LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: כיצד להיות גדול בתורה: אשמח מאוד אם כבוד הרב שליט"א יענה לי על השאלה הזאת: אני בן-14 יש לי רצון גדול מאוד להתגדל מעלה מעלה בתורה הקדושה אבל אני לא יודע מה ללמוד וכמה(לתשומת לב הרב אני לא רוצה להתגאות אבל אני די חכם ויכול ללמוד כל דבר שהרב יאמר לי כולל שו"ע וכ ו.) האם הרב יוכל לאמר לי מה ללמוד (גמרא, מוסר והלכה), וכמה זמן? פשוט אני צריך שרב יגיד לי מה וכמה זמן ללמוד בגלל שאם לא אני די מחפף.
תשובה: אם תתן לי יותר פרטים עליך אוכל לנסות ליעץ לך מה ללמוד. אמור לי היכן אתה לומד. ומה למדת בגמרא. ובמשנה.
שאלה: פטירה בתאריך ימי ההולדת: לדודתי 3 ילדים. בשנים האחרונות נפטרו בני משפחה קרובים שלנו (בשיבה טובה) בתאריך יום ההולדת של כל אחד משלושת בניה של דודתי. האם יש משמעות קבלית (או כל משמעות אחרת מבחינת היהדות) ל"צירוף מקרים" הזה?
תשובה: אולי יש בזה סימן לקשר בין בני המשפחה ועל כל פנים מכל פגישה עם רמז כל שהוא צריך להשתמש בזה לטובה דהיינו להתחזק בעבודת ד' להמשיך זכיות לנפטרים.
שאלה: בנו של כהן רווק: אם הכוהנות הולכת לפי האב, האם בנו של כהן שאמו איננה יהודיה יכול להיחשב כהן? הכוונה היא שאותו בן יתגייר וכך למעשה יהפוך יהודי שהוא גם כהן עפ"י יחוס האב.
תשובה: גר שמתגייר אין לו יחוס ואף אם אביו כהן הוא נחשב כגר ויש לו דינים של ישראל. בן יהודי מתייחס אחר אביו לעניין השבטים אולם אם הוא גר אין לו ייחוס לשבט מסויים.
שאלה: קריאה בספר תורה שלא במשך התפילה: 1. האם מותר להוציא ספר תורה עבור קבוצת אנשים שלא שמעו את הקריאה של אותו יום, כגון, שהיו אנוסים (טיסה - אין אפשרות להשיג ספר תורה), עצלנים (קמו מאוחר ורוצים לקרוא לפני מנחה) וכד? 2. בחג שבועות יש נוהגים להוציא אחרי הצהריים ספר תורה ולקרוא בו בברכות, כאשר מגיעים ילדים לשמוע את עשרת הדברות, כמו גם נשים. האם מותר לברך, והאם יש הבדל באם יש מניין שלא שמעו או לפחות שישה? האם יש חילוקי דינים בין ספרדים לאשכנזים? אני יודע שמנהג חב"ד לברך, אך אין זו ראיה כמובן, הם נוהגים לברך בהרבה מקומות שכלל ישראל לא נהג.
תשובה: 1. אין מוצאים ס"ת במנחה כלל, וראה מ"ש בשו"ת שבט הלוי ח"ד (סי' ע"א) שאפ' בפרשת זכור שהיא מה"ת כידוע, אין להוציא ס"ת במנחה בשביל כמה אנשים שלא שמעו קריאתה בבוקר. וכ"ש שבעבור קריאה רגילה אין להוציא ס"ת במנחה. וכן פסק בילקוט יוסף ח"ג על סימן קלה. 2. איני מכיר מנהג זה.
שאלה: אשה בהריון דינים בהלכות נידה: בענין אשה בתחילת ההריון (פחות משלושה חודשים). 1.אשה שיש לה וסת קבוע צריך לפרוש מבעלה ביום הוסת שלושה פעמים (בשלושה חודשים). הרי כיום יודעים מיד ע"י בדיקה שאשה בהריון ולכאורה לא צריך לחכות שלושה חודשים? 2.א אשה ללא וסת קבוע אחרי שעבר חודש הראשון עם תאריכי הפרישה מבעלה (יום החודש,הפלגה ועונה בנונית) כיצד צריכה לנהוג הרי רק משלושה חודשים נחשבת מסולקת דמים? ב אם לא צריכה לבדוק האם יש ענין להחמיר בעונה בנונית שכן לבדוק שלושה חודשים? (הרי זה נחשב כוסת קבוע להרבה דינים) 3.בבדיקות לפני ואחרי תשמיש צריך חזקה של שלושה בדיקות דוקא בימים שיכולה לראות דם. (אם יש חצי וסת קבוע כגון שלא רואה 20 יום אז ב20 יום הללו לא צריכה בדיקה ולא יועיל בשביל החזקה כי היא נחשבת כבעלת וסת קבוע). א. אשה שגילתה שהיא בהריון בשלושה חודשים הראשונים יכולה לבדוק הרי רק אחר שלושה חודשים מוגדרת מסולקת דמים? ב אם כן מתי בדיוק תבדוק?
תשובה: יש דעות היום, שאשה שיודעת על ידי בדיקה רפואית שהיא בהריון אינה חוששת יותר לוסתות, ויש מקום להקל כך. למי שאינו פוסק כך אשה שאין לה וסת קבוע חוששת ליום ה-30, 60 ו-90, מדין עונה בינונית. אשה בהריון לא תעשה בדיקות לחזקה שאינה רואה מחמת תשמיש והיא תעשה אותן אחרי הלידה וההנקה.
שאלה: דיני הוספת שם: מהן ההלכות לגבי הוספת שם, מה בדיוק צריך לעשות בבית הכנסת עם המניין? האם מספיק שיקראו לי פעם אחת ביום בשני השמות או שעלי להקפיד על שני השמות ברוב הפעמים? (קיבלתי את בירכתו של רבי דוד אבוחצירא על הוספת השם)
תשובה: כל שינוי או הוספה בשמו של האדם יש להתייעץ עם תלמיד חכם לגבי הצורך בזה. וכאשר מחליטים להוסיף שם ע"י התייעצות עם ת"ח, עושים מי שברך בבית הכנסת בשבת ומוסיפים את השם הרצוי. וכשמוסיפים שם מחמת חולי מסוכן וכדו' יש נוסח תפילה המודפס בתהלים עם תפילות. כשמוסיפים שם צריך להשתמש בשני השמות.
שאלה: הנשמה משתוקקת?: מציקה לי מאוד השאלה: האם הנשמה יכולה להרגיש רצון והשתוקקות לאדם כלשהו? ז"א, האם אדם יכול להרגיש שהנשמה שלו ממש משתוקקת לאדם מסויים? כאילו שהיא יודעת שהוא החצי השני שלה? ואם כן, מה צריך לעשות, להקשיב לה וללכת עם זה עד הסוף? (ואז לכאורה הרגש משתלט על השכל!) או שפשוט לחכות שדברים יקרו מאליהם? רק רציתי להוסיף, שעד לפני כמעט שנה היה לי חבר. נפרדנו כי החלטנו שהפסקה עכשיו היא הכי נכונה (אנו בני 18) ואולי אם ירצה ה נחזור יותר מאוחר. אני בהחלט חושבת שאותו אדם גורם לי להתעלות, כרגע אנחנו לא בקשר, שנינו מתחזקים על אף שהיינו דתיים תמיד. אפשר לומר שהתחזקנו בחפיפה זה לזו. והקשר איתו רק היטיב עימי, האמת שהקשר עם האדם הזה האיץ את ההתחזקות שלי! אני לא יודעת אם הנשמה היא זו שמתעקשת להישאר "תקועה" על אותו אדם, או שזו פשוט אני שנעולה. ההרגשה היא שהנשמה ממש משתוקקת להיות איתו. לא משנה מה אני יודעת שאיתו אני רוצה להיות בסופו של דבר. לפעמים בלי סיבה פתאם יורדות לי דמעות והרגשת געגועים עזה!(במסגרת הקשר שמרנו נגיעה וייחוד), מה דעת הרב?
תשובה: ודאי שיתכן שיהיה קשר מיוחד בין אנשים. בודאי שיש לכל אחד הזיווג שלו ומי שמתאים לו להשלמתו. יתכן שמה שאת מרגישה בתוכך מעיד שבאמת זה הזיווג שלך. אולם הקב"ה נתן לנו את השכל שהוא כוח הביקרת לראות האם הדברים באמת יכולים להיות ישרים ונכונים או שמדובר על הטעיה של הדמיון. אם מבחינה שכלית זה יכול להתאים ניתן ורצוי להקשיב לרגש הפנימי. הקב"ה גם משגיח עלינו בהשגחה פרטית ודואג להדריך אותנו כפי מה שטוב לנו. גם כשאנו חושבים שדבר מסויים טוב לנו, אם באונס זה נמנע מאיתנו אנו בוטחים בה' שכנראה זה מה שטוב לנו. במקרה של זווג, אם הצד השני לא מעוניין זה סימן משמים שזה לא הזיווג וצריך להסיח את הדעת מההשתוקקות לאחר.
שאלה: עדים בעדות החודש: לקידוש החודש צריך שני עדים שיעידו אותה עדות על הירח החדש שראו האם היו מיקרים שבאו יותר משניים, אם כן, מה עשו אז?
תשובה: המשנה במסכת ראש השנה פרק ב' מביאה שהיו בודקים את זוג העדים הראשונים ואם מצאו שהם דוברי אמת היו רק שואלים באופן כללי את שאר העדים, כדי שיבואו גם בפעם הבאה.
שאלה: קידוש החודש: לקידוש החודש צריך שני עדים שיעידו אותה עדות על הירח החדש שראו האם היו מקריים שבאו יותר משניים? אם כן, מה עשו אז?
תשובה: המשנה במסכת ראש השנה מתארת שלמרות שאכן לא היה צורך ביותר משני עדים, היו שואלים את כל העדים שאלות מה הם ראו וכד' כדי שלא ירגישו שבאו סתם וימנעו בפעם הבאה מלבוא. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: חתונה בשנת אבל: האם מותר לבת בשנת אבל להיות נוכחת בחתונת חברתה בזמן החופה, האם מותר להיות גם בזמן שלפני החופה?
תשובה: מותר לה להיות נוכחת בחופה ולפניה, אם השירה שקטה ולא מקצבית המיועדת לריקודים.
שאלה: לשון הרע על משה: למה אהרן לא נענש על כך שהוא דיבר לשון הרע על משה?
תשובה: ראה רבנו בחיי (במדבר פרק יב פסוק א) העונה על כך: "ותדבר מרים - היא דברה ועל כן נענשה היא, ואהרן הודה או החריש, ומצינו שנענש גם כן, שנאמר ויחר אף ה' בם, כלל את שניהם בחרון אף, וכל מקום שנאמר חרון אף אצל המקום עושה רושם, אבל במרים שהתחילה בלשון הרע נתפרסם העונש ובאהרן לא נתפרסם לכבודו". הרב יאיר וסרטיל
שאלה: לאהוד קבוצת כדורגל: האם מותר לאהוד קבוצת כדורגל, והאם מותר להתעדכן בקביעות בחדשות ספורט ובתוצאות משחקים?
תשובה: זו ריקנות של אדם, כאשר הנושא הזה תופס אותו. רחמנות על מי שיש לו את זה בראש. להתעדכן בתוצאות במוצאי שבת, יש בזה בעיה כי בעקיפין אדם נהנה מחילול שבת, לפחות צריך להמתין בכדי שיעשה, לו יצוייר שהקבוצה הייתה משחקת במוצאי שבת, היה עובר די זמן לסיום המשחק.
שאלה: אכילה לפני מוסף בראש חודש: האם מותר לאכול סעודה בראש חודש בבוקר לפני תפילת מוסף (אחרי שחרית וקריאת התורה)?
תשובה: מותר. מוסף אדם יכול להתפלל כל היום. אמנם בשבת מוזכר שלכתחילה לא לעשות כך, משום שיש חיוב של סעודה לפני חצות. אבל בראש חודש יהיה מותר.
שאלה: אמן אחרי "ויצמח": בנוסח אשכנז, כידוע, אין אומרים "ויצמח". ראיתי פעם שהשו"ע מונה את רשימת האמנים ולא הוזכר שם אמן אחר "ויצמח" למרות שמן הסתם, השו"ע התפלל כמנהג הספרדים ואמר "ויצמח". כידוע, מנהג תימן הוא שהחזן אומר "ויצמח" אך בסופו אין הציבור עונה אמן. האם יש מקור למנהג של נוסח ספרד (והספרדים) לענות אמן אחרי "ויצמח", האם מי שמתפלל בנוסח אשכנז צריך רשאי לענות אמן אחרי ויצמח?
תשובה: מעיקר הדין לא צריך לומר "אמן" משום שאין כאן סיום נושא, זהו אמצע משפט. ומי שנוהג כמנהג אשכנז, רשאי לא לענות אמן.
שאלה: היתר "אשתו בעיר": האם כמו ההיתר של "בעלה בעיר" ישנו היתר של "אשתו בעיר", אשמח אם הרב יוכל לציין מקורות?
תשובה: יש על זה תשובה ארוכה בציץ אליעזר שדן על כל ענייני ייחוד (כמדומני בחלק ב', בכל מקרה במפתח בחלק י"ב אפשר למצוא את זה). בדרך כלל, ח אומרים ש"אשתו עימו" צריך להיות עימו ממש, ולא באיזשהו מקום בעיר.
שאלה: החזרת מוקצה למקום: הרב כתב: "מותר לטלטל כלי שמלאכתו לאיסור לצורך גופו ומקומו. לכן מותר לקחת את המוקצה מידו של התינוק ולהניחו במקומו", כלמר, מותר להחזיר כל כלי שמלאכתו לאיסור למקומו?
תשובה: ברגע שהכלי נמצא ביד בהתר מותר לטלטלו לכל מקום וגם להחזירו.
שאלה: רכישת תפילין על ידי הדודה: בני בן 12,עוד שנה חוגג בר מצווה. דודתי שלא על דעתי ודעת אישתי קנתה לו מתנה עכשיו, תפילין וטלית לבר מצווה (כאמור עוד שנה), בכדי כנראה להקדים אותנו בקניה ולזכות באהבת הילד. החלטה שלי באותו רגע להחזיר לה אותם, להגיד יפה ולהסביר שתפילין ראשונים וטלית קונה האבא ולא מישהו אחר. יש לציין שהיא אוהבת מאוד את ילדי. האם נכון להחזיר לה את התפילין למרות שזה כנראה יעליב אותה ולקנות בעצמי כפי שתכננתי?
תשובה: אם התפילין כשרות וברמה שאתה היית קונה. אל תחזיר לה זה יפה מצידה שהיא קנתה. ולך ישארו עוד הרבה קניות של מצוות לבן שלך.
שאלה: יחס ההלכה לאדם ששינה את מיניותו: איך צריך להתייחס לאדם שעבר ניתוח לשינוי מין כלומר הוא צריך להית מה שהיה לפני הניתוח או מה אחרי?
תשובה: ההלכה אינה מכירה בשינוי מלאכותי. המין נשאר כפי שהיה לפני הניתוח.
שאלה: ברית מילה לבן של גיורת: אני יהודי והתחתנתי נישואים אזרחים עם לא יהודיה ששנמצאת עכשיו בתהליך גיור. התחתנו לפני מספר שנים. אישתי הרה ותלד בן (ילד ראשון) לפני סיום תהליך הגיור. אני לא מוכן לעשות ברית מילה לבן שלנו, והשאלה היא האם זה יפגע בגיור של אישתי (היא כן היתה עושה ברית מילה עם אני לא הייתי מתנגד)? ממה שקראתי המצווה חלה רק על האב.
תשובה: אם אשתך לא תתגייר לפני הלידה בנך ייחשב לגוי ואינו חייב בברית מילה ביום השמיני אלא כשיוחלט על גיורו. אך ניתן למול אותו מילת גיור כחלק מתהליך הגיור שלו אולם צריך להודיע על כך למוהל כדי שהמילה תיעשה לשם גיור. אך אם אתה מתנגד עקרונית למילת בנך ואינך מעונין בגיורו אתה מטיל ספק בכנות גיורה של אמו. הרי לא ייתכן שאשה תתגייר כהלכה ובנה יישאר גוי! עליכם לשקול בכובד ראש ולהחליט מה אתם רוצים, להיות גוים ולהפסיק את תהליך הגיור או להצטרף בכנות לעם ישראל ולגייר גם את הילד כהלכה.
שאלה: שבת אצל משפחה קונסרבטיבית בחו"ל: אני וחבר נוסף יוצאים לטיול קצר בארה"ב, במהלך הטיול נשהה שבת אחת בחו"ל. ניסינו במשך הרבה זמן למצוא משפחה אורתודוכסית להתארח אצלה בשבת ולא מצאנו (אפילו לא דרך חב"ד המקומי-הם אמרו שיש להם עומס באותה שבת למצוא להרבה אורחים מקום), נודע לי על אפשרות להיות שבת אצל משפחה שהיא בין אורתודוכסית לקונסרבטיבית, לטענתם הם שומרים שבת וכשרות. בהנחה שלא תהיה ברירה: 1. האם מותר להתארח אצלהם? 2. במידה ובדיעבד מותר, האם זה עדיף ע"פ לשכור חדר במלון של גויים ולנסות לארגן סעודה ממצרכים כשרים מהמכולת?
תשובה: אם אתם בטוחים שהם שומרים כשרות ושבת כהלכה אתם יכולים להתארח אצלם, אם אינכם בטוחים עדיף שתישארו במלון ותאכלו אוכל כשר קר.
שאלה: מאכל פרווה שבושל בכלי חלבי: בישלתי תפוח אדמה בטוסטר חלבי בן יומו לאחר ניקיון. האם ניתן לאכול את תפוח האדמה עם בשר או בתוך זמן 6 שעות?
תשובה: לדעת הספרדים מותר לאכול עם בשר ולדעת האשכנזים אסור. אין צורך לחכות שש שעות ואפשר לאוכלו גם לאשכנזים בתוך הזמן הזה.
שאלה: ההתרבות אחרי המבול: איך כל החיות ונח ומשפחתו התרבו אחרי שהמבול הסתיים?
תשובה: היתה להם את ברכת ה': "ויברך אלקים את נח ואת בניו ויאמר להם פרו ורבו ומלאו את הארץ". (בראשית ט, א)
שאלה: קידוש מפי מקדש הבולע מילים: כשאנו מתארחים בשבתות אצל הורי אשתי, חמי בולע מדי פעם מילים מסויימות בקידוש. האם אני יוצא ידי חובה בקידוש זה או שעלי לקדש בנפרד לעצמי? אוסיף כי מטעמי נימוס, לא נעים לי לקדש שוב אחריו.
תשובה: אם הוא בולע מילים, לא מבטא אותם כמו שצריך, יש בזה בעיה. תקדש אתה לבד. כדי לא להעליב אותו, אתה יכול לבקש שישימו לפני כל אחד כוס של יין, ותגיד לעצמך בשקט את המילים שהשמיט או את כל ברכת הקידוש, מבלי שהחותן ישמע מה אתה אומר, ותצא בברכת עצמך.
שאלה: גלולה בשם פוסטינור 2: מה דעת ההלכה על הגלולה החדשה פוסטינור 2, ומה המקור?
תשובה: פוסטינור 2 גורם להפלה ולכן השאלה היא לגבי ההיתר לבצע הפלה בשלבים מוקדמים וזאת שאלה גדולה ומורכבת שצריך להתיחס לכל מקרה לגופו של ענין.
שאלה: ברכת כוס מים בהרצאה: אני רוצה לדעת לגבי ברכת כוס מים. שאני מרציאה בשיעורים אז אני שותה מים בשביל שאני אוכל להמשיך האם אני צריכה לברך על המים מה הדין?
תשובה: אכן את חייבת לברך על המים. ניתן לעשות זאת לפני ההרצאה ואז לשתות לגימה קטנה ולמשיך בזמן ההרצאה. ויותר טוב הוא לעצור לרגע בהרצאה ולברך בקול וכך לזכות את השומעים בעניית אמן, בנוסף להרצאה שהם שומעים. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: תמונות של רבנים: מה עושים עם תמונות של רבנים שלא רוצים, שולחים לגניזה?
תשובה: אין צורך לגונזם ואפשר לשים בפח.
שאלה: גזירת שטרי הדיוטות: למדנו את גזירת שטרי הדיוטות, וראינו כי יש שני טעמים לגזירה: א. "ממצוא חפצך." ב. שמא ימחוק. 1. ראינו שכתוב בהלכה שמותר לקרוא את השמות של החנויות והפרסומות להם והמחמיר תבוא עליו ברכה. הרב, אני לא רוצה להחמיר מצד אחד, אבל גם לא להקל מצד שני, האם באמת מעיקר הדין אסור לקרוא שמות של חנויות ופרסומות שכתובים על הקיר או כל דבר אחר? 2. האם מותר לקרוא עלוני שבת שבכל עמוד יש פרסומת? 3. ומה קורה אם אצלי זה תורם ל בית, שאישתי מאוד מאוד רוצה לקרוא, במידה וזה אסור האם צריך לעמוד עליה שלא תקרא? 4. במידה והרב פוסק שאפשר להקל במקרים הנ"ל, הייתי שמח להבין את הסיבה שבגללה אפשר להקל.
תשובה: 1. אין לקרוא כל ענייני מסחר בשבת. אלו דברים השייכים לענייני חולין, ולא שייך בשבת לקרוא פרסומות, היכן לקנות ומה יש לקנות. 2. תעבור על זה, אל תתעכב על הפרסומות. תקרא רק את המאמרים ולא את הפרסומות.
שאלה: משנה לעילוי נשמת: הרב כמובן מכיר את המנהג לחלק ש"ס משנה לאחר שלא עלינו נפטר יהודי כדי שילמדו לעילוי נשמתו. בימינו כידוע נשתכללו ולא מסתפקים בחלוקה הש"ס בדיבור גרידא מי מסכים לקחת כל חלק, אלא יש הקונים ש"ס ממש. אם אני לוקח משנה של הרב קהתי שיש בה רע"ב מברטנורא ופירוש הרב קהתי: 1. האם אני יכול להסתפק בלימוד פירוש אחד עם המשנה או שברגע שלקחתי יש מעין תנאי מוסכם שאלמד את 2 הפירושים? 2. אם אני לא מספיק ללמוד כראוי עד סיום ה-30, האם אפשר אף לכתחילה לקרוא את המשניות שנשארו ועם הזמן לגמור את השאר בעיון? 3. מבחינה הלכתית מה ההגדרה של היחסים ביני לבין קונה הש"ס, כלומר אם לקחתי ולא למדתי אלא רק קראתי את המשניות יש בכך עבירה?
תשובה: 1. אני חושב שכן. אי אפשר לדרוש מאדם שילמד את כל המפרשים. אדם קונה משניות, יש פירוש הרמב"ם, יש פירוש רע"ב, יש פירוש תפארת ישראל, ואינו מתחייב ללמוד את כל הפירושים. יכול ללמוד פירוש אחד. 2. אני חושב שכן. אם כי, אם אדם קורא ולא מבין הוא לא מקיים את מצוות הלימוד. ולכן, לפחות תלמד עם פירוש קצר כגון "קב ונקי", שתבין משהו לפחות. אם אדם לא מבין כלל, זה לא נקרא לימוד, בתפילה אדם יכול לקרוא בלי להבין כי "רחמנא ליבא בעי". אבל בלימוד צריך להבין. אלא, שיש דרגות בהבנת הלימוד, ואין לדבר סוף. 3. זה לא עבירה, אך לא קיימת את הקבלה שלך. ואתה פוגע בכוונת ורצון המשפחה.
שאלה: קייטנה בשלושת השבועות: אני בת שירות בבית ילדים ובחופש הגדול, בזמן שלושת השבועות, יש קייטנת קיץ של הילדים שבה הולכים לבריכות,פארקי שעשועים,באולינג ועוד. האם מותר לי להשתתף בפעילויות עם הילדים או שעלי לשבת בצד? יש לציין שזה חשוב לי לא רק בגלל הכיף שבדבר אלא בעיקר בשביל לחזק את הקשר עם החניכים שלי ולהיות איתם.
תשובה: עד ראש חודש אב, לא נראה לי שיש בעיה. כל הבעיה מתחילה מראש חודש. ואם מדובר בילדים קטנים, לא נראה לי שצריך להחמיר עליהם. אך את לעצמך, מראש חודש, צריכה להחמיר ולא ליהנות מזה.
שאלה: קדושת בית המדרש: האם ישנה בעיה בהכנסת ספרי חולין לבית המדרש כשאין כוונה ללמוד בהם ח"ו בבית המדרש?
תשובה: ספרי חולין שאינן ספרים מקולקלים (ומן הסתם אינם כאלה) אין איסור בהכנסתם לבית הכנסת. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: שירותים באמצע תפילת שמונה עשרה: מה עושים אם באמצע תפילת שמונה עשרה יש צורך (שלא הורגש לפני כן) לגשת לשירותים?
תשובה: אם אדם בדק את עצמו קודם התפילה ולא היה צריך, יסיים את תפילתו ואז יתפנה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: התרת נדרים על חלב נכרי: החלטתי להפסיק חלב נוכרי וכך עשיתי במשך מספר חודשים, אך כעת אני מעוניינת לחזור ולאכול חלב נוכרי. האם עליי לעשות התרת נדרים, אם כן, כיצד אני עושה זאת?
תשובה: אם את עושה התרת נדרים בערב ראש השנה, שכל מנהג טוב שאת עושה אינך מקבלת בתור נדר, אין צורך בהתרת נדרים. אם את לא עושה התרת נדרים בערב ראש השנה, תסבירי את זה לתלמידי חכמים (שלשה) במקום מגוריך, והם יעשו לך התרת נדרים.
שאלה: "שיר המעלות" או "על נהרות בבל"?: ביום שאין אומרים בו תחנון, האם לפני ברכת המזון יש לומר את המזמור "שיר המעלות בשוב ה את שיבת ציון" או את מזמור "על נהרות בבל"? לא מדובר על יום שיש בו גם מוסף, או חנוכה שודאי אומרים "שיר המעלות". השאלה היא על ימים רגילים, למשל בחדש ניסן ובתחילת חדש סיון.
תשובה: בא"י נוהגים רבים לומר כל יום שיר המעלות.
שאלה: ברכת המוציא בארמית: מהו הנוסח של ברכת המוציא בארמית?
תשובה: לכתחילה יש לברך בלשון הקודש אולם מי שאמר "בריך רחמנא מלכא דעלמא מארה דהאי פתא" - יצא ידי חובה. והמקור הוא במסכת ברכות דף מ:, ונפסק להלכה בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן קסז סעיף י'.
שאלה: למה דווקא תפילין?: מניחים תפילין כשם אות וזיכרון שה הוציא את ישראל ממצרים לשמירה של תורת ה. התפילין מבטא קיום מוחשי של המצוות. לזכור יום יום ולא רק לדעת שה הוא אחד. התפילין מסמל את הקשר שבין ישראל לקב"ה, ועל אדם שהוא יהודי. למה דווקא תפילין ולא מצווה אחרת שמסמלת את כל זה?
תשובה: התשובה הבסיסית לשאלה זו היא - ה' הוא יוצר האדם והוא היודע מה נכון לדיקדוקי הדיקדוקים כיצד נכון לאדם לפעול בעולם. לאדם המוגבל אין יכולת להבין עד תום את טעמי המצוות, כפי שמשתמש רגיל במחשב יודע כי עליו ללחוץ ולהשתמש באופן מסוים למרות שאין לו מושג כלשהו מדוע עליו להשתמש באופן זה. אולם כדי לסבר את האוזן ולהטעים טעם למצווה על מנת שתהיה קצת יותר ערבה לנו (למרות שאת אינך מחוייבת במצוה זו) נביא את לשון ספר החינוך המתייחס לטעמה של מצוות תפילין: "משרשי המצוה, לפי שהאדם בהיותו בעל חומר ימשך בהכרח אחר התאוות, כי כן טבע החומר לבקש כל הנאות אליו והערב כסוס כפרד אין הבין, אם לא שהנפש שחננו האל תמנענו לפי כחה מן החטא. ומאשר תשכון בגבולו שהיא הארץ, ורחוקה מאד מגבולה שהיא השמים, לא תוכל לו ויגבר כחו עליה תמיד, לכן היא צריכה על כל פנים להרבה שומרים לשומרה משכנה הרע פן יקום עליה ויהרגנה אחר היותה בגבולו ותחת ידו. ורצה המקום לזכותנו אנחנו עם הקודש, וציוונו להעמיד שומרים גבורים סביב לה, והם שנצטוינו לבל נפסיק דברי תורה מפינו יומם ולילה, ושניתן ארבע ציציות בארבע כנפות כסותנו ומזוזה בפתחינו והתפילין בידינו ובראשינו, והכל להזכירנו למען נחדל מעושק ידינו ולא נתור אחרי עינינו ואחרי יצר מחשבות לבנו. ומפני כן אמרו זכרונם לברכה  זבחים י"ט ע"א  שהכהנים והלוים בשעת עבודה פטורין מהן. ובהיות מיסוד התפילין מה שזכרנו נצטוינו עליהם לבל נסיח מהן דעתנו. ועתה בני ראה גם ראה כמה כח גופנו גדול על נפשנו, כי על כל אלה יעלה לפעמים ופרץ גדרינו, האל ברחמיו יהי בעזרנו וישמרנו ממנו" (ספר החינוך מצוה תכ"א) הרב שמואל הולשטיין
שאלה: שקט בבניין בשעות מנוחה: מקובל בערים שבין 2 ל-4 בצהרים, וכן אחרי 10:30 בלילה להקפיד על שקט. הדבר אומר גם לא לנקות את הבית ולהזיז רהיטים. האם בישובים שלנו נורמות אלו אמורות להיות מקובלות? מה דעת הרב על שמירת השקט בבתים משותפים?
תשובה: ודאי שהתקנה הזו נכונה. אדם שגר במקום מסויים, צריך להיזהר שלא לעשות רעש לא סביר, כדי לאפשר לאנשים לנוח. זה נכון מאוד אם עשו תקנות כאלו בבתים משותפים. אדם שגר לבד בוילה, אם ימשוך את הרהיטים שלו, לא מפריע לאף אחד. אבל אם גר מעל שכנים שהלכו לישון או יש אנשים זקנים, ודאי שצריך להתחשב ולא להזיק למישהו אחר.
שאלה: לסיים פסוק או לענות לקדיש: מה הדין אם אני טרם סיימתי שיר של יום, ואני בדיוק באמצע פסוק וכבר אמרתי בו את שם ה (למשל, ביום רביעי:"ויהי ה לי למשגב."), והחזן החל לומר קדיש יתום: האם לסיים את הפסוק, כדי שלא אומר שם ה בלי פסוק שלם או שמוטב לענות על הקדיש?
תשובה: תלוי מה אתה עונה בקדיש. אם עונים "אמן יהא שמיה רבא"- יפסיק תיכף. ואם במקום אחר בקדיש, ימשיך את הפסוק.
שאלה: אכילת אגס שנקטעה בטרמפ: חיכיתי לטרמפ מספר דקות, והתחלתי לאכול אגס. כשהייתי באמצע אכילת האגס - הגיע רכב ועליתי עליו, ונסעתי כעשרים דקות עד שירדתי מן הטרמפ. (יש לציין שלא המשכתי לאכול במהלך הנסיעה בטרמפ). 1) האם עליי לברך ברכה אחרונה על חציו של האגס כשעליתי לטרמפ? 2) האם במקומי החדש, לאחר 20 הדקות - אצטרך לברך שוב ברכה ראשונה על האגס?
תשובה: יש לנו כלל שבדברים מסויימים, שינוי מקום מהווה סילוק מהאכילה הקודמת. ואם רוצה להמשיך לאכול, צריך לברך עוד הפעם. אבל כניסה לרכב לא נקראת שינוי מקום. זה לא בית, זה כמו שאדם הולך ואוכל, ואם היה ממשיך לאכול באכילתו, זה לא נקרא שינוי מקום, כי אף פעם לא היה לו מקום. וגם פה, אם אכלת תוך כדי עמידה לטרמפ, ועלית לטרמפ, אתה יכול להמשיך לאכול את האגס. ולא צריך לברך ברכה אחרונה על האכילה הראשונה ולא ברכה ראשונה שוב.
שאלה: הגדרת עדים כשרים לתעודת רווקות: האם בשביל הוצאת תעודת רווקות יש תנאים מסויימים לפי ההלכה? האם זה מעכב שיהיו 2 עדים, ודווקא זכרים ושאינם קרובי משפחה, כמו בעדים בחופה?
תשובה: לאו דווקא, רק צריך שאלו שמעידים על האדם שהוא רווק, יהיו אנשים אמינים.
שאלה: לימוד כשמישהי שרה ברקע: כשנסעתי ברכבת ולמדתי תוך כדי, ישבה בסביבתי נוסעת (שאינני מכיר) שהחלה לשיר לעצמה. האם עליי להפסיק אז מלימודי, או שמותר לי להמשיך?
תשובה: מותר לך להמשיך, אל תתכוון לשמוע את שירתה.
שאלה: אמירת תפילת הדרך כשנזקקים להתפנות: כאשר אני נצרך להתפנות (וצריך להתאפק), ואני תוך כדי נסיעה - האם מותר לי לומר במצב כזה תפילת הדרך או שעדיף שלא לומר כלל ובלבד שלא לברך תוך כדי התאפקות?
תשובה: תהרהר את התפלת הדרך בלבך, כיון שאסור להזכיר שם שמים כשצריך להתפנות.
שאלה: פרי קר נחשב רטוב לעניין נט"י: פרי יבש ששמתי במקרר, והוצאתיו לאחר זמן ויש עליו רטיבות מחמת הקור: האם זה נחשב שהוא דבר שטיבולו במשקה, וממילא צריך לנגבו היטב ליטול ידיים לפני אכילתו?
תשובה: כן.
שאלה: לימוד לזוג מאורס: 1) מה מומלץ לזוג מאורסים ללמוד לקראת החתונה (הן בצד ההלכתי, והן במישור הרעיוני)? והאם טוב שילמדו יחד את הנושאים, או שמוטב שכל אחד ילמד לעצמו? 2) מהי התדירות המומלצת לפגישות ביניהם?
תשובה: לגבי תדירות מפגשים: הנושא מורכב, היות ומצד אחד ישנה חובה גמורה לשמור על גדרי צניעות והרחקה גם בין זוג מאורס, שכן הם מאורסים בלבד ואינם נשואים. ומבחינה מסויימת ישנה סכנה מיוחדת דוקא במאורסים היות ויש ביניהם קשר אישי ותוכניות משותפות שעלולים להביא לידי קירבה יתירה. אולם מצד שני, זוג זה מתעד בעז"ה לקשור את חייו זה לזו ויש מקום שיכירו אחד את השני מספיק לקראת היום בו יחיו יחדיו. והדבר מסור ללב, כלומר יש צורך בהרבה יראת שמים והכוונה אישית על מנת למצוא את הנוסחה המתאימה לזוג כמה להפגש וכו', לכן ראוי להתייעץ בעניין עם מדריך החתנים   מדריכת הכלות. בכל אופן ראוי להדגיש כי זוג מאורס מחוייב בכל דיני יחוד ללא שום קולא בעניין. ללימוד משותף יש מקום כל עוד נעשה בצניעות, ובנושאים צנועים. אין לעסוק יחד בהלכות צנועות שבין בעל לאישתו, אלא ניתן ללמוד ספרים כדוגמת 'מסילת ישרים', ומומלץ ספרו של הרב גינצבורג 'ברית הנישואין' וכד'. מזל טוב, שתזכו להקים בית נאמן בישראל, בניין עד עד. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: משמעות "לית כתובה דלית בה תיגרא": מהי כוונת המימרא בירושלמי שאין כתובה שאין בה תיגרא, האם זה מוכרח שתהיינה מריבות בין החתן לכלה או בין משפחותיהם, ואם-כן, אין צורך להתפלל ולבקש שההכנות והסידורים יילכו ב ובהבנה הדדית, בלי מחלוקות וכעסים בין הצדדים?
תשובה: הכתובה מתעסקת בעולם המעשה ולא בעולם הרוח. בעולם הרוח ניתן להכיל צדדים שונים ומידות שונות. אולם עולם המעשה הינו עולם מוגבל שבו יש צורך להכריע על מעשה אחד. המיגבלה שיש בעולם המעשה גורמת לכך שבין שני אנשים ועוד יותר בין שתי משפחות יהיו חילוקי דעות או לפחות חילוקי הנהגות וסגנון. לא חייבים להביא לידי ביטוי את ההבדלים בצורה של מריבה אולם יש בכל המקרים צורך לוותר או להתחלק ברצונות. אין אף אחד שיוצא עם מלוא הצפיות שלו בתחום המעשי. חכמים ביטאו זאת במילה תיגרא. אולם ודאי שצריכים לבוא לכל קשר חדש עם מידות טובות ועם התחשבות בשני וזה יבטיח שהתיגרא תהיה רק בהרגשה שזה לא בדיוק מה שרציתי אבל שמחתי לוותר למשפחה השניה שכל כך אהובה עלי. ודאי שגם תפלה מועילה למיעוט תיגרה. אולם הכל בידי שמים חוץ מיראת שמים והרוב תלוי במידות טובות.
שאלה: שאלות בנושא ייחוד: 1) האם ייחוד הוא איסור עצמי, או רק כאשר ישנו חשש קל לעבירה נאסר הייחוד? 2) מי נחשב בימינו לאדם כשר, ומי לפרוץ? 3) האם מותר לבחור ובחורה שנפגשים לשהות ולשוחח בחדרם הסגור, כשבבית נמצאים אנשים אחרים, אם-כן, מהי סיבת ההיתר?
תשובה: 1. איסור יחוד לא קשור לחשש לעברה, גם אם ברור לחלוטין כי הזוג לא יחטא אין שום היתר להתייחד! 2. כשר הוא אדם השומר תורה ומצוות, כולל גדרי הצניעות. 3. מותר אם נכנסים אנשים לחדר ואז אין בעיה של יחוד. אם ברור כי אף אחד לא יכנס לחדר בלי לדפוק או לקבל אישור, אסור להם להיות בחדר זה מאחורי דלת סגורה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: טוב לחיות עם ציפיות נמוכות?: האם, כגישה לחיים, טוב לאדם להקטין את עצמו ולחיות תמיד בתחושה שאני כלום בעולם שברא הקב"ה ולא מגיע לי דבר, וממילא על כל דבר שאשיג ואקבל - אתמלא בשמחה, כי תמיד הציפיות הן נמוכות ואפסיות, וכל מה שמקבלים זו מתנה מאת רבש"ע לה זכינו? ומצד שני, יש חסרון לחיות כך כל הזמן, כי האדם עלול להיות בדכאון ובעצב, ולחיות כל הזמן במרה שחורה. לדוגמא: בחור האומר לעצמו שמי הוא בכלל שיתחתן, ושהכל מנוהל ע"י הקב"ה. מצד אחד - לא תהיינה לו אכזבות גדולות אם לא ייצא משהו מהפגישה, אך אולי דווקא גישה זו היא בבחינת "נבואה המגשימה את עצמה", וזה יגרום לאדם ייאוש מעצמו?
תשובה: אמר אחד מגדולי האדמורים שלאדם יש שני כיסים. בכיס אחד יכתוב אנוכי עפר ואפר. ובשני יכתוב בשבילי נברא העולם. חכמים אומרים שאדם צריך להיות שמח בחלקו אולם חכמים לא אמרו שאדם לא צריך שיהיה לו חלק. אדם הוא חלק מהבריאה שהקב"ה ברא, ודאי שהקב"ה רוצה בטובתו וישמח בכך שיהיה לו טוב. לכן אדם צריך לרצות שיהיה לו חלק שמתאים לו כפי מה שקובע הקב"ה וצריך לשמוח בו. אדם לא יחשוב על הצרכים שלו יחסית למה שרואה אצל זולתו אלא לפי מה שמתאים לו. אם הגיע האדם לגיל שראוי להקים בית הוא צריך להתמלא בתפלה ורצון שיזכה לכך בסיעתא דשמיא. לא צריך להיות לחוץ מרצונו. צריך לבטוח בה'. אולם לבטוח שה' יעשה את הטוב לו. כל עיכוב יאמר כל דעביד רחמנא לטב עביד. אולם יגדיר זאת כעיכוב. יאמר אנוכי עפר ואפר רק בנוגע לשאלה בזכות מה הוא ראוי לכל הטוב שהוא מבקש מהקב"ה. אדם יבוא לקב"ה ויבקש לא בזכות מעשיו או בזכות מלותיו אלא משום שהוא בנו של הקב"ה והוא יודע שהקב"ה רוצה בשמחתו.
שאלה: חתן בבית משפחת אשתו: האם חתן שמתארח בבית משפחת אשתו צריך לנהוג כמותם בכל המנהגים? מה היחס בין שמירת מנהגיו, לבין לא תתגודדו ופגיעה (אולי?) באביה של אשתו, בכך שנוהג שונה ממנו?
תשובה: ינהג כמותם. אם זה לא ממש דברים דיניים, ינהג כמותם. לדוג' אם הם עומדים בקידוש והחתן רגיל לשבת, ינהג כמותם.