LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ביקור בבית העלמין: מהם מועדי הביקור בבית עלמין בקהילת אשכנז (מלבד יום השנה)? האם מדובר בהלכה או במנהג?
תשובה: המנהג הפשוט רק ביום השנה, אבל יש מנהגים גם בערב ר"ח אלול ומוזכר ברמ"א גם בערב ר"ה, וכל מקום יעשה כמנהגו. הרב רואי מרגלית (בשם הרה"ג זלמן מלמד).
שאלה: פסיקה עצמית, מקובלת?: האם מותר לי, לאחר לימוד מעמיק, להחליט על דעת עצמי, כי פסיקת פוסק מסויים מקובלת עליי יותר מהאחרים, אף אם דעתו לא התקבלה להלכה במשנה ברורה וכדו?
תשובה: הכרעת המשנה ברורה אינה מחייבת כאשר יש פוסקים גדולים שחולקים עליו. ובעיקר כאשר הדבר תלוי במנהגים, שבזה כל אחד צריך לנהוג כמנהג אבותיו. אם אתה בר הכי לברר סוגיא ולהגיע למסקנא שונה מהמשנה ברורה ויש פוסקים גדולים שעליהם אתה יכול להשען אתה רשאי להכריע כמותם.
שאלה: שלוש שיטות למלחמה ביצר: יש לי קשיים רציניים ביותר לקום לתפילה. לפעמים אני חוזר לישון מתוך תואנות שונות לסיפוק היצר, אך הרבה פעמים זה קורה לפני שאני מספיק בכלל להתחיל להילחם איתו. האם יוכל הרב להשית לי עצה כנגד הפגע?
תשובה: אני אנסה לתת לך כמה עצות: א. צריך לדעת שאחר שמתרגלים לקום לתפילה תקופה מסוימת הקושי עובר. ורק צריך להחזיק מעמד שבועיים.ואחר כך זה כבר לא קשה כל כך. ב. אדם צריך לקבוע לעצמו עונש כאשר הוא לא קם בזמן. למשל לא לאכול באותו יום עד הצהריים. ג. ולאידך גיסא אם עומד במשימה וקם בזמן במשך שבוע לתת לעצמו פרס עידוד.
שאלה: הלכות שכנים: האם בתור ר"מ הגר בדירת הישיבה (בשכירות) ניתן לחייב אותי בבניית חדר אשפה או בבניית גגון לחניית השכנים? אני משלם ועד הבית וטענתי כי אסור לקחת כסף זה לדברים אלו אלא למען תחזוקה שוטפת. האם צדקתי?
תשובה: בענין הגר בשכירות בדירה בדרך כלל אין לחייבו בהוצאות הנוגעות לחידוש צורת הבית, שכלולו וכדומה. אמנם אם השכירות מיועדת לשנים אחדות מן הראוי להשתתף באופן חלקי גם בשכלולים אלה כי סוף כל סוף הוא נהנה מהם. ויש לחלק בין השתתפות להוצאות תחזוקה הנעשות באופן סדיר (כמו זיפות הגגג, צביעת חדרי מדרגות וכדומה) הנעשות אחת לכמה שנים, שאז יש לשלם באופן יחסי, כמו אם נהוג לסייד או לזפת אחת לשלוש שנים יש לשלם שליש על כל שנה וכדומה. ומה שנוגע לבניית חדר אשפה כאן יש לצמצם ואולי לשלם פחות מעשירית לכל שנה, ועל בעל הבית לשלם את השאר. אם כי במידה וערך הדירה עולה כתוצאה מאותו שיפור בעל הבית שהשקיע זכאי לבקש תוספת בשכירות. ובנוגע לבניית גגון לחניה אם השכיר אינו מחזיק רכב ואיננו נהנה מזה כלל וכלל לענ"ד פטור מת כלשהו.
שאלה: לימוד בנים ובנות ביחד : האם מותר הלימוד של בנים ובנות ביחד בגיל צעיר שאין בהם הרהור ויצר הרע?
תשובה: לכתחילה כמובן עדיף שבנים ילמדו לבד ובנות לבד החל מכיתה א. אך אם הישוב קטן ואין אפשרות של הפרדה בין הכיתות, כל עוד שאין הרהורים רעים ההכרח לא יגונה ואפשר ללמוד יחד עד גיל תשע.
שאלה: מה תרומת השרות הלאומי?: במה בנות השירות הלאומי עוזרות למדינה? לעיתים הן לא מקצועיות, ואף מהוות איזשהו נטל על המדינה שמס ת אותן, כמובן שבמישור האישי הן עוזרות הרבה, אך השאלה היא כיצד הן עוזרות דוקא למדינה?
תשובה: המדינה משקיעה הרבה כסף ומשאבים בעזרה לנזקקים בתחומים שונים ובנות השרות הלאומי מסייעות למדינה בשרותים אלו. וכך בנות השרות הלאומי תורמות למדינה. אולם במקום שהתרומה של הבנות היא פחות ממה שהמדינה משקיעה בבנות אין הצדקה לשרות כזה. אכן כיום יש עודף בנות המתנדבות לשרות הלאומי. על כן היה רצוי שחלק גדול של הבנות תמשכנה מיד אחר התיכון בלימודים גבוהים ותדחנה את השרות הלאומי לאחר סיום הלימודים כמו שדוחים בני הישיבות את שרותם לצבא.
שאלה: ציצית תכלת כשרה או ציצית רגילה מהודרת?: יש ברשותי ציצית תכלת שכשרה בדיעבד (נקרעו חלק מהחוטים בצורה חלקית) וכן ציצית רגילה מהודרת. עם איזו מהם עדיף ללכת?
תשובה: כידוע אין הסכמה בין רוב גדולי הפוסקים על חוט התכלת בציצית. ולכן, ודאי שההידור הוא ללכת בציצית מהודרת לבנה על פני ציצית תכלת, כיון שיש מעלה נוספת מלבד ההידור בציצית גם בהשתתפות במצוה כרוב רובם של ישראל. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד שליט"א. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א. לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: נפילת תפילין: נפלו לי תפילין בכיסן על הריצפה. האם זהו נחשב לביזוי תפילין? כיצד עלי לכפר עליו? האם נטילת החלטה על עצמי לעשות משהו מיוחד כגון תרומת כסף לנזקקים או הנחת תפילין לאנשים חילוניים שאני מכיר תהיה מספקת לכפר על כך?
תשובה: כשתפילין נופלים לרצפה כמות שהם בלי הבית (הקופסא) שלהם, נהגו לצום יום אחד לכפר על כך, אך אם נפלו עם הבית נהגו לפדות בצדקה לעניים. אך בזמננו שירדה חולשה לעולם, אם לאדם קשה להתענות, או שהוא שכיר או שהוא מלמד או לומד תורה והצום יפגע בריכוזו וביכולתו עדיף שיתענה תענית דיבור ויפדה בצדקה בכל מקרה. הרב רואי מרגלית
שאלה: פסיקה עצמית: הרב! האם מותר לכל אדם, לאחר עיון בסוגייה הלכתית כלשהי,ולאחר בדיקת דעות הפוסקים, להחליט על דעת עצמו שדעת פוסק מסויים עדיפה בעיניו, גם אם אין זו הדעה שנפסקה להלכה(נניח במ"ב, או פוסק אחרון אחר מקובל על כולם), ולנהוג על-פי דעה זו?
תשובה: רק פוסק מוסמך רשאי לעשות זאת במקרים חריגים כשיש לו שיקולים הלכתיים לכך.
שאלה: תנור שבת: האם מותר לחמם בשבת אוכל ב"תנור שבת", תנור עם מצב ברירה בו החום נשאר קבוע?
תשובה: משאלתך לא ברור באיזה מאכל מדובר, יבש או לח, מבושל כל צרכו או לא. עכ"פ גם אם מדובר במאכל מבושל כל צרכו ויבש אין לחממו בשבת בתנור משום שהוא נראה כמבשל בשבת.
שאלה: חתונה מאוחרת: יש לי חבר כבר שנתיים ואנחנו מתלבטים רבות לגבי חתונה. השאלה שלי היא האם אנחנו צריכים להתחתן למרות שאין לנו אמצעים.? (כסף, דירה.) והאם לזוג נשוי מותר לעשות דבר כלשהו שימנע ילדים מסיבה של מחסור באמצעים? או שבמצב שלנו עדיף לחכות עם החתונה?
תשובה: הרבה מתלבטים בנוגע לחתונה בגיל צעיר. מצד אחד עדיף להתחתן כמה שיותר צעירים כדי למנוע מכשולים בדרך ולא לדחות את המצוה של פרו ורבו, ומאידך הרמב"ם כבר כתב שאדם צריך קודם כל למצוא פרנסה ורק אחר כך להתחתן. ואולי יש לומר שהיום המצב שונה כיון שגם ההורים וגם המדינה תומכת בזוג צעיר עד שהוא יכול לעמוד על רגליו. גם זוג שמחליט להתחתן לפעמים שואל לגבי מניעת הריון בתחילת הנישואין. זאת שאלה קשה כיון נישואין הן בשביל ללדת ילדים אז לא פשוט שמותר למנוע הריון לפני שקיימו את מצות פרו ורבו, זאת אומרת בן ובת, מה עוד שיש זוגות שלקיחת אמצעי מניעה מפריע אחר כך להכנס להריון. יש מקרים מעטים מאד שהתירו שימוש באמצעי מניעה. לכן לגבי שתי שאלות אלה קשה להכריע דרך אי-מייל ועדיף לדבר ישר עם רב שמכיר אתכם או לפנות לאחד מהרבנים במכון פוע"ה 6515050-02 והוא ישמח לעזור לך.
שאלה: לימוד בשמירה: האם לשומר בכניסה לבניין מותר ללמוד בזמן העבודה או שיש בזה חשש גזל או אבק של גזל?
תשובה: אם זה פוגע כלשהו במילוי תפקידו - אסור. במקרה והמעביד אוסר - גם אסור. אם אינו עובר על התנאים הנ"ל - מותר.
שאלה: ח"י רוטל משקה: יש ארגונים כמו "הכנסת אורחים" במירון שמבטיחים לציין את שם החולה על קבר הרשב"י ביום ל"ג בעומר, תמורת זה ששולחים אליהם כסף עבור קנית וחלוקת ח"י רוטל משקה. אם אין באפשרותי להגיע לשם, האם אפשר לסמוך על זה או שיש צורך בפעולה מעשית כדי לבצע את הסגולה?
תשובה: עדיף תמיד שאדם ישתדל בעצמו בכל דבר וחשובה בעיקר התפילה עצמה כי לב יודע מרת נפשו, אך בכל מקרה כשאי אפשר להגיע יתפלל במקומו ויכול לשלוח גם תרומה לנזקקים או לקנית ח"י רוטל משקה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: שיער ארוך: האם יש בעיית חציצה או בעייה אחרת בהנחת תפילין אם בחור מגדל שיער ארוך? מה יחס ההלכה, ובמיוחד ביחס לנהוג בחברה בימינו, לגידול שיער ארוך אצל בנים?
תשובה: מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל ענה לי פעם על שאלה זו ואמר שמשלושה צדדים יש להימנע מגידול שיער ארוך: א. חציצה לתפילין. ב. לא ילבש. ג. גאוה.
שאלה: שמות של בני זוג: האם יש בעיה בכך שאדם ישא אשה ששמה הוא כשם אמו או אחותו, או אשה שתתחתן עם גבר ששמו כשם אביה או אחיה? מה עושים במקרה כזה?
תשובה: ע"פ צוואת ר' יהודה החסיד (יש אומרים שצוה רק לזרעו ולא לאחרים) אין לאיש לישא אשה ששמה כשם אמו וכן אין לאשה לישא איש ששמו כשם אביה. אך הרבה מהאחרונים התירו אם מתקיים אחד מהתנאים הבאים: 1. רק אחד מהשמות זהה (אם יש לכל אחד שני שמות). 2. שקורים לאחד מהם בכנוי ולא בשמו הרגיל. 3. שלאחד מהם קורים בשם תואר כגון: הרב. 4. לשנות במקצת או להוסיף שם לאחד השמות. 5. שהחתן תלמיד חכם. 6. כשהחתן מעל גיל 20. 7. כשלא יקרא לאשתו בשמה (או להיפך במקרה השני). 8.כשלא דרים באותה עיר של ההורים. 9. כשהאדם שנושאים את שמו כבר לא בחיים. 10.כשזה שנושאים את שמו מסכים. בדיעבד שכבר השתדכו אין לחשוש לכך ו"שומר מצוה לא ידע דבר רע". הרב רואי מרגלית
שאלה: 200 שנה למלכות החשמונאים?: כיצד מיישבים את הקושייה על דברי הרמב"ם בהלכות חנוכה על מלכות ישראל של מאתיים שנה, כאשר בפועל אנו יודעים שמלכות עצמאית לחשמונאים בארץ הייתה רק כ-70 שנה?
תשובה: מלכות החשמונאים היתה אמנם רק שבעים שנה, אבל המשיך שלטון יהודי בארץ ישראל גם לאחר מכן כ-130 שנה עד החורבן. הרב רואי מרגלית.
שאלה: להסתובב בקניון בשבת: האם מותר להשתמש בימי שבת וחג בשירותים ציבוריים שברחובות ובקניונים טמאים?
תשובה: אם אין ברירה, כיון שאנו לא רוצים שאדם ישהה נקביו ויעבור על בל תשקצו, וכן ההתאפקות מביאה לידי עקרות, ועוד שיש בזה משום כבוד הבריות אפשר להקל להיכנס ולא נחשוש למראית עין שיראו אדם דתי נכנס למקום חילול שבת, אך כל זה בתנאי שלא נכנס בדלת חשמלית או מאבטח שבודק אותו במכשיר חשמלי (וזה כמעט לא מצוי). הרב רואי מרגלית.
שאלה: יין בקדושת בשביעית בחוץ לארץ: קניתי בחוץ לארץ יין קדוש בקדושת שביעית מענבים שגדלו בעבר הירדן. במידה וקיימת בעיה להנות מפרות שביעית בחוץ לארץ, מה לעשות עם היין?
תשובה: יש לברר אם היין בכלל קדוש בקדושת שביעית. יש מקומות בעבר הירדן שאינם בגבולות עולי בבל, יש מחלוקת אם בגבולות עולי בבל יש בכלל קדושה וביעור, לא ברור שהענבים היו של יהודים בעבר הירדן וכו'. אם ברור שהגיע אליך יין החייב בקדושת שביעית וביעור, היתה חובה לבערו בפסח תשס"ב. במקרה שאדם לא ביער את היין בפסח הרי שהיין נאסר אלא אם כן היה היין אצל אחר והוא מקבל כעת את היין שאז יכול גם כעת לבערו. כמו כן ניתן להקל לאדם ששכח לבער בפסח ונזכר כעת, שיפקיר עכשיו. הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: אימון ילדים בקראטה: האם מותר לאב לאמן את ילדיו בקראטה (או אומנויות לחימה אחרות) כאשר הוא עלול לקבל מהם מכות תוך כדי אימון?
תשובה: אין זה ראוי שהאב ילמד את בניו באומנות לחימה שמא יפגע ויקפיד על בניו אפילו הקפדה כלשהי לרגע ויגרום להם: "לפני עיור לא תתן מכשול". וכך ראינו שגזרו חכמים נידוי על אב שמכה את בניו לצורך חינוך שמא לא יעמדו בנסיון ויקללו או ירגיזו ויש בזה איסור "לפני עיור". ולכן במקרים מיוחדים הקרובים לפיקוח נפש יש לשקול ולהתיר על פי הכלל של פיקוח נפש דוחה את רוב האיסורים. לימוד אומנות לחימה
שאלה: מי שלא שמע את הברכה: מה עלי לעשות במקרה שאדם מברך וצריך לענות אחריו אמן, אבל אני לא שומע מה הוא מברך? האם עליי לענות אמן? למשל אדם שמברך בלחש את ברכת התורה ולא שמעתי אף מילה.
תשובה: אתה יכול לענות אמן. ראיה מסוכה (דף נ"ב) מבית כנסת גדול באלכסנדריה שהיו מניפין בסודרין והציבור היה עונה אמן. לתשובת הרב דב ליאור. האם מותר לשמוע זמרת ברדיו? למה אי אפשר לשמוע קריאת מגילה ברדיו?
שאלה: תספורת לילד בגיל שלוש: האם עלי לספר את בני בל"ג בעומר או בתאריך הולדתו (כ"ח באייר) ומה הברכה שעלי לברך?
תשובה: צריך בל"ג בעומר כך כתוב בתשובות האדמו"ר מחב"ד כי מגלגלין זכות ליום זכאי ומסתמא לא כל הילדים נולדו באותו יום מכוון. וביחוה דעת כתב שילד הוא כמו עץ שכתוב: "שלש שנים לא יאכל ובשנה הרביעית קדש הילולים", ול"ג בעומר הוא יום "הילולים" של שמחה וחדוה. בכל מקרה אין לברך שום ברכה על כך. הרב רואי מרגלית.
שאלה: משך אבילות בימי הספירה: האם יש מקור למנהג להמשיך את האבילות של ימי הספירה במשך כל ימי הספירה להוציא ל"ג בעומר? מה אפשר לעשות למי ששכח להספר בל"ג בעומר לפי שיטה זאת?
תשובה: יש מחמירים וסוברים שראוי לנהוג אבלות בכל ימי ספירת העומר עד ערב חג השבועות, שכן על פי הגירסה המקובלת בתלמוד, בכל הימים שבין פסח לשבועות מתו תלמידי רבי עקיבא, ובכולם ראוי לנהוג אבלות. למעשה יש מהאשכנזים שחוששים למנהג זה ונמנעים במשך כל ימי ספירת העומר מדברים שיש בהם שמחה יתירה כריקודים ומחולות, ואף נישואין. וכך הוא לפי גירסת רב נטרונאי גאון ורי"ץ גיאת, שאין נושאין אשה בין פסח לעצרת. אמנם למעשה, העיקר שהאבלות היא ל"ג יום, לפי השיטות השונות המוזכרות בשו"ע או"ח תצג, ב.לגבי תספורת, על פי מנהג המקובלים, אין מסתפרים בכל הספירה, אבל אין זה מחמת אבלות אלא מטעמים שבתורת הסוד. אשכנזי ששכח להסתפר בל"ג בעומר, ורוצה להחמיר בכל התקופה. או שיחמיר, או שיקל להסתפר בערב שבת.
שאלה: קביעת מין העובר: האם מותר להתערב או לנסות לקבוע את המין של העובר שיולד?
תשובה: תאר לעצמך שרוב האנשים בעולם יעדיפו בן או בת, מה יהיה על המשך קיומו של המין האנושי? לכן בדרך כלל אין להתערב במעשה ה' חוץ ממקרים חריגים על דעת הפוסקים.
שאלה: אשה שהשתגעה: האם מותר לבעל שאשתו השתגעה לגרשה או לשאת אשה שניה על פניה?
תשובה: גט אי אפשר לתת לאשה שנשתגעה, והיא אינה בת גירושין. בתשובות הרשב"א משמע שמתירים לו לישא אחרת וכן פסק הרמ"א בשו"ע אבן העזר סימן א' סעיף י', ולא צריך היתר של מאה רבנים. אולם הכלבו והב"ח הצריכו היתר של מאה רבנים אף בזמן הזה. והמהרש"ל אוסר בכל ענין. הרב רואי מרגלית
שאלה: הלכות שמו"ת: ממתי אפשר להתחיל לקרוא את פרשת השבוע - שניים מקרא ואחד תרגום? האם זה משנה אם קוראים כל פסוק פעמיים ואח"כ תרגום או שאפשר לקרוא את כל הפרשה ברצף ואח"כ לחזור פעם שניה?
תשובה: לאחר תפלת מוסף של שבת אפשר כבר להתחיל ללמוד את הפרשה של שבת הבאה, ואפשר לקרוא הכל ברצף פעם אחר פעם מקרא, ואח"כ עוד פעם תרגום. הרב רואי מרגלית.
שאלה: גדר מצות "לא תסור": האם יש היום מצווה לשמוע בקול חכמים? למה?
תשובה: יש מחלוקת בין הרמב"ם והרמב"ן האם אנו מחוייבים בכל מצוות דרבנן מהתורה בגלל מצות "לא תסור מן הדבר אשר יגידו לך ימין ושמאל" שנותנת כח בידם של חכמים או חייבים רק מדרבנן. וכדאי שתעיין בספר החינוך ובמנחת חינוך במצוות תצה-תצז שמסבירים את הגדר של מצוה זו במפורט. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חיפוש אחר דרך ה  - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנושא חיפוש אחר דרך ה רציתי לשאול: א. הרב כתב: "כל שתעשי לשם שמים יקובל", אם אלך בדרך אחת ובסוף יתברר שהיא אינה מדויקת כיצד יתכן שתקובל, הרי זה הפך רצון ה? ב. בקשר לויכוח בין הציונות הדתית והחרדים, לגבי היחס לארץ ישראל ולגאולה, הדבר נראה לי חשוב ועקרוני ולעיתים נראה שנושא זה משפיע על על דברים אחרים חשובים כגון: מצות לימוד תורה (יום שלם, חצי יום, שעה ביום וכו ), הקפדה על מצוות ועוד ובכלל זוהי דרך חיים שונה, כך נראה לעניות דעתי. אני אודה מאוד לרב אם יפרט לי בנושא זה ויעזור לי למצוא את דרכי.
תשובה: א. כל שתעשי לשם שמיים יקובל פירושו - לאחר עמל וחיפוש אמיתי ללא משוא פנים. מה שתעשי מתוך כוונה לפגוש את ה' יקובל. בסה"כ מדובר על שתי דרכים בתוך עבודת ה' ורב בהן המשותף על המפריד והגמרא במסכת סנהדרין אומרת " אין לו לדיין אלא מה שעיניו רואות" ואל לו לפחד (לאחר העיון והבדיקה) שמא טעה. כך אומרת התורה "לא תגורו מפני איש" ואין לדיין להכריע אלא לפי הבנתו, תפיסתו וראות עיניו. על כן אני חוזר ומציע לך למצוא כתובת רבנית רוחנית שתוכל להדריכך וללוותך בדרך עד שתמצאי מרגוע לנפשך הצמאה ואשרייך על הנחישות. ב. אכן, נושא הציונות, הגאולה וארץ ישראל נמצאים בלב ליבו של הבירור ויש לכך השלכות על כל צורת החיים. אם תרצי פירוט בע"פ תוכלי לפנות לאתר ולבקש ליצור איתי קשר ואשמח לפרט. הרב משה אליה.
שאלה: ברכת האורח במלון של גויים: האם בהיותי בחוץ לארץ במלון של גויים אני יכול לאמר "הרחמן הוא יברך את השולחן הזה ויסדר בו כל מעדני עולם" למרות שמדובר בשולחן של גויים?
תשובה: כיון שברכה זו לא חובה ונתקנה לאורח לברך את בעל הבית, יכול להיות שבכלל בבית מלון לא צריך לברכה ובפרט אם הוא מלון של גויים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: תפילה מקוצרת לנשים: נשים שאין להן מספיק זמן בבוקר על מנת להתפלל את כל התפילה, אלא רק חלקים קצרים מתוכה, מהם חלקי התפילה שעליהן להקפיד לומר?
תשובה: עליהן להקפיד ולהתפלל תפילת שמונה עשרה ואין צורך להוסיף חלקים נוספים. ומוטב מעט בכוונה מהרבה שלא בכוונה.
שאלה: ספק בספירת העומר: 1. אדם המסופק איזה יום היום לעומר (לדוגמא ד או ה ) כיצד ינהג? 2. כיצד פותרים את בעיית ההפסק באם פוסקים בשאלה הנ"ל לפי שו"ת "דבר אברהם"? 3. כיצד ניתן לברך על שתי הספירות באם פוסקים בשאלה 1 כשו"ת "הר צבי"? ומדוע הוא מדמה זאת לתפילין של רש"י ור"ת שכן על כך נפסק שאין מברכים? 4. האם אין בספק זה פגיעה בעצם הספירה שכן משמעות ספירה היא שהמספרים עוקבים אחד אחר השני?
תשובה: מפאת קוצר הזמן ועומק השאלה אענה בקצרה מה שנראה לעניות דעתי. יש מחלוקת באחרונים אם אדם מסופק ואין ביכולתו לברר מהי הספירה של אותו יום מה יעשה. יש שכתבו שיספור ויזכיר שני הימים ורוב הפוסקים כתבו שיזכיר שני הימים בלא ברכה. וכדי להבין זאת יש לשאול את שאלת הר"ן והרז"ה ששאלו מדוע אין אנו סופרים שני ספירות מספק בחו"ל כמו שנוהגים יו"ט שני של גלויות וכך נהגו גם פעם. וכתבו הפוסקים שמזה שלא תירצו שזה הפסק משמע שלא חששו לזה. ועוד שמתקן את עצמו תוך כדי דיבור וממה נפשך מזכיר בסופו של דבר גם את היום הנכון רק שאינו מבורר לו מהו. גם את שו"ת הר צבי אפשר לתרץ כך. וגם אין פגיעה בימים העוקבים שבכל מקרה מזכיר גם את היום הנכון, והספירה השניה היא דיבור בעלמא. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מהם החגים מדאורייתא ומדרבנן?: רצוני לדעת מהם חגים מדאוריתא ומהם חגים מדרבנן ומה ההבדל ביניהם?
תשובה: החגים מדאותייתא הם שלושת הרגלים: פסח, שבועות וסוכות עם הימים הנוראים: ראש השנה ויום הכיפורים. מדרבנן נקבעו לנו החגים: חנוכה, פורים ויום העצמאות והם על ניסים שקרו לעם ישראל במהלך הדורות. מלבד זאת ישנם מספר מועדים בהם נוהגים להרבות שמחה ולא לומר תחנון כגון ל"ג בעומר. ר' אלעד גרוס.
שאלה: מצוה הבאה בעברה: האם מותר לבעל לתת לאדם נזקק אוכל של אשתו?
תשובה: ודאי שאסור כי אדם מחויב בפרנסת אשתו ואדם לא יכול לעשות מצוות על חשבונם של אחרים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מתנה לבחורה לפני החתונה: האם מתנות לבחורה (כולל טבעות ושרשרות) לפני החתונה נחשב כקנין ויש לחשש לקידושין, והאם יש הבדל אם אני מאורס או לא?
תשובה: כדי שקידושין יחולו בד"כ צריך קנין בשוה כסף בנתינה של הגבר לאשה ואמירת מלות הקידושין וכוונה ברורה של שניהם למעשה. ולכן כדי למנוע כל חשש כדאי להגיד במפורש שזה מתנה ולהקפיד בכך יותר כשכבר משודכים. הרב רואי מרגלית.
שאלה: הקמת מאחזים: האם יש להמשיך לכבוש שטחים נוספים ביש"ע וליישבם, או כפי שיש הטוענים כי עכשיו צריך להשקיע בדברים אחרים, בתוך הגבולות הקיימים, ולא בכוחניות נפתור את בעיותינו?
תשובה: בוודאי צריך להמשיך לישב את ארץ ישראל כולה ואת יש"ע במיוחד ועם זה גם לפעול בתחומים אחרים לחיזוק עם ישראל ברוח ובחומר.
שאלה: מגע גוי ביין: האם צריך להקפיד שעובד זר המטפל בקשיש לא יגע ביין? איך עושים את זה? באילו סוגי יין יש להקפיד? מה דינו של מיץ ענבים?
תשובה: מגע של גוי ביין הופך אותו ליין נסך. ובענין יין מפוסטר (שזה כמעט כל היינות היום שעוברים פיסטור בטמפרטורה של 85 מעלות והדבר מצויין על הבקבוק) נחלקו הפוסקים: שו"ת שבט הלוי, אגרות משה והגר"ע יוסף התירו. אך הגרש"ז אויירבך, הרב בן ציון אבא שאול והגרי"ש אלישיב אוסרים. ונראה לי שמקרה דנן אם אפשר לדאוג למישהו מהקהילה שיקדש לו עדיף, ואם לא, נראה שאפשר להקל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חופשה בשלושת השבועות: החופשה השנתית שלי בתאריכים קבועים כל שנה ואין אפשרות לשנות את התאריך. האם מותר לצאת לחופשה בחו"ל או בכל מקום אחר בשלושת השבועות?
תשובה: האם מותר לצאת לחו"ל לטיול, זו שאלה בפני עצמה, עדיף להשאר בארץ ולא לצאת לארץ העמים שחכמים גזרו עליה טומאה. ובארץ ישראל אפשר לצאת לחופשה של מנוחה בשלושת השבועות.
שאלה: צליית כבד בנייר: לפי מיטב ידיעתי לשיטת הט"ז ניתן לצלות כבד הכרוך בנייר כיון שהוא נימוח, אולם ישנם החולקים על כך. האם גם לשיטת החולקין על הט"ז ניתן לצלות כבד כאשר מדובר בנייר אשר אינו כרוך סביב הכבד אלא אלא מונח על הרשת כאשר ממילא הבמגע עם האש הנייר נשרף מייד כך שאינו מונע את שריפת הדם הזב? כמו כן, האם במקרה זה יש נפקא מינא לעניין השימוש ברשת לקליית ירקות כמו חצילים?
תשובה: יציאת הדם מן הכבד צריכה להיות חפשית ומהירה וכל עכוב שיגרום להצטברות נוזלים יפגע בצליה ויגרום לבישול. לפיכך עטיפה כמו ניר, אם תישרף במהירות במקביל ליציאת הנוזלים אין בעיה וכנ"ל ברשת אם היא מחוררת מספיק או שהיא בשיפוע שהנוזלים המופרשים מיד יורדים אז מותר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: חימום דבר לח על הפלטה: קיימת לנו בעיה עם השארת אוכל לח למשך כל השבת: אם לא שמים פלטה על שעון שבת - האוכל נשרף ונעשה לא טעים. אם שמים פלטה על שעון שבת כך שיחמם רק לפני הסעודות - האוכל עומד כל הלילה בחוץ ועלול להתקלקל בימות הקיץ. איך ניתן לפתור בעיות הללו?
תשובה: עיין בשאלה "חימום דבר יבש על הפלטה" על הגדרת דבר לח ויבש. היוצא מכאן הוא שלאשכנזים יש בעיה בחימום תבשיל בסיטואציה כזאת, ולכן האפשרויות הן: לשים כלי ע"ג כלי, או לסדר את התפריט כך שבבוקר לא יהיה אוכל נוזלי שמתקלקל בשהיה על הפלטה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אוכל בחוץ לארץ: האם מותר לאכול בחוץ לארץ ציפ ס במסעדה לא כשרה, כשהציפ ס מוכן בפס יצור מיוחד והשמן הינו שמן צמחי? כנ"ל האם אפשר לאכול דג כשר במסעדה לא כשרה, כשאני אניח את הדג ללא תיבול בנייר כסף על רשת הגחלים, ואוכל בכלים חד פעמיים?
תשובה: א. צריך לבדוק אם המטגנות של הצ'יפס מיועדות לצ'יפס בלבד. במידה ולא, לא ניתן לאכול שם כלל. ב. יש לבדוק האם הכף שמשמשת להוצאת הצ'יפס לא משמשת לשאר בישולים (בשרים וכד') וכן לגבי הסכין שהשתמשו בה לקילוף. ג. יש לוודא שאין חשש של בישולי נכרים בצ'יפס ועל כן הנחת האוכל צריכה להתבצע על ידי ישראל לדעת מרן. לדעת הרמ"א מספיק בהדלקת האש על ידי ישראל. ד. יש לבדוק מהי כשרות השמן, כמובן. ה. יש להקפיד להשתמש בכלים חד פעמיים. כנ"ל לגבי הדג. בארץ ישראל, חס לו מזרעו של אברהם להכנס למקום ללא כשרות, ולו משום מראית עין.
שאלה: המתנת ש"ץ לפני שמונה עשרה: במנין שבו משתתפים כ-30 אנשים, ולא כולם אוחזים עם הש"ץ ר התפילה, האם על הש"ץ להמתין לפני תפילת י"ח כדי שיהיו עשרה שיעמדו? האם מספיק עשרה אנשים (זה לא רוב האנשים - ואם יחכו עוד דקה יצטרפו הרבה יותר)? מה יעשה ש"ץ שמסתפק אם המתפללים העומדים על רגליהם אכן אוחזים לקראת י"ח?
תשובה: כתב המשנה ברורה בסימן צ': עיקר תפלה בציבור הוא תפלת שמונה עשרה, דהיינו שיתפללו עשרה אנשים שהם גדולים ביחד. ולכן ברור שיש ענין שימתין הש"ץ לפני שמונה עשרה כדי שיהיו עשרה שעומדים להתפלל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: מהות איסור ייחוד: ברצוני לידע מהי חומרת איסור ייחוד, ומה הרעיון העומד בבסיסו. בנוסף, הייתי רוצה עד מאוד לדעת האם יש בכך החטאה של בת מישראל שאינה שומרת על איסור זה, אם איני שומר על איסור זה.
תשובה: מקור האיסור: יחוד עם אשה נשואה לרוב הפוסקים הוא איסור תורה, ודוד ובית דינו אסרו גם בפנויה, והלל ושמאי גזרו גם על יחוד עם גויה. טעם האיסור: א. למנוע התבודדות של גבר ואשה שלא יבואו להיכשל בעוון חמור יותר. ב. למנוע את חשד הבריות שלא יחשבו עליהם שנכשלו בעבירה. חומרת המעשה: בזמן הסנהדרין היו לוקין על כך מכת מרדות אם התיחד עם פנויה, ומלקות אם התיחד עם נשואה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: טומאה בחפצים: האם גם בגיל 16 חל איסור עלי לגעת בחפץ שנגעה בו אישה נידה (או נערה נידה בגילי)? אם כן, מדוע? אם לא, מאיזה גיל, או שלב בחיים, חל איסור זה?
תשובה: אין איסור כיום שבית המקדש לא קיים, לנגוע בחפצים שנגעה בהם אשה נדה, ואין הבדל בגיל בין צעיר למבוגר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: נסיעה לכותל - מסוכנת?: אני מורה בביה"ס ממלכתי דתי בנתניה ואנחנו עורכים ערב להורים בו עליהם לדון בשיתוף עם הבנות בדילמה ע"י קריאת מקורות תומכים. הדילמה שרצינו להציג היא האם להרשות לילדה לנסוע לטיול לכותל בירושלים על אף הסכנה בדבר? ( בחרתי בשאלה זו כיוון שהזדעזעתי לראות שהורים רבים אכן לא מרשים לבנותיהן לנסוע לשריד בית מקדשנו). אשמח אם תוכלו לעזור לי ולכתוב פסק בענין או להפנות אותי למקורות.
תשובה: שאלה זו אינה הלכתית גרידא ואי אפשר לנתק אותה מהמציאות בשטח. וודאי שאסור לאדם להכניס עצמו למקום סכנה מדין "ונשמרתם מאוד לנפשותיכם". השאלה היא מהו מקום סכנה? שהרי גם הכביש הוא מסוכן ולא יעלה על הדעת שנגזור לא לעבור את הכביש, שהרי אם כך - אין לדבר סוף. במקרים כאלו גם הרבנים מתייעצים עם בעלי המקצוע והמומחים לאותו נושא. וכן הדבר גם בנסיעה לכותל, כיון שכוחות הביטחון אומרים שאין בכך שום בעיה הדבר מותר בהחלט והעובדה היא שרבנים מכל החוגים וכל עמך בית ישראל מגיעים לשפוך את שיחם בכותל, וודאי שאין בזה שום בעיה והדבר מותר ואף חשוב בימים אלו. להרחבה בנושא זה
שאלה: רבנות או בד"ץ?: מה צריך לאכול, רבנות או בד"ץ?
תשובה: לפי ההלכה עד אחד נאמן באיסורין. ולכן כל אדם אמין ניתן לסמוך עליו. להמשך הדיון בנושא. עוד בנושא זה.
שאלה: מעלת האשה ביחס לאיש: קראתי את תשובת הרב לגבי הקפות בזמן החופה והרב בסוף דבריו כתב שהאישה היא כמו האור המקיף שבגלוי מעמדה נמוך יותר. אני לא מצליחה להבין למה מעמדה של האישה בגלוי נמוך יותר. אני תמיד שמעתי שרבנים מדברים בשם התורה על המעמד המכובד של האישה ושהאישה לא שווה פחות מהאיש וכו'. ושקראתי את הדברים זה היה אפילו קצת מעליב לקרוא זאת.
תשובה: הנושא מורכב יותר. אין ללמוד כל דבר מתוך מבט של תחרות ומאבק בין המינים, אלא מתוך חיפוש ההשלמה. ולכן יש צדדים גלויים ויש פנימיים.והדבר רמוז ב"אור מקיף". כיוצא בזה, שני פירושים ישנם לברכת הגברים: "שלא עשני אשה", והנשים: "שעשאני כרצונו". לפירוש אחד יש זו כעין הצדקת הדין על הרעה, שאף שהנשים נצטוו בפחות מצוות, הן מברכות את ה' מתוך אמונה שהכל לטובה, ואומרות "שעשני כרצונו" (טור או"ח מו, ד). לעומת זאת יש מפרשים, ש זו באה לידי ביטוי מעלתה היתירה של האשה, שהיא מכוונת יותר לרצונו של ה' יתברך, ולכן דווקא היא יכולה לומר "שעשני כרצונו". וזה שהנשים מחויבות בפחות מצוות, הוא מפני שמצד טבען הן מתוקנות יותר, ולכן נצרכות לפחות מצוות כדי לתקן את עצמן. הדבר בא לידי ביטוי בכך שהאדם נברא עפר מהאדמה, ואילו האשה נבראה מחומר זך יותר, מצלעו של האדם. כלומר האשה מבטאת התפתחות נוספת מעל קומתו של האיש (שיחות הרצי"ה קוק מס' 9, סעיפים 5-8). לא מקרה הוא שלפירוש הפשוט ישנה עדיפות לגברים, ולפירוש העמוק ישנה עדיפות לנשים  מפני שאכן לפי המבט הפשוט מעלתם של הגברים יתירה, ואילו מעלתן של הנשים ניכרת על ידי מבט עמוק יותר. ולכן הצניעות המדגישה את המעלה הפנימית חשובה יותר לנשים. ושוב מתוך מבט של תחרות נעלבים מכל דבר, ומתוך מבט של השלמה שמחים בהסברים כאלה.
שאלה: המרת קופת צדקה : קיבלנו קופת צדקה מלאה בכסף. הבעיה היא שהקופה עצמה שייכת למוסד אחר. השאלה היא האם מותר היה לקחת את הקופה השייכת למוסד ההוא ולתת אותה למוסד שלנו? האם חובה עלינו לתת את הכסף למוסד שרשום על הקופה?
תשובה: יש להניח שהתורמים התכוונחו לתרום על שמו של המוסד הקופה שייכת לו. אם לא היה שום כיתוב על הקופה והתורמים ל אידעו למי תורמים הדבר נוגע בשאל האם כליו של קונה ברשותבעה"ב קונים לקונה.
שאלה: מותר להסתכל על חמץ בפסח?: בחוהמ"ע פסח הייתי בשדה התעופה נתב"ג בלוד. בזמן שחיכיתי לאוטובוס לירושלים שמתי לב שאני עומדת ליד שדה של שעורים כמדומני. האם אסור היה לי להתבונן בהם משום בל יראה? או שמא איסור זה תקף לרשות היחיד ולא לרשות הרבים?
תשובה: בל יראה ובל ימצא הוא מושג של רשות ושייכות ולכן אין בעיה להסתכל על חמץ אם הוא לא שייך לך. הרב רואי מרגלית.
שאלה: אבילות לגיורת: גיורת שאביה מת בחו"ל וקבורתו לפי נוהגי הנוצרים בעוד שלושה שבועות. האם צריכה לשבת שבעה וממתי? האם צריכה להשתתף בטכסי המשפחה בחו"ל? האם יש בעיה בהשתתפות בטקסים אלו?
תשובה: גרי צדק לא חייבים באבילות על הוריהם. אם בכל זאת אדם מצטער מאוד ורוצה להתאבל ניתן לשבת שבעה אלא שאין צורך לעשות זאת על פי דיני האבילות (כגון תאריך התחלת השבעה ודיניה). כנ"ל אין צורך להשתתף בטקסי הקבורה וההספד הנוצריים. אם הטקסים הם טקסים דתיים (או שהם מתבצעים בכנסיה) יש בעיה הלכתית בהשתתפות בהם. אם הם טקסים "חברתיים" וכד' אין איתם בעיה.