LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מנהגי אבילות בספירת העומר: מהם מנהגי האבילות שנוהגים בספירת העומר?
תשובה: בטור ובשו"ע (ברמב"ם ובתלמוד זה לא מוזכר) כתוב שאין לשאת נשים ולא להסתפר ולהתגלח בימים אלו. במשנה ברורה הוסיף שגם אין לרקוד במחולות, ועוד אחרונים הוסיפו שאין לשמוע מוזיקה. לכן יש להמנע בכל הדברים הללו כולל כל מוזיקה אפ' שירי קודש המלווים בכלי נגינה, אמנם, לשיר בפה מותר. לרוב המנהגים ימי האבילות בספירה הם מפסח עד ל"ג בעומר, ויש מנהג מר"ח אייר עד שלושה ימים קודם חג השבועות. לענין קניית דברים חדשים וברכת 'שהחיינו' או טיולים המנהג לא להחמיר ובזה ימי אבילות זו על מותם של תלמידי ר"ע קלים מימי 'בין המצרים' על חורבן הבית.
שאלה: הלל ביום העצמאות: האם יש לומר הלל ביום העצמאות, והאם מותר לשמוע מוזיקה ביום הודייה זה?
תשובה: וודאי שיש חובה להודות לה' על הישועה והניסים שעשה עמנו גם במלחמת השחרור והכרזת המדינה וגם במלחמת ששת הימים ושחרורה של ירושלים. אמנם 'מגילת תענית' בטלה כפי שמבואר בסוגיה במסכת ר"ה יח:, אבל רק הפר"ח סובר שמשמעות הדבר היא שמאז אין בזמנינו סמכות לקבוע שום ימי הודאה על ניסים. לעומתו כותב מהר"ם אלשקאר ומביא אותו המגן אברהם להלכה וכן ה'חתם סופר' שמגילת תענית בטלה משום שלכל הניסים המובאים בה היה קשר כל שהוא לבית המקדש ומשחרב הבית ערבה כל שמחה. אבל אם במשך הדורות ההשגחה האלוקית תושיע ותעשה ניסים לעם ישראל וודאי שמחויבים אנו להודות לה' ואף לקבוע על זה יום הודאה. ובימים אלה היתה תשועה לכל ישראל היושבים בארץ ישראל, אשר היו נתונים לסכנת נפשות והיה זה נס ממיתה לחיים, וזה נחשב נס הנוגע לכלל ישראל, לכן יש לקבוע על זה יום בהלל והודאה. ולענין זה אין הבדל בין אשכנזים לספרדים כי ספרדים לא מברכים על הלל התלוי במנהג כמו בר"ח, אבל כאן זהו חיוב להודות ולומר הלל שלם לכל מי שמתבונן בהשגחת ה' על עמו ולא נשאר כפוי טובה כלפי השפעת הטובה מאת ה' עלינו. ולכן מותר ומצווה לשמוח, לשיר ולרקוד ביום העצמאות. לתשובות הרב בנוגע ליום ירושלים. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א. תשובת הרב זלמן מלמד שליט"א בנוגע לאמירת הלל בלילה.
שאלה: ברכתו של מיץ תפוזים: האם ניתן לברך על מיץ תפוזים טבעי בורא פרי העץ?
תשובה: אם אדם סחט בעצמו וברור לו שזה מיץ טבעי 100  יברך עליו בורא פרי העץ, וזאת משום שבזמנינו אחוז ניכר מעצי הפרי עומד לתעשיית מיצים 'נטעי ליה אדעתא דהכי' לכן לא נחשב 'זיעה בעלמא' וברכתו בורא פרי העץ. וכך גם כותב מרן החזון איש בחידושיו לאורח חיים.
שאלה: שימוש בבית ערבי במלחמה: כחייל המשרת היום בלחימה בערים ביהודה ושומרון, האם מותר לי להשתמש במים וחשמל ושאר דברים בבית ערבי שהשתלטנו עליו?
תשובה: כל מה שאתם זקוקים לו לצורך המאמץ המלחמתי, כמו שזקוקים להתרחץ או לישון במיטות וכיו"ב וודאי שמותר, כי זהו חלק מכיבוש במלחמה. אבל ליטול חפצים לעצמכם אם כי מצד דין תורה היה מקום להתיר, כשלל בשעת מלחמה, מ"מ יש לבדוק קודם מהם הוראות הצבא בנדון ולנהוג על פיהן.
שאלה: מיקרוגל לבשר וחלב: האם ניתן לחמם מאכל במיקרוגל שלא הקפידו בו בין חלבי לבשרי?
תשובה: מכיון שבדפנות שלו אין חום ואינם בולעות מעיקר הדין, מותר ליתן מאכל ולכסותו וכך לחממו והוא מותר באכילה. לתשובת הרב יעקב אריאל שליט"א לתשובת הרב אליעזר מלמד שליט"א
שאלה: מגבת נפרדת לבשר וחלב: האם מותר להשתמש באותה מגבת לחלבי ובשרי?
תשובה: מותר.
שאלה: ריקוד נשים עם ספר תורה: האם מותר לנשים לרקוד עם ספר תורה בשמחת תורה?
תשובה: בכל הדורות דבר זה לא היה קיים, ומי שמצווה בלימוד תורה הוא זה שגם שמח בשמחתה בשמחת תורה, כל הרצונות האלו נובעים מרצון לטשטש את השוני החיובי והתפקידים השונים שיש לנשים וגברים, ומחשבה מוטעית להשיג שויון מדומה. ההבדלים הם מהותיים, התפקידים שונים תוך כבוד והערכה הדדית, וכל שויון מעין זה יביא רק לאיבוד היחודיות ולחוסר כבוד. לכן בודאי שאין לעשות כך. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: גישה ללימוד תנ"ך: מה דעת הרב על גישות שקיימות היום בלימוד תנ"ך בהם מאפשרים לתלמיד לפרש פירושים גם לא כח?
תשובה: הגישה ללימוד תנ"ך צריכה לנבוע קודם כל מיראת שמים והכרת גדלותם של אישי התנ"ך. ניתוח המאורעות צריך להיות בראש ובראשונה על פי גדולי רבותינו התנאים, האמוראים והראשונים. לאחר מכן מי שכבר למד הרבה והגיע להוראה ומסוגל להפיק לקחים נוספים ע"פ רוח ח הרשות בידו, אבל קשה להניח שסטודנט צעיר מסוגל לעשות זאת באחריות הנדרשת.
שאלה: דבר שבקדושה במקום שיש ערווה: האם מותר לגבר לומר דבר שבקדושה כששומע קול אישה או רואה חוסר צניעות כגון: שרוול קצר, מכנסיים, ללא גרביים - אפילו של אשתו, בנותיו, או אחיותיו? לדוגמא: כאשר שרים אשת חיל האם על האישה להנמיך את קולה?
תשובה: הרואה טפח מגולה מאשה, גם מאשתו או בנותיו או אחיותיו, אסור לומר דברים שבקדושה. ובשעת הדחק, אם יתן עיניו בסידור, רשאי. ועיין בפניני הלכה ח"ב ע' 33-34. וכאשר שרים אשת חיל, יש מחמירים, ורבים נוהגים להקל, מפני ששרים ביחד, וגם מפני שכוונתם לקדושה, ומסיחים דעתם ממחשבות זרות. ועוד שרגילים בזה. אבל עם נשים זרות נוהגים להחמיר, והנשים צריכים להנמיך קולם. ועיין בפניני הלכה ח"ב הלכות צניעות 12, עמוד 27.
שאלה: ברכה אחרונה כשלא סיים את הסעודה: ברכתי 'שהכל' על כוס משקה, ובפה"ע על פרי. סיימתי לאכול את הפרי, אך אסיים לשתות עוד כמה שעות (הכוס מונח לפניי במשך כל יום העבודה). מה עלי לעשות? האם אברך בורא נפשות עכשיו? אם כן, האם עלי לברך שוב שהכל על השתיה?
תשובה: כל זמן שאתה נשאר באותו מקום ואינך מתכוון להפסיק לזמן ממושך בשתייה, אין לברך בורא נפשות, אלא לסיים את השתייה ואחריה לברך "בורא נפשות", שהאכילה והשתייה הזו עניינם אחד לברכת "בורא נפשות". אבל אם אתה מתכוון לצאת מהחדר, תברך לפני צאתך "בורא נפשות", ואחר שתחזור ותרצה להמשיך לשתות, תשוב ותברך "שהכל".
שאלה: חלה, טבל ויין נסך: מהם: 1. "הופרשה חלה כדין" 2. טבל. 3. מהו יין נסך? האם מותר לקדש בשבת יום-טוב רק בתירוש, או בכל יין שיוצר בארץ ישראל?
תשובה: 1. מכל עיסה העשויה מחמשת מיני דגן בכמות מסויימת צריך להפריש כמות קטנה הניתנת לכהן. כיון שעיסה זו צריכה להיאכל דווקא לכהנים ובטהרה נוהגים היום לעוטפה בשתי עטיפות ולזורקה לפח. על כמות הגדולה מ-1.5 קילו (בערך) מפרישים בלא ברכה ועל כמות הגדולה מ-3 קילו (בערך) מפרישים כמויות קטנות מאלו אינן דורשות הפרשה. את הברכה ניתן למצוא בסידורים השונים. לא דייקתי במידות הכמויות, אם ברצונך להפריש - המידות כתובות בסידורים. 2. פירות וירקות מחויבים בהפרשת תרומות ומעשרות (הניתנות לכהן. עיין לעיל) לפני אכילתם. כל כמות פרי הנאכלת מחוייבת בהפרשה (למעט פרי אחד הנקטף מהעץ והדינים בזה ארוכים). את הברכה ניתן למצוא בסידורים. פירות שיש ספק אם הופרשו מהם התרו"מ (כגון ירקות הנקנים בשוק) נקראים "דמאי" והם אסורים באכילה עד שיופרשו כדין (בלא ברכה כיון שההפרשה היא מספק). פירות וירקות שבוודאות לא הופרשו מהם תרו"מ נקראים "טבל" והם אסורים באכילה עד שיופרשו דיני ההפרשה הם ארוכים וכדאי שתשאל פוסק שיבאר לך אותם בפרוטרוט (ניתן לעשות זאת גם כאן באתר, אנא כתוב לנו אם רצונך בכך). 3. יין שנוכרים נגעו בו אסור בשתיה והוא מכונה "נסך" כיון שחוששים שבנגיעת היין מנסך אותו הגוי לעבודה זרה ויש בזה עוד דינים והרחקות. ניתן לעשות קידוש והבדלה על כל יין שכשרותו מהודרת ואין בו חשש טבל ומגע נוכרי (יש הבדל בדינים בין ספרדים לאשכנזים לגבי כמות המים שמותר למהול ביין. הספרדים פוסקים ע"פ הבית-יוסף ולכן הם צריכים להקפיד לקדש על יין שיש עליו תווית "כשר לקידוש והבדלה גם לדעת מרן הבית-יוסף").
שאלה: הקפות בחופה: מהו מקור המנהג להסתובב סביב החתן שבע פעמים בחופה?
תשובה: עניין ההקפות נזכר תחילה בעניין הערבה, שהיו מקיפים בה את המזבח בסוכות. ועניין ההקפות ככלל רומז לאור המקיף, שהוא אור עליון וגדול יותר, אבל מצד שני נסתר. לעומת האור הפנימי שהוא קטן יותר אבל גם מוגדר ונתפס יותר. ולכן בסיום התורה בשמחת תורה עורכים הקפות, לרמז לבחינה הגבוהה שבתורה, לאור המקיף, שאחר כל מה שלמדנו והבנו בבחינת אור פנימי, אנו נפגשים בסיום התורה עם האור המקיף, שהוא מעבר למה שאנו מבינים. והעיגול רומז לאין סוף, וכך היא ההקפה. ואף האשה קשורה לאור המקיף, שבגלוי מעמדה נמוך משל האיש, ובסתר מעמדה גבוה יותר, בחינת אור מקיף. וכך גם נראת ההקפה שלה.
שאלה: פינוי חללים בשבת : האם אפשר לפנות חללי פיגועים בשבת (אזרחים)? אלו סוג מלאכות יהיה מותר? (דאורייתא, דרבנן) אלו מלאכות יהיו מותרות בהרוג ים? האם צריך להכין מראש חדר קירור בכל ישוב? האם לצוות אזרחי מותר לסייע בשבת במקרה של הרוג חיל? האם להתנדב או רק שקוראים לך? האם יש להתחשב ברגשות תושבי הישוב (שהם כיום במתח אדיר) ולהגדיר שגם הם כמו חיילים בחזית? (נתאר לעצמנו שאירוע עצמונה או אלון מורה היה בשבת האם היינו משאירים את הגופות שבת שלימה בישוב?)
תשובה: בעקרון רק פיקוח נפש דוחה שבת, וכל הקשור בטיפול במת אינו פיקוח נפש. ולכן אין לפנות מת בשבת. אמנם הרבנות הצבאית הכריעה שבאמצע הקרב הטיפול במתים כרוך בפיקוח נפש, מפני הפגיעה במוראל החיילים, ומחשש שמא יפלו גופות בידי האויב, ואף זה יפגע במוראל החיילים והאומה. וכך נוהגים בצבא. אבל לאזרחים אין להקל בכך, ולהפך שמירת ההלכה תעלה את המוראל.
שאלה: שאילת חלום: האם יש בעיה הלכתית בשאלת חלום? איך בכלל עושים את זה?
תשובה: רוב גדולי ישראל לא נהגו לשאול שאלות בחלום. יש בכך חששות, שמא יחשוב אדם שקיבל תשובה, והיא תהיה מדמיונו. לכן אין טוב להתעסק בזה.
שאלה: דיבור בתפילה לשם צורך: האם מותר לדבר בתפילה לשם צורך שקשה לי לדחות לאחר התפילה, למשל אם אני פוחד שפגעתי במישהו ואני נזכר בזה בתפילה והדבר יפגע בכוונתי ובשמחתי בתפילה? (אמנם הדבר יפריע גם לאנשים שמסביבי התפללים לידי)
תשובה: אינני יודע באיזה זמן מדובר. אם הכוונה בחזרת הש"ץ, אם יש בזה צורך מצווה, מפני שפגעת בו ואתה צריך לבקש ממנו סליחה, אזי תקרא לו לצאת החוצה, ושם תדבר איתו. אבל בבית הכנסת אין לדבר בחזרת הש"ץ.
שאלה: עליה לבית שעל גבי עץ בשבת: אנו בונים בחצר ביתנו בית על עץ גבוה. הבית עשוי מעץ, ונתמך בחלקו על עמודים המחוברים ישירות לקרקע וכן נתמך בעץ אך לא באופן ישיר. (ישנם קרשים שחוצצים בין רצפת הבית לעץ) האם יהיה מותר להתיר עליה על הבית בשבת מדין "צידי צידי"? אם לא, מה צריך לעשות בשביל שיהיה מותר לעלות עליו בשבת? מה הדין לגבי ילדים קטנים?
תשובה: תניח על העץ קורה אחת או מספר קורות, ועליהם תשעין את רצפת הבית, וכך הרצפה תהיה צידי צדדיו, ויהיה מותר לעלות אליו בשבת, ובתנאי שלא תעלו דרך העץ אלא דרך מדרגות אחרות.
שאלה: מחיקת שם ה  מצג סלולרי: אם כתבתי בטעות בטלפון סלולרי את שם הוויה במקום יהודה, האם מותר למוחקו?
תשובה: א'. כתיבה כזאת שאינה ברת-קיימא לא נחשבת לכתיבה ממש ועל כן קל להקל בזה. ב'. הרי כתבת בטעות ללא כוונה לשם קדושת ה' ואתה רוצה למחוק לצורך ובכך יש מקלים גם בכתיבה רגילה (הש"ך). לכן מותר למחוק את זה. אמנם בסתמא אם אין צורך למחוק נוהגים להזהר במחיקה של שם אף שנכתב שלא בכוונה. לתשובת הרב אליעזר מלמד בנושא מחיקת קלטת עם שם ה'. לתשובת הרב אליעזר מלמד בנושא קבצים במקומות מטונפים.
שאלה: עציץ שאינו נקוב לענין מעשר: האם עציץ שמונח על משטח בטון חייב במעשר?
תשובה: מדרבנן גם עציץ שאינו נקוב חייב במעשרות, ונקוב המונח על רצפת בטון חשיב שאינו נקוב.
שאלה: פדיון הבן לילד גר: האם ילד קטן שהתגייר עם אמו חייב לפדות את עצמו לכשיגדל?
תשובה: כיון שנולד כגוי שוב אין עליו חיוב של פדיון הבן.
שאלה: פאזל  בשבת: האם מותר לשחק ולהרכיב פאזל בשבת?
תשובה: לקטנים עד גיל בר מצווה אפשר להקל כי הרי אין זה בר קיימא ומיועד לפירוק והרכבה ואין להחמיר עליהם, אבל גדולים לא ישחקו בזה.
שאלה: כיסוי ראש לגרושה או אלמנה: האם אשה גרושה צריכה להקפיד על כיסוי ראש?
תשובה: ע"פ ההלכה כל אשה נשואה או שהיתה פעם נשואה חייבת בכיסוי ראש משום גדרי צניעות, ואל לה לחשוש שזה יפגע בשידוך או בשקומה העצמי, כי אין טעם להסתיר זאת כי בלאו הכי זה לא סוד, ובוודאי לא כלפי מועמד לשידוך, ואף שזה מקשה מבחינה רגשית על ההתנתקות מהעבר, מ"מ זו ההלכה וה' יעזור לה.
שאלה: כיסוי ראש לאשה בשעת ברכה: האם אשה שבבית מסתובבת בלי כיסוי ראש, צריכה לכסות ראשה בשעת ברכה (ברכות הנהנין וכיו"ב)?
תשובה: כיסוי הראש אינו מצד איסור לברך או איסור לומר דבר שבקדושה לאשה עצמה, אלא מצד צניעות, ולכן במקום צנוע שלא חייבת בכיסוי אין שום חיוב לכסות בשעת ברכה.
שאלה: הדחת כלים בשבת: באיזה אופן מותר להדיח כלים בשבת?
תשובה: כל הדחה שהיא לצורך השבת, שזקוקים לכלים אלה במהלך השבת, כגון להדיח בליל שבת לצורך שבת בבוקר מותר, וה"ה לכוסות במשך כל השבת, בהם ח התירו כי ישנה סבירות שיעשה בהם שימוש לאורחים או לבני הבית בשבת, כל אפשרות אחרת אסורה משום הכנה מקודש לחול. אמנם, אם נוכחות כלים במטבח מפריעה וגורמת לריח רע או זבובים מותר ליתן את הכלים בגיגית עם מים וכו"ב על מנת למנוע את ההפרעה לשבת עצמה ואין בזה איסור הכנה, אבל לרחוץ ממש אסור. באיזה סקוץ' ניתן להשתמש?
שאלה: תפילה עבור גוי: האם מותר להתפלל לרפואה או לומר מי שברך לטובת גוי?
תשובה: אם מדובר בגוי כשר שאינו עובד ע"ז אז מובא בדרכי תשובה יורה דעה סימן קי"ז שמותר להתפלל עבורו, אחרת אין להתפלל עבורו.
שאלה: שחרית לפני הזריחה: אני נמצא בפעילות מבצעית השכם בבוקר, האם מותר להקדים ולהתפלל לפני הזריחה כשאין אופציה עד סוף זמן ק"ש ואפילו תפילה להתפלל?
תשובה: מכיון שמדובר בשעת הדחק, מכשעה לפני הנץ מותר לך להניח תפילין ולהתפלל ק"ש ותפילה.
שאלה: תפילת תשלומין לחייל: האם חייל שעסק בפעילות מבצעית כל זמן מנחה, מחצות עד השקיעה, חייב להשלים או שפטור מדין עוסק במצווה פטור מן המצווה, ומה הדין אם התחיל את הפעילות לאחר הגעת זמן מנחה, אלא שלא התפלל עדיין ונקרא לפעילות עד הערב?
תשובה: אמת שישנה הבחנה לגבי תשלומי תפילה בין מי שהיה חייב רק שבשוגג טעה או שכח ולא התפלל שאז מחויב להשלים, לבין מי שהיה פטור וכלל לא היה מחויב להתפלל, כמו אונן ר"ל, ישנה מח' באחרונים לגבי פטור של עוסק בדבר מצווה, וכיון שכן, ספק ברכות להקל ולא ישלים. אבל מי שכן התחייב, בכך שלא היה בפעילות בתחילת זמן מנחה, כגון שרק בשעה 4:00 אחה"צ נקרא לפעילות חייב להשלים.
שאלה: נגיעה באחותו: האם מותר לגעת באחות?
תשובה: רק לגעת כגון לחיצת יד מותר באחותו, גם נשואה, אך חיבוק ונישוק כותב הרמב"ם שזה מגונה ולכן יש להמנע אך לא אסור ממש. אך לדודה ואין צריך לומר בנות דודה אסור בנגיעה.
שאלה: ייחוד עם סבתא: האם מותר לגעת ולהתייחד עם סבתא?
תשובה: לגבי סבא וסבתא מוזכר שדינם כמו אב ואם, ומותר לסבתא לחבק נכד וה"ה להתיחד עמו, וכן לסבא להתיחד עם בתו או בת בתו.
שאלה: מוזיקה בספירת העומר : האם יש מקום להקל למי שעצוב או בדכאון להפיג את עצבותו ע"י שמיעת מוזיקה?
תשובה: אכן ניתן להגדיר אותו כחולה ובתור 'ריפוי בעיסוק' להתיר לו מכיון שאין כוונתו לשמחה אלא להפיג את עצבותו.
שאלה: אזכרה לאחר 11 חודש: אם נופל תאריך פטירה ביום ראשון האם יש לערוך ארוחת מצווה באותו יום או ביום חמישי לפני?
תשובה: הטוב ביותר לעשות את הסעודה ביום ראשון לפני השקיעה. אם לא ניתן, עדיף להקדים ליום חמישי, מאשר לאחר את הסעודה עד לאחר השקיעה.
שאלה: משמעות איסור ע"ז היום: התורה כותבת הרבה על איסור עבודה זרה. מה כל כך חמור בע"ז? האם יש מציאות כזו בימנו?
תשובה: זהו נושא יסודי, שספרים רבים לא יקיפוהו. והיסוד שהאמונה בה' היא אמת, והעבודה זרה היא שקר. ואכתוב בקצרה מספר סעיפים: א) האמונה בה' ממנה חיים וברכה לעולם, על ידה העולם דבק במקור החיים שלו. ולהפך מזה עבודה זרה, שהיא מביאה מוות לעולם, מפני שהיא מפנה את הכוחות שהיו אמורים להתבטא באמונה בה' לכוחות זרים, ומאבדת את כוחם לריק. ב) האמונה בה' היא התקשרות אל מעבר למוגבל, לאין סוף, וממילא הקשור לאמונה בה' נמצא בתהליך עלייה אין סופי. לעומתו הקשור בעבודה זרה, שהיא אמונה מוגשמת ומצומצמת גם תהליך ההתעלות שלו מוגבל ומצומצמם, ולכן העבודה זרה גורמת לאדם להפסיק להתפתח ולהתעלות. ולכן אין דבר שהורס יותר את כוחו של האדם מאשר תפישה הגורמת לו להפסיק להתפתח ולשאוף להתעלות. ג) באמונה בה', הדגש הוא על האמת, החיים השלמות. ואילו בעבודה זרה האדם במרכז, והוא משתמש בכוחות מיסטיים כדי לסייע לעצמו, לפרנסתו, לכבודו וכדומה. גם כיום יש משמעות לעבודה זרה, ובעצם כל תפישה אנושית שהופכת להיות לאידיאל שלם, שכל השאיפות מופנות להגשמתו, יש בו צד של עבודה זרה. כך המאמינים בקומניזים, וכך בדמוקרטיה או בליברליות. וגם מי שמקדיש את כל חייו לרדיפה אחר כסף או אחר תענוגי העולם הזה, הוא במידה מסוימת עובד עבודה זרה. היינו שהוא משקיע את כל כוחותיו לדבר זר ונמוך, במקום להתעלות ולשלמות ולדבקות בה'.
שאלה: "אדיר במרום" בברכת כהנים: האם יש לאמר "אדיר במרום" במקרה שאין כהנים, והחזן אומר את ברכתם?
תשובה: אינני זוכר לכך מקור, אבל המנהג שאין אומרים "אדיר במרום" כשאין כהנים.
שאלה: ערוב מעל עצים ותל המתלקט: בישוב בו אני גר אין רב. בתקופה האחרונה גדל שיטחו של הישוב, ב"ה, וכעת אנו מרחיבים את הערוב. רציתי לשאול: א. האם יש בעיה להעביר את הערוב מעל עצים בודדים, שהמרחק בין עץ לעץ הוא כזה שישנה אפשרות לעבור בין העצים. אם כן, האם תמיד זה אסור (לדוג : כאשר העצים אינם צפופים, או שבגובה עשרה טפחים הסמוך לקרקע הגזעים אינם צפופים, ורק בגובה הענפים הם צפופים). מה הדין אם הערוב עובר מעל עץ בודד? מה הדין כאשר הערוב עובר צמוד למטע (המטע אינו של יהודים והוא נמצא מחוץ לערוב), אולם העצים אינם צפופים במיוחד, כך שניתן לעבור ביניהם? ב. משיקולים של הבעת בעלות על השטח אנו מעוניים לבנות צורת הפתח גם במקומות בהם יש ממילא תל המתלקט. האם ישנה בעיה לבנות לכתחילה ערוב על גבי תל המתלקט, שהרי חלק מהערוב נמצא ברשות היחיד? לכבוד הרב.
תשובה: הטוב הוא שהחוט יהיה גבוה יותר מעשרה טפחים מעל העצים ותל המתלקט, כדי שיהיה לו צורת הפתח. ואז אפילו אם יהיו תחתיו עצים או תל המתלקט אין הם פוסלים את העירוב. אמנם גם אם העצים יגיעו לחוט, כל זמן שישאר שם רוחב ד' טפחים לצורת הטפח מצידיו של העץ, עדיין הערוב יהיה כשר. ועיין בהלכות עירובין לרב לנגה עמוד 68.
שאלה: גניזת דברי תורה מעיתון חילוני: אני מבקש לברר האם פרשת השבוע המופיעה בעיתון מעריב או ידיעות של ימי שישי, מצריכה לגנוז את העיתון?
תשובה: אין צריך לגונזם, אלא שלא יניחם בפח בבזיון. ואם העיתון מקופל כך שדבר התורה אינו גלוי, אין בזה בזיון. והטעם לכך, מפני שהעיתון לא נדפס לשם קדושה, והחלק התורני שבו טפל לשאר. ועיין בהרחבה בדין זה בפניני הלכה ח"ד עמוד 112-114. עוד בנושא זה.
שאלה: קריאת שמע בצניעות : האם מותר לנשים לקרא קריאת שמע במכנסיים (פיג מה) וללא נעליים?
תשובה: אין איסור לקרוא קריאת שמע במכנסי פיג'מה. להתפלל שמונה עשרה צריכים באופן מכובד, וכשם שלא תבוא אשה בפיג'מה לפני מלך, כך גם לא תתפלל. אלא אם כן היא חולה שקשה לה להחליף בגדים. אבל לגבי קריאת שמע ושאר ברכות אין צורך בבגדים מכובדים.
שאלה: כניסה לעזרת גברים בשעת התפילה: לאור המצב הביטחוני נסגרה הכניסה לעזרת הנשים בבית הכנסת שלנו ולכן הנשים נאלצות להכנס דרך כניסת הגברים. שאלתי היא - האם מותר לנשים לעבור דרך עזרת הגברים בשעת התפילה?
תשובה: כשיש רב במקום צריך לשאול אותו, שהוא מכיר את הנתונים והוא יכול להציע את הפתרון הנכון. ואם מדובר על מעבר של מטר או שניים, במקום שהוא אחרי המתפללים, באופן שאינו פוגע בצניעות ואינו מפריע לתפילה, אפשר שיעברו שם. וככלל ניתן לסדר שם ווילון שיעברו מאחריו. אבל אין למנוע מנשים לבוא להתפלל, אלא צריך למצוא פתרון כיצד לשמור על הצניעות.
שאלה: הכשרת כבד : כבד שהוכשר לאכילה, וצלו אותו על האש.לאחר מכן קיררו אותו או שהוכנס למקפיא. האם יש עניין לא לחמם אותו פעם נוספת אלא לאוכלו קר בלבד? האם ישנה תשובה אחת לכך, או שהדבר נתון במחלוקת?
תשובה: בשאלתך לא ציינת האם הכבד הוכשר ונצלה תוך 72 שעות וכן לא ציינת האם מדובר על חימום קל בלבד שיצא מגדר של קפוא ויכנס לגדר של חם היינו חום שאין היד סולדת בו (פחות מ-º45) או כוונתך לבשלו לאחר צלייתו. א. כבד ששהה ג' ימים מעת לעת (72 שעות) יש אומרים שאסור לבשלו לאחר צליה ויש מתירים, ולדינא ראוי להחמיר ואין לבשלו. ב. באם לא שהה הכבד ג' ימים, בכדי להכשירו גם יוכל לבשלו. כך סדר צלייתו: א. קודם הצלי יחתוך את הכבד לאורכו ולרוחבו (משום דם הסימפונות). ב. מניח מקום חיתוכו למטה (כדי שיזוב הדם) כן ראוי להוציא גם את המרה
שאלה: ברכת המינים: הייתי רוצה בבקשה לשאול לגבי ברכת המינים: 1. האם מותר באמת לקלל את אויבינו ושונאינו כמו שכתוב "וכל אויביך וכל שונאיך מהרה יכרתו" - האם לא צריכים ללמד על אויבינו ושונאינו סנגוריה ולאמר שהקב"ה כבר יעניש, כיוון שאדם לא יודע מה באמת טוב בשבילו? 2. האם מותר לקלל את אויבי ושונאי ישראל אם הם יהודים? 3. לגבי זה שצריכים ללמד זכות (סנגוריה) על ישראל וללמד קטגוריה על הגוים, האם הדבר לגבי כל הגוים?
תשובה: 1) מצווה להכרית את הרשעה מן הארץ, וברור שיש להתפלל על כך. וכל ספר תהלים מלא בתפילות של דוד על הכרתת אויביו. 2) אמנם ברכת המינים נתקנה כנגד יהודים, אבל המדובר ביהודים שפגעו באופן החמור ביותר בסגולת ישראל. ואף שמותר להתפלל כנגד רשעים יהודים, ואף דוד המלך קיללם, וכן ירמיה כלפי אויביו מישראל. מכל מקום למדנו (ברכות י, א) שמידת חסידות להתפלל שיתמו החטאים מן הארץ ולא החוטאים. 3) יש לשפוט את כולם בצדק, וכיוון ששורש ישראל טוב, ממילא השיפוט הצודק מסתכל גם על השורש ומתחשב בשורש הכוונות הטובות ומשתדל לדון לכף זכות. וגויים רשעים, שורשם רע, וממילא גם מעשים טובים שלהם צריכים להבחן בחשדנות, שמסתבר שעשאום לכוונה זרה. אבל גויים טובים אפשר לדון בצדק, כפי מעשיהם. וכן מצינו בקידושין שלמדו חכמים כיבוד הורים מגוי.
שאלה: מים אחרונים לאשכנזים: מה דין חיוב מים אחרונים בימינו לפי האשכנזים?
תשובה: חכמים תקנו ליטול מים אחרונים מפני שהיו רגילים להשתמש במלח סדומית, והיה בכך סכנה לעיניים. ואחר שפסקו להשתמש במלח סדומית המסוכן, נחלקו הראשונים האם בטלה התקנה. יש אומרים שלא בטלה התקנה, ואף יש לה עוד טעמים מלבד המלח סדומית, ויש אומרים שבטלה התקנה. ובשו"ע או"ח קפא, כתב דיני מים אחרונים, ופתח בדעה שהם חובה, ובסעיף י' הזכיר שיש שאינם נוהגים בזה. משמע שפוסק שצריך ליטול. אמנם למקילים יש על מה לסמוך, מפני שהוא דין דרבנן, ובספק דרבנן הלכה כמיקל. ויש רבנים שנוהגים להקל. ומכל מקום לכתחילה טוב להחמיר, וכ"כ במ"ב קפא, כב. אמנם טוב שלא לקבל זאת כמנהג מחייב, שאז יש בכך נדר.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות מתבלינים: האם צריך להפריש תרומות ומעשרות עם ברכה מצמחי תבלין כגון: נענע,זעתר,מרווה?
תשובה: תבלינים שגם נאכלים, שמתערבים בתוך המאכל, ברור שצריך להפריש מהם תרומות ומעשרות. ותבלינים שמשמשים רק לנתינת טעם, כגון עלי תה, אבל אין אוכלים אותם אח"כ, לדעת רבים אינם צריכים הפרשת תרומות ומעשרות. ולכתחילה טוב להפריש מהם תרומות ומעשרות. ועיין בספר התורה והארץ ח"ד, ע' 10 והלאה, שלעניין תבלינים שאינם נאכלים לדעת רבים אין צריכים להפריש תרו"מ, וטוב להחמיר להפריש בלא ברכה, וכן פסק הראשון לציון הרב מרדכי אליהו שליט"א. לתשובת הרב יואל פרידמן.
שאלה: טבילה במקווה בערב שבת: האם יש חיוב לטבול במקווה כל ערב שבת?
תשובה: אין חיוב, זהו מנהג חסידות של הטהרות והתקדשות לקראת שבת. ורבים מגדולי ישראל לא נהגו זאת. וגם מקלחת של תשעה קבין יש בה תועלת לעניין זה.
שאלה: שמיעת שירים בספירת העומר: האם מותר לשמוע מוזיקה בספירת העומר בזמן פעילות גופנית כגון שיעורי אירובי?
תשובה: מוזיקה שמחה אסור לשמוע בספירת העומר, ולכן אסור לקיים שיעור אירובי, שיש בו שמחה. אמנם למי שהדבר חשוב בריאותית, ואינו יכול להתעמל בלא מוזיקה אפשר להקל.
שאלה: הפרדת מעדני חלב בשבת: השאלה מתיחסת למוצרי חלב, כגון "דני","אשל" וכדו שנמכרים בגביעים המחוברים זה לזה, בדרך-כלל ברביעיות. האם יש איסור להפרידם בשבת, בדומה לאיסור לחתוך נייר טואלט?
תשובה: אסור להפרידם בשבת משום איסור מחתך.
שאלה: קבר יוסף: מה דעת הרב על נטישת קבר יוסף, אתמול?
תשובה: וודאי שע"פ דעת תורה היה על צה"ל להשאר במקום, כמו החיוב לכבוש כל חלק מארץ ישראל, ובמיוחד, מקום זה שהוא אחד משלושה מקומות שנקנו בכסף ע"י אבות האומה. וזה מאד כואב ומצער ומי יודע ח"ו איזה יסורים עם ישראל יסבול בגלל זה.
שאלה: פעילות בבית כנסת בסניף בני עקיבא: אלו פעילויות מותר לעשות בבית כנסת בתוך הסניף?
תשובה: אם מדובר בבית כנסת קבוע אזי שאין לקיים בו שום פעילות מלבד תפילות ולימוד תורה, אמנם לגבי עזרת נשים שבבית בכנסת אפשר להקל במקום הצורך כי יש פוסקים הסוברים שלא חל עליה דין קדושת בית כנסת. אבל אם מדובר בחדר שהוקצה לצורך תפילה באופן ארעי, זמני, עד שיבנה בית כנסת קבוע, אזי מותר כל פעילות, חוץ מפעילות שיש בה שחוק וקלות ראש (בידור וליצנות).
שאלה: מכונות גילוח: אלו מכונות גילוח מותרות ואלו אסורות, לדעת הרב, לאחר שפורסם מטעם מכון צומת מחקר האומר: או הכל מותר או הכל אסור?
תשובה: אכן ישנה בעיה במכונות הגילוח החדשות משום שהם חותכות ממש את עיקרי השערות ויש בזה חשש גדול של 'לא תשחית את פאת זקניך'. לכן עד שיבררו המומחים ניתן ללכת לקולא אבל להקפיד שלא להצמיד את המכונה לעור, אלא עד כמה שניתן בעדינות. ואם יוברר שאסור יצטרכו לחזור למכונות הישנות. ואמנם כתבו פוסקים (רבנים חשובים באמריקא בספר 'הדרת פנים') שיש להמנע בכלל משימוש במכונות גילוח, והמחמיר תבוא עליו ברכה.
שאלה: מלאכה בלילות ספירת העומר: מהו הגדר שנהגו נשים להמנע ממלאכה בלילות בימי הספירה?
תשובה: אכן יש מנהג כזה, משום שקברו את החללים בתקופת רבי עקיבא בלילה, ואז אין לעשות מלאכה, אבל די לנהוג כך רק בתחילת הלילה, חצי שעה בתחילת הלילה.
שאלה: תכניות טלויזיה שהוקלטו בשבת: האם מותר להפעיל שעון שבת ולהקליט בוידאו תכניות שמשודרות בשבת?
תשובה: וודאי שתכניות הנעשות ע"י יהודים אסור, כי נהנה בזה ממלאכת שבת וזה אסור. אבל אם מדובר בתכניות שנעשו ע"י גוים, כגון מחוץ לארץ, (כשאין בהם בעיות אחרות חוץ משבת) אזי הדבר מותר.
שאלה: ברכה ליד שירותים: אם המטבח סמוך לשירותים האם מותר לברך ברכות כנגד זה?
תשובה: אם דלת השירותים סגורה אין שום בעיה, ולכתחילה וודאי שצריך לסגור, אבל בדיעבד מותר לברך אפ' כשרואים את האסלה, וזאת מצד שתי סברות: א. המברך נמצא ב'רשות' אחרת, בחדר אחר, ויש פוסקים הסוברים שאין בזה בעיה. ב. החזון איש בכלל מסתפק אם יש לבית הכסא שלנו גדר של בית הכסא המוזכר בתלמוד, משום שהוא נקי. לכן אפשר להקל בכך.
שאלה: שירות לאומי : מה דעת הרב לגבי יציאה לשירות לאומי?
תשובה: אין בזה כללים ברורים, וודאי שיש בזה חשיבות גדולה שנערה תתרום ותקדיש שנה למען עם ישראל, אבל יש להקפיד ולבדוק קודם כל שיש במקום תנאים המתאימים והולמים בת ישראל כשרה, דהיינו: גדרי צניעות (על כל המשתמע מזה), דירה ומגורים מסודרים, אשה יראת שמים שאחראית על בנות שירות, שיעורים ואוירה דתית. ואז טוב שתלך.
שאלה: כיבוד הורים או שירות לאומי ביש"ע: אני בחורה צעירה, ורוצה לצאת לשירות לאומי ביישוב ביש"ע, אבל ההורים שלי מפחדים, האם אני חייבת לשמוע בקולם בענין זה, והלוא מדובר בדבר מצווה, ואני כבר בת שמונה עשרה?
תשובה: אמנם כתוב 'איש אמו ואביו תראו ואת שבתותי תשמרו' דהיינו אם מורים הורים על בנם לעבור על דברי תורה אינו צריך לשמוע בקולם אלא מחויב לציית לתורה, ובעקרון גם לדבר מצווה שכזה, כגון היכן ללמוד. אבל במקרה הזה שהם מפחדים, אז קודם כל יש לנסות ולשכנע אותם ולהסביר להם שביש"ע לא יותר מסוכן ממקום אחר בארץ וכיו"ב, אבל אם זה לא עוזר והם ממש סובלים מזה, אסור לך לצער את ההורים ואת חייבת בכבודם בדבר זה.
שאלה: כיבוד הורים: האם מותר לי, כבת להורים שמפחדים כשאני נוסעת ביש"ע, ואני נוסעת לצורך התנדבויות וכיו"ב, לא לספר להם לאן אני נוסעת או אפ לומר להם מקום אחר על מנת לחסוך מהם את הדאגה?
תשובה: מכיון שמדובר לדבר מצוה, ולפי דעת תורה מותר לסוע במקומות הללו ואין בזה איסור משום סכנה, אליבא דאמת, אז יש כלל שמותר לשנות מפני ה ואף במקרה זה יהיה מותר, אפ' לשנות במקום הצורך.
שאלה: קטן שהגדיל בספירת העומר: מה דינו של קטן שהגדיל בספירת העומר, האם ימשיך לספור?
תשובה: יש בזה דיון בין הפוסקים, לענ"ד ימשיך לספור
שאלה: גדר  י"ג שנה ויום אחד : האם נער שנעשה בן י"ג בר-מצוה בגיל י"ג ויום אחד, הכוונה שכבר בליל תאריך הולדתו כבר נעשה בר-מצוה (לדוגמא: נולד ביום ר"ה תש"ן, האם בהגיע ליל ר"ה תשס"ג כבר נעשה בר-מצוה ) או שצריך לחכות לאותה שעה שנולד בה (מעת לעת)?
תשובה: ישנה מח' בעניין זה, אבל ההכרעה היא כמו הש"ך והמ"א, שכבר מתחילת הלילה, כיון שנכנס אפ' כל שהוא בליל תאריך יום הולדתו אזי אמרינן מקצת היום ככולו ונחשב כבר בן י"ג שנה ויום אחד והינו כבר 'בר-מצוה' ויכול להיות 'שליח ציבור' וחייב בקריאת שמע מהתורה וכיו"ב. (לגבי להוציא אחרים במצווה דאורייתא יש לוודא שהביא סימנים).