה. ואין מה לעשות, צריך להכנס למקלחת (או לנוחיות). ושם מתחילה הבעיה. אני לא מבינה איך אם הראש שלי באמצע חשיבה על ענייני הלכה וכדו יכול להפסיק את פעולתו לחלוטין ולעבור לחשוב על ענייני היום כשאני במקלחת. אני לא מבינה איך אנשים גדולים כמו הרה"ג מרדכי אליהו זצוק"ל, הבבא סאלי זי"ע, הרב דרוקמן (שיבדל לחיים ארוכים), יכולים לעסוק בכל שעות היום בעניינים "קדושים" כמו תורה והלכה, וכשמגיע הרגע שהם צריכים להיכנס לנוחיות או למקלחת כל החשיבה משתנה לחלוטין. (אני יודעת שגם הם כנראה עבדו על זה בדרך.) או פשוט בקיצור, איך אדם שכל כולו בתורה (או אצלי אם זה היה דיון קטן או מחשבה) בעצם שולט במחשבה שלו?? איך אני יכולה לשלוט במחשבה?? זה לא כל-כך נשלט לי כי הרי אם אתה מנסה דווקא לא לחשוב על זה - יוצא בסוף איך שהוא שדווקא חושבים על זה. אגב- אני מנסה לחשוב על דברים אחרים. אבל קורה נגיד שפתאום בגלל שהראש שלי עדיין קצת "שם" אני מתחילה לזמזם איזה ניגון או שיר שלא ראוי למקלחת, או שאני נזכרת פתאום באיזה משהו. ז"א שינוי המחשבה לא משנה אותה לחלוטין! ממש ממש.
תשובה: א. הלוואי שצרות כאלו היו הצרות של האנשים בעולם. ב. הרהור יכול לסלק הרהור אחר. תכיני לעצמך רשימת נושאים בתחילת כל שבוע שאינם של קודש, שאת רוצה להרהר עליהם. ברגע שמתחיל הרהור של קדושה ישר תעבירי נושא בראש לאחד הנושאים שהכנת. רוב הסיכויים שזה יעבוד. בהצלחה!
שאלה: ססיר חם הכנסה למקרר: אשתי שתחיה מבשלת סיר עם בשר ומכניסה אותו בלא שהתקרר בשלמות למקרר, האם יש בעיה הלכתית בכך כי האדים החמים היוצאים ממנו משפיעים על הפירות ירקות מוצרי חלב?
תשובה: אני מניח שהיא מכניסה סיר עם מכסה. בכל מקרה בדיעבד זה לא אוסר.
שאלה: ddafna1971: אני בתוך שנת אבל על אבי, ברשותך מספר שאלות: האם מותר לי ללכת לקולנוע? האם מותר לבעלי לצבוע את הבית שלנו? ו
תשובה: 1. לא 2. מותר
שאלה: זזוגיות: בב. יש לי שאלה ממש חשובה אני והבן זוג שלי כרגע לא חיים יחד עוד לא התחתנו הוא נפל במצוקה גדולה לאלכוהול לפני שנה וזה פעם ראשונה שהוא נפל לאלכוהול חזק כזה במצוקה אבל זה פעם 3 שהסתבך ונכנס לבית אסורים המקרים האחרים היו מכות עם חברים לכן אני שואלת כבוד הרב לפי ההלכה צריךלתת צאנס לתקן עצמו אבל נשאלה אם זה פעם 3 זה כדאי? ודרך אגב יש לנו גם ילד יחד והוא חזר בתשובה ואני עדיין לא אני רק מסרותית ושומרת מצוות ושבת מלאה ומרבה בתפילות גם והבטיח שיתקן עצמו ולא יחזור לזה לעולםםם אז לתת צאנס או לא?
תשובה: לפי התאור שלך הוא נראה אדם אם קשיים עצומים שמונעים ממנו לשמור על עצמו ולא להסתבך. אני בטוח שהוא מתכוון ברצינות למה שהוא מבטיח אבל רק הבטחות לא יכולות לעזור. יש לו כוונות טובות כשהוא מבטיח - אבל הוא לא יכול כרגע לקיים את ההבטחה בגלל הקשיים שלו. לכן הוא חוזר ומסתבך. קשה להאמין שהוא יוכל להשתנות בלי טיפול רציני. את בהחלט רשאית לחפש זוגיות אחרת. אבל אם הזוגיות אתו מאוד מאוד חשובה לך אז תתיעצי עם העובדת הסוציאלית של הכלא. היא יכולה לנסות לשכנע אותו בעזרתך לעשות טיפול רציני ומושקע שיביא אותו לשינוי אמיתי. היא יכולה גם לומר לך אם הוא עושה משהו רציני כדי להשתנות. מכל מקום - את ודאי לא חייבת לתת צ אנס, זכותך למצוא לעצמך זוגיות אחרת.
שאלה: ההאם ללכת להפגנה של החרדים: לרב שליט"א עוד פעם יש מחלוקת בין רבנים בציונות הדתית בנושא ההפגנה של החרדים. בשנים האחרונות אתה הרב שלי ואני הולך לפי הפסקים שלך. רציתי לדעת את עמדתך והאם אתה חושב שצריך ללכת להפגנה.
תשובה: אני לא מסוגל לענות על השאלה הזו בקיצור. זו סוגיה סבוכה מאוד, שיש לה הרבה היבטים, ונימוקים מורכבים. מעבר לכך, אני לא רואה מקום לפסק הלכה בנושא ללכת להפגנה או לא ללכת להפגנה. זו הכרעה שלך, ואני יכול לכתוב רק את מה שאני חושב. את עמדתי ניתן לסכם בקיצור לאור דברים עקביים ושיטתיים שאני כותב כמה שנים, ללא שינוי: אני סובר שקיימת חובה דתית ומוסרית להתגייס לצבא  אני מתנגד לחוק הזה בשל העובדה שלא ניתן לגייס דרך חוק, והחוק הזה יגרום רק להרחקת הגיוס ולא לקירובו  אני חושב שצעדים אחרים שנעשים ושיכולים להיעשות יביאו ברכה מרובה בהרבה מהחוק הזה. לא אשתתף בהפגנה מסיבות רבות ומגוונות, וביניהן: זו הפגנה שמתעלמת מהחובה המוסרית וההלכתית להיות שותף בצבא, ואיני מבין כיצד ניתן להשתתף בה  זו הפגנה שהרטוריקה שלה מעוררת חלחלה, כגון השוואת מדינת ישראל וחוקיה לגזירות המן   "כי נמכרנו אני ועמי" ולגזירות שמד אחרות  זו הפגנה שאינה נותנת שום מקום לתפישה הרוחנית והדתית של התורה מבית המדרש שלנו  זו הפגנה שמרחיקה ולא מקרבת.
שאלה: ההשם ענאל: בשעה טובה נולדה לי בת בכג באדר באחת בצוהרים.במהלך החודש האחרון חשבתי לקרוא לביתי ענאל.בעלי לא כ"כ מתלהב מהשם.השאלה שלי האם זה שם חזק,חיובי??? ב מראש,עדי
תשובה: עייני המלצה על השם ענהאל עם זאת מצאתי הסתייגות משם שמצוי בו השם א-ל, עייני
שאלה: אאמונה ובריאה: ב"ה יש לי שאלה בנושא האמונה בבורא עולם. לפי הוכחת הסדר הבנתי: כאשר אנו מביטים על העולם, מהחלקיקים הכי קטנים ועד לעצמי הכי גדולים- ישנו סדר, ישנה חוקיות מסויימת שעל פיה מתנהל היקום. כוח משיכה בין חלקיקים, בין עצמים. ולכן- הכרחי שישנה תבונה שבראה סדר זה. אבל- לפעמים יוצא לי לחשוב על בהמות נניח. פרה- השכל שלה מוגבל. תשאל אותה- איך בונים מכונה? היא לא תדע את התשובה. אולי גם השכל שלנו, בני האדם, מוגבל לעומת רמה מסויימת, ולכן אין אנו מוצאים תשובה לשאלה איך נוצר הסדר ביקום, ובגלל שהשכל שלנו מוגבל אנו מוכרחים לומר שאת הסדר יצרה ישות תבונית מעל לשכל שלנו. ז"א: אולי הסדר נוצר בדרך כלשהי ואנו, בגלל ששכלנו מוגבל, לא מבינים איך זה קרה, אז נותנים סיבה של אלוקות.
תשובה: אוליי. אין לדיין ולשכל אלא מה שעיניו רואות. אני לא מסוגלים להבין מה שלמעלה מאיתנו. זה חלק מתהליך הבחירה של האדם בין רע לטוב בעולם הזה, ההתלבטות וחוסר הוודאות.
שאלה: קקרמבו: מה היא הדרך הנכונה לאכול קרמבו?
תשובה: יש גישות קצת שונות עיין
שאלה: זזוגיות ורמה דתית: כבוד הרב יש לי שאלה שמטרידה אותי מאוד. אני דתייה מבית הוריי אך כאשר התגרשו הרמה הדתית שלי ירדה והפסקתי להקפיד על מצוות מסוימות. כעת ישנו בחור שאני מכירה כבר זמן רב ולאחרונה התחלנו לדבר על עתיד ונישואים. אך מה שמגביל אותנו זה שהרמה הדתית שלי נמוכה יותר משלו, וישנן מצוות שאיני מקפידה עליהן בחיי היום-יום וזה מפריע לו. אני רוצה להתחזק מהבחינה הדתית, כדי שבעזרת ה אוכל לחנך גם את ילדי בדרך זו, אך איני יודעת איך, מאחר ואני סטודנטית ואין לי זמן למדרשה. מה אני יכולה לעשות?
תשובה: בשביל להתחזק צריך להחליט שמקפידים יותר בקיום מצוות. לשם כך לא חייבים מדרשה אבל כן חייבים סבלנות. קשה להשתנות. לכן שינוי בריא ואמיתי נעשה בתהליך: לאט לאט. קבלי על עצמך דבר שלא קשה לך להתחייב כלפיו. ותני לעצמך מספר שבועות להתרגל לשינוי הראשון. רק לאחר שאינך צריכה מאמץ בקיום המצווה הראשונה קבלי על עצמך דבר נוסף. (הדימוי שעולה בדעתי הוא הכנת טחינה: כל פעם מוסיפים מעט מים. אם מוסיפים כמות גדולה בבת אחת - הכל מתקלקל). אם חשוב לך ללמוד יותר תורה ולהיות באוירה הולמת - יש המון מסגרות שמתאימות לסטודנטים: 1. באוניברסיטאות עצמן, בירושלים ובבר אילן, יש שעורים לסטודנטים. 2. בירושלים וגם בגוש דן יש מבחר עצום של שעורי תורה. 3. יש המון ספרי אמונה והלכה שמתאימים ללמוד עצמי (מפורסמים מאוד הספרים של הרב אליעזר מלמד והרב שלמה אבינר - יש עוד הרבה מאוד ספרים). 4. יש שפע עצום של שיעורים נפלאים באינטרנט באתר  מכון מאיר, אתר  ישיבה  ועוד רבים רבים. בהצלחה!
שאלה: ככשרות נייר למאפינס מחו  ל: אני מעוניינת לרכוש נייר למאפינס מאתר סיני. האם יש צורך בכשרות לדבר? הלינק לנייר המדובר : מראש
תשובה: לא אמור להיות בעיה הלכתית במוצר זה
שאלה: ההוצאת והכנסת כלב מהבית: ערב טוב. אנחנו משפחה יהודית חילונית ואמא שלי שגדלה בבית דתי מגדירה את עצמה כמסורתית. זאת אומרת לא שומרים שבת מלבד אש, למרות שחלקנו כן מדליקים, ושמירת בשר - חלב 3 שעות. אנחנו מחזיקים כלבה מזה שנה ורבע, ואמא שלי בכל פעם שאני רב איתה מוציאה אותה מהבית לגמרי (אין לנו גינה) כי אני היחידי שבאמת מטפל בה ואכפתי כלפיה. בפועל מי שאחראי עליה הוא אני ואני לא מבקש ממנה כלום מלבד שתניח לה לחיות בשקט. אני שואל האם בתור משפחה חילונית שהאמא מסורתית יש אפשרות להתעלל כך בכלבה מסכנה, קטנה על גבול הננסית. גם היא נגעלת לגעת לה במים ולדוגמה אם היא תראה שחסר לה מזון או מים היא לא תמלא, לא מכבודה. אני יודע שלמרות שאני לא הכי מסכים עם הדת, היא טובה ויסודותיה מנסים להשריש טוב בעולם, האם ישנו איסור הלכתי למעשים אלו (להוציא אותה מהבית בעת ריב) ב, שובל
תשובה: ב"ה, ישר כח על שאלתך, אני מבין שלא נעים לאמך עם המצאותה של הכלבה בבית, יתכן והיא מוכנה לסבול אותה בבית אבל בעת כעס היא לא מוכנה לזה, לדעתי, ראשית יש לברר עם אמך האם היא באמת מסכימה להכניס כלבה לבית, סוף סוף זהו ביתה של אמך, ואי אפשר להכניס "אורחים" ללא הסכמה, גם אם יש הסכמה היא יכולה להיות בתנאים מוגבלים, על כל פנים אי אפשר להכניס בעל חיים לבית ולצוות על יושבי הבית לטפל בהם אם זה לא מתאים להם. בבית ובכלל בעולם האדם קודם לבעלי חיים! אני חושב שצריך לשבת עם אמך ולפתוח את הנושא בדיון מכבד ותגיעו למסקנות והסכמות. דני ארגמן
שאלה: ההיתר מכירה וחרדים: יש לי כמה שאלות: א. למה כיום אנו עוד מסתמכים על היתר מכירה ומבטלים את השמיטה-הרי כיום יש לנו מצב טוב לאין ערוך מהמצב שהיה בימי הרב קוק מבחינה חומרית ולא בטוח שהוא היה מתיר זאת היום. ב. אני יכולה להסכים ששבבניקים יתגיסו אבל למה לגייס לומדי תורה ולהחריב את היהדות? ג. למה יש כל כך הרבה איבה הדדית בינינו לחרדים?
תשובה: ב"ה, א. לפני כל שמיטה הרבנות הראשית דנה בענין זה ומחליטה, כיום, אחד הנימוקים הוא שאם לא ישתמשו בהיתר מכירה אז כל מערך הכשרות יקרוס, כי אדם פרטי יכול להשיג ירקות מגויים או מחו"ל, אבל לא כלכלה שלימה. יחד עם זאת כל שמיטה מתקרבים יותר לקיומה בשלמות ע"י דרכים נוספות. ב. צודקת בהחלט! גם לא יעיל לגייס בכח, אין מה לעשות במי שלא רוצה לשרת, מי שבאמת רוצה לקדם את הענין יכול לעזור לקדם מסגרות של חילם חרדים כמו הנחל או שחר. ג. זה הרבה פחות ממה שהיה פעם. דני ארגמן
שאלה: טטבילה לגברים במים שאובים: אם אין באזורי מקווה לגברים, האם יש ערך לטבילה בבריכה של מים שאובים?
תשובה: סוגיות רבות דנו במעמד מים שאובים לגבי טבילה בכלל. במשך הדורות נפסקה ההלכה כי למים שאובים אין משמעות כלל בטבילה. אין הם שונים ממקלחת. אדגיש כי בשל העובדה שטבילה לבעליי קריין אינה דין תורה (אין מדובר בבעלי קרי הרוצים לעלות להר הבית אלא ב"שיגרה") אזי יש משמעות למקלחת ולמקווה כאחד, ונתינת ט  קבין מים שאובים מטהרת בטהרה דרבנן, אך כאמור - הן המקווה והן המקלחת זהות הן בנושא זה.