LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מותר לקנות מגנב גוי?: האם נכון לומר שכל ההלכות האוסרות לקנות מגנב יהודי שייכות גם כאשר מדובר בקניה מגנב גוי?
תשובה: יש לדון מהו האיסור לקנות מגנב, הרמב"ם בפרק ה מהלכות גזלה כותב: "אסור לקנות דבר הגזול מן הגזלן ואסור לסעדו על שינויו כדי שיקנהו שכל העושה דברים אלו וכיוצא בהן מחזק ידי עוברי עבירה ועובר על (ויקרא י"ט י"ד) ולפני עור לא תתן מכשול". גם בגוי עוברים על לפני עור ולכן יהיה אסור לקנות בין מגנב יהודי בין מגנב גוי. ובהלכות גניבה (פרק ה הלכה א) הרמב"ם משלים שהאסור לקנות מגנב הוא אפילו לא גורם לו לפני עור, "אסור לקנות מן הגנב החפץ שגנב ועון גדול הוא שהרי מחזיק ידי עוברי עבירה וגורם לו לגנוב גניבות אחרות, שאם לא ימצא לוקח אינו גונב, וע"ז נאמר (משלי כ"ט כ"ד) חולק עם גנב שונא נפשו". עפ"ז ודאי שאין חילוק בין גנב ישראל לגנב גוי כיוון שהאיסור לקנות ממנו הוא כדי שלא ינזקו הרבים. כדברי הגמרא ( מסכת קידושין דף נו:) : "לאו עכברא גנב אלא חורא גנב", רש"י- אלמלא חור שהעכבר מצניע גניבתו שם לא היה גונב. וכן לעניננו אם לא יקנו ממנו לא יגנוב. (הרב זלמן נחמיה גולדברג מסביר שבהלכות גזילה הרמב"ם מביא את הלכות שינוי שם הזכיר שאם מסייע בשינוי או קונה מהגזלן ובזה גורם לשינוי רשות יש איסור לפני עור שממש מסייע בגזלה, אך בהלכות גנבה שלא דן בהלכות שינוי מזכיר את בעיה שישנה תמיד אף אם הגזלן כבר קנאו בשינוי). עיין בכסף הקדשים בשו"ע סימן שנו סעיף ב שם הוא דן האם לאחר שקנה מגנב גוי האם דינו שווה לקונה מגנב ישראל אך לענין לכתחילה ודאי אסור. : הרב משה מאיר אבינר
שאלה: טעות בניקוד של ברכה: אם ברכתי ברכה וזמן מה לאחר שברכתי הבנתי שטעיתי בניקוד באופן שלא משנה את המשמעות (לדוגמא: דגש לא נכון באות ב במילה "בו" בברכת האילנות), האם צריך לברך שוב את הברכה?
תשובה: לשואל, רק שינוי משמעותי ובחלקים החיוניים של הברכה מצריך לברך שנית, עיין משנה ברורה סי' סח ס"ק א.
שאלה: סטטוס על פי הלכה לבן שנולד לאמא יהודייה שהתנצרה: לפי ההלכה, האם בנו של אמא יהודייה שהתנצרה יהודי בעצמו? אני מכיר חבר טוב שאבו בן של יהודיה אשר התנצרה כדי לברוח מהנאצים. איך התנצרותה משפיע על סטטוס של בנה? ועל בסיס מה בתלמוד או בתורה מצדיק עמדה כזו או אחר בנושא?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יהודי לא יכול לשנות את הגדרתו כיהודי לגבי הצאצאים שלו רק הוא עצמו יכול לחטוא כאשר ממיר את דתו. הרב חגי בר גיורא
שאלה: אמירת קדיש על חמותי: אבי הכ"מ נפטר בתמוז תשע"ד. חמותי ע"ה נפטרה לאחרונה. חוששני שמא בניה של חמותי לא יקפידו להתפלל בציבור ולומר קדיש שלוש פעמים בכל יום. האם אני רשאי לכוון בקדיש גם על אבי הכ"מ וגם על חמותי? האם עלי לבקש רשות מאמי, תיבדל לחיים ארוכים, לאמירת קדיש על חמותי?
תשובה: אפשר לכוון בקדיש גם על חמותך, ולאחר שתכלה שנת האבל על אבא יש צורך לבקש רשות מאמך שתחי' להמשיך לומר קדיש על חמותך.
שאלה: קניית בגדים בספירת העומר: לכבוד הרב כידוע בספירת העומר אסור לקנות בגדים חדשים כחלק ממנהגי האבלות, אולם בקרוב הולך להתקיים טיול שנתי מטעם בית הספר וכשעיינתי ברשימת הציוד אליו גיליתי שאיני מצויד בביגוד המתאים. האם אני יכול לקנות בגדים עבור הטיול? (בשום פנים ואופן לא למטרת שימחה).
תשובה: אפשר לקנות בגדים חדשים בספירת העומר.
שאלה: קריאת שמע שעל המיטה: מותר להגיד קריאת שמע שעל המיטה ולישון ואחר כך בחצות לקום ולהגיד תיקון חצות?
תשובה: וודאי. המקובלים עושים כך וקמים לתיקון חצות ונשארים ערים עד הבוקר. ראוי שאתה תישן מספיק שעות בכדי שיהיה לך כח. לכן, אפשר לקום בחצות לומר ברכות התורה, תיקון חצות ולחזור לישון. בבוקר יש לומר שוב ברכות התורה. אם זה קשה, תוכל לומר תיקון חצות כשאתה קם או בחצות היום.
שאלה: טעות על העולה לתורה: אדם עלה לתורה וברך לפני "אשר נתן לנו" (במקום "אשר בחר בנו") מה יעשה? האם צריך לחזור ולברך לפני "אשר בחר בנו"? במידה ולא צריך לחזור, מה מברך אחרי?
תשובה: נחלקו האחרונים בדין זה כאשר בירך לפני הקריאה אשר נתן לנו - ולמעשה נוהגים כדעת המשנה ברורה שלא יחזור לברך אלא לאחר קריאת התורה יברך אשר בחר בנו דהיינו יהפוך את סדר הברכות בין לפני הקריאה לאחריה.(מ"ב קלט, טו)
שאלה: מצוות כתיבת ספר תורה.: אם אדם כותב ספר תורה מכספו לעילוי נשמת נפטר מסויים, האם יכול לצאת בכך גם ידי חובת מצוות כתיבת ספר תורה עבור עצמו?
תשובה: כן
שאלה: מדוע האות מ של מוקדה קטנה?: ב"ה כבוד הרב ויקרא פרק ו א וידבר יהוה אל-משה לאמר: ב צו את-אהרן ואת-בניו לאמר זאת תורת העלה הוא העלה על מוקדה על-המזבח כל-הלילה עד-הבקר ואש המזבח תוקד בו: בחומש המילה מוקדה האות מ קטנה. מדוע?
תשובה: לשואל תשובות שונות נתנו לשאלה זו. אציע שתיים מהן: (א) הרב זלמן סורוצקין, בעל "אזנים לתורה" כותב: "'מוקדה' זו מערכה גדולה (פסחים נז). כל דבר גדול צריך להראות סימני הכנעה וקטנות. וכן מצינו שההדיוט צריך לשוח (לכרוע) בתפילת שמונה עשרה באבות תחילה וסוף, וכהן גדול בסוף כל ברכה וברכה (ברכות לד), ושם ברש"י: כל מה שהוא גדול ביותר צריך להכניע ולהשפיל עצמו.  ע"כ. ורמזה תורה דבר זה ב'מערכה גדולה' של המזבח וכתבה 'מוקדה' במ"ם זעירא". (ב) בספר "מעינה של תורה" מובא בשם הרבי מקוצק: "האות מ"ם הזעירא ב"מוקדה" באה לרמז, כי ההתלהבות והלהט של אדם מישראל לתורה וליהדות, אינם צריכים להיות בולטים לכל עין, כי אם חבויים בליבו פנימה.". נאמנה
שאלה: אכילת ירקות חסלט שלא נשטפו כראוי: לכבוד המכון 1. על פי רוב, נהוג במשפחתי לקנות ירקות עלים של חסלט עם זאת, בשל רצונן של אימי ואחותי לשמור על בריאותן וטעם העלים, נמנעות הן מהשריית העלים בסבון ומסתפקות בשטיפתן תחת זרם המים. ניסיתי מעט לדבר איתן על הצורך אולם ללא הצלחה. רציתי לדעת מה דין עלי החברה במציאות בה לא הושרו בסבון, האם מותר לי לאכול או שעלי להימנע. יצוין כי בדר כ השימוש בעלים הוא לסלטים חיים והם אינם עוברים בישול. 2. למיטב ידיעתי והערכתי, אחותי אינה יודעת את הוראות בדיקת התותים. לא נעים לי לומר לה ובנוסף ייתכן מאוד שהיא לא תקפיד על הוראות הניקוי הנדרשות. רציתי לדעת מה דין גלידת התותים שהיא מכינה. הגלידה נעשית ע י טחינת התותים וערבוב המחית עם מרכיבים נוספים של גלידה. בסיום, נראות נקודות אדומות קטנות - שאריות מהפרי אך בסה כ קשה למצוא בגלידה שאריות ניכרות של הפרי.
תשובה: וברכת ד' 1. אם בני המשפחה חוששים לשאריות סבון, אפשר להשרות את העלים במים רגילים (כפי הכתוב) ולאחר מכן גם לשטוף תחת זרם מים. ואז אפשר לאכול ללא בדיקה נוספת. 2. לגבי הגלידה אם הטחינה היא דקה דקה (כך נראה מהמכתב) כגודל הקמח אפשר לאכול אולם אם הגודל גדול יותר נראה שיש להמנע. אפשר לאכול את הגלידה ללא החלקים הגדולים של תות. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שימוש בנפה חשמלית שהיה עליה קמח לאחר הפסח: ברשותנו נפה חשמלית שלא נוקתה לפני פסח (היה עליה הרבה קמח ושכחנו לנקותה) ולא נמכרה (היתה בארון שסומן כחמץ). האם מותר כעת (לאחר הפסח) להשתמש בנפה לאחר ניקיון יסודי (ישנם חריצים שקשה להגיע אליהם)?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן. כי ספק אם ישאר קמח וגם אם ישאר הוא יתערב בקמח כשר ויתבטל. הרב חגי בר גיורא
שאלה: קורס מעורב: פנו אלי ממכללה להעביר קורס בנושא שאינו תורני. הלמידה במכללה היא מעורבת, בשיעור יושבים גברים ונשים ביחד(חילוניים ודתיים). השיעור חשוב לפרנסתי וזה תחום העיסוק שלי. כמו כן ניתן להעביר מסרים רוחניים ותורניים תוך כדי. האם מותר ללמד שם,או שחייבים לדרוש שישבו בשני טורים או שבכיתה שלי יהיו רק גברים.(ואז או שיסכימו או שלא)
תשובה: אין איסור מפורש ללמד גברים ונשים הבעיה היא הלבוש של הנשים בקיץ אפשר לבקש לבוא בלבוש הולם
שאלה: מה עושה תלמיד חכם.תלמיד חכם?: ו ברכה מה עושה תלמיד חכם תלמיד חכם האם גם אישה יכולה להיות תלמיד חכם? המון
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את מכתבך ואכן נגעת בנקודה מאוד גדולה וחשובה. למרות שנשים לא חייבות בלימוד התורה, נשים שלומדות יכולות להגיע להיות ממש גדולות בתורה. ובמשך השנים היו לא מעט נשים שממש היו רבניות מאוד חכמות. יחד עם זאת, חשוב מאוד שבכל עליה והתקדמות רוחנית חייבים לעבוד על ענווה, שלא לתת לגדלות לשבש לאדם את הדרך. דבר זה קיים גם אצל גברים וגם אצל נשים. לכן אנו קוראים לרב תלמיד חכם, שכן הוא תמיד ממשיך להיות תלמיד, תמיד ממשיך ללמוד, תמיד מלא ענווה לגדולים ממנו. כך גם צריכה להיות האשה, עם הענווה האמיתית, וההתבטלות לגדולי ישראל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: רב שמואל גאון: יצא לי לקרוא על רב שמואל גאון מתקופת הגאונים וראיתי שהוא לא היה מאמין בשדים וכשפים ואסטרולגיה וניסים שקוראים לצדיקים אלא רק לנביאים 1רציתי לדעת היכן אני יכולה לקרוא עליו יותר? 2מדוע לא האמין בזה? קראתי הסבר קצר של שורה רק על ענין נסים לנביאים ולא לצדיקים שזה כי הוא הושפע מספרות ערבית אבל מה עם השאר למה לא האמין בשדים ואסטרולגיה? 3 האם לא חובה להאמין בדברים האלו? 4 האם יש עוד רבנים וגאונים מתקופתו או מלפניו ואחריו שגם לא האמינו והיו באותן דעות כמו שלו?
תשובה: לשואל אכן רב שמואל בן חפני גאון דחה את האמונה בשדים, בכשפים ובאסטרולוגיה, וטען כי הנסים יכולים להיות אך ורק על ידי הנביאים ולא על ידי הצדיקים. ברוח זו הלך גם הרמב"ם. על כך אנו למדים מהתעלמותו מנימוקי הלכות הנובעות מאמונה בשדים, והסברתו אותם בדרך הגיונית וסיבתית (לכך מצטרפים דבריו באגרתו לחכמי מונטשפלייר בה שולל את קיומה של האסטרולוגיה). ידועים בהקשר זה דבריו החריפים של הגר"א (שו"ע יו"ד קעט, יג) כנגד משנתו של הרמב"ם בכל הנוגע לענייני כישוף, וכך כתב: "אבל כל הבאים אחריו (אחרי הרמב"ם) חלקו עליו, שהרי הרבה לחשים נאמרו בגמרא, והוא נמשך אחר הפילוסופיה  הארורה, ולכן כתב שכשפים ושמות ולחשים ושדים וקמיעות הכל הוא שקר. אבל כבר הכו אותו על קודקודו, דהרי מצינו הרבה מעשיות בגמרא על פי שמות וכשפים, והפילוסופיה הטתו ברוב לקחה לפרש הגמרא הכל בדרך הלציי (מליצי) ולעקור אותם מפשטן. וח"ו איני מאמין בהם ולא מהמונם, אלא כל הדברים הם כפשטן, אלא שיש בהם פנימיות, לא פנימיות של בעלי הפילוסופיה שהם חיצוניות, אלא של בעלי האמת". על מקוריותו של מאמר זה ונאמנותו לגאון, ראה מאמרו המקיף של ר' ישראל יעקב דינסטג "האם התנגד הגר"א למשנתו הפילוסופית של הרמב"ם?" (תלפיות שנה ד' א-ב תמוז תש"ט עמ' 253). כך או כך, נחלקו הדעות אם עמדתו של הרמב"ם נבעה מכך שרבים מבני תקופתו הלכו שבי אחרי מכשפים וקוסמים או שכך היתה עמדתו (ראה שיחות הרצי"ה לספר בראשית עמ' 296 ועמ' 310 וכן "המדע שבתורה" עמ' 77. בנוגע לאסטרולוגיה ראה "השמים מספרים עמ' 597). נאמנה
שאלה: שנת שמיטה וזריעה: שאלה בנוגע לשנת שמיטה. עדה שלנו היא תימנים. אם זה חשוב. קיבלנו זרעים של פרחים ושל מאכלים. למייטב הבנתי אם אני שותלת בכלי סגור שלא מתחבר לאדמה זרעים לנוי אז הדבר מותר. שאלתי היא האם אני יכולה בכלי שאינו מתחבר לאדמה לזרוע גם דברי מאכל? ועוד שאלה, האם אחרי השנת שמיטה אני יכולה להעביר את מה ששתלתי לאדמה?
תשובה: וברכת ד' הזריעה בכלי סגור שאינו מחובר לאדמה אפשרי הלכתית רק בבית, אם העציץ שאינו נקוב עומד בחוץ אין לשתול בו. גם השתילה בעציץ שאינו נקוב בבית לכתחילה אנו משתדלים להמנע, אבל אם זה חשוב או הפסד כספי של הזרעים וכדו' אפשר לשתול בבית. כאשר הדבר חשוב אפשר להתיר גם דברי מאכל. לאחר השמיטה אפשר להעביר לאדמה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: בדקה לאחר צאת הכוכבים ביום השביעי: אשתי בדקה ביום חמישי 9 4 לפני השקיעה ויצאה נקיה, וביום חמישי בשבוע לאחר מכן שכחה לבדוק לפני השקיעה אך בדקה אחרי צאת הכוכבים ויצאה נקיה. אנו בבאר שבע ובדקה בסביבות 19:50 20:00 בערב. בבוקר יום חמישי לא בדקה (בודקת רק שתי בדיקות) מאז התייחדנו פעמיים ואמרה לי הדבר לאחר מכן. מהו הדין? האם צריכה לטבול שוב?
תשובה: משאלתך אני מבין שאשתך בדקה גם ביום הראשון לשבעה נקיים, ולכן אינה צריכה לטבול שוב. הרב אליעד בן-דוד הרב שמואל הולשטיין
שאלה: בהמשך לשאלתי: אני רוצה להבהיר שזו אינה בובת משחק. זהו פסל לנוי בלבד. אז האם מותר או אסור במקרה זה? והאם יש צורך לפגום בו אם אין צורת רגליים? )רק שמלה( השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פסל בבית של דמות מצויירת"
תשובה: : הרב עובדיה יוסף כתב להתיר בזמננו כשידוע לכל שזה בובת משחק ולא מיועד להיות כציור אדם אלא רק כמשחק.
שאלה: חסימת פרסומות באינטרנט: ישנה תוכנה שמאפשרת חסימת פרסומות באינטרנט, בעיקרון אין לי שום דבר נגד פרסומות רגילות ואני אף נהנה לפעמים לקרוא אותם אך החלונות הקופצים שבחלק מהאתרים הפכו ממש למטרד עם כל לחיצה ולחיצה גרמו לי להתקין את חוסם הפרסומות. היום כשנכנסתי לאתר כלשהו הם חסמו לי את אפשרות הגישה לאתר וכתבו כי כל עוד אני משתמש בחוסם הפרסומות זהו גזל גמור ולכן הם לא מאפשרים לי להמשיך לגלוש עד שאסיר אותו. ברמת העיקרון אני יכול בתוכנה עצמה של חוסם הפרסומות להגדיר את האלמנט שמפריע לי לגלוש באתר הזה כאלמנט מפריע שאני רוצה שגם אותו יחסמו. שאלתי היא האם יש ממש בטענתם ועלי להסיר את חוסם הפרסומות באופן כללי כי זה גוזל את כל האתרים שאני גולש בהם, והאם יש הבדל בין אתר זה שגילה דעתו שאינו מסכים שיגלשו בו עם חוסם בפרסומות לבין אתר רגיל שלא הביע התנגדות.
תשובה: לכאורה אתה טוען שאתה רוצה להנות מגלישה באתר פלוני לפי רצונך ללא קפיצת פרסומות. ואינך מזיק או פוגע בבעל האתר, שמפרסם שם פרסומות, על מנת להתפרנס מאותה חשיפה שיש לגולשים באתר שלו. אז ראשית יש באמת לבדוק, אצל אנשי מקצוע שעוסקים בתחום, אם אינך פוגע בו, גורם לו הפסד וכדו' שהרי אם כן הרי יש כאן דין של "זה נהנה וזה חסר" שחייב בת וממילא שאסור גם לגלוש באופן זה. שמא תבוא ותאמר שאין בעל האתר ניזוק מכך שאינך חשוף לפרסומות, ויש כאן דין של "זה נהנה וזה אינו חסר" שפטור מת ואף אמרו חכמים על כך ש"כופין על מידת סדום" ויש לאפשר לאדם להנות כל עוד השני אינו מפסיד וניזוק מכך. אין הדבר כן. שהראשונים, (תוס' בבא קמא דף כ: ד"ה הא)כתבו, שאם בעל החפץ או הדבר שממנו אתה רוצה להנות יודיע מראש על אי הסכמתו ורשותו לכך שאתה תהנה, זכותו למנוע זאת ממך. (כן נפסק בשולחן ערוך חושן המשפט סימן שס"ג סעיף ו' ברמ"א ובסמ"ע שם סק' יד). נמצאנו למדים להלכה: א. אם יש הפסד לבעל האתר בכך שאתה גולש ולא חשוף לפרסומות, הרי שאתה חייב בתשלומי הפסדו. ב. אם אין לו הפסד, אם הוא לא הודיע מראש על אי הסכמתו לגלישה הנ"ל אזי אתה יכול לגלוש באופן זה ג. זכותו של האתר להודיע מראש על התנגדותו לגלישה ללא פרסומות, אף אם אין לו הפסד, אינך רשאי לגלוש באופן זה. לעיון (בבא קמא כ. - כ: סוגיית זה נהנה וזה לא חסר, טור ושולחן ערוך חושן משפט שס"ג סעיף ו)
שאלה: התנדבות במקום מעשר כספים: האם ניתן להמיר את הסכום של מעשר הכספים, בשעות התנדבות? ועל טוב
תשובה: כן.
שאלה: מוצרי חלב לא מהדרין בשעת הדחק: משפחה ברוכת ילדים ונזקקת קיבלה סל מוצרים ובתוכו מוצרי חלב שאינם בהשגחת מהדרין. המשפחה מקפידה באופן קבוע על אכילת מהדרין. מה יהיה דין השימוש במוצרים אלו לגביהם? ידוע לי במפורש שבתנובה למשל במוצרים בכשרות רגילה מכניסים א. חלב נכרי ועוד בעיות למרות שלא תמיד מציינים זאת אשמח לתשובה ואם אפשר עם מקורות בסיסיים או בעל השמועה
תשובה: הגר"מ פיינשטין התיר חלב נוכרי בימינו בגלל הפיקוח על המחלבות המהדרין מעדיפים גם היום חלב ישראל אך גם לא אומרים שחלב נוכרי אסור מעיקר הדין חלב נוכרי אינו איסור ולכן מותר לילדים להשתמש בחלב נוכרי בעיקר במשפחה ברוכת ילדים, הילדים זקוקים למזון בסיסי זול אינני יודע מנין ידוע לך "במפורש" שבתנובה מכניסים חלב נוכרי האם גם בחלב ניגר עושים זאת? עצתי לך לברר אצל רבה של תנובה הרב ויטמן באלו מוצרים משתמשים בחלב נוכרי
שאלה: איך התנ"ך נהיה כל כך חשוב?: איך נהיה שהתנך נהיה ספר הספרים האוניברסלי, והאם זה חיובי לנו היהודים או שרבו הקרדומות או מאידך רבו במאמינים בנו מראש
תשובה: לשואל מציווי התורה על כתיבת התורה בשבעים לשון במעמד הר עיבל (דברים כז, ח) אנו למדים על התועלת שבפרסום דברי התורה גם בקרב אומות העולם. מאידך, בממסכת סופרים (א, ז), אודות תרגום השבעים, נאמר: "מעשה בחמשה זקנים שכתבו לתלמי המלך את התורה יוונית, והיה אותו היום קשה לישראל כיום שנעשה בו העגל, שלא היתה התורה יכולה להתרגם כל צרכה". מכאן אנו למדים שתרגומה של התורה ופרסומה בין העמים הם אסון. דומה שצריך להבחין בין תורה ש"מתורגמת כל צרכה" על ידי משה רבנו, לתורה שמתורגמת על ידי חמישה זקנים בדורות מאוחרים יותר, ואינה יכולה להתרגם כל צורכה. נמצאנו למדים, שעצם פרסומו של התנ"ך הוא מבורך, הבעיה מתחילה עם הניסיון לתרגמו ולפרשו. לפיכך, המשימה המוטלת על האומה הישראלית לדורותיה היא הארת אור ה' תוך נאמנות מוחלטת למקור, ללא תרגומים ושינויים. יתן ה' ומתוך פרסום שם שמים ברבים יסורו בעלי הקרדומות ויתרבו אוהבי התורה ולומדיה מתוך נאמנות לנותן התורה. נאמנה
שאלה: כשרות תנור שגוי משתמש בו: הרב, האם ניתן להשתמש בתנור שגוי אופה בו, בהנחה שהגוי שומר על כשרות המאכלים שהוא אופה? יש לי תלמידה שעוברת גיור, ורוצה לדעת אם תוכל להשתמש בתנור בבית אמה, אם זו תתחייב להכין בו רק מאכלים כשרים. ויישר כח.
תשובה: הבעיה היא שגם אם האם תאפה מאכלים כשרים לכאורה יש לתבשיליה דין בישולי נוכרים אך השימוש בתנור מותר לאחר הסקה
שאלה: תפילת תשלומים: האם עדיף להתפלל מנחה בבין השמשות או להתפלל שתי ערבית (אחד תשלומים)?
תשובה: לכתחילה זמן תפילה עד השקיעה וצריך לסיים חזרת הש"ץ עד השקיעה. בדיעבד מקלים לסיים תפילת עמידה עד 13.5 דקות אחרי השקיעה, ולא תפילת ערבית פעמיים. מוטב להתפלל ביחיד לפני השקיעה מאשר במניין לאחר השקיעה. (מ"ב רלג,יד, הגר"מ אליהו זצ"ל)
שאלה: הפרשת חלה בטומאה: לרב, המשנה בחלה פרק ב משנה ג אומרת: "מי שאינו יכול לעשות עיסתו בטהרה, יעשנה קבין, ואל יעשנה בטומאה. ורבי עקיבא אומר יעשנה בטומאה, ואל יעשנה קבים" מסביר קהתי שלפי ת"ק אדם טמא טוב לו שלא יכניס עצמו לחיוב הפרשת חלה מאשר שיחייב ויצטרך להפריש וממילא יצטרך לשרפה ונמצא מטמא תרומה בידיים. ור"ע חולק. וכתב הרב ברטנורא, והרמב"ם, וקהתי שהלכה לא כר"ע. אם כן, בימינו שכולנו טמאים האם עדיף שלא נכניס את עצמינו לחיוב חלה ונעשה עיסה פחותה תמיד מאילו וחצי וקצת ולא כמו מנהג ישראל שכאשר יש חולה, או כסגולה ל בית, נשים מכניסות עצמן דווקא למצב של חיוב בהפרשת חלה?
תשובה: וברכת ד' עיין רמב"ם בכורים פ"ח הי"א, שם פסק כר"ע כשאין מקווה קרוב אליו ד' מיל. וכתב הרדב"ז שם שהדין כת"ק כשיש אפשרות לאכול את החלה, אבל כשכולנו טמאי מתים ואין אפשרות לאכול את החלה, במקרה כזה יש לפסוק כדעת ר"ע, וכפי שפסק הרמב"ם בהלכותיו, וכן כתב במשנה ראשונה (פ"ב מ"ג ד"ה ואל יעשנה). על כן להלכה שאנו טמאי מתים אין מקום להקפיד כדעת ת"ק, ועדיף כר"ע כדי להכניס ברכה בעיסה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: תספורת בה  באייר בשנת תשע"ה: השנה יום העצמאות הוקדם לד אייר. מאחר ואין באפשרותי להסתפר בסמוך ליום העצמאות, האם אוכל להסתפר ביום שישי (ה באייר- התאריך המקורי של היום העצמאות)?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לא. יום ההודאה לה' שונה כדי למנוע חילול שבת, לכן יש להתגלח להסתפר דווקא בד' אייר. מועדים לשמחה לגאולה שלמה הרב חגי בר גיורא
שאלה: לימוד בתוך התפילה: הרב, כשאני בבית הכנסת, אין לי סבלנות לדאבוני לתפילה, אני מעדיף ללמוד בזמן הזה, ולכן אני מוצא את עצמי מתפלל בזריזות את הטקסטים של התפילה בקצב שלי, ובינתיים לומד תורה עד שהחזן מגיע מסיים את התפילה. אני יודע שמסיר אוזנו משמוע תורה גם תפילתו תועבה, אבל מה לגבי מסיר פיו מלומר תפילה? או מצמצם אותה מאוד ומעדיף לימוד?
תשובה: לא מצאנו בח שאדם שאינו מתפלל כראוי שתורתו תועבה, אבל מצב כזה שאדם מתפלל בזריזות כמצוות אנשים מלומדה רק כדי לצאת ידי חובה הוא דבר שטעון תיקון, ויש לו גם השלכות על לימוד התורה וקיום המצוות. התפילה איננה עוד מצווה- היא ערוץ מיוחד של התקשרות לקב"ה, ובמידה מסוימת היא תכלית כל התורה והמצוות. כאשר אנחנו עוסקים בתורה ובמצוות, המפגש שלנו עם הקב"ה הוא מפגש עקיף- מפגש עם רצונו של הקב"ה. לעומת זאת בתפילה, אנחנו נפגשים באופן ישיר עם הקב"ה ע"י העמידה מולו והדיבור אליו. ר' יהודה הלוי בספר הכוזרי (מאמר ג, אות ה) אומר על התפילה שהיא "כגרעין הזמן ופריו ושאר השעות תהיינה לו כדרכים המוליכות אל שעה זו שלבואה הוא מצפה". המפגש הישיר עם הקב"ה הוא הגרעין שממנו כל עבודת ה' שלנו צומחת, והוא גם הפרי- הדבר שכל שאר הדברים אינם אלא כאמצעי לגביו. אפשר לתת לזה משל מתחום הזוגיות: רוב שעות היום בני הזוג עוסקים בדברים שהם לצורך הבית, כפרנסה, תחזוקת הבית השוטפת וכד', ולא בקשר הישיר שבין בני הזוג, אבל כל העבודה היא בשביל שהזוגיות עצמה, המפגש הישיר בין בני הזוג, תוכל להתקיים. אדם שהתפילה לא מהווה בעבורו מפגש ישיר וחי עם הקב"ה אלא רק קריאה של נוסח התפילה ותו לא- מפסיד את הקשר הישיר עם הקב"ה. הדבר משפיע גם על לימוד התורה וקיום המצוות, כיוון שאינו דומה עיסוק בתורה ובמצוות מתוך קרבה ישירה לקב"ה לעיסוק בתורה ובמצוות שלא מתוך קרבה זו. הבעיה היא לא רק בעיה שלך, אלא גם של רבים אחרים, וגם בדברי ח מוזכרת בעיה זו בכמה מקומות: "אמר ליה ההוא מרבנן לרב ביבי בר אביי. מאי כרם זלת לבני אדם אמר ליה אלו דברים שעומדים ברומו של עולם (כגון תפילה, שעולה למעלה- רש"י) ובני אדם מזלזלין בהן." (ברכות ו:) "אמר רב עמרם אמר רב שלש עבירות אין אדם ניצול מהן בכל יום הרהור עבירה ועיון תפלה (חוסר כוונה בתפילה- תוס') ולשון הרע." (ב"ב קסד:) כמו כן בירושלמי (ברכות פ"ב ה"ד) מובא שגם האמוראים התקשו להתפלל בכוונה כראוי, ואם בארזים נפלה שלהבת, מה יגידו אזובי הקיר?! אמנם עם כל זה, מוטל על כל אחד ואחד מאיתנו להתאמץ שהתפילה שלו תהיה תפילה אמיתית, תפילה שהיא כולה מפגש ישיר עם הקב"ה. לימוד והתבוננות על התפילה, הכנה נפשית ראויה וכד', יכולים לסייע לתפילה להתקדם לכיוון זה, וכל אחד צריך למצוא את הדרך שלו לתפילה משמעותית יותר. בהצלחה רבה! הרב נועם לזר
שאלה: בהקשר לנטילת ידיים בבוקר: היי קראתי באחת השאלות שענו שאומרים קודם מודה אני. אחר כך נוטלים אז שירותים ובסוף מברכים על הנטילה או משהו כזה. אני בדרך כלל אומרת מודה. אחר כך שירותים ללא ברכה נטילת ידיים עם ברכה ומיד אחר כך מברכת אשר יצר. האם מה שאני עושה זה ר? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נטילת ידיים בבוקר כשצריך לשירותים"
תשובה: מה שכתבתי זה עדיף. גם מה שאת עושה זה ר.
שאלה: תפילת אישה בזמן שהציבור מתפללים: האם יש ענין גם לנשים להתפלל בשעה שהציבור מתפללים? אחותי רוצה להתפלל מנחה בבית, ויש מנחה בבית הכנסת עוד 10 דקות. האם תחכה לזמן שהציבור מתפללים או שאין צורך?
תשובה: לשואל, לא מצאתי מקור מפורש העוסק בשאלתך. מסתבר שאשה אינה חייבת להמתין לתפילת הציבור, ובכל זאת אם הדבר אפשרי יש עניין לעשות זאת. הדין להתפלל בזמן שהציבור מתפללים הוא תחליף בלית ברירה למי שאינו יכול להתפלל עם הציבור, ומאחר שאשה אינה חייבת בתפילה בציבור (עיין שו"ת שבות יעקב ח"ג סי' נד, ובאריכות בשו"ת משנה הלכות חט"ו סי' כו), מסתבר שאינה חייבת בתחליף. כיוצא בזה כתב הראי"ה קוק (טוב רואי, ברכות ח ע"ב) שלפי דברי המגן אברהם (סי' קו סק"ב) שנשים חייבות רק בתפילה קצרה כלשהי בכל יום, הן פטורות לא רק מתפילה בציבור אלא גם מכל חיוב הקשור בכך (ולכן צידד שהאיסור להתפלל אחורי בית הכנסת בשעה שהציבור מתפללים גם הוא לא נאמר על נשים). אציין שמצאתי דבר חידוש באחד מפוסקי זמננו, שו"ת צמח יהודה ח"ד סי' פט, שכתב שעקרונית גם נשים חייבות בתפילה בציבור, אלא שהקלו עליהן כשלא נוח להן בכך, וכאשר הדבר מסתדר בנוחות הוא חובה  וכמדומה שאם היה רואה את השבות יעקב היה חוזר בו. מכל מקום, מצאנו בגמרא בסוטה כב ע"א שגם לאישה יש חשיבות שתתפלל בבית הכנסת, והעניין של "שכר פסיעות" נלמד ממעשה באישה, עיין שם. ממילא מסתבר שיש עדיפות גם שתתפלל בזמן שהציבור מתפללים, שהוא "עת רצון" כמבואר בגמרא בברכות ח ע"א.
שאלה: יום עצמאות שהוקדם: האם בשנה כמו השנה, שהקדימו את יום העצמאות מיום שישי ליום חמישי - הדינים הנוגעים ליום העצמאות הם ביום חמישי או שישי?
תשובה: כל הדינים הנהוגים ביום הזיכרון- יש לקיימים השנה ביום רביעי, ג' באייר וכל הדינים הנהוגים ביום העצמאות- יש לקיימם ביום חמישי, ד' באייר.
שאלה: ישיבה לצעירים: לכבוד הרה ג שליט א האם כבוד הרב תומך לבחור צעיר בישיבה קדושה שכוללת אך ורק לימודי קודש או בישיבה תיכונית שיש בה שילוב של לימודי תיכון? אשמח אם הרב יתן לי פירוט.
תשובה: אם אתה בן תורה שכל כולך שקוע בעולמה של תורה לך ללמוד תורה, אם האדם לומד אז גם כאשר הוא יצטרך את הבגרויות הוא ישלים אותן במהירות.
שאלה: פיתה שהיתה על מנגל : אם היו פיתות על מנגל בשרי כמובן וספגו את ריח הבשר, אך נישארו "נקיות" מבחוץ האם מותר לאחר זמן מה לאכול אותן עם מוצרי חלב? המון ושאו ברכה
תשובה: אם הפיתות ממש נגעו בבשר, או ברשת שהיו עליה לכלוכי בשר - אין שום היתר לאכול את הפיתות עם חלב. רק במציאות מאוד נדירה שבה הפיתות לא נגעו בבשר, ואף הרשת הייתה נקייה ל ח ל ו ט י ן משיירי בשר - רק אז לספרדים מותר לאכלם עם חלב, ולאשכנזים גם אז אסור. הרב עודד מילר
שאלה: יבול נוכרי או היתר מכירה: צטטתם הרב עובדיה כאוצר שיש להעדיף את היתר המכירה ע"פ יבול נוכריץ. מה המקור של פסק זה? נתניאל השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קניית ירקות יקרים מנוכרים או היתר מכירה"
תשובה: תשובתו המפורטת. וכן בכול שמיטה שמעו את דבריו.
שאלה: נשיאת פלאפון בשבת: אני עובדת בתנועת נוער דתית ובשבת מתקיימת אצלנו פעילות כמו בכל התנועות. מקום הפעילות רחוק מביתי ולכן אמרו לי שעליי לקחת איתי בתיק פלאפון מכובה למקרה שחס וחלילה יקרה משהו במהלך הפעילות תהיה לי הדרך להתקשר למי שצריך. רציתי לשאול לדעתך? ולהבין את המקורות הנוגעות לעניין זה. שבת
תשובה: החשש מוגזם מאוד אין הצדקה לטלטל בגללו טלפון בשבת
שאלה: מדוע התורה כתבה "חמישים יום" אם סופרים ארבעים ותשע?: ידועה התשובה שחג השבועות הוא היום החמישים, אבל בבקשה יש עוד הסברים?
תשובה: זו אכן התשובה, ונסביר אותה: שמו של החג, "חג השבועות", בא לציין שהוא "היום הנספר", דהיינו, שספירת הימים כולם נועדה ליצור "יום נספר", חשוב במיוחד, ובכך הוא שונה מכל המועדים, שהרי לכל המועדים יש תאריך קבוע, ואילו חג שבועות אין לו תאריך קבוע, אלא הוא חל ביום שטרחו לספור עבורו במשך שבעה שבועות. ספירת השבועות הבאה לידי ביטוי בשם "חג השבועות", היא המדגישה את החשיבות ואת המיוחדות של יום גדול זה, יום שניתנה בו תורה לישראל, ויום שבו נותן עם ישראל להקב"ה, בהקריבו מנחה חדשה! לדברי הרמב"ן בפרשת אמור, קידוש יום החמישים בתורת חג השבועות, הוא המשמעות של "תספרו חמשים יום", כי כל מהות הספירה היא כדי לקדש את יום החמישים כ"יום הנספר". הרב עזרא כהן
שאלה: האם יש הבנה או סליחה לקלפטומן?: אם יש בן אדם שסובל מקלפטומן כלומר גונב בעל כורחו בשל פגם בנפשו, האם נחשב לו זה כגזל? רוב תודות
תשובה: אדם מועד לעולם בין שוגג בין מזיד בין אונס בין רצון לעניין אונס יש בראשונים הגדרות שונות אך מי שיכול לעבור טיפול ואינו עושה כן הוא מזיד
שאלה: קניית מתנה בספירת העומר: לחברה שלי יש יומולדת שבוע הבא,האם מותר לנו לקנות לה מתנה השבוע כאשר אנו נמצאים בימי ספירת העומר?
תשובה: כן, מותר לקנות דברים חדשים בספירת העומר.
שאלה: לבשל כבד אחרי צליה: לרב. האם יש מציאות שאסור לבשל כבד אחרי צליה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לבשל כבד ולצלותו"
תשובה: 1. לבשל לאחר הדחת הבשר הצלוי במים.(לספרדים - מדין חומרה ) 2. כבד ששהה שלושה ימים ואחר כך צלאו אסור לבשלו. (אלא אם כן היו בהקפאה) יתכן שיש עוד דוגמאות
שאלה: בישול כבד: לרב. האם לספרדים מותר ישר לטגן אחרי הבישול? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "צלית כבד ובשולו"
תשובה: וברכת ד' לספרדים אפשר לבשל לאחר צלייה, הרמ"א הצריך שטיפה קודם בישול משום מראית עין של הדם במלח, והזבחי צדק החמיר כדעת הרמ"א (וכן נראה שדעת הכף החיים), אבל גם הוא החמיר רק בבשול ולא באכילה, דהיינו התירו לאכול ללא הדחה ושטיפה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ