LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לשון המקרא, המשנה והגמרא: א מדוע 3 מילים מפסוק ומעלה צריכות שרטוט? האם בגלל שרק החל מ3 מילים בפסוק יש קדושה לביטוי? ב אם אכן כך, יש קדושה בספר חול שיכתב כולו ב"לשון תנכית" שכולה מביטויים כאלה? כספריהם של "משכילים" מסוימים? ג האם יש אמת בשמועה "שכל החיבורים עד המהרשל ועד בכלל היו ברוה"ק"?
תשובה: לשואל על שאלתך הראשונה משיב הרשב"ש (שו"ת הרשב"ש סימן תפב) שטעם הצורך בשירטוט משלוש מילים ומעלה הוא משום שבשלוש מילים ניכר כבר אם אכן מדובר בלשון מקרא. באשר לספר חול שמשובצים בו מליצות תנ"כיות. אם הכותב השתמש בלשון הפסוק לצחות הלשון או למליצה   אין הספר טעון גניזה. ויש מצריכים שכוונת הכותב תהיה שונה מכוונת הפסוק, ואם ציין את מקור הפסוק טעון גניזה (ראה בהרחבה בספר גנזי הקודש פרקים ח-ט). באשר לשאלתך השלישית: מעין דבריך מובא בשם הבעש"ט הקדוש בספר "הבעש"ט ובני היכלו" (עמ' קמו), וכך נאמר שם: "הוא היה אומר כי כל הספרים שנתחברו עד המהרש"א היו ברוח הקודש, וגם לאחר מכן יש ספרים 'שרוח הקודש נוססה בהם', בהוסיפו כי 'אילו היה העולם מעריך את המהרש"א כערכו, היו באים לנשק את קברו'". מובן שעם כל זה יש מדרגות ברוח הקודש וגבוה מעל גבוה עומדים כ"ד ספרי הקודש שאף הם נתנו ברוח הקודש. נאמנה
שאלה: טכנולוגיה מתיישנת: לרב מרדכי גרוס בהמשך לשאלה, שקראתי באחד העלונים, בעניין טכנולוגיה שערכה יורד, רציתי להדגיש: הכותב שואל אודות זכרון נייד. הרב ענה: בחפצים שהבעלים נקשר אליהם יש בעיה. נכון שהטכנולוגיה הזאת תעלם מתישהו, אך בחפץ הזה יש מקום לשים חומר מחשבי, ואולי החומר שבתוכו (לא הרכיב הפיזי) חשוב לבעליו. היום כתבתי מסמך במעבד תמלילים, אך לא יכולתי לשמור בזכרון נייד. שמרתי על שולחן העבודה. כיביתי את המחשב והדלקתי, אולי כך הבעיה תיפתר. הבעיה נפתרה, אך כשבאתי להעביר את המסמך לזכרון נייד, הוא פשוט. לא הופיע על שולחן העבודה. מזלי, שהיה מדובר בנוסח קצר, שזכרתי, לכן כתבתי אותו שוב ושמרתי בזכרון נייד אחר. אני חושבת, שבמקרה כזה, הייתי מפרסמת, חוץ מבמודעות בשכונה שבה מצאתי את החפץ, גם בעיתון ומחכה לתשובה דרך שם. במקומות רבים כותבים: "חפצים שנשכחו - אם לא יידרשו אחרי 30 יום - יהפכו ל הפקר והנהלת המקום תעשה בהם כרצונה!". ואם אחרי 30 יום איש לא יחזור אלי, אז אוכל לכתוב את ערכו הכספי בפנקס ולהשתמש ברכיב בראש שקט! בכבוד רב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "השבת אבידה בחפץ שמאבד מערכו"
תשובה: על הערתך, אכן המידע המאוחסן בהחסן נייד מחשב או כל מכשיר אחר, חשוב לבעליו, ולכן מי שמוצא אבדה כזו, באופנים בהם מותר להשתמש או למכור אותה ולרשום את שווי האבדה והסימנים שלה בפנקס, צריך לדאוג לשמור את המידע במקום שמור כראוי. מוסד הכותב במקום בולט שניכר לכל, שאבדות שיימצאו בו יופקרו לאחר שלושים יום של הכרזה, רשאי להשתמש בחפצים אלו לאחר הזמן המפורסם ללא צורך ברישום השווי בפנקס. הרב מרדכי גרוס
שאלה: ענייה בסגנון שונה לאיחול של חבר חילוני בעבודה: ישנם חברים בעבודה, שכשהם הולכים הם אומרים לי "ביי", ובימי חמישי כשאנו נפרדים הם מאחלים לי סופ"ש נעים. אני משתדל לומר להתראות ושבת כשאני מסיים את יום העבודה. השאלה היא כיצד ראוי להשיב להם כאשר הם יוזמים את מילות הפרידה? האם ענייה של "שבת " על "סופש נעים" איננה "ייבוש" שלהם, ולכן להשיב להם כלשונם? או שראוי תמיד לענות בלשון היותר משובחת וראויה?
תשובה: : אפשר גם לומר סתם לשון שמבטא מאור פנים ונעימות וגם לשון משובחת שמזכירה את הערכים המופלאים שמטיבים ומעמיקים את חיינו.
שאלה: סדר תפילות לנשים: אני בת 18. בשנתיים האחרונות התחלתי לשמור שבת ולהתעניין יותר בדת, ואשמח לדעת וללמוד קצת יותר ויש לי כמה שאלות. א. איזה תפילות אני יכולה להתפלל? ב. באיזה זמנים צריך להתפלל אותן? ג. היכן אוכל למצוא את התפילות האלה (מקום שהוא לא אינטרנט)? ד. האם מותר לקרוא תהילים או בסידור בזמן מחזור? ה. האם יש תפילות מסויימות שאסור להתפלל בזמן מחזור?
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את מכתבך, ולראות את התהליך הנפלא שאת עוברת. ממש נפלא, המשיכי בו, ואשמח לעזור לך לצעוד קדימה, להתקדם ולהתעלות. ברשותך אעבור ישר לשאלותיך אחת לאחת בעזרת ה'. א. התפילה היא ממש אוצר נפלא. כל תפילה היא מפגש עם אבינו שבשמים, והיא גם משפיעה עלינו שפע עצום של ברכה ושל קדושה. לכן כל תפילה שאת זוכה להתפלל, זו זכות עצומה וברכה גדולה. לפי ההלכה יש אפשרות לאשה להתפלל אפילו שלוש תפילות, אם כי נהגו יש נשים שנהגו להתפלל תפילה אחת, ויש שנהגו שתי תפילות, ולא כל כך מצוי שנשים מתפללות את כל שלושת התפילות. הסיבה לכך היא שמעיקר הדין גם לגברים אין חיוב להתפלל תפילת ערבית, אלא שכך נהגו, ולכן אצל נשים פחות נהגו בכך. אם את רוצה ודאי שהדבר טוב וחשוב. ב. לכל תפילה יש את הזמנים שלה, יש זמן שהוא הזמן המובחר ביותר, ויש זמן שאפשר להתפלל. את תפילת שחרית אפשר מעיקר הדין להתפלל בזמן הזריחה, ובלוחות אחרים קוראים לזמן הזה נץ החמה. וזהו הזמן המובחר ביותר, אך אפשר גם מאוחר יותר. את סוף זמן התפילה תוכלי לראות באתר בלוח השנה לפי המקום בו את גרה. יש המקילים לנשים להתפלל תפילת שחרית עד חצות היום. תפילת מנחה זמנה מתחיל חצי שעה אחר חצות היום, ומגיע זמנה לאשכנזים עד שקיעת החמה, ולספרדים עד שלוש עשרה וחצי דקות אחר השקיעה. תפילת ערבית זמנה מעיקר הדין מזמן צאת הכוכבים, ועדיף להתפלל אותה עד חצות הלילה, ואם לא מספיקים אפשר להתפלל עד עלות השחר. את כל הזמנים תוכלי למצוא בלוח השנה באתר. הם משתנים בין הקיץ לבין החורף, אף בהבדלים בתוך העונות האלו ולכן חשוב לבדוק ולעשות לפי הזמנים ג. את התפילות האלו תוכלי למצוא בסידורים, ויש אותם בבתי הכנסת, ואם אינך מגיעה לבית הכנסת, תוכלי לרכוש לך סידור שיתאים לך, בכל חנות לספרי קודש ואף בחנויות רבות של ספרים כלליים יהיו סידורים. עדיף לרכוש בחנות של ספרי קודש, שם תוכלי להתייעץ עם המוכר, שיכוון אותך לסידור שיותר יתאים לך. ד. כן מותר הדבר, ואין בכך בעיה. ה. את כל התפילות אפשר לומר בזמן זה, ואין לחשוש מכך. ברשותך אבקש להוסיף משהו קטן. אחד מהיסודות החשובים ביותר להתקדמות רוחנית זה לימוד התורה, לימוד של הבסיסים בהבנת התורה, לימוד של הבסיס לדרך החיים היהודיים, וכן של יסודות האמונה והמחשבה. כיום ברוך ה' יש המון מקומות שמיועדים לנשים בגיל שלך, שבהם תוכלי למצוא מסגרת שתוכל להתאים לך, ובה תוכלי לקבל הדרכה אישית שממש תעזור לך להתקדם. תוכלי שם לשאול את כל השאלות שלך, ואף לקבל הדרכה ועזרה בדברים נוספים. כדאי מאוד למצוא מקום כזה, הוא ממש יתן לך תנופה אדירה. אם תרצי אשמח לעזור לך למצוא מקום כזה, ואף ליצור קשר איתו. לשם כך זקוק אני למעט פרטים עלייך, ואשמח לעזור. דרך נוספת שתוכלי לברר על מקום בשם "מדרשות לבנות" זה אתר סטנדר, שבו תוכלי למצוא מדרשות שנמצאות באיזור שלך. אשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל, ואשמח שתעדכני אותי מה התקדם ובמה אפשר לעזור. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: חלום על עורב :, חלמתי הלילה על עורב שמנסה להיכנס דרך חלון שבחדר אני ואחי יושבים ומדברים, בחלום אני סגרתי את התריסים והעורב מנקר את התריסים ומנסה לחדור לחדר הוא משתולל וקורא ודופק חזק עד שהמקור שלו הרס את התריס ואני מפחדת שיכנס, אחי הגיע וסגר את הזכוכית של החלון כך שהעורב לא יצליח לחדור את התריס, העורב בחוץ צורח מרעיש ורוצה להיכנס לפגוע בנו, התחלתי לצרוח חזק בחלום שכנראה גם במציאות שמעו עד שבעלי שישן לצדי התעורר מהצעקות שלי והעיר אותי מה זה אומר כבוד הרב? קראתי שעורב בחלום זה סכנה ואני בהריון ומפחדת.וגם אחי היה בחדר לתשובתך אודה מאוד
תשובה: אין מה לחשוש כי אפילו לפי חלומך העורב לא הצליח, וכמו כן אחיך השתתף בעזרה למנוע את העורב להיכנס ואם כן יש זכויות טובות לאחיך שיעזרו גם לך וכמובן גם בעלך שעצר את החלום הרע ובע"ה תזכי רק לטוב.
שאלה: מעשר כספים והחזר משכנתא: ו מראש. לא אני שאלתי את השאלה הקודמת, אך קראתי את התשובה לשאלה, ואנו עומדים בפני מצב דומה, אבל: א. חשוב לציין כי נוכל איכשהו להסתדר מבחינה חודשית עם פריסה ארוכה יותר של המשכנתא, אלא שמדובר במעמסה שתימשך הרבה יותר שנים (ובהתאם, תגזול הרבה יותר כסף עקב הריבית), ויהיו השלכות לפרק זמן זה כי בעתיד צפויות להיות הוצאות גדולות יותר (חינוך ילדים ובע"ה עוד ילדים וכיו"ב). ב. כעת (טרם המשכנתא) אנו מפרישים מעשר, ורצינו, לתכנן משהו אחר: לקחת משכנתא עם החזר חודשי גבוה יותר במקום המעשר, אך לתת את המעשר לאחר סיום החזר המשכנתא. במילים אחרות כאילו ללוות ממעשר הכספים ולהחזיר בעתיד. האם אפשרי לאור מה שציינתי בסעיף א, שמבחינה חודשית נסתדר ואני מעוניין לחסוך בלבד כאמור? כמובן שנמשיך לתת צדקה אך פחות ממעשר. עם מעשר החזר חודשי גבוה - לא נוכל להסתדר גם מבחינה חודשית. ג. שאלה חשובה לא פחות מבחינתי, מצד אמונה וביטחון - האם ראוי יותר לומר שאני בוטח בה, וממשיך לתת מדי חודש מעשר במחיר הפריסה הארוכה, או שאין בעיה כל עוד אני מחזיר בעתיד והאמירה אינה רלוונטית? סליחה על השאלה הארוכה. שוב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מעשר כספים ומשכנתא"
תשובה: א. אני חושב שעדיף לגמור את המשכנתא יותר מהר. הרי אם אדם לא יכול לתת מעשר כספים אז הוא פטור, בכלל מעשר כספים זה לא חובה, יש עדות שנהגו ויש עדות שלא נהגו, אלה שנהגו ודאי שזה דבר יפה, אבל אם זה מכביד עליך ואתה צריך לשלם יותר ריבית, אז עניי עירך קודמים ואתה קודם, ולא חייב לתת מעשר כספים. ב. אפשר אחרי שגומרים את המשכנתא לתת מעשר על מה שלא נתתם בשנים ששילמתם את המשכנתא. בגלל שמעשר כספים זה לא חיוב על הגברא, זה לא כמו מעשר תבואה שהתורה חייבה, במעשר כספים זה רק מנהג, מנהג טוב כמובן, אבל אי אפשר לחייב אדם לתת אם זה פוגע ומעמיס לו על המשכנתא והריבית. ג. לא שייך לומר כאן חוסר ביטחון, אדם נוקט בצעדים שקודם כל משלם את המשכנתא ואת החובות שלו, ואחר כך כשירווח לו, יתן צדקה כיד השם הרווחת לו.
שאלה: עיצוב שיער לגברים: 1. רציתי לדעת בבקשה האם לגבר מותר לעשות פן 2.ורציתי לדעת בבקשה האם יש רשימה של תספורות המותרות לגבר
תשובה: 1. מותר. 2. ראוי שיער קצר שלא תהיה חציצה בתפילין. ולא קצרה מידי שאסור באזור הפאות ומעליהם מעל האוזניים - ולכן לא לא לספר פחות מ2-3 מילימטר.
שאלה: לימוד לפני התפילה: בבית הכנסת היחיד במושב בו אני גר מתחילים להתפלל שחרית בשבת בשעה 9:00. אני נוהג להגיע בסביבות השעה 7:00, לומר ברכות השחר וברכות התורה, לקרוא קריאת שמע בזמן, וללמוד גמרא. א. האם אני נוהג ר הנכון? ב. באיזה שלב לומר את התפילה שאומרים בכניסה לבית המדרש? ג. את התפילה שאומרים ביציאה מבית המדרש - לומר מיד לאחר הלימוד, או כשאני יוצא מבית הכנסת לאחר התפילה?
תשובה: לשואל, א. אתה עושה ר הנכון, אך יש לדעת שזוהי ההכרעה הנכונה בין שתי ברירות שאינן לכתחילה  אני כותב זאת משום שהתשובה מתפרסמת גם לעיני אנשים שיש להם הברירה להתפלל עם הציבור בזמן הרצוי. היה רצוי לומר גם את ברכות קריאת שמע עד "גאל ישראל" עד סוף זמן קריאת שמע. הדין שברכות ק"ש נאמרות גם בשעה רביעית, כדין תפילה (שו"ע סי' נח ס"ו), הוא רק בדיעבד, ולכתחילה מכיוון שקבעו ח שהצורה לכתחילה לקיום מצוות ק"ש היא עם ברכות אלו הרי שזמנן צריך להיות כזמן ק"ש. ראיה לדבר משיטת הראשונים שסוברים שהעניין של ותיקין ו"ייראוך עם שמש" הוא מצד קריאת שמע ולא מצד התפילה (עיין שו"ת רמ"ע מפאנו סי' א, שפירש שלשיטה זו "עם שמש" היינו קודם השמש), והרי מפורש בגמ' (ברכות ט ע"ב): "כדי שיסמוך גאולה לתפילה ונמצא מתפלל ביום", כלומר, קוראים ק"ש עם ברכותיה עד הנץ ובנץ מתחילים תפילת העמידה, וזאת כדי שגם ברכת גאל ישראל תהיה "עם שמש", לפני הנץ. וכך לשון הרמב"ם (הל' ק"ש א,יא): "ואי זה הוא זמנה ביום? מצותה שיתחיל לקרות קודם הנץ החמה כדי שיגמור לקרות ולברך ברכה אחרונה עם הנץ החמה, ושיעור זה כמו עישור  כצ"ל  שעה קודם שתעלה השמש" (כלומר, יתחיל ברכת יוצר המאורות שש דקות לפני הנץ כדי שיספיק 'גאל ישראל' עד הנץ). הרמב"ם כאן לא הזכיר כלל את התפילה וסמיכת גאולה לתפילה (שהוזכרה רק בהל' תפילה ז,יז), ומכאן שזהו דין בהלכות ק"ש, שגם ברכותיה תהיינה בזמנה, למרות שאינן ממש ברכות המצווה וכברכות ההלל ויש להן קיום בפני עצמן. וכך כתב בספר 'אשי ישראל' (פרק יח הערה יא בשם שו"ת פרי יצחק ח"א סוף סי' א) שלדעת הגר"א (המובאת בביאור הלכה סי' מו ס"ט ד"ה כי), שלכתחילה אין לקרוא ק"ש בלא ברכותיה, הוא הדין שיש לקוראה עם ברכותיה בתוך זמן ק"ש. מאידך ציין באשי ישראל למשנ"ב סי' קיב סק"ד ו : "עיין 'פרי חדש' שהזהיר מאוד שלא לעבור על ידם  על ידי הפיוטים  זמן ק"ש ותפילה. ואם הוא רואה שהצבור יעברו זמן ק"ש על ידי אריכתם לא ימתין עליהם, אלא כיון שמתחיל ש"ץ ביוצר אור הוא יתחיל לעצמו בלחש להתפלל כסדר עד אחר 'ד' אלהיכם אמת' ושם ימתין בשתיקה ולא ידבר אפילו בדברי תורה עד שיגיע ש"ץ לאותו מקום ויתפלל עמו כסדר". משמע מדבריו שברכת גאל ישראל יכולה להאמר גם אחרי זמן ק"ש, כאשר הברירה היא לוותר על סמיכת גאולה לתפילה או להקדים את תפילתו לתפילת הציבור. אם כן, למעשה מאחר שהציבור אצלכם מתפלל מאוחר ואומר את ברכות ק"ש רק בסביבות 9.30, נכון לעשות כמו שאתה עושה לקרוא ק"ש בלי ברכותיה לפני התפילה ולאומרה שוב עם ברכותיה עם הציבור. ב-ג. תפילת בית המדרש נועדה בעיקרה ללימוד עם זיקה להלכה, כפי שמתבאר מהנוסח שלה. לכן הסדר הנכון הוא לומר אותה לפני התחלת לימוד הגמרא, שקשור גם להלכה (אם כי בערוך השלחן סימן קי סעיף טז לימד זכות על לומדי הגמרא שנמנעים מלומר אותה, מפני שאינם עוסקים בהלכה למעשה, בניגוד לבית המדרש של ח שהלימוד בו היה "לאסוקי שמעתא אליבא דהלכתא"). כמו כן לגבי הסיום, נראה שנכון לאומרה בסיום לימוד הגמרא ולא להמתין לסוף התפילה, מפני שלימוד התורה בקריאת התורה איננו סוג הלימוד המחייב תפילה זו. ואם יש לך לימוד נוסף במשך היום - יש לומר את התפילה בסוף הלימוד המאוחר יותר ביום.
שאלה: חבר שמאבד לי את הכדור: מה קורה אם חבר שלי איבד לי את הכדור? וגם מה זה "אם בעליו עימו" ולמה השואל לא צריך לשלם?
תשובה: כיון שלא פירטת מה המקרה, איני יכול לענות לך, אך אסקור בקצרה את הדינים היסודיים בחיובי הלכות שומרים. בתורה (פרשת משפטים) מבוארים דיני שומרים, ולמדו ח (עי' בבא מציעא צד:) שיש לנו ג' סוגי שומרים: שומר חינם, שומר שכר, שואל. שומר חינם חייב לשלם אם אירע נזק לחפץ שהופקד אצלו בפשיעתו, ופטור אם אירע הנזק בגניבה ואבידה או באונס, אלא שצריך להשבע שלא פשע. שומר שכר חייב לשלם אם אירע הנזק גם בגניבה ובאבידה, ופטור רק מהאונסים. ואילו שואל חייב לשלם אפי' אם אירע הנזק באונס, אמנם אם 'מתה מחמת מלאכה' הוא פטור, ודוקא כשמתה מחמת המלאכה שלשמה היא נשאלה, ולא אם מתה מחמת מלאכה אחרת (עי' שו"ע סי' שמ). פטור נוסף שנאמר בשואל הוא 'שאלה בבעלים', כלומר שבשעה שהוא שאל את החפץ היו בעלי החפץ שאולים או שכורים לעשות את מלאכת השואל, ואפי' במלאכה אחרת. פטור זה נאמר בתורה לגבי שואל, ובגמ' למדו שהוא נכון גם בשאר שומרים, וכן פסק בשו"ע (סי' שמו). לגבי שוכר נפסק בשו"ע (סי' שז) שדינו כשומר שכר. בטעם הדין של 'בעליו עמו': איננו דורשים 'טעמא דקרא' כיון שהתורה לא גלתה לנו את הטעם של דין זה, אנו יכולים רק לשער אפשרויות הטעמה לדין. נזכיר שני כיוונים לטעם הדבר: א.ספר החינוך במצווה ס באר כיוון שהבעלים היו עם השואל בשעת הנזק, האחריות על הנזק מוטלת גם עליו, והתורה לא חלקה בין אם הבעלים היה שם בשעת הנזק או רק בשעת תחילת ההשאלה כדי לא לתת הדין לשיעורים. ב.הרב קוק זצ"ל (אוצרות ראי"ה עמ' 519) מבאר שעונשי התורה אינם מטעמי נקמנות, אלא נועדו להביא לתיקון העולם. ולכן ראתה התורה לחייב את השואל גם באונסין אע"פ שזה לא אשמתו, (כיון שבאותה מידה הבהמה יכלה למות גם בביתו של המשאיל), מכיון שלמשאיל אין הנאה מכך שהחפץ מושאל לחברו, שהרי הוא לא מקבל ת על כך, רצתה התורה שיהיה לו אינטרס להשאיל ולכן חייבה את השואל לשלם גם אם אירע הנזק באונס. אך כאשר המשאיל בעצמו עובד אצל חברו, אנו רואים שהוא מחבב את חברו במידה מיוחדת, שהרי הוא בעצמו עושה לחברו את מלאכתו, א"כ אין צורך לחייב את השואל באונסין שהרי גם בלי זה המשאיל אוהב אותו וישאיל לו. כמובן שזה רק טעם לדין, ואין ללמוד מזה שכאשר המשאיל לא אוהב את השואל, שהשואל חייב גם באונסין. הרב אברהם אחיטוב.
שאלה: "מודים אנחנו לך": למה אומרים מודים אנחנו לך ולא לך (קמץ)? ומתי מדברים על ה בלשון זכר ומתי בלשון נקבה?
תשובה: לשואל מובן שעצמותו יתברך נשגבת ונעלמת, רק פעולותיו ניכרות בעולמנו. השימוש בזכר או נקבה כלפי הבורא יתברך הוא ביטוי להופעותיו השונות: כשאנחנו מודים לה' על השגחתו ושמירתו עלינו בהווה ובעבר, אנו משתמשים בלשון נקבה: "מודים אנחנו לך", "כי מעולם קוינו לך", כי הטיפול בהווה ובעבר אופייני יותר להשגחה האמהית. מאז הלידה מגדלת האם את הילד ודואגת לצרכיו, לרווחתו ולשמחתו. בשנים אלו טבעי הדבר שהילד קשור יותר לאמו מאשר לאביו. כשהילד מגיע לבשלות רוחנית מתהדק יותר הקשר עם האבא. קשר זה שייך יותר לדרכו העתידית בחיים. האב הוא הטורח בדרך כלל בעזרה לבנו ברכישת דירה, בסידור פרנסה וכדו'. האב גם מוריש את נחלתו לבניו אחריו. לכן כשאנו עוסקים בציפיות לעתיד אנו עוברים ללשון זכר. למשל: "לדור ודור נודה לך" או "לך נאה להודות". כך הסביר מורי ורבי הרב דוד חי הכהן. נאמנה
שאלה: גודל נחלתו של מנשה: למה מנשה קיבל הרבה נחלה? אפילו שהוא היה שבט גדול הוא קיבל נחלה גדולה יחסית אפילו לגודלו
תשובה: לשואל נחלת שבט מנשה היא אכן הגדולה שבנחלות השבטים, והיא מתחלקת לשני חלקים: אחד בעבר הירדן המזרחי והשני בעבר הירדן המערבי. מן הפסוקים בספר יהושע (יז, יב-יג) עולה שבתחומי שבט מנשה, על פני שטח רחב, עדיין ישבו עמים זרים: הפרזי, הרפאים והכנעני. כמו כן היו בהר מנשה שטחי יערות, שאינם מאפשרים לעבד את האדמה. לגבי שטח נחלתם בעבר הירדן כותב הנצי"ב בסוף פרשת דברים שבני מכיר היו תלמידי חכמים ובקשם משה רבנו להעמיד שם מקום תורה, לכן נתן להם נחלה גדולה לפתותם. נאמנה
שאלה: שמיעת דברי תורה או ניגונים בעת כתיבת סת"ם: שליט"א רציתי לשאול האם סופר סת"ם יכול לסמוך על פוסקים שמתירים לשמוע דברי תורה או ניגונים בשעת כתיבת סת"ם? בשו"ת שבט הלוי ח"ו סי ו כתב שרע עליו מאוד מנהג סופרים לשמוע ניגונים או שיעורי תורה בעת הכתיבה. אולם, בשו"ת משנת יוסף ח"ו סי קו כתב שאדם שנצרך לכך ביותר וכגון שכותב שעות רבות ועלול ליפול לעצבון מחמת השיממון רשאי להקל בכך לפי שמן הסתם יכול לכוין לשני הדברים כאחד, לכתיבת הסת"ם ושמיעת השיעור. אלא שיקפיד לכבות את הטייפ לפני כתיבת השם. והוסיף שהגאון הצדיק רבי יצחק שלמה זילברמן זצ"ל היה שומע משניות בעת כתיבתו. בהוראות בד"ץ העדה החרדית נכתב שאין לשמוע טייפ בעת הכתיבה.
תשובה: לשואל, לענ"ד סופר צריך בעניין זה לבדוק את עצמו: אם למרות הנגינה נשמרת בתודעתו הידיעה שהוא כותב סת"ם, האווירה רצינית ומכובדת, מלאכתו נעשית בצורה מדויקת והנגינה משפרת את מצב רוחו ומאפשרת לו להתמיד יותר בכתיבה - הדבר מותר, וכשיגיע לשם ה' יפסיק את המוסיקה ויתכוון לקידוש השמות כדין. ואם הוא רואה שהנגינה מסיחה את דעתו וגורמת לו פיזור נפש, וכל שכן קלות דעת או רשלנות וחוסר דיוק - אסור לו לשמוע שירים תוך כדי עבודתו. הדעה האוסרת לחלוטין את שמיעת השירים מבוססת על פרשנות אפשרית לדברי שו"ע הרב או"ח סי' לב סל"ב, האומר שלכל אורך הכתיבה הסופר צריך להתכוון לשם כתיבת תפילין. אך דברי שו"ע הרב אינם מוסכמים וגם כוונתו איננה ברורה, האם בא לדרוש מחשבה חיובית (אקטיבית) בכל הכתיבה או בא רק לשלול כתיבה שבה מחשבת הסופר תפוסה לגמרי בעניינים אחרים. לא אאריך בעניין זה, ואסתפק בהפניה לספר 'בירורי חיים' מאת הרב חיים סגל, חלק ד סימן יג, שדן בנושא בהרחבה - אף הביא את השבט הלוי והמשנת יוסף שהבאת - והראה שמבחינה הלכתית הדבר מותר ושמבחינה מעשית בדרך כלל שמיעת השירים מועילה וגם נהוגה אצל סופרים יר"ש (בפרט כשכותבים תפילין ומזוזות ולא תוכן מתחלף כמו ס"ת, העבודה המונוטונית מפריעה למצב הרוח וגם עלולה לגרום למחשבות זרות). יש להוסיף ראיה מסוימת מכך שבבית המקדש שירת הלויים ליותה את העבודה, למרות שגם עבודת המקדש צריכה להעשות "לשמה", ולא חששו שהשירה תפריע למחשבה "לשמה". וכמובן כל דברינו בשירת קודש בלבד  לא שירת חול וגם לא תכני קודש שהשמיעה שלהם דורשת ריכוז (ומה שסיפרת על הרב זילברמן זצ"ל, כנראה מרוב בקיאותו במשניות שמיעתן לא דרשה את כל תשומת לבו).
שאלה: מה זה נדר וביזוי תלמידי חכמים: 1. האם יש מילים שנחשבות לנדר גם כאשר זה לא נדר לדבר מצווה? ( דוגמא : בחיים אני לא יעשה כך וכך.). 2. פעם יצא לי להגיד לבת דודה שלי שלא יכנס לבית הזה משהו שלא בד"ץ. לא זוכרת בדיוק מה היו המילים אבל זו היתה הכוונה לא יודעת אם באמת התכוונתי לזה כי אני יודעת שאנחנו קונים גם מאכלים לא רק של כשרות בד"ץ, זה נדר? 3. שאלה שלא קשורה לנדרים - לפעמים קורה מצב, לצערי, שאח שלי (או אמא שלי) מזלזל בתלמידי חכמים. אני יודעת שחייב למחות במי שמדבר על תלמידי חכמים. השאלה שלי - האם חייב להוכיח אותו אם אני יודעת שזה יגרום לו לדבר עוד דיבורים עליהם?
תשובה: 1. יש להימנע מדיבור כזה כי הוא קרוב לשבועה. 2. אין זה נדר, ואם אמרת בסגנון הזה גם שבועה אין בזה כי התכוונת יותר להרתיע את קרובתך שלא תכניס מה שלא מקובל עלייך. 3. אם זה יגרום לדבר עוד דברים לא טובים אין להוכיח, אבל צריך לומר שאינך מוכנה לשמוע מלים כאלה ואם ימשיך לצאת מהחדר.
שאלה: זמן המתנה בין בשר לחלב - אשכנזים: הרמ"א מביא שהמנהג האשכנזי לחכות בין בשר לחלב שעה אחת. האם הדבר נכון, אפשר גם היום לחכות רק שעה אחת?
תשובה: מי שנוהג כמנהג יהודי הולנד יכול לשמור שעה בין בשר לחלב. לנוהגים כמנהג יהודי גרמניה, שלוש שעות. שאר עם ישראל נוהג שש שעות וכן צריך לעשות מי שאין לו מנהג משפחתי אחר.
שאלה: אכילת מזון מהיר בכשרות רגילה: האם יש איסור לאכול מזון מהיר כמו שווארמה, פיצה וכו בחנויות שבהן הכשרות רגילה? כמעט ואין חנויות של מזון מהיר באזור שאני גר בו בכשרות מהדרין או בד"ץ, אז אסור לי לאכול בחנויות הללו? יש הבדל אם זה בשר או חלב? ומה ההבדל בין כשרות רגילה למהדרין, ובין מהדרין לבד"ץ?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אוכל בכשרות רגילה אמור להיות כשר בצורה בסיסית ולא מהודר. ההידור הוא בגלל כשרות חומרי הגלם ותוספת של זמן השגחה. טוב לדבר עם המשגיח של המסעדה לגבי רמת הכשרות בין בכשרות רגילה ובין בכשרות מהדרין. בבשר יותר חשוב ההידור כי יש דעות האוסרות מעיקר הדין לאכול בשר כשר שהוא לא "חלק על פי הבית יוסף". הרב חגי בר גיורא
שאלה: העברה מיד ליד בזמן נידות: האם ניתן להעביר מיד ליד חפצים בזמן שאסורים?
תשובה: לבעל ואישה אין להעביר חפצים מיד ליד בזמן שאסורים.
שאלה: מחילה בבית דין: ראובן מסכים למחול על חצי חוב ושמעון טוען להד"ם שהוא פטור לגמרי ורוצה לדון בבית דין, ובדין יצא חייב בכל וטוען שכבר נמחל לו חצי, מה הדין?
תשובה: דינים התלויים בטענות המדויקות חייבים להיות נידונים בפני שני בעל הדינים, לכן לא נוכל לענות לשאלה אלא באופן כללי, אם ראובן לא מחל אלא רק הביעה הסכמה עתידית למחילה וודאי שאין כאן מחילה, אם ראובן מחל לגמרי, יש להביא את הנדון לבית דין שם יבררו האם מחילתו הייתה רק על תנאי ששמעון ישלם לו החצי או שמחל בכל עניין. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: נישואי אח ואחות חורגים: הורים שאימצו ילד וילדה מהורים שונים, האם יהיה מותר לילד והילדה להינשא זה לזו בבוא העת אם ירצו בכך?
תשובה: יהיה מותר. כללית, חשוב שיקפידו על הלכות צניעות באופן מיוחד, כשאין קירבת משפחה ביניהם.
שאלה: עיון בספר תורני בעת דרשת הרב: רציתי לשאול האם מותר לעין בשעת דרשת הרב בספר תורני הלכתי. האם יש הבדל מיהו הרב (רבו המובהק רב גדול וכו ) ומי הלומד (תלמיד חכם אדם מהשורה) האם יש הבדל האם יש אפשרות לשים את הספר במקום שהרב לא רואה ואחרים רואים או ששניהם לא רואים? האם יש הבדל אם קוראים בספר בשעה שלא מבינים חלקים מסוימים בדרשה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: חכמינו הקפידו מאוד על הנמנעים משמיעת הדרשה בשבת עד כדי כך שאסרו לקרוא כתובים (כגון תהלים) לא רק במקום הדרשה אלא אפילו במקום אחר בזמן הדרשה (ר' שבת קטז ב).
שאלה: ציור אותיות הויה בזמן אמירת שם ה : שמעתי פעם על שכאשר אדם אומר את שם ה אז שיצייר לפניו את אותיות הויה. רוצני לדעת מה הדין של זה ומה המקור ואם יש עניין כלשהו בדבר הזה?
תשובה: זה נזכר בספר של בעל הבן איש חי וזו עצה טובה כדי להזהר ממחשבות לא ראויות בזמן הזכרת השם הקדוש והנורא.
שאלה: הפרדת כלים בבית מסורתי: בהמשך לשאלה על הפרדת כלים.שאלתי אם כלי בשרי נגע בכיור במאכל חלבי האם הוא צריך הכשר.ואז אמרו שרק לשטוף את הכלי טוב מהשאריות אלא אם כן היו אלה מים רותחים.כמה דברים לי אלייך ברשותך. 1.אני גרה אצל ההורים שלי - הם חילונים,והם משתדלים בשבילי לשמור על הכלים בנפרד כי הם מכבדים אותי.אבל אמא שלי לא שמה לב שכלי בשרי שלי נגע במאכל חלבי או יותר נכון ברוטב חלבי במים חמים אני לא זוכרת אם זה היה רותח והכלי זה מחרסינה. 2.עכשיו אני יזרוק את זה? אני לא רוצה להכביד על ההורים שלי לא נעים לי לזרוק את הכלי כי אי אפשר להכשיר כי זה חרסינה. 3.אני גם לא זוכרת איזה צלחת ספציפית זאת הייתה כל הצלחות הבשריות באותו סוג.מה אני אמורה לעשות עכשיו? אם אני יאכל בצלחת הזאת מבלי לדעת מאכל בשרי והוא נגע בחלבי במים חמים מאוד ואולי אפילו רותחים.
תשובה: וסליחה על העיכוב בתשובה, הכל מותר וכשר ואין צורך לזרוק שום כלי מכמה סיבות: ראשית, ספק בכלל אם הכלי נאסר כיון שאין ודאות שהמים היו רותחים. שנית, מאד מסתבר שהמאכל החלבי נפגם ע"י סבון וכדומה שמצוי מאד שנמצא על הכלים בכיור. וישנן עוד סיבות אבל אין צורך להאריך עוד. עצה טובה שיכולה לפתור בעיות מסוג זה היא להניח מאכלים בצלחת האישית רק כאשר הם חמים במידה שאפשר לאוכלם מיד. חזק וברוך! את מתמודדת עם מציאות מורכבת בגבורה, יישר כח גדול לך על המאמצים לשמור את כל דברי התורה הקדושה. יברכך ה' בכל הברכות והישועות! הרב אלישיב קפקה
שאלה: שאלת של מדוייטת: ראיתי כאן תשובה שהרב אומר שנראה שמותר לשאול ב מדויטת, ואין בזה איסור של שאלת כיון שהמטרה היא קירוב ביניהם כדי לבדוק אם הם יכולים להתחתן. רציתי לשאול אם יהיה הדין אותו דבר שהבחורה תשאל את הבחור מה שלומו, כי הרי שם מבואר בגמרא שהאיסור משום "קול באישה ערוה" וכמו שאסור לשמוע שירה של מדויטת, אולי גם יהיה אסור לשמוע שאלת?
תשובה: לא נראה שיהיה הבדל, ומותר גם לבחורה לשאול אם זה למטרת שידוך.
שאלה: גילוח ותספורת ביום העצמאות: הרב אברהם שפירא זצ"ל התיר להסתפר ולהתגלח ביום העצמאות?
תשובה: לא שמעתי את דבריו בזה אבל ידוע שנהגו כך בישיבה ומעולם לא מחה על כך, ואם זה היה בניגוד לדעתו ודאי שהיה מוחה, זוהי דעתי אבל אם תרצה לברר בירור גמור נא לשאול את בניו הרבנים שליט"א שהם בודאי יודעים בבירור גמור.
שאלה: מנורת שבת "kosher lamp": האם שמעת על המנורת שבת "kosher lamp"? יש אישור להשתמש בה בשבת? ושבוע טוב
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מותר להשתמש בה בשבת, המנורה דולקת כל הזמן ורק מכסים אותה במכסה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: מעשר כספים לאח שלי: אח שלי כרגע סטודנט, שוכר דירה ואינו עובד בגלל עומס הלימודים. הוא משלם בעצמו את כל הוצאותיו. אני מבינה שהוא מעט מתקשה לעמוד בהוצאות. האם עזרה כספית מצידי יכולה להיחשב לי כמעשר? ב מראש,
תשובה: בעיקרון, אם אינו יכול לעבוד ואין לו מספיק כסף להוצאות שוטפות והוא אינו מוציא כסף על מותרות, ניתן. אולם כדאי לתת חלק מהכסף גם לאחרים.
שאלה: כשרות אוכל לכלבים: עליך רבי! האם יש בעיית איסור הנאה במזון יבש לכלבים, שמכיל-חזיר,ארנבת,ומי יודע מה. יש תוצרת הארץ ותוצרת חו ל. לא ראיתי ציון לדבר. וכמובן מצד איסור הנאה, איזה הרחקות בשרי חלבי צריך?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בשר מבושל בחלב אסור בהנאה. לכן אסור לתת שיש בו בשר שבושל בחלב לבעל חי שלי. כמו כן אסור בפסח לתת חמץ לבעל חי. איסורים אחרים אינם אסורים בהנאה אבל צריך לייחד כלים לשם כך. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תכשיטים שנמצאו בקופת חולים: אני עובדת בקופת חולים ויש אצלנו עגיל כסף קטן ועגיל מגולדפילד שנשים שכחו. אף אחת לא שאלה אם מצאנו. כבר עברו יותר מחודשיים. מה אנחנו אמורים לעשות איתם?
תשובה: תתלו שלט בקופה שנמצאו עגילים, ואם לאחר כחודש לא תפנה אף אחד ניתן לשום את מחירם ולכתוב בפנקס ואז ניתן לקחתם או לעשות כרצונכם, ואם יום אחד יבואו לבקשם ויתנו סימנים תשיבו להם את שווים.
שאלה: כשרות דבש המיוצר בחו"ל: אני בוחנת את האפשרות להביא דבש מכוורות באירופה. האם נדרש לכך הכשר?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן. כי יש לוודא שהדבש טהור בלי תוספות ונדרש במפעל שאין בו בעיות כשרות. ואם רוצים כשרות לפסח צריך לברר גם את זה. תפני למחלקת יבוא ברבנות הראשית. הרב חגי בר גיורא