LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: שכנה שנתנה מלח לעוגה: שכנה בקשה מחברתה כף סוכר לעוגה והביאה לה כף מלח והעוגה נהרסה, האם לפטור אותה כי זה גרמא?
תשובה: יש על מוסרת המלח להתפשר עם הניזוקת, שמא יש חיוב מצד דיני אדם, ומצד דיני שמים. מקורות לעניין: יש התייחסות למאורע כזה בספר מנחת שלמה על ב"ק דף ו. שם פותר אותו מחיוב גרמי רגיל, כיוון שאינו 'ברי היזקא' כלומר אינו נזק ישיר של מוסר המלח, כי היה אפשרות למקבלת לטעום או להבחין בזה שקבלה מלח ולא סוכר. אמנם הוא נוטה לחייב את המוסרת, מצד בור המתגלגל ברגלי אדם, כיוון שהרגילות הוא שמקבלת המלח תכניס אותו לתוך דבר מאכל ותפסידו על ידי כך, ולכן מסיק לחייבו להתפשר עם הניזוק. מקור דין בור המתגלגל במסכת בבא קמא דף ו, שאדם שהשליך חפץ לרה"ר באופן שסביר שהוא יתגלגל ברגלי הולכי הדרכים ויזיק בהמשך חייב על התוצאות. הוא מברר שם למה אין פטור של 'היה לה שלא תאכל' כמבואר בבבא קמא דף מז שהמניח סם המוות לפני בהמתו של חברו, פטור כיוון שהיה לה שלא תאכל, כלומר אין חיוב בור במקום שהניזק פעל פעולה רצונית וגרם בה להינזק, אלא רק במקום שהניזק נתקל וניזוק ללא כוונה רצונית להביא עליו את הדבר המזיק. עיי"ש. ויש לעיין בהוכחות לחילוק שלו. ולמעשה גם אם זה גרמא ולא גרמי, יש על המוסרת חיוב לצאת ידי שמים, ולכן עליה להתפשר עם הניזוקת. הרב מרדכי גרוס
שאלה: להחליף פתילות ציצית לספרדי: רוב הציציות והטליתות שמוכרים היום עשויות בשיטה האשכנזית, האם ספרדי צריף להחליף את הפתילות ולקשור כפי שיטת הספרדים? ו
תשובה: מן הדין אין צורך להחליף אבל אם יש זמן ראוי להחליף כי ראוי שאדם יכין את מצוותיו בעצמו לעצמו. ומי יודע אם מי שהכין אותם הכין בכוונה הראויה ועל כן טוב להחליף, אך עד שיחליף אין מניעה לברך ולהתעטף.
שאלה: אבלות ועליה לקבר: האם אלמן שנישא בשנית מנוע מלעלות לקבר אשתו הראשונה ביום האזכרה?
תשובה: נהגו שאלמן שנישא לא עולה לקבר אשתו הראשונה שמא אשתו השניה לא תרגיש נח בכך שהוא עוד קשור אל אשתו הראשונה. אמנם, אם אין האשה השניה מקפידה אפשר לעלות לקברה של האשה הראשונה ולערוך לכבודה אזכרה. במיוחד אם יש ילדים מהאשה הראשונה והנישואין השניים הם בגיל מבוגר שאז הבעל נשאר קשור לאשתו הראשונה.
שאלה: מי שכבו לו נרות חנוכה: מדוע אדם שיש לו שני פתחים חייב להדליק חנוכיה ב- 2 הפתחים מפני החשד שלא יגידו שלא הדליק ואילו אדם שהדליק נרות וכבו מייד לא צריך להדליק משום שכבתה אין זקוק לה, מדוע אין חשד?
תשובה: בזמננו לא חשודים בכך, ולכן מספיק להדליק בפתח אחד.
שאלה: הסתרה של נטיה הפוכה בשידוכים: אני נמצא כרגע בקשר די מתקדם עם מישהי ואני מאוד מתלבט אם אני חייב לספר לה על כך שיש לי גם משיכה לגברים. אחרי שהחלטתי שהמשיכה הזו לא תעצור אותי מלהתחתן הגעתי למסקנה שאפשר להתחתן בכל זאת ולהימנע מלעשות ח"ו שום דבר שקשור למשיכה הזו.
תשובה: תתייעץ עם פסיכולוג. אם הוא יאבחן אצלך משיכה חזקה לגברים שעלולה לפגום בקשר עם אשתך לעתיד, עליך לספר לה ולעבור טיפול. אם הוא יקבע שזו משיכה רפויה והקשר עם אשתך עשוי לבטל אותה, אינך צריך לספר לה.
שאלה: לימוד תורה לגרים: כיצד מותר ללמד אינם יהודים העומדים לפני גיור תורה הרי מובא בסנהדרין פרק ארבע מיתות שאין ללמדם תורה?
תשובה: ממעשה הלל (שבת לא,א ) שגר ביקש להתגייר ולימד אותו תורה על בגדי כהונה. אלא מכאן מוכח שהבא להתגייר מותר לו ללמוד וכן ללמדו. (מהרש"א שם) סיבה נוספת פרקטית בזמן זה ליבם קשוב ללמוד ולהפנים והם מפנים זמן עבור לימוד התורה וזו הזדמנות טובה.
שאלה: נזק בטיחות במקומות ציבורים: אני רוצה לשאול שאלה בקשר לבטיחות במקומות ציבורים. לפני כמה ימים היתה לנו שמחת בת מצווה באולם שמחות. במהלך השמחה, אחת מהמוזמנות התנגשה בתמימות בדלת הזזה שפונה לחצר כי היא לא שמה לב שהיה סגור. ברוך ה לא קרא שום נזק לילדה אבל לזכוכית כן. לא היה שום סימון על הזכוכית שמזהיר אנשים מלהתקל בה. בעל האולם רוצים לחייב את בעל השמחה בהוצאות החלפת הזכוכית. לפני האירוע אני חתמתי על מסמך שמחייב לשלם על כל נזק שיקרה בזמן האירוע. אני חושב שיש כאן לקות בבטיחות כי הם טענו שזה לא פעם ראשונה שזה קורה ושהאנשים שילמו. קודם כל הנזק היה מחוסר ערנות ובשגגה ולא במכוון ובמזיד. אם אני חייב לשלם אני מוכן, אבל אני רוצה לברר מבחינה הלכתית ובטיחותית מה היה החובה על בעל האולם לעשות כדי שלא יקרה גם בעתיד. מראש
תשובה: על פי התורה אין דיני שמירה על קרקע, אמנם אפשר להתחייב בקנין. החוזה שחתמת עליו הוא קנין בו אתה מתחייב על נזיקין, ומצד זה חלה התחייבות לשלם על נזיקין שיקרו. בנוסח שכתבת נאמר 'כל נזק' נוסח זה נועד לרבות נזיקין מסוגים ורמות שונים. אם הפגיעה בדלת אינו דבר שכיח מאוד, עד שנגדיר את הנזק כאונס, נראה שאתה חייב לשלם מכח ההתחייבות, שבאה לרבות רמות נזק שונים, זאת למרות שבעל האולם לא דאג שהדבר יהיה בטיחותי, (וודאי שעליו לעשות זאת) אמנם אם הדבר שכיח עד שהפגיעה בדלת היא אונס, יתכן ואתה פטור, הדבר תלוי בנוסח החוזה, וכמובן במציאות המדויקת בשטח. כדי לברר זאת אתה יכול לפנות לבית דין, שיבדקו את הנתונים. מזל טוב הרב מרדכי גרוס.
שאלה: לא תבשל גדי בחלב אימו: לא תבשל גדי בחלב אימו"- מה מבינים לפי הפשט? 1. האם אפשר להבין שלא תבשל גדי עם החלב של אימא שלו או שגדי זה רק דוגמא לכל הבהמות הטהרות כמו שכתוב דיבר הכתוב בהווה? האם הכוונה שאסור לבשל כל בהמה טהורה רק עם החלב של אמא שלה או עם כל חלב במידה ולא הרי כתוב "אימו", לכאורה המילה אימו מיותרת? 2. האם חכמים לומדים רק שאסור לבשל להנאות לאכול עוף עם חלב או גם חיה אסורה עם חלב? 3. האם התורה אוסרת רק בישול עם חלב וחכמים אוסרים איסורים נוספים של הנאה ואכילה. 4. חכמים לומדים ממספר הפעמים של לא תבשל גדי בחלב אימו 3 איסורים,אכילה,בישול,הנאה. הרי הדבר ברור בלי שחכמים יבינו זאת, מה מוסיף לי בכך שחכמים למדו על איסור בישול הרי פשט הכתוב אומר לי זאת האם חכמים לומדים על איסור בישול רובד נוסף שלא ניתן ללמוד מפשט הכתוב אם כן מהו? 5.מה הכוונה שאומרים חכמים למדו. 6.מה הכוונה לחיה טהורה,בהמה טהורה,עוף טהור-אפשר דוגמאות על העזרה.
תשובה: 1. התורה דיברה בהווה, ולאו דוקא אימו. 2. חכמים הסבירו ששלוש פעמים לאיסור הנאה, אכילה ובישול. עוף וחיה בחלב אסור מדרבנן. 3. מה שאסור מהתורה אסור אף באכילה והנאה. האסור מדרבנן אסור רק באכילה. 4. בלי תורה שבעל פה לא ניתן להבין התורה שבכתב. (בישול כתוב בתורה) 5. זהו איסור תורה. 6. חיה - צבי ואיל. פרה - בהמה.
שאלה: פקקים של בקבוקי קרטון: לכבוד הרב וישע רב ברצוני לשאול לגבי פתיחה של מיכלי קרטון של שתיה קלה שכאשר מסובבים את הפקק נקרעת סתימת הקרטון ונוצר פתח. האם יש בכך סותר (בכך שפוגמים את שלמות הקרטון) בונה - מב"פ (לפתח יפה קמכוין) ומחתך (החיתוך המתבצע ע"י השיניים הפנימיות של פקק הפלסטיק הוא בקו מדויק)? וחודש טוב
תשובה: אין הבדל עקרוני בין קרטון לפחית. לעניות דעתי, בפחית, אם אדם רוצה לשתות ממנה ישירות, פתיחת הלשונית בצורה מדויקת אסורה משום מחתך, כי הוא מעוניין להימנע מסריטת הפחית, ורק מזיגה לתוך כוס מותרת. משא"כ בקרטון, שאין בו סריטה.
שאלה: הסתכלות באשה לשם חיזוק: לכבוד הרב! קודם כל, רציתי להודות לכבוד הרב על שטורח תמיד להשיב לשאלותיי. אדם שמביט על אשה צדיקה וצנועה לחלוטין ומתחזק ע"י שרואה את הצניעות, העדינות, התמימות והיופי הטהור שבה (ולא עולים לו שום הרהורי עבירה)- אני יודע שהדבר אסור הלכתית, אך ברצוני לדעת האם האיסור הוא משום שיש חשש שבני האדם יגיעו לידי עבירה או שהדבר אסור בעצם? חשוב לי לדעת את התשובה אע"פ שזה רק תיאורטי.
תשובה: : האיסור משו החשש לבוא לכלל עבירה.
שאלה: מה הצורך בעץ החיים: לכם השאלה שלי היא: אדם וחוה היו אמורים לחיות לעד, הרי רק לאחר שאכלו מעץ דעת ירדה המיתה לעולם, אז למה מלכתחילה נברא עץ החיים הרי לא היה בו צורך בהתחלה? על תשובתכם
תשובה: לשואל רבי יצחק קארו, אחיינו של מרן המחבר רבי יוסף קארו, כותב בספרו "תולדות יצחק" (בראשית ב, יז): "ומעץ הדעת טוב ורע לא תאכל ממנו. מה שלא מנע ממנו עץ החיים, שקודם שחטא יאכל ויחיה, אבל אחר שחטא ראוי שלא יחיה, או נאמר שהתרופה אינה מועילה לבריא אלא לחולה, ועץ החיים לא יחיה אלא למי שחייב מיתה, או שימות בטבע, וקודם שחטא לא היה חייב מיתה, וגם לא היה מת בטבע, שבכח הנפש המשכלת שהיה בו והיא נצחית היה חי לעולם". כלומר עץ החיים לא נברא אלא לשמש תרופה למי שאכל מעץ הדעת, וכיון שהאדם לא היה ראוי לכך, גרשו ה' מן הגן בטרם יאכל מעץ החיים. מעין זה כתב גם החזקוני על ספר בראשית (ג, כב). עיין שם. נאמנה רפאל
שאלה: כמה לחכות בין בשר לחלב: אני מבני עדות המזרח ואני שומר 4 שעות לאחר עוף ו5 שעות לאחר בשר, האם זה ר?
תשובה: אין הבדל בין עןף לבשר בקר ובשניהם צריך להמתין 6 שעות, לספרדים ואשכנזים. הרחבת תשובה: מהגמרא בחולין (דף קה) ההסבר הפשוט הוא, וכך הסבירו רוב הראשונים, להמתין שש שעות. וכך פסק השולחן ערוך (פט,א). והרמ"א הוסיף, וכן נכון לעשות. והש"ך כתב בשם המהרש"ל: כל מי שיש בו ריח תורה ינהג שש שעות. פסק שהוא ברור ופשוט. ה' יצליח דרכך.
שאלה: נטילת ידיים של שחרית : אני בחור שמתחזק וגר בבית עם המשפחה -כמעט על כל מצווה חדשה שרואים שאני מבצע אני נשאל "1000" פעמים מה ולמה וכו. אני עונה את מה שאני יודע בלי להגיע לריבים מיותרים. אני רוצה ליטול ידיים בשחרית. אצלנו בבית כל הכיורים נמצאים בשירותים חוץ מכיור אחד במטבח. בדרך כלל כאשר אני מתעורר בבוקר בכיור נמצאים כלים. שאלותיי הן: 1. אם יש כלים בודדים שאפשר להזיז לפני הנטילה האם מותר לגעת בהם ולהזיזם? 2. אם יש הרבה כלים מותר ליטול ידיים על הכלים? 3. נניח ובבוקר מישהו שוטף פירות בכיור או משהו בסגנון ואין לי אפשרות ליטול שם ידיים כיצד אעשה זאת בכיור שבבית השימוש? 4. האם ניתן להשתמש בכוס ששותים ממנה במהלך היום לצורך הנטילה?
תשובה: שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, ולראות את הרצון הטוב שלך להתקרב לאבינו שבשמים, ואף שהדבר לא קל לך, בתוך המסגרת שבה אתה נמצא, אתה משתדל וחושב כל הזמן על רעיונות ועל דרכים איך להתקדם. אברך אותך שתזכה להמשיך ולהתקדם, וממש לבנות קשר נפלא בינך לבין אבינו שבשמים, קשר שימלא אותך בעונג גדול ובהמון שמחה, ושתרגיש שכל מה שאתה צריך יש לך. אל תתרגש ממה ששואלים, אלא המשך לענות מה שאתה יודע, ואם אתה צריך עזרה להסביר, אשמח לעזור לך. ביחס לנטילת ידיים. 1. אם אפשר להזיז את הכלים לפני הנטילה זה הדבר הטוב ביותר, תזיז אותם ותיטול. 2. אם אי אפשר להוציא את הכלים, עדיף ליטול בשירותים שיש שם עוד דברים כמו מקלחת, ארונות וכדומה, ואז אפשר ליטול שם. 3. כן, לא נוטלים ידיים על אוכל, ותעשה כפי שכתבתי בתשובתי הקודמת, בכיור בחדר מקלחת. 4. אפשר להשתמש לנטילת ידיים בכל כוס, אם היא שלמה ולא סדוקה וכדומה. לסיום, אשמח להיות בקשר ולענות כל מה שאוכל, ותרגיש חופשי גם לבקש עזרה ואשמח לעזור בכל מה שאוכל, בעזרה לקשר עם רב, בהפניה לשיעורי תורה, מישהו ללמוד איתו וכדומה. בברכת הצלחה רבה, הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: בישול בקפה מחו"ל: ברצוני לשאול מספר שאלות: 1. לגבי הבישול שעובר קפה נמס מגורען, לענין הכנתו בשבת: לגבי קפה נמס tatster s choice - רב אוסם ענה לי שזה עובר בישול גמור, אך לגבי חברות אחרות, למשל jacob s וכדו - שזה גוף כשרות מחו"ל ואין דרך לתקשר איתם (לא מצאתי מייל אתר שלהם) - האם גם זה עובר בישול גמור?, האם כל הסוגים (עם בלי קפאין) וכדו? 2. מנטוס מיובא (חת"ס ב"ב) - האם רמת כשרות המוצר מתאימה לאוכלי מהדרין? 3. נקניקיות זוגלובק פס ייצור חת"ס ב"ב רב חשוב ממונרו ארה"ב - האם המוצר ברמת כשר מהדרין גלאט? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בישול גויים בקפה נמס מחו"ל"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, כל קפה נמס ומגורען עוברים בישול. לגבי מהדרין, כל אחד והמהדרין שלו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: בשר שנמצא לאחר הטבילה: אבקש את הכרעת הרב אריאל. אשה שאחרי הטבילה מצאה בין השיניים חתיכת בשר רך, מה דינה?
תשובה: אם יש סבירות שהבשר היה גם בזמן הטבילה, עליה לטבול שנית. כמה גדולים דברי חכמינו שייעצו לא לאכול בשר ביום הטבילה ומיד אחרי הטבילה לטעום משהו כדי למנוע ספקות כאלו.
שאלה: סדר הנחת תפילין במנחה : אני לא מספיק להניח תפילין בבוקר בשחרית ומעוניין להניח בעבודה במנחה. מה הסדר של הנחת תפילין במנחה? האם יש פרשיות שאני צריך לקרוא? ואם אני מניח את התפילין מתחילה ועד סוף המנחה. אשמח לפירוט מדוייק.
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקרוא על הרצון שלך להניח תפילין באופן הטוב ביותר. חבל שאין לך את הזמן להניח אותם בבקר, שכן זה הזמן הטוב ביותר, אבל אם אתה כעת לא יכול, אז תניח אותם בתפילת מנחה. חשוב לדעת שחיוב התפילין הוא בעיקר בקריאת שמע ובתפילת שמונה עשרה, ולכן אם אתה מניח אותם במנחה, תקרא איתם קריאת שמע ותתפלל איתם את תפילת שמונה עשרה. לכן, תניח לפני התפילה, תקרא קריאת שמע עם הפרשות, ולאחר מכן תתפלל את תפילת השמונה עשרה, ותגמור כתפילת מנחה רגילה. כמובן שאם אתה מתפלל לקראת סוף הזמן של מנחה, חשוב להוריד את התפילין לפני זמן שקיעת החמה (מתפרסם בלוחות השנה השונים או באתר ישיבה). והצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: רמת פיקוח הנפש המחייבת חילול שבת: לכבוד הרב, אני משמש כרבש"ץ ביישוב קטן ביש"ע. אין לנו רב ליישוב, ואני מחפש תשובה להתלבטות עקרונית העומדת בפני. אני מבין כי זאת שאלה עקרונית בענייני פיקו"נ, והאחריות בה רבה, ובכל זאת אבקש מהרב להשיבנו דבר, שהלא זקוקים אנו לדעת את המעשה אשר נעשה. א. ישנם דברים שחשיבותם להצלת חיים גבוהה: אם באחד מימי החול יהיה בהם צורך אזי אעיר באמצע הלילה את עובדי המועצה, או אוציא סכום כסף גדול, או אתן הוראה לנסוע למקום רחוק, על אף הזמן והמאמץ הרבים שיידרשו לשם כך (כמובן שהגדרת סכום כ"גדול" הוא דבר סובייקטיבי ולא מדיד, וכך גם זמן "מרובה". מ"מ כוונתי להשקעה מרובה מבחינה סובייקטיבית, שמוכיחה כי אני מבין שענין זה חשוב מאוד מבחינה בטחונית). במצבים נדירים מאוד מסתבר שאף אורה לשכור מסוק כדי להביא במהירות ליישוב נשק או לוחם שנמצא במקום מרוחק. לעומת זאת ישנם דברים שחשיבותם נמוכה מאוד: אמנם אתן הוראה לעשותם במידה והם ידרשו השקעה של 5 דקות או 10, אך לא אדרוש לעשותם במידה שהדבר מצריך ההשקעה גדולה יותר. אתן דוגמא: בדר"כ יש ביישוב בכל לילה 10 נשקים (מתוך 15, שכן 5 תושבים בממוצע אינם נמצאים ביישוב). אחד מעשרת הנשקים נשלח לתיקון בתל אביב, התיקון הסתיים ביום שני. אחד התושבים עמד להזדמן לת"א ביום רביעי וביקשנו ממנו להביא את הנשק. לא נסענו במיוחד לת"א ביום שני, למרות שהדבר היה מוסיף עוד נשק ביישוב למשך יומיים. אמנם אם הנשק היה במרחק חצי שעה נסיעה אכן היינו נוסעים במיוחד כדי להביאו כבר ביום שני. לעומת זאת אילו היו התרעות חמות באיזור היישוב אכן היינו נוסעים במיוחד לת"א כדי להביאו כבר ביום שני. התלבטותי היא מה לעשות במצב בו אין התרעות ובליל שבת נהרס אחד הנשקים וניתן להחליפו בבסיס הסמוך. האם להמתין למוצ"ש ואז יהיו בשבת ביישוב 9 נשקים "בלבד", או להורות לנסוע בשבת להביאו? מצד אחד הרי גם ביום חול הייתי נותן הוראה לנסוע לבסיס, מצד שני - ביום חול לא הייתי נותן הוראה לנסוע עד לת"א כדי להביאו? אינני מעוניין בתשובה לדוגמא זאת אלא בתשובה לשאלה העקרונית: האם מחללים שבת עבור דבר שחשיבותו (לענין פיקוח נפש) גבוהה (כגון הבאת נשק כשיש התרעות חמות), או אף לדבר שחשיבותו רק בינונית (כגון הבאת נשק כשאין התרעות), או אף לדבר שחשיבותו נמוכה (כגון הבאת נשק כשיש ביישוב כבר 14 נשקים ואין התרעות)? אני מבין שההחלטה מהי רמת החשיבות בכל מצב תהיה מוטלת לפתחי, שהרי אני הוא זה שמכיר את המציאות. אולם אני צריך לדעת מהי ההלכה לאחר שהגדרתי דבר כבעל חשיבות נמוכה או בינונית האם להורות לחלל עבורו שבת? ב. השאלה הנ"ל עוסקת במקרים בהם הסיבה שלא אשקיע בהבאת הנשק מת"א היא מכיון שהחשיבות הבטחונית של הבאתו נמוכה. אמנם יש מקרים בהם אכן לדעתי ראוי להשקיע בהבאת הנשק אלא שבפועל איננו עושים כן מסיבות שאינם מוצדקות (כגון בגלל חולשה ועצלות או בגלל חוסר הקפדה על ונשמרתם מאוד לנפשותיכם וכו ). במצב כזה ברור כי אתן הוראה להביא את הנשק בשבת, שהרי "מי שאכל שום (ולא הביא את הנשק ביום חול) יחזור ויאכל שום (ולא יביאנו גם בשבת)?!". אמנם אני מתלבט בענין, שהרי הדבר יוצר זלזול בשבת, שכן אנשים רואים כי מחללים שבת עבור דברים שבימי החול לא משקיעים עבורם השקעה בסיסית? האם עלי לשקול גם ענין זה? בשני השאלות העלתי מציאות בה חילול השבת הנדרש הוא איסור דאורייתא של נסיעה ברכב, אמנם כמובן ששאלתי נוגעת גם לענין איסורי דרבנן. נודה מאוד לרב על תשובתו.
תשובה: הגדרתך נכונה. אם גם ביום חול היית משקיע מאמץ גדול ע"מ לפתור את הבעיה, גם בשבת אתה חייב. אך אם ביום חול לא היית עושה מאמץ גדול, גם בשבת אין לעשות כן. לא תהא כהנת כפונדקאית.
שאלה: הפסקת חשמל בשבת במקום בו אין פיקוח נפש: לרב אנו גרים ביישוב קטנטן מאוד (שאין בו רב!) וידוע לנו כי ביישוב אין חולה מסוכן. קורה לעיתים קרובות בחורף שהחשמל קופץ, רק ביישוב שלנו (!), וחברת החשמל מחדשת את הזרם בשבת. כמובן שבמצב כזה אסור לנו ליהנות מהחשמל שחודש באיסור במהלך השבת. שאלתנו היא כזאת: א. במידה ויש מזג אויר חורפי ואנו חוששים כי בשבת יתנתק החשמל האם נוכל לחבר ביום שישי את כל מכשירי החשמל שביישוב לשעוני שבת, ובמידה והזרם ביישוב יפסק אנו נכוון את הזיזים באופן שגם אם החשמל יתוקן מכשירי החשמל ידלקו רק כשעה או יותר לאחר התיקון? האם בכך נעשה שחידוש הזרם יהיה רק גרם הדלקה שמותרת במקום צורך גדול, וממילא נוכל להשתמש בזרם שחודש? או שמא נאמר שהדבר אסור? ב. במידה והדבר אסור נבקש לדעת מדוע: האם מפני שכוונת עובדי חברת החשמל הייתה לאיסור? או שמא מפני שעצם התיקון הוא איסור (גם אם אין מכשירי חשמל המחוברים לזרם)? או אולי מסיבות אחרות? על כל הזמן שהרב מקדיש לנו
תשובה: מתוך הנחה שלא מדובר בישוב ספר בלילה שתאורת הגדר היא צורך בטחוני, וכן שלא מדובר בהפסקת חשמל אזורית של ישובים נוספים, שאז יש בחדוש הזרם משום פיקו"נ, אלא רק בישוב שלכם בלבד, אין להנות ממעשה שבת במשך כל השבת. שעון הגרמא לא פותר את בעיית ההנאה ממעשה שבת. עם זאת, ר' מש"כ באהלה של תורה ח"ה, סי' כד.
שאלה: לקחת מונית על חשבון הגמ"ח: יש לנו גמ"ח ב"ה ורוצים להביא לנו לגמ"ח פריט יקר ערך שהוא יחסית גדול (הוא נכנס בבגאז של הרכב עוד קצת מהספסל האחורי). אין לנו רכב לקחת אותו, הוא נמצא בי-ם ואנחנו גרים בשומרון. האופציה היחידה שיש לנו לקחת את הפריט זה באמצעות מונית. רציתי לשאול האם אפשר להשתמש בכספי הגמ"ח כדי לשלם את המונית? כי זה עולה דיי הרבה כסף. אבל מצד שני רוב הסיכויים שהפריט עולה הרבה יותר מהנסיעה במונית, כך שזה ישתלם לנו לקחת את הפריט במונית מאשר לקנות אותו. אשמח לתשובה כי מחכים כבר שניקח אותו כמה שיותר מהר.
תשובה: הייתי בודק אופציה של רכב שיסייע לכם. כפי שלוקחים טרמפים אפשר לקחת גם ציוד, המעשה מהווה תרומה לגמ"ח. באפשרות אחרונה אפשר גם מכספי הגמ"ח.
שאלה: להרוויח ברכה בגלל טעות בברכת המזון: לא הבנתי את תשובת הרב. מה הסברא בכך שאדם שטעה מרוויח ברכה יותר מאדם שברך כמו שצריך? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "להרוויח ברכה בגלל טעות בברכת המזון"
תשובה: אתה השתמשת במונח "ריווח". אין כאן לא ריווח ולא הפסד אלא חשבון פשוט. חשבון 100 ברכות הוא פשוט, מספר הברכות שאדם מברך כל יום. אם בטעות הוא ברך ברכה נוספת, גם ברכה זו כלולה בחשבון. מי שלא טעה וחסרה לו ברכה יכול לברך על הריח.
שאלה: בית בין שכנים: הרב, יש לנו עצי פרי בגינה שצומחים טיפה לגובה, (בשטח שלנו) והשכן טוען שהם מסתירים לו את הנוף. האם הוא יכול לחייב אותנו בדין תורה? אני מדגיש שאנחנו בסכסוך ארוך עם השכן הזה ואין לנו שום רצון להתגמש ולהסכים לגזום אם אנחנו לא ממש חייבים.
תשובה: על פי דין תורה אין ליחיד תביעה שלא יסתירו את הנוף שלו, ולכן אין חיוב לגזום את העץ. אולם, אם מצד חוקי המדינה יש חיוב כזה, הרי שזה מנהג המדינה ובנדון זה התורה מקבלת את מנהג החברה. לכן צריך לברר מהו החוק בעניין. בשולי הדברים, אינני מכיר את המציאות שבינך ובין שכינך. אבל, באופן כללי, נאמר לכל בית ישראל "והאמת וה אהבו" וראוי שלא לנהוג בקפדנות יתירה. ולא חרבה ירושלים אלא שהעמידו דבריהם על דין תורה. וכדאי לחשוב מה היית מרגיש אם המצב היה הפוך. הרב יעקב גרוס
שאלה: הברכה על נטילת ידיים מחוץ לשירותים?: בהנחה שאני מבצע את נטילת הידיים בשירותים ששם יש מקלחת ובית שימוש אז צריך לצאת החוצה לאחר הנטילה ולברך בחוץ? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נטילת ידיים של שחרית "
תשובה: לפי ההלכה עדיף שלא לברך במקום שיש שם שירותים, ואם בכל זאת אי אפשר, כגון שאין מקום אחר וכדומה, אפשר ליטול ידיים אך קודם לדאוג שהמקום יהיה נקי, ובכל זאת את הברכה יש לברך בחוץ, שאין כל אפשרות לברך בשירותים ברכות. שתהיה שבת הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: לדלג בשביל תפילת ותיקין: לכבוד הרב, קמתי הבוקר מוקדם אבל לא מספיק מוקדם. היו לי בערך עשר דקות עד זמן הנץ לפי מה שכתוב בלוח. דילגתי על פסוקי דזמרה חוץ מ"אשרי" כדי להספיק להתפלל בזמן. האם נהגתי נכון או עדיף היה שהייתי מתפלל במתינות כרגיל, מתוך מחשבה שהעיקר שהתפילה תהיה "בסביבות" זמן הנץ? ועוד,האם יש משמעות להבדל בין זמן הנץ הכתוב בלוח לבין הזמן שבו אור השמש נראה בבירור? (אני גר באיזור הררי).
תשובה: המינימום שחייב להאמר זה ברכות נטילת ידים, אלוקי נשמה, ברכות התורה, ברוך שאמר, אשרי וישתבח עד תפילת העמידה. ובשבת מוסיפים נשמת. לאחר התפילה משלימים. דין זה כאשר מאחרים לבית הכנסת על מנת לא להפסיד תפילה במניין (וגם זה שנוי במחלוקת שהמקובלים מעדיפים תפילה כסדרה כה"ח נב,ב) להתפלל ותיקין זוהי מעלה אך לא על חשבון סדר התפילה, ההכנה מועילה לכוונה בתפילה. (ראה פסק"ת נח,ו שו"ת אז נדברו יד, לח)
שאלה: חולצות צבעוניות שהונחו במכונת כביסה: ראובן תלמיד בפנימיה שם במכונת כביסה חולצות לבנות ולאחר מכן הגיע שמעון ושם 2 בגדים צבעוניים, ואז ראובן הגיע אחר כך והפעיל המכונה וחולצותיו נזוקו. ברור לי שאם שמעון היה מפעיל הייתי מחייבו על הכל מדין בור המתגלגל אך כאן ראובן הפעיל, מה הדין?
תשובה: אלו שמעון היה מפעיל את המכונה הוא היה חייב משום גרמי או גרמא, ולא משום בור המתגלגל. (הדבר דומה לבידקא דמיא בסנהדרין עז: ולא לאש). במקרה שראובן הפעיל את המכונה והזיק לעצמו, אין לחייב את שמעון משום בור המתגלגל. א. כיוון שהניזק הוא שהזיק את עצמו בפעולתו, הדבר דומה למניח סם המוות מול בהמת חברו, המוזכר בבבא קמא דף מז. שפטור כיון שהיה לה שלא תאכל. ב. עוד יש לדון בדבר מצד שבור המתגלגל נלמד מבור ואש, ונחלקו הראשונים האם באופן שמזיק תוך כדי ההילוך יש לו דין של אש בלבד והלימוד מבור בא רק לסייע, אך לא משפיע על הדינים שלו, או שיש לו קולות של בור ואש יחד.(עיין ברא"ש פ"א ס"א) וא"כ כיוון שבור פטור על נזקי כלים פטור. הרב מרדכי גרוס
שאלה: תפילה קצרה למי שחולה: ספרדי שואל למעש. אם יש לו חום וקשה עליו להתפלל, האם יכול להתפלל הביננו?
תשובה: אם יוכל להתפלל במיטה עדיף להתפלל כך ולא הביננו, כי יש זמנים (כמו עכשיו בשאילת טל ומטר לברכה) שאין להתפלל הביננו.
שאלה: תנור בשר וחלב: כבוד הרב, לתשובתך ולסבלנות הרבה. אומנם לא הבנתי כל כך מה הקשר בין השאלה לתשובה, וכנראה שלא דיברתי ברור. לכן עלי לקצר בשאלה. א. מה ההבדל בין זיעה לריח באוכלים? ב. למה הש"ע בסימן ק"ח לא מדבר על זיעה כלל? ג. למה הש"ע בסימן ק"ח לא מדבר על התנור שנאסר ע"י הזיעה (וחוזר ואוסר את ההיתר)? ד. למה כשאחד מהם מכוסה אין דין זיעה? למה האיסור המגולה לא יכול להעביר את טעמו לקערה והקערה להיתר? כמו בסימן צב ח. שהקערה מכססה את המאכל מלמטה? ה. למה הרמ"א לא מלמד אותנו חידוש גדול יותר בסימן ק"ח א. כי הוא אומר "והוא הדין לבשר וחלב", וכל המפרשים כתבו שהוא הדין בתנור אחד ביחד. היה לו לכתוב שאפילו בזה אחר זה אסור. וכל שכן ביחד? חשוב לי לציין שאני לא רוצה למצוא היתר לבשל בשר וחלב בתנור אחד, אני פשוט רוצה להבין את ההלכה. אני קראתי את התשובה של הרב עובדיה ביביע אומר וכן התשובה של הרב משה פיינשטין ולמעשה אני לא רוצה לזוז מהפסק שלהם. אבל אני רוצה להבין בכל זאת תורה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה אישית
תשובה: 1. הסברתי שזיעה זה דבר ממשי, ריח לא ולכן מקילים בו. 2-3. השו"ע כותב לפי נושאים (אבל אני מבין את שאלתך). 4. איך יהיה זיעה כשיש בצק מעל? אלא אם יש שומנים! התבשיל המגולה יכול להעביר זיעה אבל ריח זה סתם אויר. 5. כיון שהוא עוסק רק בריחא. לדעתי שאלתך בתחום הדידקטי, למה עוסקים בתחום אחד בלי השני הרי יש קשר והיו צריכים להכתב באותו סימן בנושא ריחא ובזיעה.
שאלה: להחליף חולצה שהצבע לא מתאים לי: קניתי חולצה מסוימת וכשלבשתי אותה בפעם הראשונה אחרי שקניתי אותה היא פתאום לא נראתה לי באור יום, הצבע שלה לא התאים לי, האם זה גזל אם אני אחליף אותה בחנות או שזה ר?
תשובה: בדיני ממונות שכאלה חוק הגנת הצרכן הוא הקובע. ועל פי החוק משנת תשע"א 2010 - נקבע שאפשר להחזיר כאשר לא נעשה בהם שימוש. אם לבשת ומיד גילית שאינו מתאים והורדת מותר להחזיר, אך אם לבשת והשתמשת עליך להודיע לחנות ותלוי בהסכמתם.
שאלה: החיוב לטיפול בחיות מחמד: רציתי לדעת עד לאן מגיעה חובתו של אדם אל חיית מחמד שהוא החליט לגדל? חוץ כמובן מלספק לה אוכל ושתיה, אלא לגבי מקום ושאר דברים שבשיגרה. מה ההלכה אומרת על מקרה שבו החיה חולה (מחלה קלה או קשה), עד כמה האדם צריך לטרוח (ממונית וגופנית) בכדי לרפאות את חיית המחמד? (האם מחויב ללכת לוטרינר, לשלם כסף על טיפול או ניתוח וכו )
תשובה: צער בעלי חיים דאורייתא, ולכן כאשר נדרשים טיפולים ברמה הבסיסית המקובלת על מנת להקל בצער חייב לטפל. (שו"ע הרב חלק ו צעב"ח סעיף ג,ד קצשו"ע קצא,מנחת חינוך מצוה פ,י)
שאלה: המשך לבשר רך שנמצא בין השיניים לאחר טבילה: בקשו ממני לציין שמדובר שטבלה 7 שעות מאז אכילת הבשר, שאז זה נחשב כמעוכל כמו לגבי בשר בחלב ואולי יש פה הצלה פורתא, כי הגר"א, קצח, ס"ק כב משווה ביניהם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בשר שנמצא לאחר הטבילה"
תשובה: עובדה שהיא מצאה משהו.
שאלה: התחלק על פרי: שאלוני על אדם שיש לו עץ גוייבות שחלקן פונות לעבר רה"ר וכדי להמנע מבעיות אז בעל הפירות מראש אמר שכל פרי שיפול הרי זה הפקר. ונפל פרי על המדרכה ואדם החליק, האם פטור כי הפקיר ולא מקרי בורו?
תשובה: תולדות אב הנזק בור הם חפצים שאדם מניח ברשות הרבים והם מזיקים במקומם כבור. באופן זה אדם חייב בנזקים גם אם הפקיר את נכסיו. כך כתב בשו"ע (תיא א) " תולדות הבור אבנו סכינו ומשאו וכיוצא בהן שהניחם ברשות הרבים והזיקו במקומם, בין הפקירן או לא הפקירן. חייב בעל התקלה" אמנם, יכול להיות מצב שאדם מפקיר את חפציו לאחר שמחמת אונס הפכו להיות נזק ברשות הרבים. במצב כזה הוא פטור מדיני אדם, וחייב בדיני שמים אם היה לו פנאי לסלקם. כך כתוב בשו"ע (תיב ד) "מי שהיה טעון כד ונתקל ונשבר הכד. אם לאחר שנחו שברי הכד הוזק בהם אדם או שהוחלק במים שנשפכו מהכד פטור מדיני אדם שהוי ליה מפקיר נזקיו לאחר נפילת אונס, וחייב בדיני שמים אם היה לו פנאי לסלקם." אם אדם מפקיר את חפציו בשעה שאינם מהוים נזק, ורק אח"כ כשהחפצים אינם שלו הם הופכים להיות נזק, במצב כזה אינו אחראי לנזק שנגרם מהחפצים. למה הדבר דומה? לחופר בור ברשותו ואח"כ מפקיר חצירו ובורו שבאופן זה פסק השו"ע (תי ז) שפטור מחיוב הנזק שהרי חפר ברשות. בנידון שלנו, אם האדם מפקיר את הפירות הנמצאים מחוץ לגדר שלו כבר בעודם על העץ, כשיפלו הפירות אין לו אחריות עליהם שהרי אינם שלו והפקירם לפני שהיו נזק. אך אם האדם מפקיר את הפירות רק לאחר שיפלו, אם נגדיר את נפילת הפירות כנפילת אונס הרי שיהא פטור בדיני אדם וחייב בדיני שמים אך אם אם אין זאת נפילת אונס הרי שה"בור" שגרם ברה"ר באחריותו המלאה. בשולי הדברים יש להעיר שצריך לבדוק אם אפשרי מבחינה הלכתית להפקיר דבר לאחר זמן (ראה פתחי חושן חלק ח' פרק כג סעיף ז) כך שהאפשרות להפקיר עכשיו את הפירות לאחר שיפלו צריכה בדיקה. הרב מיכאל יומטוביאן
שאלה: מזוזה בין סלון למרפסת: בביתנו יש מרפסת שמש שיוצאת מהסלון. מרבית המרפסת ללא תקרה (כ- 60 ס"מ מקורה מתוך בערך 2.8 מ ). הדיירים הקודמים קבעו מזוזה בצד ימין ביציאה מהסלון למרפסת. האם זהו הצד הנכון או שהמזוזה צריכה להיות בצד הימני בכניסה מהמרפסת לסלון?
תשובה: יש מחלוקת בנושא, השאר את המזוזות במקומן.
שאלה: טיטולים שנשארו בגן ילדים: גננת הביאה לחברתה טיטולים בחינם. היא אמרה לה שבמשך השנה הורים מביאים לגן טיטולים עבור ילדיהם שהגננת תחליף להם ויש על זה את שם הילד ובסוף השנה תמיד נשאר שאריות של טיטולים וההורים לא לוקחים זאת ובשנה הבאה אותם הורים כבר עוברים לגן אחר, בפשטות זה הפקר?
תשובה: זה נחשב כדבר פעוט שאין אנשים מקפידים עליו, לכן זה נחשב הפקר.