LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כשרות הועד לשומרי מסורת: לפני מספר ימים התחלתי לעבוד בת"א. בצהרים הלכתי למסעדה בשרית שליד המשרד כדי לאכול ארוחת צהרים. תעודת הכשרות שהיתה שם היתה של הועד לשומרי מסורת. טרם נתקלתי בתעודה כזו ולכן לא אכלתי שם מחמת הספק. ברצוני לדעת מה התוקף של תעודה כזו? עלי לציין כי אותי באופן אישי מענינת כשרות הבשר ולא מחלוקת עם הרבנות על אגרת כשרות או אם המסעדה פתוחה בשבת אלא כשרות נטו כאמור.
תשובה: הכשרות ניתנה מכח ציווי התורה הקדושה בקשר לענייני מאכלות אסורות. מה מותר, מה אסור, איך ניתן לאכול וכד'. בדיונים שנתקיימו במועצת הרבנות הראשית לפני למעלה מ-30 שנה סוכם באופן ברור ולדעת רוב הרבנים נותני הכשרות שאי אפשר להפריד כלל בין שמירת הכשרות כהלכתה לבין מצוות שמירת שבת. ההסבר לכך בפשטות הוא שחזקת הכשרות היא מצד נאמנותו של בעל המקום ואם הוא אינו שומר שבת בעסק כיצד נוכל להיות בטוחים שהוא שומר על כל עניני הכשרות המורכבים מאוד? אמנם במקום ששומר שבת ולעיתים אף במקום שבעל הבית נחשב ליהודי שומר תורה ומצוות גם כן מחייבות כל מערכות הכשרות (הרבנויות והבדצי"ם) משגיח במקום, אך הניסיון הוכיח שכשבעל המקום והעסק לא שומר תורה ומצוות בעסק רבו הבעיות לאין ספור. בנוסף לכך, כנראה שמקום שמחלל שבת מטריף את הכלים שלו ויש להכשירם לפני שימוש נוסף. לכן, אין לסמוך כלל ועיקר על מערכת הכשרות של "וועד שומרי מסורת".
שאלה: מה מותר לומר בתוך פסוקי דזמרא?: האם מותר לומר בתוך פסוקי דזמרא קורבנות? האם מותר להפסיק לצורך לימוד תורה? והאם עדיף לעשות את הדברים הנ"ל בין ישתבח לברכו?
תשובה: אסור להפסיק בתוך פסוקי דזמרה לאמירת קורבנות. אבל אחר ישתבח אפשר להשלים, אם נותר זמן. אין ללמוד תורה בתוך פסוקי דזמרה, אבל בין ישתבח לברכו, מותר ללמוד בלא לקרוא בשפתיים, ואם אינו יכול להתרכז בלא להוציא בשפתיו, מותר גם לקרוא ממש.
שאלה: צפיה בטלויזיה: האם ישנו היתר כלשהו לצפיה בטלויזיה היות וסיכויים גבוהים שהצופה יעבור על איסורי דאורייתא של הירהורים אסורים?
תשובה: אם יש חשש סביר שהצופה יראה בטלוויזיה מראות שגורמים לו להרהורי עבירה, אסור בהחלט לצפות בטלוויזיה. גם ספק דאורייתא לחומרא.
שאלה: מהו צבע התכלת?: מה דעת הרב בנושא צבע התכלת בציצית? הרי רש"י אומר שכוונה פתיל תכלת זה ירוק.
תשובה: רש"י מכנה את התכלת בשם ירוק בגלל קירבת הצבעים ביניהם. הרי בגמ' נאמר במפורש תכלת דומה לים וים לרקיע.
שאלה: תנור אפיה למאכלי חלב ובשר: האם מותר להשתמש בתנור אחד לשם אפיית בשר ו או חלב, אם אני משתמש בתבניות שונות לבשר וחלב. (כמובן -לא מדובר באפייה במקביל באותו תנור).
תשובה: לכתחילה אין להשתמש באותו התנור. בדיעבד, ניתן יהיה להשתמש אם מקפידים לנקות את התנור היטב היטב לאחר כל שימוש, ואז להסיקו בחום מקסימלי כשעה. עוד בנושא זה. לתשובת הרב דב ליאור שליט"א.
שאלה: חינוך לברכות עם אמירת שם ה : האם מותר לי להגיד את שם ד כאשר אני מלמד את ילדיי לברך כאשר אני לא מברך בפועל אלא ילדיי?
תשובה: מותר. אמנם רבים נוהגים להחמיר, ולרמוז לילד והוא יאמר את שם השם. אבל אם הילד עלול לטעות, יש ללמד אותו תוך הזכרת השם.
שאלה: כשרות כמוסות: מרפא טיבעי רשם לי מס תוספי מזון לטיפול בבעייה רפואית ממנה אני סובל. בין היתר נרשמו התוספים קו-אנזים Q10 ואומגין (שמן דגים). רכשתי סוג זה של תוספים והתברר לי שאין עליהם הכשר. השמוש בשני תוספים אלו נעשה ע"י בליעה. מה דינם של תוספים אלו?
תשובה: וודאי שתוספות המזון הללו צריכים הכשר, כי זה מזון ולא ממש תרופה, וצריך לדעת את המרכיבים שלהם, אמנם לגבי תרופה שלא עריבה לחיך האדם ובולעים אותה, במקום חולי לא גזרו רבנן, אבל בתוסף מזון יש לדרוש הכשר.
שאלה: זמן המתנה בין חלב ובשר: מתשובתכם הבנתי שיש להמתין בין אכילת בשר לחלב. כמה זמן צריך להמתין בין שתיית כוס חלב ואכילת בשר?
תשובה: אחרי שתיית כוס חלב שוטפים את הפה ומותר לאכול בשר. אחרי אכילת בשר נוהגים להמתין 6 שעות על מנת לאכול או לשתות חלב.
שאלה: חלב נוכרי: ברצוני לדעת את הלכות חלב נוכרי ואיסורו בכלל. בפרט, שאלתי היא האם יש איסור לאכול שוקולדים שעליהם נכתב חלב (נוכרי) או אבקת חלב (נוכרי) וכן שוקולדים וופלות או מעדנים אחרים שעליהם נכתב כשר לאוכלי חלב נוכרי. האם יש בכך איסור חמור או שניתן להקל?
תשובה: יסוד האיסור של חלב נוכרי הוא שמא השתמשו בחלב בהמה טמאה. ישנם פוסקים הטוענים שעיקר גזירת ח לדבי חלב נוכרי הוא דווקא בחלב ממש, אבל כאשר החלב עבר תהליך של עיבוד וייבוש, אינו נכלל כבר בגזירת ח ולא חוששים לגזירה. מכח סברא זו פוסקים הרבה רבנים בארץ ובעולם להקל באבקת חלב נוכרי. אולם, כל הבדצי"ם בלי יוצא מן הכלל וגם מספר רבנויות מחמירים בכך ולכן המחמיר בזה תבוא עליו ברכה, בפרט בארצנו הקדושה בה יש ריבוי תחליפים.
שאלה: פסיקת הלכה לבד: מה היא הדרך שלי עצמי לפסוק הלכה בנושאים שבהם אני בקי, האם עלי לפנות בכ"ז לרב? ומה בנושאים שבהם אני חושב שישנן נורמות אשר אף רב לא יעז לפרוץ אעפ"י שאינן מעוגנות בהלכה? כמו"כ בנושאים אשר דינם מדרבנן, ראיתי באנציקלופדיה התלמודית שיש בערך 1002 דעות באיזה מקרה אעפ"י שבטל הטעם לא בטלה התקנה (אבקש להעיר שלדעת התנא ר שמעון, שדורש טעם דקרא, יש להורות הלכה עפ"י טעמן ולצמצם את חלותן לנושא זה).
תשובה: השאלה מורכבת. מכל מקום אם אתה חושב שרבנים יפסקו לך אחרת ממה שאתה חושב, זה סימן מובהק שאתה עדיין מוכרח לשאול רבנים, ועדיין לא הגעת לרמה שעל פיה אתה יכול להורות לעצמך. רק לאחר שתראה שוב ושוב שדעתך מכוונת כדעת רבותיך, אזי תדע שכפי הנראה הגעת למצב שבו אינך מוכרח לשאול. וגם אז בשאלות הנוגעות אליך, שבהם יתכן ויש לך נגיעה אישית ורצון להקל, מוטב שתלך לשאול תלמיד חכם שאינו נוגע בדבר.
שאלה: דיסק שנקנה והוא כנראה מועתק: חברתי קנתה דיסק ב 20 שקלים. היא חשבה שזה נורא זול אז אולי זה העתקה, ולכן בדקה טוב טוב את העטיפה של הדיסק, והגיעה למסקנה שזה אותו דבר, ולכן - קנתה. בבית אמרו לה שדיסק בכזה מחיר - ברור שזה העתקה, והם עושים בכוונה את העטיפה בדיוק כמו המקור.שאלתה: מה לעשות עכשיו, (היא גרה בנגב והחנות בצפון ומסובך לה לחזור לחנות) האם מותר לה לפתוח את הדיסק ולהאזין לו?
תשובה: הצעתי שתתקשר לבעלי הזכויות ותשלח עוד עשרים או שלושים ש"ח, ובזה תפצה אותם.
שאלה: כמה נרות שבת יש להדליק?: האם צריך להדליק מספר נרות כמספר בני הבית?
תשובה: המצוה במקורה היא שיהיה נר דלוק בבית לכבוד שבת. נהגו לפחות שני נרות. כאשר לא היה אור אחר נהגו להרבות בנרות משום אורה ושמחה. כיום שיש אור אחר צריך להדליק נר מיוחד לכבוד שבת והמנהג הוא שני נרות. מי שרוצה להדליק נרות כמספר בני הבית יכולה לעשות כן. הוא מנהג יפה אך אין לו מקור הלכתי ולכן אינו מחייב.
שאלה: ציצית רשת כשרה?: האם ציצית רשת כשרה?
תשובה: אם הרשת ארוגה מחוטים היא חייבת בציצית. אם אינה ארוגה אלא היא יציקה אחת חרורה, היא אינה חייבת בציצית וממילא אין יוצאין בה ידי חובה.
שאלה: תפילה בביכ"נ אשר מעל גגו יש שירותים: בבית הכנסת שלנו בישוב יש סיפריה שמשמשת גם כמקום תפילה. מעל הסיפריה נמצאת עזרת נשים. חלק מהסיפריה נמצא תחת חדרי השירותים של עזרת נשים. א. האם מותר להתפלל בחלק הזה של הספריה אשר מתחת לחדרי שירותים?
תשובה: מותר להתפלל שם, ויעויין בפניני הלכה ח"ד ע' 140. ואמנם יש מחמירים, וביניהם בעל המנחת יצחק, ולכן כשאפשר מוטב שלא לעמוד מתחת לשירותים.
שאלה: קדיש על ידי מספר אבלים: אצלנו בבית הכנסת אומרים כמה אבלים את הקדיש יחד אך לא באותו קצב דבר שבאמת מביא לבילבול גדול אצל העונים: לענות פעמיים אמן על אותו קטע בקדיש? למי לענות? וכיוצ"ב. מה עלינו לעשות?
תשובה: המנהג המבולבל שתארת הוא מנהג מגונה ואינו גורם נחת לנשמות הנפטרים. מנהג אשכנז הוא שרק אבל אחד אומר קדיש ונמהג ספרד שכולם יחד אומרים. תענה אמן על הקדיש הראשון שאתה שומע או הקרוב אליך. אינך חייב לענות על כולם בפרט שהם לא נוהגים כדין.
שאלה: מעשר כספים - לאן?: ב"ה חגגתי לאחרונה בר מצווה ויחד עם זו קיבלתי מתנות רבות שחלקם הגדול היה כסף. סכום הכסף גדול ביותר ולכן אני מתלבט לאן ולמי לתרום אותו -האם למקום אחד? או שמא, רצוי לחלק אותו בין כמה מקומות? -האם לעניים הרעבים ללחם (דרך האירגונים, למשל: "חסדי נעמי" "בית התבשיל" וכיוצ"ב)? ואולי, למען חיזוק היישוב היהודי? או לישיבות למען חיזוק התורה? והאם כשאני תורם לישיבות מוטל עליי לבדוק לאן בדיוק הכסף הולך (למשל, לקניית ספרים או לגמ"ח לתלמידי הישיבה וכדו )? ובכלל, מה עדיף? יישר כוח ו
תשובה: ראשית כל מזל טוב! עלה והצלח בתורה! רצוי לחלק לכמה מטרות. בראש סולם העדיפות לתרום לעניים בני תורה. (אברכים בישיבות שאין להם פרנסה נחשבים לכאלה). חלק אחר לעניים. (מסופקני אם יש היום רעבים ללחם ממש). וחלק אחר למטרות אחרות כגון ישוב ארץ ישראל.
שאלה: קו התאריך: כיצד פוסקים בפועל למעשה בענין קו התאריך למי שטס מסידני מזרחה ללוס אנג לס (לדוגמא) ביום שישי או ראשון ותשקע עליו השמש ובאופן שאינו יכול לשנות את טיסתו. האם יש דעה שפוסקים לפיה? (חזו"א, רי"מ טוקצינסקי, ר"מ כשר, אחרים?) או שיש לחוש תמיד לכמה שיטות? אני יודע שבפועל יש פוסקים כדעות שונות אך אנו זקוקים פה להכרעה למעשה.
תשובה: זו מחלוקת גדולה. יהודי יפן נהגו לשמור שבת לפני סין. לדעת החזון איש היה עליהם לשמור שבת ביום ראשון אחרי סין. המנהג השתרש כמו יהודי יפן אך מכיון שיש בטענות החזון איש צדק רב מן הראוי להימנע מחלול שבת דאורייתא לפחות גם ביום ראשון. באוסטרליה גם לדעת החזון איש יש לנהוג שבת לפני ארץ ישראל. יש להימנע אפוא מטיסה בימים המסופקים.
שאלה: היחס לממון מסיונרים נוצרים: קיבלתי טיפול רפואי (בדיקה ויעוץ וקבלת תרופות) אצל רופאה פרטית נוצריה. לאחר שעלה חשדי בה, התקשרתי ללב לאחים והם אמרו שהיא מסיונרית ידועה שפועלת בדרכים מתוחכמות מאד ומשתמשת בהכשרתה הרפואית כדי להשפיע על מטופליה. מיד ביטלתי את השיק ששילמתי לה. כמובן שלא אחזור אליה לטיפול אך האם פעלתי כשורה בעניין הממון? האם מותר לאבד ממונם של מסיונרים? או שזה גזל הגוי?
תשובה: יש בזה גדר של גזל הגוי וגם צד של חילול ה' ועל כן צריך לשלם לה אך כמובן שיש להתרחק ולהרחיק אחרים ממנה על מנת שלא תשפיע עליהם לרעה.
שאלה: תקיעה בשופר יחידי: האם יש עניין שכאשר לא מתפללים בציבור בחודש אלול (בזמן מחלה, חלילה, למשל) לתקוע בשופר יחידי או בפחות מעשרה?
תשובה: לא נהגו לתקוע בשופר בחודש אלול ביחיד אלא רק בציבור.
שאלה: עטיפה בטלית לשליח ציבור: מתי שליח ציבור חייב בטלית?
תשובה: הנוהג להתעטף בטלית הוא משום כבוד המצוה. בפרט למי שלבוש בחולצה לבד ללא מעיל. על אחת כמה וכמה מי שלבוש בחולצה עם שרוולים קצרים. חיוב מיוחד חל על שליח ציבור או למקיים מצוה בשם הציבור, כגון עולה לתורה, מגביה, גולל וכדו' כל אלו מחייבים טלית למי שלא לבוש בגד עליון אפילו בלילה משום כבוד המצוה והציבור.
שאלה: התמודדות עם קשיים במציאת זיווג: בשמה של מכרה שאין לה גישה לאינטרנט: מסורתית, גרושה, בת 33. למרות השתדלותה ותפילותיה לא מצאה בן זוג. מצב זה גורם לה לאבד תקווה שתגיע אי פעם להקמת בית וכן עולות אצלה שאלות על משמעות החיים. כיצד מומלץ להתמודד עם מצב זה?
תשובה: אני מבין את הקושי שלה. דבר זה באמת דורש הרבה כוחות כדי להתמודד איתו. אני מברך אותה ש-ה' ייתן לה כוחות להתמודד נכון עם המצב ולהתחזק. המאמץ הראשון שצריך לעשות הוא להשתפר ולהיות טובה יותר בכל תחומי החיים, בין במשפחתה בין עם חברותיה ומכריה ובין אדם למקום. בעז"ה מתוך המאמצים הללו תבוא גם סיעתא דשמיא בנושא המבוקש. לפעמים רבש"ע מעכב וכל עכבה לטובה ותפילות בוודאי יסייעו להתחזק ביראת שמיים.
שאלה: כשרות "עוף טוב": האם כאשר כתוב על המבוגר של עוף טוב כשר בהשגחת הרב אויערבך זה כשרות רגילה או מהדרין מאחר שרוב המוצרים כתובים עליהם כשר למהדרין
תשובה: עוף טוב זו כשרות רגילה בלבד.
שאלה: לימוד תנ"ך עם דעת מקרא: אני חזרתי בתשובה לפני 10 שנים, למדתי בישיבה כמה שנים אבל אני מרגיש שאני לא מספיק חזק ביסודות התורה. קראתי בספר פניני הלכה שחייב כל אדם ללמוד ולדעת את כל יסודות התורה. עם איזה ספר כדאי ללמוד הלכה למעשה לפי המנהג האשכנזי? והאם ניתן ללמוד תנ"ך מספרי דעת המקרא של מוסד הרב קוק או שדווקא צריכים ללמוד עם רש"י?
תשובה: אפשר ללמוד עם דעת מקרא, אבל יותר קל ומהיר ללמוד עם רש"י או עם מצודות דוד. וכשיהיו לך אי הבנות, תעיין בדעת מקרא.
שאלה: פרה אדומה על הר הזיתים, כיצד?: ראיתי שמעמד שריפת פרה אדומה היה על הר הזיתים - ראיה לכך הביאו שהמקום הוא מחוץ למחנה בצד המזרחי של הר הבית, מקום שפניו הם לאוהל מועד. מקום זה לפי הדעות הוא הר הזיתים. כיצד יתכן שהר הזיתים משמש מקום לטקס טהרה מטומאת המת, כשבהר עצמו יש טומאה כזו שהרי הקבורה עוד נעשתה בימיו של דוד, ובימי המלך יאשיהו כתוב בפרוש שניתץ את הבמות של שלמה והעביר לשם עצמות אדם??
תשובה: לא כל ההר שימש מקום קבורה. את המקום המכוון כנגד המקדש שמרו בטהרה וכן את הדרך אליו.
שאלה: לבשל ולסחור בסוכה: האם מותר לבשל את סעודות החג בסוכה? האם מותר לסחור בסוכה? כלומר למכור מוצרי מזון?
תשובה: אין מבשלים בסוכה ואין מוכרים בסוכה.
שאלה: חדר כושר מעורב: האם מותר ללכת למכון כושר גופני שמתעמלים בו גברים ונשים?
תשובה: לא
שאלה: הקריטריונים לכשרות עופות: מהם הקריטריונים שבהם עוף צריך לעמוד על מנת להיחשב כשר?
תשובה: הכללים הבסיסיים לכשרות העוף הם: שלמות האיברים, נקיות הריאה, בדיקה פנימית של צומת הגידים (לחומרה בעלמא) והשחיטה, אבל ישנן הקפדות מלבד אלו המוודאות שהעופות הנשחטים לא ייטרפו. נציין אחדים מהקריטריונים הנדרשים על ידי המערכת המפקחת על השחיטה. קריטריון ראשון: צורת הגידול של העוף. רוב העופות היום גדלים על ידי זריקות ולא בהתפתחות טבעית, ולכן הדבר יוצר בעיה של ריבוי מחלות, דבר המצריך בדיקה מחשש לטריפות בלול. קריטריון שני: ההעמסה על גבי המשאיות. כשממלאים הרבה עופות בלולים הם עולים אחד על השני ועלולים לגרום לשברים, דבר המטריף את העוף. קריטריון שלישי: מספר העופות הנשחטים בדקה. במשך הזמן היד של השוחטת מתעייפת, ולכן יש להקפיד על כמות לא גדולה של עופות הנשחטים בדקה. קריטריון רביעי: אופן החזקת העוף. השוחט שמחזיק את העוף מרגיש אם העוף בעל פגם, אבל אם אדם אחר מחזיק את העוף יש פחות תשומת לב לכך.
שאלה: מזוזה במקלחת: מקלחת ולה שתי דלתות, אחת היא כניסה מהבית למקלחת ודלת שניה החוצה (יציאה אחורית לבית). האם יש לשים מזוזה בדלת היציאה האחורית?
תשובה: אין לשים שם מזוזה, מפני שאין שמים מזוזה בפתח חדר שאינו מכובד, כמקלחת.
שאלה: האם ה  באמת מיטיב איתנו?: תמיד כולם אומרים ש-ה הוא טוב ומטיב איתנו. אולם במסכת עירובין דף י"ג ע"ב כתוב :"נוח לו לאדם שלא נברא משנברא". אם כן, ה עשה עימנו דבר לא טוב כשברא אותנו, אז איך אנו אומרים שהוא טוב?
תשובה: כשאנו אומרים שרבש"ע הוא טוב, הכוונה היא שכל מה שעושה הקב"ה הכל לטובה. גם מה שנראה במבט ראשון כאילו הוא רע באמת הוא טוב אך הטוב הזה כמוס בו ואינו נגלה - אמנם הוא עתיד להתגלות במוקדם או במאוחר. מה שאמרו חכמים "נח לו לאדם שלא נברא משנברא" זה בגלל שכל החיים הם נסיונות ומהם נסיונות קשים והאדם מתפלל "אל תביאנו לידי נסיון" שמא לא אעמוד בו, אבל בדיעבד לאחר שהאדם עמד בנסיון שכרו מרובה מאוד ונמצא שמצד הקב"ה בריאת האדם היא לטובה - שיעמוד בנסיון ויצליח ואם האדם אינו מתמודד זו אשמתו. אך למרות זאת המבט האנושי אומר "אל תביאני לידי נסיון" וזהו "נח לו שלא נברא."
שאלה: יעלה ויבוא או רצה בברכת המזון?: שמעתי על השיטות השונות בדין אמירת יעלה ויבוא ורצה בסעודה שלישית בשבת ערב ר"ח אחרי צאת הכוכבים. רציתי לשאול האם ישנם את אותם הדינים בשבת שחל למחרת ר"ח (ר"ח ביום שישי) לגבי אדם שקבל שבת מוקדם והתחיל סעודתו לפני שקיעת החמה?
תשובה: לא עיינתי בזה עתה, אבל כמדומה, שבזה יוסכם להלכה שיאמרו רצה בלבד. מפני שיש מצווה להוסיף מהחול על הקודש, ובזה גם החול נעשה לשבת. וזה יסוד הסברה של הבן איש חי ש"א חקת כב, הסובר שבמוצ"ש יאמר רצה ולא יעלה ויבוא, ואם כן גם כאן יאמר רצה ולא יעלה ויבוא. וכן הדין ודאי למ"ב שסובר שאומרים כפי זמן ברהמ"ז, שהואיל וסיים את הארוחה אחר צאת הכוכבים יאמר רצה בלבד. (עיין בפניני הלכה שבת ח"א ע' 99 בהערה).
שאלה: חניטה וכבוד המת: מי שמת פה ורוצה להקבר בקברי אבות או עם אשתו בניו זילנד - חייב לעבור מה שקוראים "חניטה" דאל"כ לא יעבירו את הגופה. (לארץ אני מבין שהם יותר גמישים ומסתפקים בקרח יבש) התהליך הוא - שואבים את כל הדם (כמעט הכל - מעט פחות משמונה ליטר) ומניחים אותו בשקיות המצורפות לגופה, במקום הדם הם מכניסים נוזל - נ"ל פורמלין או משהו דומה. את הגופה אחרי טהרה והלבשה עוטפים בנילון מיוחד ויוצרים ואקום - ומטיסים אותו עם שקיות הדם בתוך ארון, שם מסירים את הנילון וקוברים. האם יש איסור בדבר? האם עדיף לשכנע לקבור פה או שאין שום בעיה בזה?
תשובה: בדבר החניטה איני מכיר את הנושא אך נראה לי בסברה שזה מה שפסקו שיש בזה איסור גמור ועדיף לשכנע לקבור ללא חניטה גם אם זה לא בקבר אבותיו.
שאלה: אדמה מול אדם: רציתי לדעת למה ערך האדם יותר מקודש משל האדם - החיים, למה בשביל האדמה צריך למות? לתת את להקריב את הדבר הכי חשוב ויקר שלנו - החיים. במה האדמה יותר מקודשת שהיא שווה כל כך הרבה יתומים, אלמנות, אלמנים, פצועים וכו?
תשובה: א. אין עם בעולם שיסכים לוותר על שעל אדמה מאדמתו, גם אם הדבר יגרום לשפיכות דמים. כי על מולדת לא מוותרים וגם על שעל אדמה של מולדת לא מוותרים, גם במחיר דמים. עצם המחשבה הזו של ויתור על חלק מאדמת המולדת מעידה על חוסר בריאות לאומי. מחלה זו היא תוצאה של הגלות הארוכה והצרות הקשות שעברו עלינו. אך אנחנו צריכים לשאוף לחזור לבריאות הטבעית של עם במולדתו. ב. אנחנו מצווים במצוות התורה לכבוש את ארץ ישראל ולשלוט בכולה, וכיבוש מלחמה תמיד יש בו אבידות בנפש, ואף על פי כן התורה מצווה אותנו לכך. כדברי הרמב"ן בהשגותיו לספר המצוות לרמב"ם. ג. ארץ ישראל היא ארץ החיים וכל ויתור על חלק ממנה הוא פגיעה בחיי האומה וביסוד קיומה. בלעדיה חיינו אינם חיים, אין כאן אדמה מול חיים אלא חיים כלל ישראליים מול חיים אישיים. מקורות לדברי ובהרחבה בדברי הרב מו"ר הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל בספר לנתיבות ישראל במאמר "תמימים נהיה בתורה ובארץ". אגב, אינני מתייחס לעצם המציאות שכל ויתור לא יביא אלא יגביר את הסכנות, אלא נגעתי בנקודות העקרוניות של השאלה.
שאלה: התכתבות עם בת: אני נער צעיר אך עברתי את גיל 13. היתה לי חברה ונפרדנו בגלל הבעיות ההלכתיות שבעניין. האם מותר לנו להתכתב באי-מל (באינטרנט, כלומר לשלוח "מכתבים אלקטרוניים" אחד לשני)? ומה מותר ומה אסור לנו לכתוב אחד לשני? והאם מותר לנו לדבר בטלפון לא על דברים צנועים ודברי אהבה אלא שיחות ענייניות? ומותר לנו להשאיל דברים אחד לשני? בכל מקרה, אם כן, אז מותר להוסיף "מה שלומך" וכאלה? או שמותר לנו לדבר רק בענייניות ממצה בלבד?
תשובה: יפה עשית שניתקת את קשריך עם אותה בת. בגיל כה מוקדם אין ליצור קשרים כאלו. רק כשאדם מגיע לפרקו מותר ליצור קשרים למטרת נישואין בלבד. לכן אין ליצור כרגע שום קשר אישי, לא התכתבות, ולא טלפון. בפגישה מקרית יש להתייחס בנימוס עניני בלבד ותו לא.
שאלה: היחס ליהודי שאינו שומר תורה ומצוות: כתוב ברמב"ם (הלכות רוצח ושמירת נפש פ יג הלכה יג): "השונא שנאמר בתורה הוא מישראל, לא מאומות העולם. והיאך יהיה לישראל שונא מישראל, והכתוב אומר "לא תשנא את אחיך, בלבבך"? אמרו חכמים, כגון שראהו לבדו שעבר עבירה, והתרה בו ולא חזר - הרי זה מצווה לשונאו עד שיעשה תשובה ויחזור מרשעו". דין זה נפסק גם בשולחן ערוך. למי מתכוונת ההלכה הזאת? הרי בימינו רוב עם ישראל לא שומר תורה ומצוות.
תשובה: על שאלתך נכתבו מאמרים רבים בתחומין עיי"ש. מובאת שם תשובת רבינו הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל (חלק י"ג עמוד 193) שם הוא מביא את דברי ספר התניא פרק ל"ב ביחס לרשע שיש לשנוא את הרע שבו ולאהוב את הטוב שבו. מה שמפורש בגמרא ש"מצווה לשנאותו" זה רק באדם שיש בו עזות פנים ומותר לקרותו רשע. ועיי"ש.
שאלה: קדושה ביחיד אחרי התפילה: האם טוב אלו שעושים שאומרים קדושה בסוף התפילה במקרה והם איחרו לתפילה? ואם כבר אחרי השקיעה?
תשובה: המאחרים לתפילה ימהרו להתפלל לפני השקיעה ואל ימתינו לאמירת קדושה אחרי השקיעה כי בכך יצא שכרם בהפסדם.
שאלה: סליחות בלילה: האם מותר להגיד סליחות בלילה בשעה עשר?
תשובה: זמן סליחות הנכון ביותר הוא באשמורת הבוקר. יש אומרים סליחות בחצות. ר' משה פינשטין התיר לומר סליחות בתחילת האשמורת השניה כלומר בערך בשעה 10:45 זהו הזמן המוקדם ביותר לאמירת סליחות הידוע לי.
שאלה: טיפול רפואי או נפשי בהורים: ברצוני לשאול האם לבן מותר לטפל באביו (טיפול רפואי או נפשי)? ובבני משפחה אחרים?
תשובה: אם הטיפול אינו כרוך בפגיעה גופנית או נפשית בחולה - מותר ואף מצוה. אולם אם הטיפול כרוך בפגיעה גופנית, כגון זריקה, ניתוח וכדו' או נפשית כגון להרים קול, לקושרם בכוח וכד' אסור לבן   בת לטפל באביו ואמו, אלא א"כ הטיפול הכרחי ואין מישהו אחר המסוגל לעשות זאת.
שאלה: שמיעת מוזיקה לועזית: האם מותר לשמוע מוזיקה לועזית שיש בה מסרים לא חינוכיים אך אני לא מבין את שפת השיר אלא רק נהנה מהמנגינה?
תשובה: אין בזה איסור ממש אלא אם כן המנגינה גורמת לקלות ראש או להשפעה שלילית. המהדרין נמנעים מלשמוע מנגינות אלו מפני שהם סבורים שהמנגינה מביעה את התכנים השליליים וזה משפיע על האדם. לתשובת הרב יעקב אריאל בשאלה דומה.
שאלה: למלא לוטו במפעל הפיס: האם מותר לקנות כרטיסי גירוד או לוטו של מפעל הפיס?
תשובה: עיין בספרי באהלה של תורה ח"א סי' קיא שם הוכחתי שמותר לרכוש כרטיס הגרלה של מפעל הפיס. טוטו אסור משום חילול שבת. מפעל הפיס ממעשר כספים לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: שנת האבלות - ובריאות הנפש: בחורה הנמצאת בשנת אבלות על מות אביה רגילה היתה לצאת ולרקוד כפעם בשבוע. הריקוד הוא צורך נפשי עבורה ומחזק את נפשה. בימים אלה של שנת האבלות מרגישה היא צורך לרקוד למרות שנת האבל מכיוון שזה ממלא את נפשה ומשיב לה את רוח החיות. האם ניתן לצאת ולו לזמן קצר ולא לכל הערב בכדי להתמלא בקצת אנרגיות חיוביות? וזאת תוך כדי המשך תחושת האבלות.
תשובה: לבחורה השרויה בשנת האבל על אביה זו בעיה ללכת ולרקוד. משום שהכיבוד האמיתי שלה את אביה, הוא בדרך של הימנעות מהשתתפות בשמחה יתירה בשנת האבל. וישנם ערכים אמיתיים שצריכים ויכולים למלא את הנפש בכוחות חיוביים. וניתן למצוא דברים בגדר המותר שמרוממים קצת את הנפש (כאוכל טעים וכיו"ב), אבל ללכת לריקודים אסור. אמנם אם מדובר באשה חולה, שהרופא אומר שהיא חייבת ללכת לזה למען בריאותה, יהיה מותר.
שאלה: מנה חמה בשבת: האם מותר לשפוך על "מנה חמה" (למשל של אוסם) מים מכלי שני להכשירה לאכילה??
תשובה: על מאכל גושי שעבר תהליך של בישול לפני שבת אין בעיה ליצוק מים חמים בשבת. אבל לגבי מנה חמה, ככל הידוע לי, היא אמנם עוברת הכשרה מסוימת לאכילה במפעל, אך זו רק הכנה חלקית, וכיון שכך, אין המים החמים בשבת רק מחממים אותה כי אם משלימים את מלאכת הבישול ועל כן זה אסור בשבת אף בכלי שני. אמנם ביו"ט שמלאכה לצורך אוכל נפש מותרת בו - מותר.
שאלה: קריאת שמע על המיטה: האם מותר להגיד ק"ש על המיטה בשכיבה? האם חייבים לומר את כל המזמורים? מה כן חייבים לומר? על מה הרב ממליץ לדלג?
תשובה: מותר לקרוא ק"ש על המיטה בשכיבה. העיקר בק"ש על המיטה הוא פרשת שמע, הברכה ומזמור של פגעים (יושב בסתר עליון). היתר הן תוספות חשובות אך אינן מעיקר הדין.
שאלה: נטילת ידים לאחר שרותים: מותר ליטול ידיים בתוך האמבטיה או בתוך השרותים עצמם (כשהם לא ביחד)?
תשובה: לכתחילה אין ליטול בתוך השרותים. אולם בהעדר מים מחוץ לשרותים ניתן לסמוך על הפוסקים שבשירותים נקיים שאין בהם ריח רע מותר ליטול ידים, אך הברכה חייבת להיאמר בחוץ. עוד בנושא זה מאת הרב. לתשובת הרב דב ליאור. לתשובת הרב זלמן ברוך מלמד.
שאלה: עשה לך רב: בעבר הייתי שואל את שאלותיי - כל פעם רב אחר. האם כיום שקבעתי לעצמי רב להתייחס לתשובות שרבנים ענו לי אז? כשאני מוצא מחלוקת בין רבנים, בספרים או באינטרנט למשל, אני חייב לשאול את דעת הרב "שלי" בעניין או לקבוע לעצמי ע"פ מי אני רוצה ללכת באותו מקרה (איך לקבוע?)? יש רבנים שאני פוחד שהם מקילים מדי (לדוגמת הרב שרלו שליט"א לפעמים) - כיצד לדעת מי באמת הולך בדרך הנכונה ומי לא? אם אני אחשוב שבאותו נושא מסויים רב מסויים יענה לי תשובה יותר מספקת מותר לי לשאות את אותו רב (ואם הוא, אולי, יקל יותר מרבי?) האם מותר לי לגרום לרב שיחשוב שאני זה מישהו אחר (ע"י שינוי שם (חייבים לציין שזה לא השם האמיתי), פרטים, סגנון כתיבה וכדו )? הרבה פעמים אני חושש שאני מטריד את הרב יותר מדי בהרבה שאלות - זה נכון שזה מטריד? אשמח אם תענה לי על כל פרטי השאלה, רבה.
תשובה: עשה לך רב. אם יש לך מרא דאתרא הוא רבך. אם לא - בחר לך רב שאתה סומך עליו בגלל ידיעותיו בתורה ואישיותו הרוחנית. שאלות אינן מטרידות את הרבנים. אדרבה, העדר שאלות מטריד יותר...
שאלה: אבי ואמי עזבוני.: קצת קשה לי להגיד את המילים הללו -"אבי ואמי עזבוני" כעת בחודש אלול? בכלל יש לנו כל מיני קטעים שאנו אומרים למשל בתפילה שהם "לא בשמנו" כמו למשל - "אני ה ". או בשם דוד המלך וכדו. מה לחשוב וכיצד להרגיש כשאומרים זאת?
תשובה: דוד המלך ע"ה חיבר את ספר התהילים ברוה"ק. אומנם לכל פרק היה רקע אישי מסוים. אולם למרות זאת יש לתפילותיו ערך נצחי, גם אם לא כל מילה מתאימה לכל אדם בכל מצב. גם מי שיש לו הורים יודע שהוריו אינם כל יכולים וגם הם זקוקים לאבינו שבשמים שהוא יכול לסעדנו ולהושיענו.
שאלה: חדשות בטלוויזיה וברדיו: רציתי לברר מה דעת הרב לגבי ראיית חדשות בטלויזיה (לפעמים ישנה מגישה וזה בנוסף ללשון הרע, רכילות וכדו שאפשר לשמוע)? כן מה דעתו לגבי שמיעת "חדשות קול ישראל"?
תשובה: הטלויזיה היא מכשיר חזותי מרתק וכובל ולכן נזקו רב מתועלתו. הופעות לא צנועות בפרסומות ובסרטים וכן אצל חלק מהמגישות מחריפות את בעייתו של המכשיר ולא מצינו להן היתר בהלכה. רדיו כשר יותר. הוא לא מרתק וכובל כמו הטלויזיה ולא עוברים בו על איסור "ולא תתורו". עם זאת תוכניות פסולות של ליצנות,ניבול פה, לשון הרע ורכילות אסורות גם ברדיו.
שאלה: צלם בחתונה - האם מהווה בעיה?: אני הולכת לעיתים לחתונות של חברות ולפעמים יש צלם שמצלם את החתונה.מה דעת ההלכה במקרה כזה? האם העובדה שיש צלם ולא צלמת דוחה את המצוה לשמח חתן וכלה? (יש לציין כי לפעמים הדרישה להביא צלמת עולה יותר מצלם ובהתחשב בסכומים הגדולים שגם ככה מוציאים על החתונה - האם זו לא הכבדה מיותרת על ההורים?) והאם אני בתור כלה רשאית לדרוש מההורים צלמת ולא צלם למרות המחיר הרב הכרוך בכך?
תשובה: ברור שאם יש אפשרות צריך לדאוג לכך שתהיה צלמת לנשים בחתונה. אבל זה אינו חיוב, זו עדיפות, ואם זה כרוך בעלות גבוהה, אזי היום שיש כל כך הרבה הוצאות והכל ביוקר, אין צורך להחמיר עד כדי כך. לגופו של ענין, הבעיה אינה מצד הכלה כי אם מצד הצלם, שאסור לו להסתכל על בנות, אבל מכיון שזו עבודתו יש שהתירו כמו שהתירו לרופא לטפל באשה חולה, כי הוא עסוק וטרוד במלאכתו ולא בשחוק וקלות ראש. אבל אין זה הידור וחסידות מצד הצלם. לכן, לכתחילה אם ניתן יש להזמין צלמת לנשים, אבל כלה לא חייבת לדרוש זאת מהוריה אם זה כרוך הת גבוה, כמו כן אין איסור לאשה לרקוד ולשמח את הכלה כשיש צלם בחתונה.
שאלה: תחנון ביחיד: כשמתפללים ביחיד כיצד יש לנהוג לגבי תחנון, י"ג מידות ונפילת אפיים?
תשובה: גם יחיד חייב בתחנון. אלא שאם הוא מתפלל בביתו במקום שאין ספר תורה אינו נופל על אפיו. י"ג מידות נאמרים רק בציבור.
שאלה: בניין הבית השלישי: לפי מידות בית המקדש המובאות בספר מידות נראה, שכשיבנה בית המקדש במהרה, לא יהיה מקום לכל עם ישראל במקום המקדש! איך יראה הבניין העתידי של בית המקדש ע"מ שיהיה מקום לכולם? (לדוגמא: כתוב שמדת עזרת ישראל היא 11 אמה על 135 - איך יכנסו לעזרה מליוני אנשים?)
תשובה: בניית המקדש היא קשה וסבוכה בלא הכי. ומי שיפתור את הבעיות האחרות הקשות יותר יפתור גם את בעייתך. ובכל זאת כמה רעיונות: מבחינה הלכתית יש לדון אם יש אפשרות לבנות את העזרות בכמה מפלסים. יש אומרים שלאחר קידוש המקדש גם המפלסים יתקדשו. מיליוני אנשים צריכים להתכנס בירושלים אך לא בעזרות. ואת ירושלים אפשר לקדש ללא גבול. גם בערב פסח נכנס לעזרה רק נציג אחד של כל קרבן והשחיטה נעשתה במשמרות. ניתן לצפות בנעשה בעזרה כגון ביוהכ"פ באמצעות טלויזיה במעגל סגור. להרחבה בעניין זה
שאלה: ברכה על מנה אחרונה: האם יש לברך על מנה אחרונה, כגון עוגה, גלידה, פירות?
תשובה: מנה אחרונה שאינה חלק מהסעודה, כגון פירות, טעונה ברכה. לתשובת הרב דב ליאור
שאלה: כשרות בחו"ל: ברצוני לדעת כאשר נוסעים לחו"ל האם מותר לאכול גבינות קשות או רכות אשר מוגשות ע"ג מגשים בבתי המלון? האם מותר לאכול גלידות בתפזורת אשר נמצאות בגלידריות? כיצד אפשר לדעת האם ניתן לאכול לחם מסוים שכן יש האופים אותו יחד עם שומן חזיר וכו?
תשובה: אין לאכול גבינות וגלידות בלא הכשר. גם לגבי לחם, כיוון שישנו ספק כפי שציינת, אין לאוכלו בלא הכשר.