LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מקום עבודה חדש: אחרי זמן רב מצאתי עבודה כאיש החזקה באחת בבתי אבות היקרים באזור המרכז. אחד מהתפקדים שלי לפקח על מערכות אור קוליות בשעת הרצאות. הגיע מרצה והחל לרצות בקשר לבריאת העולם והאבות בפני 300 איש ואישה כשהוא מסלף את דברי התורה והוא טוען שנעשו הרבה טעויות בשעת בריאת העולם וחלילה שהשם יתברך הוא לא כל כך חכם כמו שחושבים ובחר את אברהם אבינו במיקרה, כמובן לא יכלתי לסבול ועזבתי הכל ויצאתי מחדר ההרצאות והתחלתי למחות בפני האנשים למה יושבים ושומעים אדם כזה. כמובן, מה שעשיתי יכול לגרום לי לפיטורים. שאלתי היא, אם הם לא יפטרו אותי עלי לעזוב מקום עבודה זו בעצמי או להשאר שם במידת האפשר ולהמשיך למחות בכל כוחי?
תשובה: אם יש בבית האבות גם דתיים ובית האבות רוצה שגם דתיים יבאו לגור בו יש להניח שהוא ימנע מלהזמין מרצים שלא מתאימים לצבור הדתי ומה שהיה קרה בטעות. ורצוי לעורר את הדתיים שבבית האבות שיתבעו להביא רק מרצים מתאימים לכלם. טוב שאתה נמצא שם לעורר על זה. אתה לא צריך להתפטר אלא להשתדל לתקן אך תעשה זאת בשום שכל ובישוב הדעת ותצליח.
שאלה: ציון שם האב או האם על נפטר: האם יש הלכה בדבר ציון שם האב או האם בזמן אבלות במקרה מוות אחד הילדים, למשל, בזמן הקבורה יש לציין את הנפטר עם שם האם או עם שם האב? מה נהוג ומה ההלכה, הן לספרדים והן לאשכנזים? אם אפשר, בבקשה, נא לציין מקור.
תשובה: יהודי אשכנז מזכירים את האם רק כשמתפללים לרפואה, אבל בשאר דברים מזכירים את האב - "למשפחותם לבית אבותם". אצל אחינו הספרדים מזכירים גם באזכרה את האמא. אבל הכל הוא רק מנהגי העדות ולא ממש הלכה ולא לעיכובא. אפשר לחפש בספרים שעוסקים בנושאי אזכרות כמו מעבר יבוק ובספר גשר החיים, או "מעולם ועד עולם".
שאלה: תוספת שיער: יש לי בעיה עם השיער שלי הוא דליל מאוד ואני מעוניינת לעשות תוספת שיער, האם זה מותר? יש לציין שאני הולכת למקווה.
תשובה: אני מצטער שלא עניתי מיד אבל רציתי לברר את הנושא הזה. ממה שלמדתי נראה שיש שיטות שונות אבל מקובל ששכיח היום להאריך את השיער על ידי הלחמה. יש מחלוקת גדולה לגבי חציצה בשיער, ולכן נראה שעדיף לא לעשות תוספת שיער. אבל מי שכן עשתה יכולה להסתמך על הפוסקים המתירים ויכולה לטבול. אשה שמאד מתביישת כי יש לה שיער דליל יכולה גם להקל בזה. וכן ראיתי שכמה פוסקים גדולים אומרים היום.
שאלה: "ומערב שבת מותר ע"י פאצט": משנה ברורה סימן רמז ס"ק יח- מה זה פאצט?
תשובה: דואר (תשווה את זה למילה האנגלית). בעבר היו שתי אפשרויות לת דואר, או השולח או המקבל. בברכת התורה, WWW.Yeshiva.org.il
שאלה: לשון הרע ורכילות על המת: 1. האם יש איסור לשון הרע על מי שכבר נפטר? 2. האם יש איסור רכילות על הנפטר? (לא ת"ח שעליו יש איסור בפני עצמו). 3. האם מותר בכתיבת ביוגרפיה על אדם שנפטר ממחלה לפרסם בספר את פרטי מחלתו? בחפץ חיים (כלל ח) מצאתי שיש איסור לחרף ולגדף את המת (על פי המרדכי בב"ק) אשמח אם הרב יוכל לכתוב את המקורות.
תשובה: 1. כן, גם על המתים אין להוציא שם רע. 2. כן. 3. כן, שהרי אין פה הכפשת אדם, אלא רק תיאור איך התמודד עם המחלה. מקורות לאיסור הוצאת שם רע על הנפטרים: מרדכי יומא סימן תשכ"ט, שולחן ערוך אורח חיים סימן תר"ו סעיף ג'.
שאלה: נשמת כל חי כל יום: אני קוראת נשמת כל חי כל יום ולאחר מכן אני קוראת תפילה על זיווג. כן אני רוצה לציין שלפני שהתחלתי אמרתי לעצמי (כמובן ביני לבין ה יתברך) שאני אקרא כל יום נשמת כל חי עד שאמצא זיווג וכשאמצא אעשה סעודת הודיה עם 10 נשים להגיד בפניהם את התפילה- נשמת כל חי. אני דיפדפתי כאן בין השאלות והבחנתי שמשהי שאלה על התפילה הזו אם טוב לומר אותה כל יום וכבוד הרב אמר שאין איסור לומר אותה כל יום, פשוט עדיף לא כל הזמן אלא רק בזמני הודיה. ושאלתי לרב היא, האם להמשיך לקרוא את נשמת כל חי? מכיוון שאינני יודעת אם זה נדר או לא? אני שואלת זו מכיוון שאיני רוצה באומרי יום יום את התפילה להוריד בקדושה שלה.
תשובה: יתכן שיש לחשוש שזה נדר. ועל כן מספק כדאי להתיר את הנדר. כי בכלל לא כדאי לנדור אפילו נדרי מצווה. וגם נכון למסור מודעה כפי שכתוב בסוף הנוסח של התרת נדרים שכל קבלה של מצוה בקביעות או הנהגה טובה מכאן ולהבא לא תיהיה נדר כלל. ולא תצטרכי לחשוש שמא קבלה מסוימת יש בזה נדר.
שאלה: דיני חזן בתפילה: 1.האם חזן צריך לשים בערבית טלית? 2. לגבי סירוב של חזן - ראיתי בפניני הלכה (תפילה, פרק ד, אות ג ) שגם כיום צריך לסרב ואילו בפסקי תשובות (סימן נ"ג אות י"ז) כתב שכיום אין עניין לסרב מפני שאינו מוציא את הציבור ידי חובה. מה הדין, האם יש בכך מחלוקת בפוסקים? 3. ראיתי במשנ"ב, שיש עניין לתת צדקה לפני התפילה שלוש פרוטות, מה הטעם וכמה זה היום?
תשובה: המגן אברהם מביא שיתעטף משום כבוד הציבור. לכן אם אינו לובש מעיל וכדומה יתעטף מפני כבוד הציבור, ואם לובש מעיל אינו צריך. אמנם בסליחות יתעטף בטלית.
שאלה: כבוד הורים בחייהם: האם בן או בת יכולים להגיד על ההורים בחייהם, אני כפרתם?
תשובה: לא שייך ונראה משונה.
שאלה: לשוחח עם אישה לשם נימוס: מצד ההלכה מותר להגיד שלא דרך חיבה אלא משום נימוסים. האם מותר לפי השיטה הזו לדבר עם אישה רק משום נימוס, לא להרבה זמן כמובן. לדוגמא: נוצר לך מצב שמשהי מדברת איתך, רק להגיד בשיחה הזו יעליב את האישה, האם מותר לך לשאול איזה שאלה נימוסית?
תשובה: כן.
שאלה: מה פירוש "נרו יאיר": מה הכוונה שכותבים אחרי שם נ"י (נרו יאיר), לאיזה נר הכוונה?
תשובה: הכוונה לנשמה עליה נאמר "נר ה' נשמת אדם".
שאלה: חרטה על מעשים: יש לי בעיה קטנה. עשיתי מעשים קשים מאוד וחמורים. התחלתי דרך חדשה אבל לא חזרתי בתשובה או תיקנתי את מה שעשיתי, אין לי חרטה על המעשים שעשיתי. אני שומע אנשים שמדברים על לבכות לפני רבונו של עולם, בחיים זה לא קרה לי, אולי פעם אחת כשהייתי ממש בקרשים, וזהו. אני לא מרגיש ממש את גודל עוצמת הפגמים שעשיתי. הגעתי למצב שאני מתפלל כדי שאני אזכה להתחרט באמת על החטאים שעשיתי. איך אני יכול להוריד את אטימות הלב הזאת מהקשר שלי עם ה?
תשובה: אתה נמצא כבר בדרך הנכונה שעזבת את המעשים, ובעז"ה תזכה להבין את חומרת המעשים ואז תוכל להתחרט עליהם ולשוב בתשובה. אנו יודעים שהתשובה מורכבת משלושה חלקים - חרטה על העבר, קבלה לעתיד שלא לחזור על החטא ווידוי בשפתים - אם כן כבר עשית שליש ב"ה, ועתה כבר בשלבים, ולכן אל תיפול ביאוש ותשתדל שה' יעזור לך להתחרט על המעשים, כמו שאנו מתפללים כל יום "השיבנו ה' אליך ונשובה". את התשובה עושים לאט-לאט ולא בבת אחת, ואתה כבר בדרך הנכונה. אמנם אין ענין של בכי, זה לא כפתור שלוחצים ויוצאים דמעות, אלא העיקר להתחרט בלב שלם על המעשים.
שאלה: לימוד תורה ר ערב: א. במצב שיש לי אפשרות לאחר סדר-ערב להמשיך ללמוד בביהמ"ד או ללכת ולשחק עם חברים בפנימיה, לכאורה, מובן שצריך להמשיך וללמוד, אבל יש כאלו שטוענים שצריך לחזק את הקשר,עם החברים לשכבה. ראוי לציין שיש גם די הרבה חברים לשיכבה שנשארים ללמוד. מהי דעת הרב? ב. האם כדאי ללמוד מסכת נוספת בנוסף על זו שנלמדת כרגיל על הסדר? בתומ"ר
תשובה: אם יש הרבה חברים שממשיכים ללמוד בבית המדרש אחרי הסדר, ואתה גם ממשיך ללמוד, אתה בחברה טובה. וכל מי שיש לו כח וגם רצון להמשיך ללמוד טוב שימשיך ללמוד. ואולם צריך להתאוורר כדי ללמוד טוב. ולכן מותר מפעם לפעם גם לעשות פעילות ספורטיבית ולשחק. לשאלה מה ללמוד אחרי הסדר, ללמוד מה שהלב מבקש. אמנם ראשית צריך לשאוף לדעת טוב את מה שלומדים בגמרא בשיעור אך אם הלב נוטה למסכת נוספת ללמוד ממקום שלבך חפץ. חזק ואמץ.
שאלה: מתן ברכה מתחת לחופה לגרוש: האם יש מניעה מדין או ממנהג לכבד גרוש באחת משבע ברכות מתחת לחופה?
תשובה: אין מניעה הלכתית לתת לגרוש לברך אחת משבע ברכות החופה, אם הוא ראוי להיות מברך משאר הבחינות.
שאלה: תהליך הגאולה במטוסים: בספר ישעיהו בפרק יא מובא איך יחזרו הגולים מאשור, הנביא אומר שנחל פרת יחלק ל7 יבשות ובהם יעברו הגולים. (אם הבנתי נכון). היום אנחנו רואים שעמ"י חוזר במטוסים וכד. כיצד ניתן ליישב את דברי הנביא?
תשובה: יש גם פסוקים שמתארים את הגאולה בדרך האוויר. כך כתוב "מי אלה כעב תעופינה וכיונים אל ארובתיהם". אולם האמת שדברי הנביא לא חייבים להתפרש כפשוטם. יש במקרים רבים שדברי הנביאים הם המשלה לדברים שיקרו. מעבר לכך יש בנביאים תאורים שונים לתהליך הגאולה. לפי דברי ח מתוארים לפעמים תהליכים שונים בגאולה. אם כן, אנו רואים שיכולות להיות אופציות שונות לגאולה ורק חלק מהם יתרחשו בפועל. העיקר הוא התוצאה שבסופו של דבר עם ישראל יגאל. ב"ה אנו בדור שרואה מול עיניו את אמיתות דברי הנביאים.
שאלה: ביקור חולים לאור המגפה החדשה: קרובת משפחה של אשתי עוברת ניתוח ולאחריו תשאר בבית חולים מספר ימים. לאחרונה התפרסם שיש חשש בביקור בבית חולים להידבק בשפעת החדשה. האם מותר ללכת לבקר ולזכות במצווה היקרה של ביקור חולים או שיש להמנע?
תשובה: אם אשתך בריאה ובית החולים אינו מייעץ להמנע מביקור היא לא צריכה לחשוש ויכולה לבקר. כמובן שלא צריך לשהות שם זמן ממושך אלא אם כן זו בקשתה של החולה.
שאלה: לאחר הלידה: ברצוני לשאול שתי שאלות הנוגעות ליולדת : 1. מתי יולדת יכולה לטבול במקווה טהרה? 2. מהו המנהג בעניין אי יציאת היולדת התינוק מהבית לתקופה של 40 יום? נא פרט בעניין זה שכן מצאתי מס דעות בנושא. האם ידוע מקור המנהג?
תשובה: 1. אם עברו לפחות שבוע לזכר ושבועיים לנקבה ופסק הדם ועשתה האשה הפסק טהרה ושבעה נקיים יכולה לטבול במקוה ואין צורך להמתין לא ארבעים יום ולא שמונים יום. 2. כך נהגו בחלק מהעדות והוא מחמת חשש לעין הרע, אינני בטוח שיש לזה מקור בהלכה.
שאלה: תאריך לידה: נולדתי בשנת תשמ"ד, האם זה אומר משהו שלילי? ( מלשון שמד, השמדה וכו, ח"ו)
תשובה: לא.
שאלה: שמיעה לעצת רבנים: סיימתי ב"ה 5 שנות ישיבת הסדר כולל צבא. (אני עדיין לא נשוי). בשנה החמישית עלתה ההתלבטות מה לעשות בשנה הבאה, האם ללכת ללמוד מקצוע (במקום לא מעורב כמובן-מקום שמשלב לימודי קודש וחול), כדי שיהיה לי במה להתפרנס לשם שמיים ובזמן הפנוי אלמד בלי נדר תורה ואוכל בעזרת ה לפרנס את המשפחה אי"ה, או להמשיך עוד שנה בישיבה. התייעצתי עם רבנים מהישיבה וכן עם אחד מגדולי הדור ואמרו לי שאשאר בישיבה עוד שנה. אך אני מרגיש שאני חייב להחליף מסגרת וכן אני מרגיש שאני לא מעוניין להמשיך בישיבה עוד שנה. האם בזה שאלך למקום המשלב לימודי קודש וחול כדי לרכוש מקצוע ולא אמשיך עוד שנה בישיבה כעצת הרבנים אעשה נגד רצון ה?
תשובה: אני מציע שתשוב ותדבר עם הרב בישיבה ותסביר לו את הרגשתך. אני מניח שהוא יתחשב בזה או לחילופין ישנה את הרגשתך. ושתי האפשרויות יהיו לטובה.ואזי ברור שתעשה את הנכון על פי התורה.
שאלה: תשלומים בעסקת קרדיט: האם יש איסור ריבית או כל בעיה הלכתית אחרת בת בתוכנית קרדיט שחברת האשראי מאפשרת לי?
תשובה: יש אומרים שבחברה בע"מ אין ריבית, אך ודאי שיש בכך בעיה, אלא אם כן יש להם היתר עיסקא.
שאלה: תפילה מתוך טלפון מחשב כף-יד: ב"ה הגענו בימינו לראיה מוחשית של "עני ורוכב על חמור", כלומר, שימוש החומר לצרכי קדושה. כיום ניתן להוריד ספרי קודש שונים למכשיר הסלולרי ומחשבי כף-יד. האם בעת השימוש במכשיר שכזה הוא מקבל קדימות בהנחה על ספר אחר, כלומר, האם מותר להניח אותו על סידור או על כל ספר אחר לפי הסדר המותר בהלכה: חומש ומתחתיו תנ"ך ומתחתיו משניות, גמרא וכו?
תשובה: אינני חושב כך, מאחר ואין פה כתיבה ממש אלא זה אגור בתוכו בצורה אלקטרונית, ולכן אין בעיה במחיקת שם השם במכשיר כזה, ואין להניחו על ספר קודש.
שאלה: טעימת ענבים לפני הקנייה: האם אני רשאי לטעום ענב או שתיים בסופר לדעת האם הם טובים על דעת לקנות אותם?
תשובה: הדבר תלוי בדעת המוכר, האם הוא מקפיד על דבר כזה ואינו נותן רשות לכך או האם אינו מקפיד על ענב או שניים ונותן רשות לכך. לכן, הטוב ביותר הוא לשאול את האחראי במקום. לצורך כתיבת התשובה הזו התקשרתי לסופר מרקט "רמי לוי שיווק השקמה" בשער בנימין, ונאמר לי שהם נותנים רשות לטעום ענב או שניים לצורך קניה אך ענב שלישי כבר לא. הרב ניר אביב חובת המוכר לפרסם.
שאלה: מסגרות משקפיים בשבת: אופטיקאי מסר לי שקית מסגרות בשבת כדי למסור לאדם אחר כדי שהוא יבדוק אותם. האם אני רשאי לקחת אותם?
תשובה: לא.
שאלה: כיסוי ראש לגרושה חוזרת בתשובה: אני גרושה וחוזרת בתשובה האם לשים כיסוי ראש?
תשובה: כן. ואם הדבר מפריע לך תוכלי להוועץ ברב ואולי יתיר לך פאה נוכרית.
שאלה: התרות נדרים לפני ראש השנה: 1. למה לעשות התרת נדרים טרם יום הכיפורים ארבע פעמים (למנהג הספרדים) ארבעים יום קודם ראש השנה, ארבעים יום קודם יום הכיפורים, ערב ראש השנה וערב יום הכיפורים? 2. כמו כן, למה דווקא ארבעים יום לפני, מה מיוחד במספר הזה? 3. בתור ספרדי עשיתי התרת נדרים אתמול (י"ט באב). רשום בלוח שזה ארבעים יום קודם ראש השנה אבל זה 41 כי באב יש 30 יום ו30 פחות 19 זה 11 ובאלול יש 29 יום ועוד יום אחד מתשרי זה 41. כך היה רשום בלוח שנה וכך עשו בכמה בתי כנסת. לכאורה צריך היה לעשות היום (כ באב). חבר אמר לי שבאמת הוא עשה היום שזה ארבעים יום קודם ראש השנה. לשיטה שאני עשיתי זה ארבעים יום קודם ערב ראש השנה, אבל ההתרה השנייה בכ"ט אלול זה ארבעים יום קודם יום הכיפורים ולא קודם ערב יום הכיפורים. אז שיהיו עקביים.
תשובה: 1.2. בכף החיים (סימן תקפ"א ס"ק י"ב) כתב: מה שנוהגין לעשות התרת נדרים ארבעים יום קודם ר"ה ויוה"כ הוא ע"פ מ"ש הזוהר בפרשת פקודי שמי שנתחייב נזיפה או נידוי בב"ד של מעלה ישאר בנידויו ארבים יום ואין תפילתו נשמעת. ועל כן נוהגין לעשות התרה וליזהר מכאן ואילך בכל עניניו שלא יתחייב ח"ו נזיפה או נידוי ואין תפילתו נשמעת בראש השנה או ביום הכיפורים. מנהג זה נוהגים בכמה עדות כמו יהודי עירק ויהודי ג'רבה וכדו'. 3. באמת צריך לעשות בכ' באלול ולא בי"ט באלול, ולא תמיד הלוחות מדייקים.
שאלה: סגירת בית כנסת וכפיית המתפללים לעבור: ברצוני לשאול על מעמדו ההלכתי של אולם הנמצא בתוך אולפנא לבנות ומשמש כבית כנסת בשבתות ובמועדים לקבוצה של מתפללים ובימי החול לתפילה של הבנות, ולשימושים נוספים שאינם תפילה. התפילות באולם מתקיימות מזה כ7שנים, ובמקום קיים ארון קודש קבוע ובו ספרי תורה שהוכנסו על דעת זה שיעשה בהם שימוש במקום הזה. לאחרונה בעקבות משא ומתן בין הוועד של המניין לבין בית כנסת אחר נוצרה אפשרות של מעבר המניין לבית הכנסת השני שלו מבנה ייעודי אך פחות מתפללים למהלך הזה יש מתנגדים בקרב המתפללים (שחלקם הגיעו מבית הכנסת השני) ההתנגדות נובעת מכמה סיבות עיקריות והן: 1. שינוי בנוסח התפילה (מספרד לאשכנז) 2. שוני מהותי רי התפילה (מספר העולים לתורה, בחירת שליחי הציבור, דיבורים בתפילה, גמישות בזמני התפילה וכד ). 3. דברי תורה (במניין הקיים מקובל שרבים מהמתפללים שותפים בתפקיד זה ושם רק הרב). 4. התנהלות פיננסית (במניין הקיים למעט דמי חבר שנתיים שגם אותם אין כפיה לשלם ואין סנקציות כלפי מי שלא משלם אין עיסוק בכסף - לא מוכרים עליות, לא גובים ת מבעלי שמחה וכו במניין השני הכסף הוא ציר מרכזי בהתנהלות בית הכנסת). יש עוד סיבות אבל אלה הן העיקריות. לאור הנתונים הללו אבקש לשאול: 1. האם לאולם יש כיום גדר הלכתי של בית כנסת? 2. האם מותר לבטל את התפילות בשבת באולם הנ"ל ולכפות בכך על כל המתפללים (גם אלה שאינם רוצים במעבר) לעבור לבית הכנסת השני?
תשובה: כלל בהלכה שבכל שאלה שבין שני צדדים צריך לשמוע את שני הצדדים ורק אז ניתן לענות.ככתוב "שמוע בין אחיכם".
שאלה: חישוב זמני התפילות: ברצוני לשאול בבקשה כמה שאלות לגבי זמני התפילות. ראיתי באחת ההודעות שכתבת לאישה את זמני התפילות האלה: "אישה שאין לה זמן סדר העדיפיות הוא כדלהלן: בכל חלק הוזכר עד מתי ניתן לאומרו תפילת שמנה עשרה עד סוף שליש היום. ברכת אמת ויציב בסמוך לתפילת שמנה עשרה עד שליש היום ברכות השחר כל היום ברכות התורה כל היום פסוק ראשון של קריאת שמע עם בשכמל"ו עד רבע היום מוסף כל היום פרשה ראשונה של שמע רבע היום פסוקי דזמרא ברוך שאמר אשרי וישתבח שליש היום פסוקי דזמרא במילואם שליש היום הלל כל היום שלוש פרשיות של שמע עם ברכות לפניה רבע היום" אך לא הבנתי- מה הכוונה שליש היום רבע היום וראיתי גם שכתבת שמותר להתפלל שחרית עד השעה הרביעית של היום ולא כל-כך הבנתי מה הכוונה? למשל, אם יש הפרש של 12.5 שעות בין הזריחה לשקיעה אז עושים 12.5:12 שזה יוצא בערך 1 ואז. ו
תשובה: את היום מודדים מעלות השחר ועד צאת הכוכבים ומחלקים ל-12. התוצאה נקראת שעה זמנית. השעה משתנה כל יום לפי תזוזת השמש. שלוש שעות זמניות (מעלות השחר) הם רבע היום. ארבע שעות זמניות הם שליש היום. ניתן במקרה זה גם לחלק את השעות שמעלות השחר ועד צאת הכוכבים לשלוש ולארבע חלקים. ברכות קריאת שמע אומרים לכתחילה עד סוף שעה שלישית זמנית, ואילו תפילת שחרית עד לסוף שעה רביעית, שהיא שליש היום.
שאלה: בישול בשר טחון: 1. קניתי בשר טחון מוכשר ומעוניינת להכין קציצות. האם צריך לעשות משהו להוצאת הדם או שלהכניסו לסיר ולהתחיל בבישולו? 2. כשמבשלים בשר בקר- פרוסות האם חובה להניחן בתוך מים רותחים קודם הבישול או שניתן להרתיח את המים כשבתוכם הבשר?
תשובה: יש תימנים שנוהגים לחלוט את בשר לפני הבישול, כלומר, מרתיחים מים וכשהם רותחים שמים בפנים את חתיכות הבשר ולאחר מכן שופכים את המים ומבשלים כרגיל. לשיטתם יש בעיה לקנות בשר טחון. מי שלא נוהג כך, אם הוא מוכשר הרי שאפשר לבשלו מיד. וכן אין חשוב סדר נתינת הבשר במים לבשלו.
שאלה: כיסוי ראש לרווקות ואיסור לא ילבש: 1. אשה נוהגת לכסות גופה מגיל קטן בגלל צניעות ולאחר חתונתה עליה לשים כיסוי ראש על שערה. אם שער הוא אכן לא צנוע, מדוע אין אנו מכסים אותו מגיל קטן כמו את שאר גופנו אלא רק מנישואנו, ואם שער הוא כן צנוע, למה אנו מכסים אותו? 2. ישנה הלכה של "לא ילבש" ממנה נלמד שאסור לבת ללבוש מכנסים כי זהו כלי גבר. ישנן חולצות שמוציאים באולפנות, קיטנות וכדו', שהן קצרות (מתחתם שמים חולצות 3 4 ). זוהי חולצה שגם בנים לובשים אותה ואם כן היא כלי גבר. גם עליה יש איסור של לא ילבש?
תשובה: כסוי השערות הוא דין מדרבנן והם תקנו שאשה נשואה תכסה את שערותיה. מקור הכיסוי של הראש באשה נשואה הוא מהתורה אך כל השערות זה מדרבנן. בגד שגם גברים וגם נשים לובשים אין בזה דין של "לא ילבש". ורק בגד שדרך נשים ללבוש בלבד יש על איסור "לא ילבש" לגבר וכן להפך.
שאלה: התחברות לרשת אלחוטית של גוי: האם מותר להתחבר לרשת אינטרנט אלחוטית שידוע בוודאות שהיא של גוי, ללא רשותו? (אני לא יודע ספציפית מי זה לכן אני גם לא יכול לפנות אליו לבקש רשות)
תשובה: כיון שזו בעיה של גזל בחסר שנגרם ע"י שמאט את השימוש אצל הבעלים - אין לגזול גם מגוי.
שאלה: צילומי שיניים ע"י נשים: לשם התחלת טיפול יישור שיניים, אני צריך לעבור צילומי רנטגן, כולל צילומים פנימיים של חלל הפה. צילומי חלל הפה (ע"י מצלמה רגילה) מבוצעים ע"י הכנסת התקנים השומרים על מפתח הלסתות בזמן הצילום הידני. ברשת מרכזי הצילום מועסקות בד"כ נשים. שמעתי מניסיונם של אחרים שהצילומים כוללים מגע אקראי עם העובדות תוך כדי הצילום (בזמן הכנסת ההתקנים, הטיית הראש והגוף לזווית המתאימה וכו ). האם מותר לבצע במקום זה את הצילומים? עד כמה יש לחפש מקום אחר, מרוחק יותר, שבו אפשר אולי לדעת שמועסקים דווקא גברים (רוב הסיכויים שגם בסניפים האחרים של הרשת מועסקות נשים)? האם יישור שיניים יכול להיחשב בגדר "טיפול רפואי" שעליו נוהגים בד"כ לומר שהמגע הוא בגדר "מתעסק במלאכתו" ומותר?
תשובה: כן, שזה טיפול רפואי, אם כי ברור שעדיף ללכת למקום עם גברים.
שאלה: אינה ניזונת ואינה עושה: ביני ובין בעלי ישנם חילוקי דעות תמידיים בענייני כספים: איך לחשב מעשר כספים, עד כמה לעזור לילדינו הנשואים וכד. בעלי גם אומר במפורש שהכסף (גם משכורתי) שייך לו ולכן איני רשאית להוציאו בלי רשות. חשבתי שאולי הפתרון המתאים לנו הוא "אינה ניזונת ואינה עושה". האם זה אכן פתרון טוב ומה הזכויות והחובות הכלכליות שלי בהחזקת הבית במצב זה?
תשובה: הפתרון כשלעצמו יכול רק להזיק לזוגיות ולחיי הנישואין שלכם, לכן למעשה אינו מומלץ כלל. לגופו של עניין, הזכויות והחובות שלך תלויים בפרטים רבים, וכדאי לפנות לתלמיד חכם שישב יחד עם שניכם ובעזרתו תגיעו להחלטה משותפת ומאוזנת. הרב אברהם דוב זרביב
שאלה: ביטול חתונה עקב פטירת האב: בחור עמד להתחתן ולמרבית הצער אביו נפטר 5 ימים לפני חתונתו, א.האם חייב לבטל את חתונתו. ב.האם יכול לקבוע תאריך אחר במהלך שנת באבל.
תשובה: חייבים לדחות עד אחר השבעה ולאחר השבעה יכול מיד להתחתן, אם הוא בחור. ואחר שלושים בודאי שנכון על פי ההלכה מיד להתחתן ולא לדחות. אלא זריזים מקדימים למצות. ומצות הבן מזכה את האב ולכן גם לזכותו של האב כדאי לקבוע את החתונה מיד עם סיום השלושים.
שאלה: מעשר כספים מעזרה מההורים: ב"ה נולדה לנו בת. אך הלידה היתה כרוכה בהוצאה רפואית גדולה וההורים עזרו לנו בה. האם עלינו לעשר גם מהסכום של העזרה מההורים?
תשובה: לא.
שאלה: טוב להודות לה : בתנו בת ה-6 עמדה על המדרכה כשלפתע הדרדרה מכונית ללא נהג במהירות ועלתה על המדרכה. ברגע האחרון בתנו קלטה זאת ורצה הצידה. אנו שואלים כיצד יש להודות על הנס הגדול שזכינו לו?
תשובה: אפשר להודות במודים בתפילה. אפשר להודות בכל לשון. אין צורך לעשות מסיבת הודיה. העיקר להודות בכל הלב בכל אופן שתבחרו. ועוד יותר חשוב זה שהנס הזה יהיה מנוף להתקדמות תמידית נוספת בקיום מצות.
שאלה: מהי אהבה: האם אהבה בהגדרתה מחייבת תלות רגשית של האוהב במושא אהבתו שאם לא כן נוצר יחס שכלי קר לנאהב אך מאידך זהו מצב של קבלה מהאחר על אף שעפ"י הגדרות מוכרות אהבה הינה נתינה ללא קבלה? (אם לומדים ממידותיו של הקב"ה אז חייב להיות שלאוהב אין שום תלות)
תשובה: האהבה אינה מוגדרת במעשה האהבה. האהבה היא המציאות של רצון להתאחד ולהידבק אחד בשני, כשענין זה ממלא את ההוויה של האוהב והנאהב. לא מדובר על תלות אלא מדובר על התמלאות של חיים מהשייכות והחיבור שבין האוהבים. ודאי שלא מדובר על יחס קר. גם לא מדובר על משהו תלותי ומשעבד. האהבה היא הדבר החופשי ביותר והמשוחרר ביותר. אנו נכנסים אליה מתוך בחירה חופשית ורצון גדול. החופש והרצון לא מותנים בכך שיש אפשרות שזה לא יהיה. הרצון תלוי בתובנה שהקשר הוא מוסיף לנו חיים. כשמדובר על אהבה שהקב"ה אוהב אותנו זה במובן אחר. לא מדובר שהקב"ה מתחייה מכך שהוא אוהב אותנו. מדובר על כך שהחיבור והדבקות שיש בין הקב"ה לעם ישראל היא גילוי של האחדות הגדולה שיש בין הקב"ה לעם ישראל. האחדות היא הבסיס לחיבור.  וע' על כך בהרחבה בספר נתיבות עולם נתיב אהבת ה'
שאלה: מזוזה בחדר ארונות ובחדר כביסה: 1. כניסה לא ראשית הביתה, לתוך חדר כביסה הפתוח לחדר אמבטיה, האם הכניסה חייבת במזוזה או לא? (אם יש 2 על 2 מטר ואם אין) 2. חדר ארונות שמשמש רק לבגדים ללא אפשרות להשתמש בחדר לדבר נוסף, האם חייב במוזזה, אם יש 2 על 2 ואם אין?
תשובה: 1. לא, שאינו עשוי לדירת כבוד. 2. לדעתי אם יש בו 2 2 מטרים הוא חייב במזוזה, גם אם כרגע הוא מלא בארון או מדפים, כיוון שאפשר תיאורטית להכניס בו ספה ולישון שם.
שאלה: מדרש אלה אזכרה: אני קראתי בתשעה באב מדרש אלה אזכרה שמדבר על עשרה הרוגי מלכות הרשעה, ושם כתוב שיש בשמיים מזבח ושמקריבים נפשות של צדיקים שם, אפשר להסביר קצת יותר את זה כי הקרבה זה כמו שחיתה אז מה קורא עם הנפשות? מתים?
תשובה: יש לבושים שונים להקרבה במזבח של מעלה. כשם שאתה מבין שמזבח של מעלה הוא לא מזבח גשמי אלא מזבח רוחני. כך גם ההקרבה שמדובר עליה יכולה להיות הקרבה רוחנית. ההקרבה אינה חייבת להיות בכך שהצדיק מסתלק מן העולם אלא במסירות של הנפש למען התעלות והקב"ה. אולם ודאי שיש גם מציאות של צדיקים שממש בפועל מוסרים את הנפש או שמתייסרים בשביל עם ישראל.
שאלה: ללכת לים מעורב בלבוש מלא: בגלל אילוצים, כגון: שבני כבר בן 10 ואינו יכול ללכת איתי לחוף נפרד, או בגלל פגישות עם בני משפחתי בחוף מעורב, שגם הן מגיעות לחוף מעורב בגלל בנים גדולים בגילאי 10-12, האם אני יכולה ללכת לשם כמובן בלבוש מלא?
תשובה: עדיף לא ללכת. גם בגלל הילד, שלא ראוי שיהיה בחוף מעורב. ואם הבן רוצה מאד להיות בים ואין לו דרך אחרת אולי אפשר להיות בצד ולא להתערב בין הקהל המעורב.
שאלה: היתר טעימת ענבים בסופר: על התשובה. הייתי רוצה לדעת האם מוטלת החובה על המוכר לפרסם שהוא אינו מעוניין שיקחו מהענבים. דהיינו אם לא כתוב אזי מותר בטענה שזהו מקובל בחברה לטעום לפני קנייה?
תשובה: אם הדבר ידוע כמקובל, אזי עליו מוטלת החובה לפרסם שאינו מעוניין שיקחו מהענבים. אולם אם לא מקובל בצורה ודאית אינו חייב מן הדין לפרסם, משום שאין חובה על האדם לפרסם שאינו מעוניין שיזיקו אותו, ופשוט שמן הסתם כל אדם אינו מעונין שיזיקוהו. הרב ניר אביב
שאלה: הסתכלות בירח ובקשת: האם ישנם המתירים להסתכל בקשת או בירח לזמן ממושך (יותר מכמה שניות)?
תשובה: יש בעיה בהסתכלות ממושכת בקשת, וכך כתוב בגמרא, והכוונה גם לדברים עמוקים, אך בירח אין בעיה.
שאלה: ברכות על כל מין ומין: כאשר אוכלים מאכל המורכב מכמה מאכלים שונים אשר לכל אחד מהם ברכה בפני עצמו, כגון: עוגה עם שזיפים, גרנולה שיש בה גם גרעיני חמניות, גם צימוקים וגם שיבולת שועל. א.האם מובחר יותר לברך על העיקר ולפטור את הטפל או שמא מובחר יותר לברך על כל מין בפני עצמו? ב. אני ספרדי ובשבת אנו נוהגים לאחר הקידוש לברך על זיתים, בוטנים ומים על מנת להוסיף ברכות, האם מנהג זה מעיד שמובחר יותר לברך על כל מין ומין?
תשובה: א. בדרך כלל הולכים אחר הרוב, כגון בגרנולה, אך במאפה כגון עוגה שיש 5 ס"מ של מאפה ו2 ס"מ של מילוי, בגלל חשיבותו של הקמח מברכים מזונות גם עם יש מילוי של פירות, וזהו דין מיוחד בקמח, אך בשאר תערובות מברכים לפי הרוב, ואם הרוב פירות - יברכו "בורא פרי העץ", ואם הרוב ירקות יברכו "בורא פרי האדמה" ויפטרו את כל שאר התערובת בכך. ב. לענ"ד לא נכון לנהוג כן כי אם יאכל זיתים ומים בסעודה נפטר מלברך עליהם, אלא יש להתחיל את סעודת השבת מיד אחרי הקידוש. אינני יודע מי יסד את המנהג הזה. אם רוצים להוסיף ברכות יצאו החוצה אחרי הסעודה ושם יאכלו פיצוחים וכדומה, ועל כל מין יברכו את ברכתו.
שאלה: הדרכה בשבת - לא ת גלובלי: הציעו לי להדריך בשבת סיור בירושלים. הסיור כולו מתקיים בתוך השבת. אמנם ייתכן ואקבל סיורים נוספים מהמעסיק בימי החול - כך שיכללו כמה סיורים בשכר בסוף החודש, אבל הת הוא לפי סיור ולא ת גלובלי. וכן הקבוצה עצמה משלמת על הסיור שהיא מקבלת בשבת. האם אוכל להדריך מתוך הנחה שאני מכין את הסיור במשך כמה דקות לפני שבת? אע"פ שאני כבר מכיר את הסיורים היטב ואין לי צורך להכינם? הדין שונה אם מדובר בסיור שאניני מכיר ויהיה עלי להכינו מראש בערב שבת?
תשובה: אם הת הוא לא מיד לאחר הסיור במוצאי שבת אלא בסוף החודש אתה מקבל ת עור כל הסיורים שעשית מותר אע"פ שחלקם היו בשבת.
שאלה: הכנת יין עם תולעים בענבים: 1. הכנו יין מענבים בחצר ביתינו, כמו כל גפן יש המון תולעים, חותני שהכין את היין אומר שתולעים נשארים בקרקעית וגם ביקב יש תולעים אין שום אפשרות לבדוק אשכול אשכול. מה הדין? מדובר על כמות של לפחות 220 ליטר יין. 2. יש בביתינו עוזרת גוייה כרגע החבית בחצר מה נחשב לפקק אטום וסגור? 3. הפרשתי תרומות ומעשרות רק שהגעתי כבר חלק היה מרוסק וחלק לא לקחתי אשכולות ענבים כנגד הענבים והיין. זה נחשב לתרומות ומעשרות או צריך נוזל בניפרד ופרי בניפרד? 4. לא הכנסנו את הענבים הביתה הכל נשאר בחצר ובחצר. (בתוך הפרגולה) הכנו את היין אולי בכלל עוד לא חוייבנו בתרומות ומעשרות?
תשובה: 1. צריך לסנן היטב את היין לפני השימוש ברשת צפופה מאד, ואם נשארו חלקי חרקים הם בטלים ביין. טעם של חרק לא אוסר. 2. פקק אטום הוא שיהא סגור באופן כזה שאי אפשר לפתוח בלא שירגישו שמישהו פתחו. 3. באופן עקרוני ההפרשה צריכה להעשות לאחר גמר היין, דהיינו לאחר שליית הקליפות והגרעינים של הגפן מהיין, והפרשת יין על יין. בהפרשת ענבים על יין אין התרומה תרומה. לא הבנתי בדיוק כיצד הפרשת אבל כתבתי את הכלל. 4. גמר מלאכה זו של עשיית יין מחייב אפילו שאיננו בבית כעת. בברכת התורה והארץ, הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: צרכי הכלב בשבת: האם כאשר אני מטייל עם הכלב בשבת, והוא מטיל את צואתו על דשא או באזור שיש בו צמחיה או סתם על אדמה עם צמחי פרא, אני עובר בכך על מלאכת "זורע", משום שהצואה נחשבת כדבר שמשביח את הצמיחה?
תשובה: לא, כי אינך לוקח אותו כדי לזבל את השדה. מוזכר בגמרא דרשה: "למען ינוח שורך" - שיש להוציא את השור בשבת לאחו שירעה ויטייל שם, וברור שהוא גם יטיל שם גללים, אלא שאין בעיה כשאינו עושה זאת בשביל לזבל.
שאלה: ראש השנה: בלוח שנה בשנה לשנת תש"ע שנמצא בפיקוח הרב כתוב שבליל שני של ראש השנה אפשר להתחיל לעשות מלאכה בשעה 19:11 ושאלתי הרי השקיעה באותו יום היא בשעה 18:44 ואם כן מדוע מותר לעשות מלאכה 27 דקות אחרי השקיעה והרי בכל שבת מקפידים על 32 דקות לפחות וזמן מוצאי שבת באותו יום הוא 19:17?
תשובה: הלוח לא בפיקוחי. נאמר במפורש שרק מתיעצים אתי.