LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אוטובוס בצאת השבת: הבנתי שישנה מחלוקת קשה בנושא של עלייה לאוטובוס שהחל את נסיעתו לפני צאת השבת. מהי ההלכה למעשה בנושא זה? אציין שנתקלתי לא פעם ולא פעמיים במקומות עבודה שמחייבים את עובדיהם להגיע לעבודה כשעה לאחר צאת השבת (דבר המחייב לעלות על אוטובוס שיצא לפני שבת) ואם לא יסכימו לכך יפוטרו (עם המצב הכלכלי היום זה לא פשוט בכלל להיות מפוטר).
תשובה: האוטובוס נוסע בכל מקרה ולא במיוחד לקחת אדם מסויים. יש באמת דיון בפוסקים לגבי מלאכה שנעשתה למישהו בציבור שיבוא, האם זה נחשב כמו מלאכה שנעשתה בשבילו או לא. לכתחילה צריך להחמיר לא לנסוע באוטובוס, אבל אם יש חשש שמא יפוטר מהעבודה, יסמוך על אותה שיטה שמתירה היות וזה לא נעשה במיוחד בשבילו, ויהיה מותר לו לעלות על אוטובוס למרות שהוא יצא בשבת. לכתחילה צריך לעשות השתדלות שזה לא יהיה כך, כולל לקחת מונית, ורק אם אין אפשרות אחרת והוא עלול להפסיד פרנסה, יסמוך על השיטה המתירה וייסע באוטובוס.
שאלה: הפיכת כלי לחלבי בשרי: 1. אם יש כף חלבית ובטעות נגעתי איתה בבשר,האם היא הופכת לבשרית לתמיד? ומה הדין אם מישהו שלא מכיר את הכלים עשה זאת? (למשל אורח) 2. האם אפשר להחליף כלים בשרים להיות כלים חלביים וההפך? מראש
תשובה: 1. אם הבשר היה קר אז מספיק לשטוף את הכף והיא נשארת חלבית אולם אם הוא היה חם מאוד יש להגעיל את הכף ואז היא יכולה להשמשיך להיות חלבית. זה לא משנה מי עשה זאת. 2. האשכנזים מחמירים שלא לעשות כך אלא לפני פסח והספרדים מקילים.
שאלה: מקום הפרוכת בארון הקודש: בנו בית כנסת חדש ביישובנו ביה"כ נבנה ע"י אדם פרטי וביזמתו, אך הוא הקדיש אותו לתועלת הציבור הרחב. בבית הכנסת נבנה ארון קודש מפואר עם פיתוחי כסף ולכן בונה בית הכנסת החליט לשים את הפרוכת כלפי פנים כך שאין פרוכת חיצונית. האם הדבר הזה מותר? יש לציין שאנחנו ספרדים יוצאי צפון אפריקה ולא ידוע לנו על מקרה שהפרוכת הייתה פנימית ולא חיצונית. בשאר בתי הכנסת של היישוב ושל העדה הפרוכת היא חיצונית. גם אם זה מותר הלכתית, יש חיוב אולי ע"פ המנהג?
תשובה: אמנם המנהג לתלות פרוכת חיצונית ולא פנימית. אך כאן כיון שהתורם כבר תרם ארון קודש מפואר ואם יניחו פרוכת חיצונית לא יראו את היופי של ארון הקודש, ומן הסתם הדבר היה בהסכמת גבאי בית הכנסת, אפשר להשאיר את ארון הקודש עם פרוכת פנימית בלבד.
שאלה: קביעת עיתים קצת שונה: אני עובד רוב היום בשירות לקוחות באזור המרכז, מה שאומר שאני נמצא חלק נכבד מהיום (כמה שעות) בכבישים. בשעות האלה שאני נמצא ברכב אני מקשיב להרצאות מוקלטות שיעורי תורה בכל מיני נושאים של הרב רפאל זר, הרב מיכאל לסרי, ועוד. האם הלימוד הזה נחשב לי כ"קביעת עיתים לתורה" או כ"סתם" לימוד תורה? אני שואל מכיוון שהזמן שבו אני נמצא על הכביש הוא אינו בשעות קבועות. אני מטפל בלקוח, מסיים איתו ועובר לעוד לקוח. בזמן שלוקח לי להגיע ללקוח הבא (בין רבע שעה לשעה) אני מקשיב להרצאות. ולכן השעות אינן קבועות. אבל מצד שני, אני כביכול מגדיר את הזמן הזה שבין 10 בבוקר לבין 7 בערב (בערך) כזמן לימוד תורה, למרות שאינו רצוף אלא בהפסקות.
תשובה: נראה שיש בכך קביעת עתים שהרי אתה בכל יום נוסע במכונית ומקפיד שתמיד הזמן יוקדש ללמוד אולם עליך להקפיד לא לבטל זמן זה. עוד אני מציע שאם זה הלימוד שלך, חלק מהזמן יהיה שיעורים שבהם לומדים לפי הסדר משנה או מסכת בגמ' או כל לימוד לפי הסדר. מצוות לימוד תורה עיקרה הוא ללמוד מן המקורות ולא לשמוע דרשות. לכן ממולץ לשמוע שיעור שיש בו רצף של לימוד כגון משנה יומית דף יומי וכד'.
שאלה: חימום פרוה עטוף במיקרוגל בשרי: יש לי מיקרוגל שחיממתי בו בשרי ממש ללא עטיפה לפני פחות מ 24 שעות, אם אני מחממת בו כעת פרוה עטוף - האם אני אוכל לאכול את זה יחד עם חלבי או שזה בחזקת בשרי?
תשובה: אם הפרווה עטוף אין כל בעיה לאכול אותו עם חלב.
שאלה: הלבוש של דתיים לאומיים: לכבוד הרב, ראיתי בתמונות שהרב קוק זצוק"ל היה הולך בלבוש יהודי מסורתי. ורציתי לשאול מספר שאלות: 1) ממתי הפסיק הציבור הדתי לאומי ללכת בבגדים המסורתיים וללכת בלבוש כמו החילונים? 2) האם היה עדיף לעזוב את הלבוש היהודי המסורתי ולהתחיל להתלבש בלבוש כמו הגויים? (חולצות טישרט מפוקס וכו. והייתי בחו"ל וראיתי שאין שום הבדל בלבוש בין איך שאנו מתלבשים לבינם) 3)בעניין הכיפה הסרוגה, ממתי התחילו ללבוש כיפה סרוגה, ולמה עזבו את הכיפה השחורה ועברו לכיפה הסרוגה? ראיתי ששאלו בעניין הזה אבל לצערי לא שמתי לב לתשובה לשאלות הנ"ל. (בקצרה: ממתי חל השינוי, בנוגע לכיפה וללבוש, והאם היה טוב או רע לעשות את השינוי ומדוע)
תשובה: שינוי הלבוש אינו עניין דתי או דתי לאומי, במשך כל הדורות שינוי היהודים את לבושם לפי המקום והזמן בו חיו. ולא דומה הלבוש היהודי של יהודי גרמניה בימי הביניים ללבושם בעת החדשה, ולא דומה לבושם של יהודי ספרד בספרד ללבושם לאחר שגורשו מספרד ועברו לגור בארצות אחרות, וסיגלו את הלבוש שהיה נהוג שם, ועוד ועוד. לכן טעות היא לחשוב שהיו בגדים "מסורתיים", כלומר בגדים שנהגו יהודים ללבוש אותם על פי המסורת. ולכן גם לא הייתה שום משמעות לשינוי צרות הלבוש בדורות האחרונים. נכון הוא שהציבור החרדי דבק, בדורות האחרונים, בצורת לבוש מסויימת, מסיבות אידאולוגיות של מלחמה בריפורמה וכן כדי להגדיר את עצמם ביחס לאחרים, אך גם לבוש זה היה חידוש ביחס למה שנהגו לפניו. כמובן שהעיקר הוא לא הלבוש אלא מה יש בתוכו, כלומר, איזה אדם שוכן בתוך הבגדים הללו, יהיו בסגנון הישן או החדש. ויש חדש שהוא מלא ישן, ויש ישן שאפילו חדש אין בו. ודי לחכימא.
שאלה: שיער קצר לנשים: האם לאישה מותר להסתפר תספורת קצרה כמו של בנים או שאסור בכל מקרה ובכל מצב משום לא ילבש?
תשובה: אם היא נראית כמו בן לגמרי כך שקשה לזהות בינה לבין בן, אני חושב שיהיה אסור מדין "לא ילבש", אבל אם היא אישה נשואה ולא רואים את השיער   מותר.
שאלה: התרבות העולם לאחר המבול: בסיפור נח אומרים, שהשמידו את כל האנשים, אז אני שואל, איך העולם יתרבה? ואיך נוצר אשכנזים, תמנים, ספרדים וכו.
תשובה: לא השמידו את כל האנשים. הקב"ה אמר לנח לבנות תיבה כדי להציל זוג מכל בעלי החיים ולהציל את משפחתו מהמבול. נח ואשתו, ובני נח ונשותיהם נכנסו לתיבה ולאחר המבול נולדו להם ילדים שמהם התרבה כל העולם. אשכנזים, תמנים וספרדים הם מקרב עם ישראל, כולם בני אברהם, יצחק ויעקב. אלא שהגויים שכבשו את ארץ ישראל והגלו אותנו מתוכה, פיזרו את כל עמנו לקצוות אחרות של העולם ולכן נוצרו מנהגים שונים והרגלים שונים. אבל כולם מאמינים בקב"ה ובתורה משמים וההבדלים המהותיים והחשובים הם קטנים.
שאלה: הכנת מיחם לא חשמלי לשבת: קניתי מיחם לא חשמלי (שמניחים על הפלטה) לשבת, לא הגיעו הוראות עם המיחם, ורק על האריזה כתוב אין לחמם על אש גלויה, איך מכינים את המיחם לשימוש בשבת, ידוע לי כי את כל הדברים הלחים צריך להרתיח קודם ואז לשים על הפלטה (או שזה רק עניין טכני). האם ניתן בפשטות להניח אותו על הפלטה ולמלא אותו מהקומקום במים רותחים? (אני מניח שאין הבדל משמעותי אבל אני ספרדי)
תשובה: אם המים שממלאים חמים ביותר, אני לא חושב שיש בזה בעיה.
שאלה: אמצעי תקשורת בשבת לאור המצב הביטחוני: אני גר ברחובות (אין קסאמים בעיר) ואני רוצה לדעת דבר מסוים לגבי שבת: האם להשאיר מחשב עם אינטרנט פתוח רדיו טלויזיה דולקים בשבת לאור המצב הביטחוני? אשמח לקבל תשובה כמה שיותר מהר.
תשובה: יש איסור להנות מחילול שבת ולכן לשמוע כדי להינצל אפילו מספק רחוק של סכנת חיים מותר, אבל אם לא, אין היתר להנות מחילול שבת. הרב חיים כץ האזנה לגל השקט בשבת חילול שבת לאור המצב הביטחוני
שאלה: שבולת שועל: יש שאלה מענינת. אחרי שפרופ פליקס הוכיח ש-OAT אינו שיבולת שועל ואינו ממיני דגן, מסתבר שאפשר לברך מזונות כי לא גרע מאורז (?) אבל מה עם ברכה אחרונה. הרש"ז אוירבך קבע, שכיון שנהגו בזה איננו משגיחים בדבריו. השאלה אם קביעה זו היא מוסכמת. האם לאור זה כדאי להשתמש בזה למצה בפסח? למשל לחולי ציליאק.
תשובה: אין לברך על זה מזונות, כי רק על אורז קבעו ח באופן מיוחד שברכתו מזונות ובארצות מסויימות הוא עיקר המזון. אבל אם נהגו לברך על זה מזונות, שיברכו. לגבי מצות, במצות צריך להיות תכונה שזה מגיע לידי חימוץ ורק חמשת מיני דגן מחמיצים. ולכן אם זה ספק שיבולת שועל סימן שזה לא מגיע לידי חימוץ ואי אפשר לעשות מזה מצות.
שאלה: קידוש מאוחר לאשת שוטר: בעלי שוטר, ולאור המצב הבטחוני הוא יאלץ לעבוד מחר יום שישי עד 8 בערב, עד שהוא מגיע הביתה השעה תהיה 9 בערב, האם מותר לי לחכות לו לקידוש ולארוחה (אין לנו ילדים), למרות שהשבת נכנסת מוקדם?
תשובה: אין אפשרות לאכול לפני קידוש. ולכן אם את ממתינה עם האוכל עד שבעלך מגיע, את יכולה לחכות לו לקידוש. הרב חיים כץ
שאלה: נתינת מתנה לאישה: האם מותר להביא לאישה מתנה לדוג ספר? והאם מותר להביא מתנה לבחורה שאיתה אתה יוצא או בקשר קרוב שיכול לההפך לקשר רציני?
תשובה: לאישה רגילה, צריך להקפיד שלא ייווצרו יחסי ידידות קרובים מדי. לגבי בחורה שאתה חושב להשתדך איתה, אם אתה חושב מפורשות שזו רק מתנה ולא קידושין, אין בעיה.
שאלה: מזוזה ללא ברכה: אני גרה בהוסטל וביקשתי מהמדריך שישים לי מזוזה בחדר אך נראה לי שהוא לא בירך על המזוזה. האם אפשר לברך עכשיו בכל זאת?
תשובה: לאחר שהמזוזה כבר נקבעה אי אפשר לברך על קביעתה.
שאלה: הרהורי-כפירה וספקות באמונה: לכבוד הרב, יש לי כמה דברים שקשורים לאמונה בה ובתורה שנורא מפריעים לי והם: לפעמים אני מרגיש הרגשה מוחשית שהתורה היא לא אמיתית ושלא קיים חס-ו ה שברא את-העולם. למרות שאני שומר מצוות ולומד-תורה עדיין הרבה הוכחות שהראו לי וששמעתי לגבי מציאות ה עדיין זה לא שיכנע אותי שה קיים ושהוא ברא את-העולם,וזה לא שחלילה אני לא רוצה להאמין ההיפך אני רוצה נורא להאמין אבל משהו פשוט מונע ממני להאמין בזה. ולפעמים יש לי הרגשה גם שחס-ו שה הסיר את השגחתו מהעולם ומעם-ישראל בפרט וגם הרגשה שיש אפשרות חלילה שה נוטש אותנו. איך ניתן להתגבר על הרגשות פסולות אלו, וממה הם נובעות? האם התופעה הזאת מוכרת לרב?
תשובה: למרות שישנן הוכחות רבות לקיומו של האל ולאמיתותה של התורה, וכבר עסק בזה רבנו הרמב"ם במו"נ וכן ר' בחיי בחובת הלבבות שער הייחוד, ועוד רבים אחרים, כבר הכריעו רבותינו, הגר"א ומרן הרב קוק, שהדרך הטובה ביותר להדבק בקב"ה היא להדבק בבניו, כלומר, בעם ישראל. ומי שבאמת קשור לעם ישראל ומכיר את ההיסטוריה של עם ישראל, את נוראות הגלות ואת סוד הקיום היהודי, למרות אי הנורמליות של עם החי בגלות כל כך הרבה שנים, וכן רואה את התשועה הגדולה שאירעה בדור האחרון, בתקומת מדינה ישראל, שהיא תופעה ניסית בכל קנה מידה, אינו יכול שלא לחוש את האל ולראות את מעשיו הגדולים. כמה נבואות נאמרו בתורה על עם ישראל, ודורות רבים חיכו שיתגשמו ולא זכו, ואנו זכינו לראות בעיננו את התגשמותם, בדרך פלאית. כמובן שנבואות שנכתבו לפני כ-2500 שנה והיום מתגשמות הן הוכחה לאמתיות התורה ולמציאות נותן התורה, אך מי שקשור לעם ישראל וחווה איתו יחד את התגשמות הנבואות, לא צריך עוד הוכחות, הוא פשוט מרגיש את הקב"ה אוחז בידו וצועד איתו. נכון, לפעמים יש גם נסיגות, ואז קשה יותר לראות, אבל אסור לאבד את המבט השלם על המציאות. השינוי שהקב"ה עושה עם עמו בדור האחרון הוא כל כך גדול, עד שלפעמים אפילו אנחנו כבר לא מצליחים לעמוד על גודל הנס. וכבר אמרו חכמים, שאין בעל הנס מכיר בניסו. ונראים הדברים שנמרו על דור הגאולה. מכל מקום את עיקר האמונה יש לשאוב מאהבת ישראל ולימוד ההיסטוריה של עם ישראל ומחוויית הצמיחה של עם הקם מעפרות הגלות, הולך וצומח. "הנני מביא את עבדי צמח". (ישעיהו) וכדי להדבק באמת בעם ישראל, ודרכו באלוקי ישראל, צריך הרבה ישרות וטהרה, שהן נקנות על ידי תיקון המידות, כפי שמפורט בספר "מסילת ישרים" שהוא היסוד לכל בניין האמונה בדורותינו.
שאלה: ק"ש שעל המיטה ויציאה מהבית: האם מותר לקרוא ק"ש שעל המיטה ולאחר מכן לצאת מהבית, וזה מחשש שמא אני יחזור מאוחר מדי (לקראת בוקר) כדי לקרוא את הק"ש שעל המיטה?
תשובה: קריאת שמע יש לקרוא סמוך לשינה. לדעת הספרדים, אם עבר חצות הלילה אין לברך ברכת "המפיל".
שאלה: מסכת תענית: במסכת תענית כתוב שבבל מתענים על רוב גשמים מפני שהיא במצולה. בהמשך הגמרא שואל עד כמה? והיא עונה עד שאדם יוכל לשכשך רגלי במקום שנקרא קרן אופל ובהמשך מספרת הגמרא על אחד החכמים שמספר שכאשר הוא עומד על קרן אופל פרש ערבי נראה לו כנמלה למיטב זכרוני. אז אם קרן אופל זה כ"כ גבוה הבתים בוודאי נמוכים ממנו (עובדה שנמצא שם פרש) והרי גם סגנון הבניה הי די נמוך! הרי שכולם כבר טבעו!
תשובה: עיין שם ברש"י שכוונת הגמ' לומר שרק במקרה שיהיה מצב של מים גם בגובה של בית האפל יתפללו. אולם זה לא יתכן לכן לעולם לא יתפללו. כלומר, המציאות היא באמת כמו שאתה אומר שאי אפשר לחיות אם יש הצפת מים עד קרן האפל.
שאלה: הסרת מידת הגאוותנות: אני אדם גאוותן רציתי לשאול כיצד יהיה ניתן להתעלות ולהסיר מידה שלילית זו? אשמח לתשובה.
תשובה: הדרך הטובה ביותר היא על ידי הכרת ערך עצמך האמיתי. לא לזלזל בעצמך, אלא להכיר את עצמך באמת. והעצה הטובה ביותר לזה היא ללמוד בהתמדה את הספר "מסילת ישרים" לרבנו הרמח"ל, שהוא מיישר את המידות כולן.
שאלה: מוסד חרדי: אני לומדת באולפנא מאוד טובה, ויש לי אח גדול חרדי. הורי מאוד אהבו את דרכו ולכן רוצים לשלוח את אחי הקטן גם כן למוסד חרדי. אני בטוחה שזה לא יהיה לו טוב, ושהדרך האמיתית היא הדרך הדתית-לאומית, שבה מאמינים שמדינת ישראל היא ראשית צמיחת גאולתנו, שיישוב הארץ וצהל זה מצוות ענקיות ואני כ"כ לא רוצה שאחי הקטן גם יגיע למצב שהוא יהיה חרדי ואז לא יהיו לו המצוות האלה. אני כל כך רוצה שיעבוד את ה בדרך הטובה ביותר, שיהיה מחובר לא"י ולעמ"י ולתורת ישראל. הורי לא מבינים את זה! הם חושבים שלבנים זה עדיף חרדי כי יש שם יותר יראת שמים ולימוד תורה וזה מעל הכל. 1. האם זה נכון שבמוסדות חרדיים יש יותר תורה ויראה, למה? 2. מה אני יכולה לעשות (חוץ משכנוע שזה לא עוזר בכלל), והמון המון תפילה? אני מתפללת ומבקשת כ"כ שהוא לא יתקבל למוסד חרדי, (כי הבנות דתיות לאומיות ואבי כותב בטופס שאנחנו בבית יעקב כדי שיתקבל). הרב, תציע לי דחוף דחוף מה לעשות!!! עצומה ושבת
תשובה: אני מבין את דאגתך, אכן במוסדות התורה ובישיבות של הציבור הציוני יש תורה ויראת שמים לא פחות מהישיבות של הציבור החרדי, ובנוסף גם קיום מצוות שלא מקיימים כלל בישיבות של הציבור החרדי, כפי שכתבת: צבא וישוב הארץ ועוד. גם החיבור לעם ישראל חזק יותר בציבור הדתי לאומי. ומעל לכל זה בישיבות של הציבור שלנו לומדים בהתמדה וגם מיישמים את תורתו של הרואה הגדול, מרן הרב קוק, שהדריך מתוך תורה כיצד צריך להתנהג בדורות של גאולה. אולם למרות דאגתך את צריכה לדעת שלא את המחנכת של אחיך, ותפקיד ההכוונה והחינוך מוטל על הוריך. זו חובתם וגם זכותם לחנך את בניהם כפי שהם חושבים שטוב ונכון לעשות. את יכולה להביע את דעתך, אבל ההחלטה שלהם, ואת צריכה לכבד אותה, מפני שזהו הבן שלהם. וכל עוד ההורים אינם פוגעים בבן, אלא מנסים לתת לו את הטוב ביותר על פי השקפת עולמם, צריך לכבד את החלטתם. בסופו של דבר הקב"ה הפקיד אותו בידים שלהם ולא שלך. בע"ה את הבנים שלך תשלחי לישיבות ציוניות שהולכות בדרכי מרן הרב קוק ומחנכות לתורה ויראת שמים מתוך ראיית יד ה' הפועלת בדורות שהקב"ה גואל את עמו. ומתוך כך קשורים לכל חלקי התורה, העם והארץ.
שאלה: טבעת כסף על פי החסידות: קראתי כאן את השאלות בנוגע לטבעות כסף לצורך קידושין, והדעה הרווחת כאן הייתה כי עדיף לקדש בטבעת זהב. יחד עם זאת, שמעתי כי החסידות מייחסת סגולה כלשהי (צניעות אם זכרוני אינו מטעה אותי) דווקא לטבעת כסף. האם זה נכון?
תשובה: מצד עיקר הדין אין הבדל ביניהם, אבל על פי רוב מקובל היום לעשות את הטבעת מזהב.
שאלה: ערבית בלי מניין: יוצא לי הרבה בתפילות במניין שאני ממש מתאמץ לסיים תפילת שמונה עשרה עם הציבור כדי לזכות בחזרת הש"ץ, בקדושה ובקדיש (וגם כדי שלא יחשבו שאני מצטדק יותר מדי), רציתי לדעת אם אני יכול להתפלל תפילת ערבית (שבה אין חזרת הש"ץ) ביחידות וכך אוכל להתפלל ביותר כוונה? רציתי לשאול גם עד מתי מותר להתפלל ערבית (לכתחילה ובדיעבד)?
תשובה: תתחיל כדקה לפני הציבור ואת רובה של התפילה תתפלל איתם וזה יחשב לך כתפילה בציבור. פה לא צריך למהר לקדושה ולשאר דברים.
שאלה: להעלות לתורה מחלל שבת בביתו: מבחינה הלכתית, מי שמחלל שבת לא בפרהסיה אלא בביתו, כגון: מכבה אור, האם מותר להעלותו לתורה או רק כמוסיף (מחוץ לשבעה קרואים)? כמו כן, האם לאדם ששוחה בבריכה מעורבת מותר להיות שליח ציבור (חזן)?
תשובה: אם לא ידוע בציבור שהוא מחלל שבת, יהיה מותר להעלותו לתורה לא רק כמוסיף. היום יש חלק גדול מהציבור שאינם מודעים לחומרת האיסור בשחייה מעורבת, הם חושבים שזה מותר. זה נחשב כשוגג.
שאלה: כינויי גנאי לרבנים: 1. אם אחי הקטן קורא לרבנים גדולים בשמות גנאי ואומר שהם לא רבנים, רק בגלל שהם שמאלנים, הם מוצדק לתת לו סטירה? 2. האם יש צד להגיד שרבנים לא ציונים, הם לא רבנים בגלל שהם מסכימים למסור שטחים תמורת?
תשובה: מצוה לכבד תלמידי חכמים גם אם יש להם דעות אחרות תלמידי בית הלל כבדו את בית שמאי וכן תלמידי בית שמאי כבדו את תלמידי בית הלל. כל מי שגדול בתורה וישר במידותיו יש לכבדו והוא נקרא בשם רב, גם אם דעתו שונה בהלכה זו או אחרת.
שאלה: חדשות בשבת: האם מותר לשאול בשבת יהודי שצופה בחדשות בטלוויזיה לגבי החדשות על מנת להתעדכן?
תשובה: אני חושב שלא, כי ניכר שנהנים מחילול שבת של מישהו אחר.
שאלה: יעקב ומעשה דינה: ממי שמע יעקב אבינו על דינה? (פרשת וישלח פרק לד פסוק ה)
תשובה: ראיתי בפירוש על האבן עזרא לר' שלמה געטטער מירושלים, שיעקב אבינו שמע דרך נבואה. הרב אלחנן לוין
שאלה: מעשר כספים כפול: מזה זמן רב שאני נותן מעשר כפול, היינו עשרים אחוזים במדויק מההכנסות שלי ואיני רואה שיפור כמובטח, מדוע? ועוד, אני נותן המעשרות לאירגוני צדקה מוכרים, לאחרונה המצב בביתי נהיה דחוק מבחינה כספית, האם אפשר לתת המעשר לת החשבונות השוטפים בבית כעזרה להורים? ועוד, לאחרונה חשבתי לצמצם את המעשר הכפול ולתת מעשר רגיל, היות ולא רואה שיפור במצבי הכספי כמובטח בחנוני נא בזאת, האם היית ממליץ לי להמשיך עם זה, למרות שמצבי בדוחק, אם לאו.
תשובה: לא לבטל את ההפרשה לצדקה משום שאתה לא רואה תוצאות אבל אם יש מצב של דוחק ניתן לצמצם אולם אם לא אמרת בלי נדר כשהתרגלת לתת חומש לצדקה אתה צריך התרת נדרים. בנוגע לנתינת צדקה להוריך זה תלוי האם מוגדרים עניים, אם הם באופן קבוע במצב שההוצאות ההכרחיות הינם יותר מההכנסות אזי מוגדרים כעניים וניתן לתת להם וזו צדקה משובחת.
שאלה: שלג בשבת: במהלך לימוד הלכות שלג בשבת עלו לי 2 שאלות: 1. טעם ההיתר לדרך על השלג בשבת (כפי שאני הבנתי אותו) הינו משום "פסיק רישיה דלא ניחיה ליה באיסור דרבנן דשרינן במקום שאי אפשר לעשות באופן אחר"- האם זה אומר שכשאשר יש אפשרות ללכת בשבת בדרך בלי שלג אז יש איסור ללכת בדרך עם השלג, ואם יש איסור אז כמה צריך לללכת בדרך עקיפה? 2. האם מותר להטיל מי רגליים בשלג- ראיתי שהרא"ש היה נזהר בזה ורבינו מאיר מרוטנבורק התיר- מה פוסק הרב בעניין?
תשובה: 1. אין להאריך את הדרך בשבת שנאמר אם תשיב משבת רגלך. 2. אם אפשר להיזהר כמו הרא"ש מדוע צריך לעשות דווקא כהמהר"ם? אך אם אין בררה ניתן לסמוך על המהר"ם.
שאלה: קדיש על אבא : אבי נפטר לפני 4 שנים בערך ולפני שנה בערך היה לי בר מצווה ואמרתי קדיש בפעם הראשונה שלי שלוש ימים לפני האזכרה ואני רוצה לעלות אותו במעלות הרוחניות, ואני רוצה לדעת מתי להגיד קדיש ומתי צריך ומה עוד אפשר לעשות בשביל לעלות אותו המעלה הרוחנית. והאם רוחות יכולות להתקרב לבית עם מזוזה?
תשובה: מעלה גדולה יש לקדיש שאומר הבן על אביו, ואין דבר שיכול להעלות את האב כמו בנו. נהוג לומר קדיש על האב ביום פטירתו, ויש נוהגים בכל השבוע בו חל יום פטירתו, כמו כן רצוי לעבור לפני התיבה ביום זה. כמובן שמותר לומר גם קדיש בכל פעם שלומדים תורה, ובעיקר דברי אגדה, ולאחריה לומר קדיש "על ישראל". אם אתם לומדים תורה, ובעיקר אם אתם מארגנים שיעור לעילוי נשמתו, בסופו תאמר קדיש. אומנם בן מזכה את אביו לא רק באמירת קדיש אלא בכל התנהגותו הטובה, שהרי היא פרי חנוכו של האב. וכן בעשיית צדקה ותלמוד תורה שיוקדשו לעילוי נשמתו.
שאלה: האם חלב שעווה שנוזל מנרות הוא טרף?: אני רוצה לברר, האם חלב שעווה שנוזל מנרות (כמו נרות שבת רגילים או נר הבדלה) הוא טרף, והאם הוא גורם לכלים אחרים להיות טרפים כאשר הוא בא במגע אתם. למשל, האם קערת הבדלה שנזל עליה חלב חם היא טרפה? ואם אני רוחץ צלחת כזאת בכיור כשר (כאשר החלב כבר קר), ובייחוד כאשר חתיכות חלב נופלים פנימה, האם זה מטריף את הכיור? אם חלב קר נופל על כלים אחרים, האם זה הופך אותם לטרפים? ומה לגבי מטלית שמשמשת לניקוי צלחת ההבדלה, האם היא טרפה?
תשובה: היום עושים את הנרות מדונג או מפראפין המופק מנפט, ולא מחלב.
שאלה: העברת קבר חלל צה"ל מעיר לעיר: אחי נהרג במלחמת יום הכיפורים,היה נשוי,היום לאחר 35 שנים אשתו פנתה בבקשה להעבירו לעיר אחרת, אחי קבור בבית העלמין הצבאי והוריו קבורים באזרחי. אשתו עזבה את העיר שנה לאחר מותו נישאה והיום רוצה להעביר את קברו לעיר מגוריה. אני אחותו גרה באותה עיר בה קבור האח וההורים ובמשך כל השנים האזכרות כולם חברים משפחה ועוד מגיעים באופן קבוע- רציתי לדעת מה האפשרות שדבר כזה נורא יכול לקרות
תשובה: עדיף להניחו ב על משכבו.
שאלה: השכרת מחשב נייד: אני מעוניינת להשכיר מחשב נייד לאנשים, האם זה מותר? (כאילו, אני מסתכנת שבגללי יראו דברים לא טובים וכו.)
תשובה: לא צריך לחשוש עד כדי כך.
שאלה: מחלוקת ראשונים על מדרשי ח : האם פרשנים מתקופת הראשונים יכולים לפרש את הפסוקים בתורה ובנ"ך שלא כפי דברי ח?
תשובה: כן. כל עוד פירושם אינו נוגע להלכה למעשה. ומצאנו בכמה וכמה מקומות שרבותינו הראשונים, וגם בין האחרונים שפירושו פירושים חדשים לתנ"ך, כולל פירושים שלא נמצא להם מקור בח. אולם תמיד פירושם נוגע לפשט הכתוב ולא למסקנה ההלכתית הנובעת ממנו, שבעניין זה כולם מחוייבים לפרשנותם של ח.
שאלה: שאלות על הכנה מקודש לחול: 1) האם מותר עם סיום סעודה שלישית (אנו חוזרים לביתנו כעבור כשעה וחצי, בתום שיעור תורה ותפילת ערבית) להחזיר את הסלטים והממרחים למקרר? 2) האם מותר אז להוציא מהמקרר את בקבוק היין, כדי שבהבדלה הוא לא יהיה כ"כ קר? 3) האם בליל שבת אחר הסעודה מותר לשטוף את כל הכלים בהם אכלנו, גם כאלו שבודאות לא נשתמש בהם עוד במהלך השבת? 4) גביע הקידוש עשוי מכסף, ושהייה זמן רב באויר גורמת לו להשחיר. האם מותר אחר הקידוש ביום לנקות אותו ואז להחזיר אותו אל תוך הארון מטבח?
תשובה: 1. אם השבת יצאה, אפשר להגיד "המבדיל בין קודש לחול." ולטפל בדברים האלה, למרות שאת ההבדלה יעשה בעוד שעה. 2. בשבת אסור להוציא הבקבוק כדי שלא יהיה קר בהבדלה כי זו הכנה משבת לחול. אפשר להוציא את הבקבוק וילגמו ממנו משהו בסעודה, ולהשאיר אותו בחוץ עד ההבדלה. 3. אם בטוח שלא ישתמשו, אל תשטפו. 4. זו בעיה, כי לא צריך אותו לצורך שבת, ונמצא שעושים הכנה ליום אחר.
שאלה: ברכת הגומל על תאונה: אני וחברה שלי נסענו באוטו ונכנס בנו אוטו מאחורה שנייה לפני שהתכוונתי להוריד את החגורה. עוד לא הורדתי ואז נכנס בנו האוטו. ברוך השם לא קרה לנו דבר רציני אך אם הייתי ללא חגורה או שהאוטו שנכנס בנו לא היה מצליח לעצור זה היה הרבה יותר גרוע. האם יש צורך בברכת הגומל, ואם כן, איך לעשות זאת?
תשובה: אם הרכב בו נסעתם נפגע, יש לברך הגומל.
שאלה: תוספת ב"לשם יחוד": ראיתי בכמה סדורים ספרדיים, בחלק "לשם יחוד", תוספת: "לאוקמיה שכינתה מארעא". כאמור תוספת זו אינה בכל הסידורים. היום, שזה התחלתא דגאולה, יתכן ויש בה משום עלבון ואי-הכרת טובה, ח"ו. האם נכון לאומרה או שראוי יותר לדלג עליה?
תשובה: גם היום, אע"פ שזו התחלתא דגאולה, מ"מ השכינה עדיין בגלות, ולכן טוב לומר גם קטע זה.
שאלה: מזמור קי"ט בתהילים: סגולה לקרוא מזמור קי"ט בתהילים. עד כאן ברור. אם בעזרת מזמור זה ניתן לבקש בריאות, פרנסה, אושר וכו'. האם לקרוא לפי אותיות הבקשה - לדוגמא: מחה אז -ש -מ- ח-ה- וכן הלאה או לקרוא את כל המזמור מהאות א עד ת?
תשובה: תפילה וקריאת תהילים תמיד מועילה. ובזכות קריאת תהילים, וביותר בזכות לימוד ספר תהילים יכול האדם לבקש בתפילתו בריאות ופרנסה כדי שיוכל לעבוד את ה' בשלמות, שהעני והחולה אינם יכולים לעבוד את בוראם בשלמות. ולכן לא משנה אם קוראים על פי האותיות או את כל המזמור, העיקר הוא עצם הקריאה והתפילה שאחריה. יתקבלו תפילותינו ברצון,
שאלה: ספגטי שבושל בסיר בשרי: ספגטי שבושל בסיר בשרי וכן רוטב שבושל בסיר בשרי, האם אפשר לחמם את זה ביחד עם גבינה צהובה במיקרוגל?
תשובה: לא.
שאלה: תרומת מעשרות למשפחות הנפגעים: אנחנו מחזור בישיבה לצעירים שעבר את הפיגוע בישיבת "מרכז הרב". שאלתנו היא, האם כדי לממן את הקשר עם משפחות הנרצחים מותר לתת את כספי המעשרות? (הכוונה היא גם לכספי מעשרות של ההורים). (וחסר לנו מימון. אין אפשרות כלל לקיום הפעילויות בלי השקעת ממון רב!).
תשובה: פעילות זו יש בה גדר של חסד ואפשר לממן אותה מכספי מעשרות.
שאלה: להישען בשעת לימוד על ספר קודש: הרמ"א בהלכות ספר תורה כותב שאסור לשים ס"ת על ברכיו ועליו את אצילי ידיו. האם צריך להחמיר בשאר ספרים, כגון: סידור, שלא לשים על הברכיים כאשר אין מקום להניחו, למרות שיש מכנסיים חוצצים? האם כאשר לומדים אסור לשים את המרפקים על הספר או שהאיסור הוא רק כאשר שמים על הברכיים וגם מניחים את המרפקים?
תשובה: אין להשען עם המרפקים על הספר, זה לא כבוד הספר. לשים על הברכיים זה פחות בעיה.
שאלה: שימוש בפרוייקט השו"ת: קיבלתי ממישהו את תוכנת פרוייקט השו"ת פרוצה. 1) האם מותר לי להשתמש בה עכשיו שהיא נמצאת במחשבי? 2) בישיבתנו ישנה רשת וניתן על ידה להכנס לפרוייקט השו"ת באופן חוקי (מסודר ע"י פרוייקט השו"ת). אבל לי ספציפית יש בעיה במחשב שאינו מאפשר לי תמיד להתחבר לפרוייקט השו"ת. האם במקרה כזה, כאשר איני מצליח להתחבר, אני אוכל להשתמש בתכנה שישנה ברשותי?
תשובה: 1. אסור. 2. הרשות היא להשתמש בתוכנה החוקית דרך המחשב של הישיבה בלבד, אם המחשב שלך מקולקל ואינך יכול להתחבר לרשת של הישיבה, עליך לתקן את התקלה במחשב שלך. אין רשות להשתמש בתוכנה באופן אחר ללא רשות מבעלי התוכנה. הסיבה העומדת מאחורי הדברים היא שאתה חייב לשלם מדין "נהנה" מעמל וטורח של חברך, וכן ישנו איסור של "מה ששנוא עליך לא תעשה לחברך", ואם מדובר ביצירה רוחנית לרוב הפוס' ישנה בעלות ממונית ליוצר. הרב ניר אביב.
שאלה: כשרות דג : קבלתי דג בשם פלמידה כסופה. האם ידוע לכם על כשרותו? קיבלתי אותו נקי ולא מצאתי עליו זכר לקשקשים בכלל.
תשובה: אם אין כשרות על הדג, אסור להשתמש מאחר והקשקשים הם סימן לכשרות דג כשר.
שאלה: משמעת עצמית חוזק נפשי : נערך כנס נשים מחזק לא מזמן, מאוד רציתי ללכת, אך לבסוף וויתרתי מכל מיני סיבות, וגם עקב זה שחברה אמרה שזה יהיה המוני מידי. זה קרה לי בעבר שאני מושפעת מדעות של אחרים. אני מצטערת שלא עשיתי מספיק השתדלות. זה היה תורם לי המון מבחינה רוחנית ואני מאוד זקוקה לזה כרגע. מה אני יכולה לעשות בנידון? אשמח לעצות ולחיזוק. בנוסף, קשה לי מאוד לקום בבקרים, אני מפספסת תפילת שחרית למרות שאני מאוד רוצה לקום מוקדם ולהתפלל. כבוד הרב כתב לי שכנראה איני רוצה מספיק וצריך לעבוד על הרצון. איך אני עובדת על כך?
תשובה: מותר לשמוע דעות של אחרים, אבל צריך להיות ברור לך מה את רוצה. ההיגררות אחרי דברים של אחרים באה מחוסר בהירות שלך עם עצמך. ככל שתבהירי לעצמך יותר מה את רוצה, כך דברים שאחרים אומרים ישפיעו עליך פחות. לחיזוק הרצון צריך להבין את הערך של הדבר שרוצים בו. ככל שהדבר מובן בבהירות, כך הרצון לקיימו חזק יותר. כמובן שגם בניין המידות והיכולת להתמודד עם קשיים מסייעת. ולכן אמליץ לך על הספר: מסילת ישרים, שמכוון את האדם כיצד לבנות את אישיות כך שתמודד עם קשיים ותוכל להם. בהצלחה.