LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לימוד תורה בהליכה מול פחי זבל ברחוב: אני שומע שיעורים במכשיר הקלטה תוך כדי הליכה ברחוב. וכן אני משנן משניות בהליכה. כמובן, ברחוב אני חולף על פחי זבל חלקם פתוחים חלקם סגורים. ולעיתים יש לחלקם אף ריח רע. האם אני צריך להפסיק ללמוד כל פעם שאראה פח זבל? אם כך, ייתכן שלא אוכל ללמוד בהליכה - כי ב"ה ארצינו נקיה ויש בה הרבה פחי זבל. האם יש הבדל בין שינוי בקול לשמיעה במכשיר? האם יעזור להניח את היד על הפה, כדברי רבי יוחנן בברכות דף כד:?
תשובה: אם יש ריח רע אסור ללמוד שם.
שאלה: כשרות מגה גלופלקס: האם אפשר לקחת את תוסף המזון מגה גלופלקס למרות שאין הכשר?
תשובה: להקפיד שיהיה לו הכשר.
שאלה: חתונה במועד שיש בו חג נוצרי: האם יש מניעה להתחתן השנה בז כסלו ( 24.12 למניינם) מאחר וזה חג המולד של הנוצרים?
תשובה: לא צריך להתחשב ביום אידם ובייחוד בארץ.
שאלה: הדלקת נרות של שבת: שמעתי בשיעור שנערך מדברי הרב עובדיה יוסף שליט"א בענין הדלקת נרות של שבת, שגם הרב המקובל מרדכי שרעבי ציוה לקהל כמו מרן ב"י לברך ואחר כך להדליק, אם כן, למה פסק הבא"ח הקדוש בחילוף דעת מרן?
תשובה: לא שייך להקשות קושיות כאלו, שכן ודאי שיש למרן הבן איש חי הרשות לחלוק גם על הרב שרעבי ובודאי על הרב עובדיה יוסף.
שאלה: מים שאינם מחוברים לביוב: ברז המטבח של בית הכנסת בו אני מתפלל אינו אינו מחובר לתשתית הביוב והמים זורמים בפיסת אדמה שאינה מעובדת (אין שם פרחים וכיו"ב) שאלתי היא האם מותר לפתוח את הברז הזה בשבת?
תשובה: אין בעיה לפתוח את הברז הזה בשבת.
שאלה: כהן וקברי צדיקים: האם יש קבר של צדיק באיזור הצפון טבריה צפת וכדומה שכהן יכול לעלות ולהתפלל שם על הקבר למשל רבי מאיר בעל הנס, האר"י, הרמב"ם וכדומה.
תשובה: אין דבר כזה. אמנם יש ביטוי המובא ברמב"ן בפרשת חוקת ש"קברי צדיקים לא מטמאין" אבל זה לא מאמר הלכתי אלא מאמר רעיוני. לא הרמב"ם ולא הטור והבית יוסף פוסקים זאת. למעשה כל מת מטמא ולכהנים אסור להיטמא.
שאלה: מדינת ישראל והחילונים: אני רואה שהמדינה הזאת פורחת וזה מאד יפה, תל אביב הכל, אבל גם אני יודע שזו מדינה חילונית ברובה אז יש לי כמה שאלות: 1) האם אני כאיש דתי נענש על שאחרים הם חילונים? אולי כי לא מוחה או כמו שקרה עם יוסף שזרעו היו גם עבדים במצרים בגלל מכירתו. 2) האם אנו בטוחים שהמדינה לא תחרב בגלל כל החילולים שיש, כמו שהיו לנו שואות אחרות בגלל עברות? 3) האם זה עבירה לחיות בחו"ל?
תשובה: 1) א. הסיבה שהיו בני ישראל עבדים במצרים היא בגלל סיבה אחרת ולא בגלל מכירת יוסף. ב. אנו נמצאים בעם ישראל ויודעים שלא כולו הגיע לשלב של קיום תורה ומצוות ואנו מאמינים שכל החולשות שיש היום, אם בתחום הצניעות ואם בתחום השבת וכו', הם רק תופעות זמניות-חולפות. כמו שנקרא השבת בתורה: "ושבת עד ה' אלוקיך, ומל ה' את לבבך ואת לבב זרעך". והרמב"ם פוסק כך בהלכות תשובה "שהבטיחה תורה שעם ישראל יחזור בתשובה". אינך נענש על מה שאחרים עושים. אם אינך יכול למחות ולמנוע אתה מוגדר כאנוס, והכלל הוא ש"אונס רחמנא פטריה". אבל אנו רואים שיש גם צד היום של התעוררות בתשובה. יש היום הרבה קיבוצים שפעם לא היה בהם משפחות דתיות, והיום רוצים שתגורנה בתוכם משפחות שומרות תורה ומצוות. כך שמעתי, בייחוד בעוטף עזה. הם רואים שמשפחות שיש להם כוחות נפש ואמונה יכולים לעמוד גם במצבים קשים. גם בנושאים חינוכיים, יש מקומות שכבר הבינו שהחינוך החילוני התרחק מערכי הלאום ומגדל תופעות שליליות עד שלצערנו הרב שומעים מדי פעם בפעם על אלימות בקרב הנוער, מכיוון שלא מחנכים על פי ערכי אמת כפי שהתורה מחנכת לצדק, יושר ואהבת הזולת אמיתית ותיקון המידות ולא לצביעות ולאגואיסטיות. החינוך השאוב מן הגויים אינו מטפל כלל בנושאי מידות. מי מדבר שם על שנאה, קנאה, תאווה וכעס? אצלנו תיקון מידותיו של האדם הוא הדבר הבסיסי בחינוך. גם החינוך שניתק עשרות שנים את הנוער מערכי נצח כשלא חינכו לתורה ומצוות אבל חינכו לאהבת הלאום, גאולת הארץ והגנה עליה במסירות נפש והתיישבות שהיו חלק אינטגרלי מהלימוד והיה נוער אידאלי וחלוצי, היום זה הולך ונחלש ולכן אין פלא שיש אלימות. אין לי ספק שככל שהמצב ידרדר יותר ויותר זה יעורר את ההורים שלחינוך הכללי אין את הפתרונות לבעיות אלה עד שיבינו שרק בתורת ישראל גלום כל האושר והצדק והטוב, מה שכל הורים רוצים לטובת ילדיהם. וכאשר תבוא אתערותא דלתתא נקווה שזה יביא גם לגאולה. 3) אין ספק שזו עבירה. יהודי צריך להיות בארץ. הרמב"ן כותב בספר המצוות במצוות עשה ד' שיש לנו מצווה לגור בארץ, כפי שפוסק גם הרמב"ם, שמותר לאדם לצאת לחו"ל לדבר מצווה אבל מקום מגוריו הקבוע של אדם מישראל צריך להיות בארץ. כפי שמדריכה אותנו ההלכה בשו"ע בכל פרט ופרט בחיינו, איך לישון, על איזה צד, איך להתפשט, איך לקום וכו', כך ברור שליהדות יש גם קביעה על מקום מגוריו הקבוע של האדם, והוא צריך להיות בארץ ישראל. הרמב"ם מונה ארבעה דברים שמותר לצאת בשבילם לחו"ל: ללמוד תורה, לישא אישה, להציל מהנוכרים, או יצואן או יבואן יכול לצאת לצורך עבודתו, אבל לדברים אחרים כמו לצאת לראות פלאי הטבע ולבילויים אסור לצאת (והיום אפשר לראות הכל בתמונות). הרב קוק כותב בתשובותיו לשאלה אם מותר לצאת לקברי צדיקים בחו"ל שיטה שמתירה (בשדי חמד בשם אחד מחכמי ספרד) ושיש עניין בהשתטחות על קברי צדיקים, כפי שלמדנו מכלב בן יפונה שהלך להשתטח על קברי אבות, אבל כשזה בא בהתנגשות עם איסור יציאה לחו"ל, מי אמר שהאיסור הזה נדחה? ועוד שמי שרוצה להשתטח על קברי צדיקים יכול לעשות זאת בארץ, שהרי לא חסר בה צדיקים: הוא יכול ללכת לאבות האומה בעיר האבות או על גדולי התנאים בגליל ובמירון. מי יאמר שצדיקי חו"ל גדולים יותר מאבות האומה או גדולי התנאים. ולכן מתנגד הרב ליציאה לחו"ל לקברי צדיקים.
שאלה: זמן מולד הירח וראש חודש: באיזה לילה הוא מולד הירח ובאיזה שעה, וכיצד נקבע אם החודש הוא כט ימים או ל ימים, כלומר: מתי אני רואה את הירח בחודשים השונים?
תשובה: ח קובעים שבין מולד למולד יש תמיד כ"ט ימים וחצי ועוד קצת חלקי שעה. בלוחות כותבים תמיד לפי חישובם מתי הוא המולד האמיתי, כלומר, כשהירח מקבל את האור מהשמש ואנו רואים אותו מכדור הארץ (אמנם בדרך כלל ביום קשה לראות את זה). אי אפשר לקבוע שהלילה יהיה שייך לחודש הקודם והיום יהיה שייך לחודש הבא, מפני שח קבעו ש"ימים אתה מונה לחודשים ואי אתה מונה שעות", והיות והמולד אינו תמיד במדויק בתחילת היום (מפני שהוא כ"ט וחצי   יום) לכן לפעמים כשהוא מגיע אחרי כן עושים יומיים ראש חודש, וכך הלכה למשה מסיני, שעושים חודש מלא וחודש חסר, מפני שהמולד אינו יום מדויק. גם בזמן שקידשו את החודש ע"פ הראיה ידעו את החשבון הזה, וע"פ זה יכלו לקבוע מי עדי שקר, כפי שמופיע במסכת ראש השנה, וכל זה נקרא "סוד העיבור". בימינו מקדשים את החודשים, על פי שיטת הרמב"ם, על ידי שהלל, הנשיא האחרון שראה שהסמיכה תתבטל מעם ישראל, קידש את החודשים ועיבר את השנים עד ביאת הגואל, וכך יש לנו את הלוח הקבוע שהלל קידש אותו, ואנו רק עושים גילוי מילתא.
שאלה: חנוכת בית לבית חדש ועין רעה: 1. האם יש חיוב לעשות חנוכת הבית לבית חדש שלא גרו בו מעיקר הדין? 2. האם חייב להיות מניין או שמותר לעשות חנוכת הבית רק עם בני המשפחה ללא הזמנת אורחים נוספים (סעודה גדולה) על מנת להמנע מעין הרעה. מה עושים בעיקרון בחנוכת הבית? 3. איך אפשר לקרוא על זה יותר בהרחבה? (מה לומדים, מה עושים וכו?)
תשובה: 1. חנוכת בית עושים בתחילת המגורים באותו בית. 2. טוב שיהיה מנין אך אין חובה בכך. 3. בכל בית כנסת המכבד את עצמו ישנם סידורים מיוחדים המכילים גם חנוכת בית ושם מפורט בדיוק מה צריך לקרוא.
שאלה: הטבלת בלנדר עם סכין ממתכת: ברשותי בלנדר תוצרת חוץ. המיכל שבו מעובד המזון עשוי זכוכית כאשר בתחתית יש סכין מתכת. חלקו התחתון של המיכל מחובר היטב לתושבת פלסטיק שחלק ממנה הוא מנגנון שמאפשר ניתוק וחיבור של המיכל למכשיר עצמו. ברצוני להטביל את הכלי אולם המים עלולים להרוס את המנגנון שקיים בתושבת הפלסטיק. האם מספיק לפרק חלק מרכזי בתושבת הפלסטיק כך שאי אפשר יהיה לחבר את המיכל למכשיר ולהחזירה למקומה ובכך לעשות גמר מלאכה על ידי יהודי או שצריך לבצע קילקול חמור יותר?
תשובה: כן, אם על מנת לתקן את הקלקול הזה צריך אומן.
שאלה: צניעות במקומות מעורבים: בשבוע הבא מתארגן יום כיף מהעבודה למרכז נופש הכולל בריכה וחדר כושר ללא הפרדה. האם מותר להיכנס לבריכה מעורבת בלבוש צנוע (חולצה ומכנסיים ארוכים)? ומה לגבי ישיבה על שפת הבריכה (בלבוש מלא כמובן)? לגבי חדר הכושר האם מותר להתאמן בחדר כושר כזה אם אני לובשת חצאית מעל מכנסי הספורט?
תשובה: גם עם לבוש מלא אין זה צנוע להיות בבריכה מעורבת. וגם לא צנוע להיות על שפת הבריכה. והוא הדין בחדר כושר תקבלי שכר על הפרישה ממעמדים בלתי צנועים.
שאלה: תפילה במכנסיים קצרות ומסריחות: אני נוהג לעשות ריצות בערב. לעיתים קרובות מיד לאחר ערבית, לכן אני בא לתפילה עם מכנסיים קצרות ולרוב עם בגדי ספורט קבועים שהם מסריחים. חשוב לציין שאיני מרגיש בסירחון אבל יכול להיות שאחרים כן. האם מותר לי להמשיך לנהוג כך? אשמח אם תענה לכל מצב (קצר, סירחון) לחוד.
תשובה: אי אפשר להתפלל עם בגדים שלא היית עומד איתם בפני אדם חשוב. היום שלא מקפידים על בגדים ארוכים ויש מקומות שנוהגים רבים ללכת עם מכנסיים קצרות ניתן להתפלל עם מכנסיים קצרות. אולם אם המכנסיים והבגדים מסריחים אסור להתפלל איתם, זאת במיוחד אם אחרים מרגישים בריח הרע.
שאלה: יאוש ותפילה: למה יש יאוש רב רק מנסיון אחד לחשוב איך לתקן מידה אחת? למה יש יאוש אם אני מתפלל ולא נענה? (לא אחת התפללתי). והאם מותר להתאמץ לבכות בתפילה בכח בשביל שתתקבל התפילה? ששערי דמעה לא ננעלו.
תשובה: יאוש הוא מידה שלילית. היאוש והעצבות באים מיסוד העפר. יש משהו שמושך אותנו כלפי מטה. יש בנו כוח שממית את כוח החיות שיש בנו. היאוש בשורשו הוא נובע מכוח המיתה שמשתלט עלינו. היצר הטוב צריך לעורר בנו חיוניות חיים. היצר הרע הורס וממית לנו את החיים. אין להתייאש מהעבודה לתקן מידה. אנו לא אנשי תוצאות. כל עוד אדם עובד ומנסה לתקן אזי הוא צריך להיות שמח. אין להתייאש מכך שתפלה אחת לא נענית. גם הערך של התפלה לא מותנה בכך שהיא תענה. התפלה יש לה ערך מצד עצמה. התפלה היא ביטוי לקשר עם הקב"ה ולכן קודם כל יש לה ערך כשלעצמה. ודאי שגם כל תפלה פועלת. מה כוח פעולתה של התפלה זה משתנה בגלל המון שיקולים. לפעמים נובע ממיעוט כוח תפילתינו. אולם יש עוד סיבות רבות שבהם תלוי האם תפלתינו תפעל כפי המבוקש. לא רק שמותר אלא ראוי לבכות בעת התפלה. הבכי הוא ביטוי לעומק הרצון שדברים יענו. כך ראוי להתפלל. אולם בעת סיום התפלה אדם צריך להתמלא בשמחה שהרי יש לו במי לבטוח. כך אנו בחיים, שלא בעת התפלה, מלאים ביטחון ושמחה. בעת התפלה אנו מרכזים את כל מה שחסר לנו, ושם מותר וראוי לבכות.
שאלה: כשרות מוצרים המסומנים באות U: האם ניתן לסמוך על כשרות מוצר (סירופ שוקולד) המסומנת באות U ללא אישור הרבנות הראשית?
תשובה: לא ניתן לסמוך על כשרות מוצר המסומן באות U. הרבנות הראשית אינה מאשרת מוצרים המיוצרים מחלב ניגר לכן יש לבדוק באם סירופ השוקולד עשוי מחלב ניגר.
שאלה: מצוות חליצה: מהי מהותה של מצוות חליצה? מדוע היא מתקיימת? מהו עניין היריקה, ואיך הוא שייך לחליצה? האם מצווה זו נוהגת גם בימינו? ובעיקר- באיזה אופן? האם זה נכון שאסור לה לכופף את ברכיה בזמן החליצה ושליבם אסור לסייע לה בכך? ומה לגבי כמות הרוק? ראיתי בתכנית תחקיר כלשהיא איך נעשה הטקס. זה נראה מאד משפיל כיוון שזה נעשה מול עשרות גברים (בעוד האישה נמצאת לבדה), ולאחר שהרב אמר לה שכמות הרוק אינה מספיקה היא ברחה משם בבושה. אשמח לקבל תשובה מפורטת לשאלה. ויישר כח!
תשובה: קודם כל אצלנו המצוות לא נמדדים לפי הרגש שלנו אלא אלו חוקים אלוקיים, ועל פי חוכמה פנימית יש פה עניינים של השארות הנפש. יש פה עניין שהיא מוכיחה אותו על שלא התעלה ליבם את אחיו ולהקים לו שם, וכן מסביר הנצי"ב מוולוז'ין. נכון שיש מקרים שלא חולצים כי אין לבזותם, כמו מלך שלא חולצים לו וכדומה, שאין כבודו שינהגו כך לגביו. נכון שמי שלא מאמין בנושא של תורה מהשמים ולא מבין שיש פה דברים פנימים של תיקון הנפש זה נראה לו דבר משונה אבל אנו שמאמינים שהמצווה אלוקית והיא למעלה מהשגתנו האנושית, אנו יכולים להבין שיש פה ביטוי במעשינו פה של השתקפות של נושאים פנימיים גבוהים, והדברים לא נראים לנו משונים. אפשר לעיין בנצי"ב בסוף פרשת כי תצא שמסביר קצת את העניינים הללו של החליצה והיריקה.
שאלה: ארנק שנמצא בקניון: מצאתי ארנק קטן בתא שירותים בקניון ובארנק היה רק כסף. רציתי לדעת מה עלי לעשות? האם אני צריכה להחזיר למשטרה או לרשום פתקים על השבת אבידה?
תשובה: הארנק הוא דבר שיש בו סימן, וכן המקום. לכן, אין יאוש בעלים ממנו ועל המוצא להכריז עליו. כל זה נכון, אם מדובר במקום שרוב המבקרים בו הם אנשים שמחזירים אבידה לכן סביר להניח שהמאבד לא התייאש ומצפה שהמוצא יכריז על הארנק. אולם בקניון שרוב המבקרים בו אם ימצאו ארנק כזה יקחוהו לעצמם ולא יכריזו, הרי שהבעלים התייאש, ואז מן הדין אין חובה להכריז. אך לפנים משורת הדין, גם במקרה זה צריך להכריז. אופן ההכרזה הוא לתלות מודעות ברחבי הקניון ולכתוב שם ש"נמצא ארנק בתוך הקניון, ושהמאבד יקבלו על ידי סימנים", ולהוסיף כמובן את מס' הטלפון שלך. המאבד יצטרך לתת סימנים על הארנק וכן לומר מה היה בתוכו וכמה. צריך גם ליידע בדבר את משרדי הקניון ולתת להם את הפרטים שלך כדי שאם הבעלים יתקשר אליהם הם יוכלו להפנות אותו אלייך. ישר כח גדול על המצוה, הרב ניר אביב
שאלה: נסיעה בשבת: אני אמורה להתחיל לעבוד בבי"ח בתור אחות, המרחק מהבית לבי"ח הוא לא להליכה. השאלה האם מותר לי ליסוע ברכב שלי לבית החולים והאם מותר לי לחזור הביתה בסיום משמרת ע"מ להמשיך את השבת עם משפחתי?
תשובה: לנסוע לשם פשוט שמותר, אך לחזור יש בעיה. צריך לסדר שיהיה איזה נהג לא יהודי שיסיע אותך, וידוע לי שיש בירושלים ובבתי חולים דתיים הסעות לעובדים בשבת ע"י אינם יהודים, וגם אם אין סידור כזה בבית החולים עליך לשכור נהג לא יהודי שיחזיר אותך הביתה בסוף המשמרת, ולשלם לו לפני או אחרי השבת.
שאלה: מסדר לפני תפילה: האם ישנה בעיה לקבל את פני המפקד בצבא במסדר לפני התפילה, משום לא ישכים אדם לפתח חברו לומר לו? האם זה לא נחשב כמשכים לפתחו שנפסק בשו"ע (פט) לאסור? (בעקבות שאלה שהתעוררה לאחי)
תשובה: לכתחילה לא נכון לעשות זאת.
שאלה: מוקצה במקל ארטיק: ראיתי שיש מי שאוסר לטלטל בשבת מקל ארטיק, אם לבסוף נזרק, משום מוקצה מחמת גופו. אמנם ראיתי בהגרע"א זצ"ל (או"ח ש"ח, א ) שכתב בפירוש שכל דבר שהקצוהו לשימוש מסויים ע"י פעולה ממשית הרי אינו בטל ע"י דעת. והנה כאן שבבית חרושת כבר הוקצה המקל לשימוש (שוייף ונחתך בדיוק) והרי הוא כלי גמור, כיצד נוכל לומר שכעת ע"י דעתנו הוא מוקצה? אולי רק אם נזרוק אותו וימאס, אך סתם כך מוקצה? ועוד פשוט שהוא כלי, עובדה שהנוטל קיסם לחצוץ בו שיניו (באיסור) עובר על מתקן כלי, ומקל הארטיק בוודאי הינו כלי, מדוע לא להתיר טלטול בכל מקרה או לפחות שיהיה כלי שמלאכתו לאיסור (לאוסרים להכין קרח בשבת)?
תשובה: הסברא לאיסור היא, שכעת הכלי סיים את שימושו ואין לו עוד שימוש, והרי זה כמו תמר שגרעינו מוקצה לאחר האכילה או כמו אדרות של דגים ועצמות בבשר שלאחר האכילה אין בהם עוד שימוש ואינם עוד חלק מהאוכל ואסורים, שהרי הם הולכים לאיבוד מאחר ואין דרך לאוספם לשימוש נוסף. במקרה של קיסם מדובר על עץ שמיועד לקיסם רק ששייפו לצורך השימוש, אך פה אינו מיועד כלל לשימוש אלא מיועד לאיבוד.
שאלה: הגדרת כעס ועצבות: האם כעס ועצבות נחשבות למצוות שבין אדם לחברו או בין אדם למקום?
תשובה: כעס הוא לא רק עבירה בין אדם למקום אלא גם בין אדם לחבירו, ולכן אם פגע בחבירו צריך גם לבקש ממנו סליחה עד שיתפייס ולא מספיק חזרה בתשובה בלבד. בכלל על מידת הכעס: במסילת ישרים פרק י' דן על תיקון המידות (כעס, קנאה, שנאה, גאווה), וכותב שצריך להיות מאוזן בכל המידות ולא לתת לרגש לפעול עליו. כל מי שיש בו את המידות האלה זה לא ע"פ דרכה של תורה, של "והלכת בדרכיו". נביאי ישראל מייחסים לבורא מידות טובות, ואותם אנו צריכים לסגל לעצמו. בעל ספר החרדים כותב שהתורה אסרה גאווה, שהרי המלך מצווה "ולא ירום לבבו", ואם המלך שיש לו במה להתגאות מצווה שלא להתגאות, ק"ו סתם אדם, ולכן עובר על לאו. וגם מי שלא מונה זאת כלאו ברור שכל המידות הרעות אינם ר ואדם צריך לתקן את עצמו מהם, שלא יתגאה, לא יכעס וכו' כדי שיהיה אדם נקי.
שאלה: שימוש במקרר בשבת: האם בכל מקרר "מודרני" יש בעיה עם פתיחתו בשבת, אע"פ שניטרלתי את הדלקת האור?
תשובה: לא.
שאלה: מעשר כספים בחיסכון לחתונה: האם בחורה בגיל 20 שחוסכת כסף לחתונה (ב"ה כבר נפגשת עם מישהו רציני) חייבת במעשר כספים או שכיוון שזה לחתונה לא חייבת?
תשובה: גם על חיסכון חייבים לתת מעשר כספים. אבל צריך לדעת שמעשר כספים הוא מנהג ולכן מי שדחוק כלכלית פטור מלתת מעשר (ראוי שיתן צדקה מועטת). אם אין לך אפשרות מימון אחרת לחתונה ואת חוסכת לדברים הבסיסיים הרי שאת יכולה לייעד חלק מהמעשר לצורך החתונה שלך.
שאלה: לשבת בסליחות בחודש אלול: בסליחות חודש אלול לפי מנהג הספרדים יש גם הפרק "לדוד אליך ה נפשי אשא.". בימים שבהם אומרים תחנון - יושבים כשאומרים מזמור זה. האם גם בסליחות חובה לשבת במזמור זה? (האם דין זה חל גם על החזן?)
תשובה: במזמור זה יש לשבת גם בסליחות, וגם החזן צריך לשבת.
שאלה: נבואת קטנים: מלפני זמן ניגשה אלי אחייניתי בת השלוש ואמרה לי דבר נורא שיקרה לי. אם אני לוקח את דברי הגמרא "מיום שחרב. ניתנה נבואה לקטנים", האם יש לי ממה לחשוש?
תשובה: לא צריך לחשוש. כוונת הגמרא שאין נבואה כיום ברמה גבוהה כמו פעם, אבל אסור לקבוע מהלכים על סמך דברים מיסטיים שלא בדרכים קונבנציונאליות, אלא עלינו לנהוג לפי הנגלה.
שאלה: ניגוב כלים בשבת: לכבוד הרב 1.האם מותר לנגב צלחות בשבת לאחר רחיצתן? 2.האם אפשר לנגב כאשר מקפידים להחליף למגבת אחרת כאשר המגבת נעשית לחה מידי ויש חשש לסחיטה? 3.האם מותר להחזיר את הכלים לארון בשבת, במידה ואילו כלים אשר משתמשים בהם רק בשבת ולא ביום חול? (הכנה משבת לשבת שמותרת) 4.בשבת-האם מותר לאכול מפירות שנפלו מהעץ ונמצאים על גבי הקרקע,מבלי להכניסם לבית? האם יש חילוק בין אם נפלו בשבת או ביום חול? ה יברך אותך באורך ימים ושנות חיים.
תשובה: 1.2. מותר, אך כשהמגבת נעשית לחה יש להחליפה. ואין בזה משום שרייתו זהו כיבוסו כיון שדרך לכלוך הוא. 3.כן, שאין ההכנה ניכרת. 5. פירות שנפלו מן העץ בשבת פשוט שאסור לאוכלם ויש בהם איסור מוקצה ונולד.
שאלה: אירוח הורי בשבת: הורי גרושים ולאחר הגירושין עזבו את הדת. אנו כמשפחה דתיה מתקשים לפגוש אותם, בייחוד בשבתות (מכוון שאינם שומרים שבת וכשרות). רציתי לדעת לגביי אירוח שלהם בשבת, אבי יוצא עם משהי כבר כמה שנים, מאז הגירושין, והם לא התחתנו ולא מדברים על חתונה. האם ישנה בעיה שהם יבואו אלי בשבת ואני אתן להם חדר שינה ביחד על אף שהם אינם נשואים? חשוב לציין שלא יהיה ניתן להפריד אותם חדרים במידה ואין בעיה, מה אני אומרת לילדיי?
תשובה: מכמה בחינות עדיף להמנע מלהזמין את אביך לשבת. כל עוד אין סיבה מכריחה לכך. בתקווה שהוא ישוב בתשובה ואז תזמיני אותו בשמחה.
שאלה: בר מצוה: מי שנולד החול המועד סוכות(ט"ז בתשרי),מתי יניח תפילין?מתי יעלה לתורה?ומתי יחגוג שבת חתן?
תשובה: לגבי הנחת תפילין תלוי במנהג. אם אתם נוהגים להתחיל להניח לפני הבר מצוה חודש או יותר, תעשו כן. אם אתם נוהגים להתחיל את הנחת התפילין דווקא ביום בר המצווה, עליו להניח באיסרו חג סוכות. רצוי שהוא יעלה לתורה ביום ההולדת שלו. את שבת הבר מצוה תעשו בשמחת תורה שחל השנה (תש"ע) בשבת.
שאלה: חימום אוכל על פלטה וכשרות בעבודה: 1 - איך בדיוק אפשר לחמם אוכל על פלטת שבת, אם תוכל להסביר לי מה התהליך ומה סיבתו (כלי שני מה זה וכו ). 2 - אני עובדת בחברה שיש אנשים שמבאים אוכל מהבית ויש לי ספק אם האוכל בשר כשר, ולכן הם שותפים את הכלים שלהם בספוג שבעצם גם שותפים בו כלים מזכוכית למטרת עוגיות, תה וקפה. האם זה גורם לכלים שנשתפו בספוג זה להיות פסולים לא כשרים? 3 - ישנה מכונת קפה שמקציפה חלב, ולאחר כל שימוש העובדים מנקים את המקצף עם סמרטוט שבו מנקים את השיש שיש עליו לפעמים חלב או דברי בשר שנשפכו, האם מותר להשתמש במכונה למרות זאת? גם כן חשוב לי לציין, שהמכונה הזאת היתה פתוחה לשירותם של כל העובדים במהלך פסח, וחלק מהקפה היה כשר.
תשובה: 1. כל דבר שהוא מבושל כל צרכו והוא דבר יבש מותר לחמם על פלטה בשבת אפילו כשהמאכל קר, אבל דבר שהוא נוזלי כמו מרק ומים וכדו' אסור לחמם על פלטה, ורק אם הוא מבושל כל צרכו והוא חם עדין מותר להניחו על פלטה. 2. אין שטיפה עם ספוג מטריף את הכלים. 3. מותר.
שאלה: שירת הבריאה במשך ארבעים יום: אני קוראת לרפואת אחותי 40 יום פרקי שירת הבריאה אם שכחתי יום אחד, האם עליי לספור מחדש 40 יום או להמשיך בספירה?
תשובה: אם התנית הדבר בנדר עליך להשלים ארבעים יום נוספים. אך אם לא התנית הדבר בנדר, וקשה עליך לעשות ארבעים יום נוספים, תוכלי להשלים יום אחד החסר.
שאלה: חבר ה והתחזקות: אני עולה לכיתה ט ולומד בישיבה תיכונית. כשעליתי לכיתה ז הגעתי די חלש רוחנית ודי חזק חברתית. במשך השנה התחזקתי ברוחניות ופחות או יותר נזרקתי מהחברה. בחופש לא פגשתי כמעט חברים והתחזקתי בתורה ובמידות. הגעתי לכיתה ח ומצאתי את עצמי מחוסר חברה. לאט לאט השתלבתי אך הרגשתי שבשביל להשתלב אני חייב להתפשר ברוחניות, וכך עשיתי. החופש האחרון עבר עלי בבלבול מוחלט, כי התחלתי אותו בכיופים עם החברה וקצת תורה וכו, אך בחודש האחרון אני מרגיש עליה ברוחניות, וכמובן גם ירידה במעמד החברתי בין חברי שאני פוגש מעט מאוד ביחס לתחילת החופש. אינני מצליח לבחור: רוחניות או חברה, כי גם כך וגם כך אני מרגיש עצוב וחסר. כמובן שישנה אפשרות לבחון חברה אחרת, שכן בגיל שלי ישנה האפשרות לעבור ישיבה (תיכונית, אולי אפילו ישיבה קטנה). אודה לרב אם יוכל לייעץ לי.
תשובה: אילו היה קל לך לעבור לישיבה תורנית יותר זה כמובן הדבר הטוב ביותר. אך אם זה לא מסתדר, אתה צריך למצוא את הדרך איך אתה עולה ברוחניות וגם לא מתנתק מהחברה אלא מושך אותם גם למעלה. חזק ואמץ.
שאלה: עליה לבית עלמין בסיום י"ב חודש: בכ"ד תשרי התשס"ח, ל"ע, נפטרה אמא של חברה של אחותי. המשפחה היא משפחה לא מסורתית, ולקחתי על עצמי לומר קדיש במשך השנה על האמא. אחותי שאלה את חברתה בעניין העלייה לבית העלמין ביום הפטירה,שיוצא השנה ביום שני, והיא אמרה לה שהמשפחה לא מתכוונת לעלות לבית העלמין ביום השני מכיוון שלא כל המשפחה תוכל להתפנות לשם כך ובמקום זאת תעלה המשפחה ביום שישי באותו שבוע מטעמי נוחיות. האם יש מקום מבחינה הלכתית לעלות איתם לבית העלמין לא ביום השני? או שמא אעלה לבדי ביום היארצייט? אם יש נפקא מינה בנוגע לשאלות-אני ספרדי.
תשובה: אין הלכה שמחייבת לעלות לקבר ביום השנה, זה מנהג ולא חובה, ואפשר לעלות ביום אחר. איני מבין מדוע לקחת על עצמך את העול הזה. זה תפקיד המשפחה ואם הם לא ממלאים אותו זה בעיה שלהם. אם אתה עושה זאת כמצוה, יותר חשוב ללמוד תורה ולעשות חסדים לאלו שמבקשים, וזה גם לזכותם של הנפטרים.
שאלה: נזק תוך הצלה מגניבה: אדם שהציל את ממון חברו במהלך שוד שהתרחש בביתו, חייב לשלם על מס של חפצים שנשברו תוך כדי הפעולה?
תשובה: בשו"ע חושן משפט סימן רס'ד רואים שאם אדם רואה את הכד דבש של חברו נשבר והוא רוצה להציל לחבירו את הדבש יכול לשפוך את היין שלו ולהציל את הדבש וחבירו חייב לשלם את דמי היין (אם חבירו שם חייב להתנות ואם לאו אז גם בלי שהתנה חבירו חייב לשלם לו את היין). מהסוגיא הזו רואים שיש אומדנא שאדם מוכן לשלם כסף כדי שיצילו את ממונו ולמרות שלא אמר את זה בפירוש אנו אומדים את דעתו שרוצה בזה, ולכן אפשר לתבוע מהניזק את הוצאות הצלת הנזק. לכן בפשטות אפשר לומר שאדם מוכן לספוג נזקים קטנים בשביל להינצל מנזקים גדולים, ואם המציל היה חייב להזיק קצת חפצים בשביל להציל את שאר החפצים הוא פטור. אך כל זה בתנאי שבאמת לא היה ברירה והיו חייבים להזיק על מנת להציל אבל אם המציל נהג ברשלנות והזיק סתם תוך כדי מעשה ההצלה הוא חייב כמו כל מזיק את חבירו. בשאלתך לא מפורט המקרה בדיוק וקשה לנו לאמוד אם המציל נהג בצורה סבירה, לכן על מנת שנוכל לענות הלכה למעשה כדאי שתוסיף עוד פרטים שיסבירו מה קרה בדיוק ומה הנזקים שנגרמו. הרב אריאל איגרא
שאלה: בעלות לא ברורה על דירה: אני חייל בשרות ללא ת נשוי, ומקבל מהצבא "עזרה בת שכר דירה" בערך 800 שח. אחד התנאים של הצבא הוא שאין דירה בבעלותי. לפני כחודשיים אבא של אשתי קנה דירה (למטרות השכרה), והיא רשומה בחוזה על שמי ועל שם אשתי. בפועל הדירה של אבא של אשתי, ואנחנו אמורים לקבל את הרווח מהשכרתה (היא עדיין לא הושכרה) למשך מספר שנים. אני חתמתי בצבא שאין דירה בבעלותי, במחשבה שהיא לא ממש שלנו. 1. האם לבטל את העזרה הזו מהצבא? 2. האם להחזיר את הכסף על החודשיים האחרונים?
תשובה: אם הדירה אינה רשומה על שמך בטאבו אלא שייכת לאבי האישה והוא מעניק לכם את שכר הדירה אז זה נחשב רק כתמיכה לפרנסתכם אבל הדירה לא שלכם ואין בעיה. למרות שהדירה רשומה על שמך בחוזה השכירות, זה רק מבחינה פורמאלית אך באמת הדירה לא שייכת לכם אלא רק הרווחים ממנה נתונים לכם במתנה.
שאלה: הצלת נפש בממון חברו: מה הכוונה שאסור להציל עצמו בממון חברו, האם זו ההלכה? האם אסור להציל לדג כשיש לי אקדח של אדם אחר? אשמח למקורות.
תשובה: לא, אין זאת הכוונה. מותר לאדם להציל את עצמו, רק שצריך לשלם, ולכן אם לדוגמא בורח מסכנת נפשות ברכב של אחר והתקלקל חייב לשלם לו וכדו', ובנידון דידן יצטרך לשלם על התחמושת, ואם לוקח שלא על מנת לשלם - זה גזל. המקור הוא במסכת בבא קמא דף ס: בסוגיית מציל עצמו בממון חבירו.
שאלה: מנהגי עדות: א.ספרדי שמתחתן עם אשכנזיה האם יכול ללכת לפי מנהגי האשכנזים, וכנ"ל הצאצאים? ב. ספרדי שמתחתן עם ספרדיה האם יכול ללכת לפי מנהגי האשכנזים? כמו כן, לעניין הצאצאים שינהגו לפי מנהגי אשכנז?
תשובה: א. לא, להיפך. האשה היא שצריכה לנהוג כמנהגי הבעל בין לחומרא ובין לקולא ולא צריכה התרת נדרים, ולא להיפך. יש על כך תשובה באגרות משה של הרב משה פיינשטיין. ב. אדם צריך לנהוג לפי מנהגי אבותיו ואישה כמנהגי בעלה.
שאלה: מזוזה במחסן: 1. קניתי מחסן של חברת כתר ואני מתלבט האם חייב במזוזה? לכאורה זה אותו שימוש כמו מחסן שעשוי מאבנים ששם צריך מזוזה. 2. האם יש הבדל באיזה סוג מחסן קניתי? גודל (ברור שיותר מ4 על 4 אמות), חומר וכו'. נשמח עם הרב ירחיב קצת.
תשובה: לא רק בית אבנים חייב במזוזה אלא כל מבנה מכל חומר שהוא אם יש בו 4X4 אמות הוא חייב במזוזה.
שאלה: ההגדרה ההלכתית של דגן: 1. מה ההגדרה ההלכתית של הדגן (חמישת המינים)? 2. האם חמשת המינים מהווים רשימה סופית או האם ישנה אפשרות להכליל לרשימה זו גם צמחים תרבותיים אחרים ששייכים למשפחת הדגנים (מעובדים בעיקר באפריקה או באסיה)?
תשובה: רק חמשת המינים המנויים נקראים דגן ולא אחרים, מחמת חשיבותם. יותר מזה, לדעת חכמים אפילו אורז שבמדינות רבות (מזרח אסיה, סין וכדומה) הוא המזון העיקרי לא נחשב דגן.
שאלה: חינוך תינוק לצניעות: קראתי בספרים שמגיל בערך שנה וחצי, תינוקות מגלים את גופם, ובין היתר גם את המקומות הצנועים, דבר שיוצר מצב שפעמים רבות הם נוגעים באותו מקום להנאתם, בכל מיני הזדמנויות במשך היום. איך להתייחס לתינוק תינוקת שעושים זאת? וכשהתינוק גדל? והאם יש הבדל בהתייחסות בין תינוק לתינוקת?
תשובה: ילד בגיל זה עוד לא בשל להבין מה נכון לעשות ומה לא. וכאשר הוא גדל יותר וקצת מבין ומתחיל להתביש אזי הזמן לחנכו לצניעות וגם אז לא להקדים את המאוחר.
שאלה: נזק של פריט בשכירות דירה מרוהטת: אני שוכר דירה מרוהטת. ובטעות נשבר איזה פריט קטן. לדוגמא: א. אהיל נשבר כאשר בלילה בחושך הלכתי ופגעתי בו. ב. מדף פלסטיק בפריזר נשבר כאשר עסקנו בניקיונו. ג. מקל הליכה לנוי נשבר כאשר שיחקתי בו ונפל. לשון החוזה הוא: "השוכר מתחייב לתקן על חשבונו את כל הליקויים שיתהוו בדירה או באביזריה, למעט ליקויים מבלאי סביר" - האם המקרים הנ"ל נקראים "בלאי סביר"? לקמן בחוזה השכירות יש לשון כזה: "מתחייב השוכר לפצות את המשכיר עבור כל נזק שייגרם לדירה או לאביזריה כתוצאה משימוש בדירה, למעט בלאי סביר עקב שימוש רגיל." - האם אני חייב בנזקים הנ"ל? - האם יש לעשות חילוק בין שלושת הנזקים הנ"ל? (כי במקל ההליכה שיחקתי והוא נפל. אך בעצם אולי זהו גם כן דרך שימושו?)
תשובה: בחוזה השכירות נאמר שאתה חייב בנזקים שאינם מחמת בלאי, ולכן, אתה חייב על האהיל וכן על מקל ההליכה. לגבי מדף המקרר, בהנחה שניקית בצורה סבירה, אם היה לא תקין מלכתחילה והיה עליך לדעת ולצפות שישבר אתה חייב, ואם היה תקין ולא יכולת בשום פנים לצפות שישבר וניקית בזהירות סבירה, ולמרות זאת נשבר, אתה פטור. אופן השומה של החפצים הוא לפי שווים בשעת הקלקול, כלומר, לפי מחיר ישן ולא חדש כל חפץ לפי מצבו. הרב ניר אביב