LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אמירת תיקון הכללי: ישנם מקרים שאני מרגיש צורך להתפלל ולומר את התיקון הכללי, אולם כשאני ניגש לקריאתם, אני יודע כי יהיה לי קריאה מרובה, כי הרב שנתן לי את החוברת עם הפסוקים, סימן לי את הפסוקים אך גם תפילה ארוכה בהמשך (קוראים לחוברת הקטנה ספר תיקון הכללי המנוקד), ככה שלפעמים אני מגיע כל כך מותש לתפילות שאחרי הפסוקים שאני מרגיש שאני אולי לא מכוון בכוונה שלימה את כל הנאמר בהמשך התפילה, או שמחשבותי נודדות למקומות אחרים, ואז יוצר מצב שאני מרגיש שבעצם קריאתי את התיקון הכללי חטאתי תוך כדי, ואני מפחד שעשיתי חטא בכך שקראתי לשווא (או יותר גרוע - שחיללתי שוב את ה ומחשבותי סרו) ואני מרגיש כוונה לקרוא שוב את התיקון הכללי (עם כל התפילות), וזה גורם לי למועקה לא קטנה, במיוחד כי אני רוצה לעבוד את ה באהבה ולא בסבל. מה ניתן לעשות במצב כזה? ומה ניתן לעשות במצב שאני מרגיש שעלי לתקן את החטאים שעשיתי (אני קורא תיקון הכללי גם כשאני מרגיש שאני חוטא בכל מני מקרים, כמו נשיאת שם ה לשווא, ובמחשבה שאולי חיללתי את שם ה )?
תשובה: ב"ה קראתי את שאלתך ומאוד הבנתי אותך. תיקון כללי זה דבר נפלא, ממש אוצר גדול שגילה לנו רבי נחמן מברסלב. אנו האנשים הפשוטים זכינו שחי בינינו צדיק עצום שמבין לעומקם של הדברים וזוכה לעזור לנו להתעלות, להתקדם מהמצב שבו אנו נמצאים, מהנפילות הכואבות כל כך. יחד עם זאת, אחד מהדברים הגדולים והחשובים שלימד אותנו רבי נחמן זה שהיסוד הגדול ביותר הוא הלב. רבי נחמן היה כולו לב, כולו בערה לה' יתברך, וכך גם צריכה להיות העבודה שלנו, לחיות עם הלב ולא לעשות את הדברים מתוך הכרח. הדבר בולט הרבה מאוד ביחס לתפילה. התפילה היא עבודה שבלב, היא צריכה להיות עם לב. תפילה בלי כוונה היא משהו מת, משהו שאין בו חיים וממילא הוא לא מחייה את האדם אלא רק ממית אותו. לכן חשוב מאוד לעבוד תמיד שהתפילה תהיה מתוך הלב, מתוך חיות. כמובן שאין זה אומר שאם אדם לא יכול לכוון בתפילה שעדיף שהוא לא יתפלל, שכן אנו לא נוותר על תפילות, שכן אנו מבינים שכל תפילה היא אוצר גדול ואנו חייבים את האוצר הזה. אך בתפילות שהן לא חיוב אלא משהו שאנו מוסיפים, אם אנו מרגישים שדבר מפריע לנו, מזיק לנו, חשוב שלא נעשה את הדברים. מובן הדבר שחשוב מאוד להתייעץ על הדברים האלו עם מישהו שמכיר אותך, ואין כמו מפגש ישיר ואישי, שהוא יכול לתת תמונה טובה הרבה יותר מאשר תשובה כזו או אחרת דרך האינטרנט, ובפרט שהרב שפוגשים יכול לייעץ הרבה יותר מתוך תמונה רחבה ומתוך בחינה מקיפה של המצב ושל הבעיה. בכל אופן, אני ממליץ שכעת תמשיך רק עם הפסוקים של התיקון הכללי ובלי התפילות אחרי התיקון, ותפנה לרב במקום שלך, רב שתוכל לדבר איתו יותר באריכות ובנעימות והוא יעזור לך להתקדם. פעמים רבות פניה לרב תוכל גם לפתוח לפניך אופקים חדשים ודרכים חדשות שתוכל על ידן להתרומם, וזו ממש הזדמנות. אם אתה צריך עזרה במציאת רב באיזור המגורים שלך אשמח לעזור. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: טבילת יולדת לפי הרמבם: מי שנוהגת לפי שיטת הרמבם, האם יש לה צורך בשבעה נקיים או שאפשר לטבול ביום השמיני ללידת זכר מבלי להפסיק בטהרה. כמובן בהנחה שלא קדם ללידה דם קושי וכדו אלא דם מחמת הלידה עצמה בלבד.
תשובה: יש לעשות הפסק טהרה ושבעה נקיים בכל מצב. כך כתב הרמב"ם בפ"ז מהלכות איסורי ביאה.
שאלה: לשון הרע על חילוני שעושה קידוש ומניח תפילין: לרב. הרב כתב : "מי שמזדהה עם התורה והמצוות אלא שיש לו חולשות, כגון: לא מתפלל במנין או שוכח לפעמים ליטול ידיים, הוא עקרונית נחשב ל"עושה מעשה עמך", ולכן אסור להגיד עליו לשון-הרע. אבל מי שלא מקיים דברים בסיסיים, אין הוא בכלל "עושה מעשה עמך". האם על חילוני שאינו שומר שבת ומחלל בפרהסיא לא מתפלל שחרית מנחה ערבית ללא ציצית אבל עושה קידוש ומניח תפילין מותר לדבר לשון הרע? או שהוא בגדר עמיתך בכל זאת? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מיהו חילוני"
תשובה: אם הוא מחלל שבת זו עבירה חמורה מאד כי מי ששומר שבת הוא מודה שיש בריאה, ואם יש בריאה יש בורא. מצות שמירת שבת נושקת ליסודי האמונה ולכן זה לא דומה למי שמתגלח בתער או אוכל אוכל לא כשר, שם זה לא נוגע ביסודי האמונה. לכן, אם הוא מחלל שבת זה לא יעזור, יכול להיות שבדיני שמים יש לו שכר על מה שהוא כן עושה אנחנו לא דנים אותו - אבל אין איסור לשון הרע עליו. הכלל הוא שאם אדם מאמין בשלוש עשרה עיקרים וכמובן גם שבת הוא מוגדר עושה מעשה עמך, ואם הוא פוגע בזה הוא לא נקרא עושה מעשה מעשה עמך.
שאלה: מסיבת אירוסין בה  אייר: מבקש לדעת האם ניתן לחגוג השנה מסיבת אירוסין בשירה מוסיקה וריקודים בערב שבין ד לה אייר. (השנה יום העצמאות הוקדם ).
תשובה: ליל יום העצמאות מותר בנגינה וריקודים ומותר לשלב את שמחת האירוסין כחלק מבניין האומה. מזל טוב
שאלה: אלכוהול רפואי בפסח: מה דין אלכוהול רפואי בפסח? הן לעניין שימוש והן לעניין מכירה במקרה שאסור להשתמש
תשובה: אם הוא מפוגל דהיינו אינ ראוי לשתיה בכל צורה שהיא (כגון שהוא מורעל) מותר להשהותו
שאלה: אכילת טחינה בפסח ללא שהות של 18 דק  לאשכנזי: בע"ה קראתי בספר של הרב אליעזר מלמד "פניני הלכה - פסח" שאין להחמיר בקטניות יותר מאשר בחמץ, ולכן קטניות שנתערבבו במים ולא שהו 18 דק מותרים באכילה גם לאשכנזים. שאלתי היא כזו, האם לאשכנזי מותר להכין טחינה ע"י ערבוב מים בטחינה גולמית ולאוכלה תוך 18 דק מהכנסת המים? ויתרה מזו, האם גם אחרי 18 דק מותר, כי אולי הטחינה הגולמית נחשבת כשמן קטניות (שמותר לעערבבו במים)? ב מראש
תשובה: על החלק הראשון מעיקר הדין כן, חוששני שכמו שלא אופים מצות בחול המועד לא להגיע לחשש החמצה כך יהיה החשש בקטניות - לא ראיתי שכתבו על זה. החלק השני אינו נכון טחינה עשויה משומשומין שהם קטניות לכול הדעות, מרן הרב קוק התיר שמן שומשומין ללא מגע מים אבל כאשר מעורב במים יהיה אסור.
שאלה: בישול קטניות במשפחה אשכנזית: מאחר ויש לי צליאק (ובנוסף איני אוכלת ביצים, בשר, עוף, דגים וחלב) קיבלתי בזמנו היתר לאכילת קטניות בפסח. השאלה- האם מותר לי לבשל קטניות בכלים של בני משפחתי ששומרים על מנהג קטניות או שמא עלי להשתמש בכלים נפרדים?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה עדיף להשתמש בכלים נפרדים. חג שמח ובריאות הרב חגי בר גיורא
שאלה: תספורת בעייתית: בהסתפרי היום ביקשתי מהספר שיעשה לי מס שלוש על כל הראש וסכין רק בעורף. הוא אכן עשה כך, אלא שמתחת לפאה, מתחת לעצם, הוא לקח את המכונה ללא מספר ועשה נגיעה קטנה בשביל ליישר שם, האם זה בעייתי שלא מיחתי בו? האם יש בכך איסור? כמו כן, איפה כן מותר להעביר תער?
תשובה: יש איסור אפילו על מקום קטן בפאת הראש או הזקן ליישר עם סכין שזה מה שאסרה תורה. אין איסור בגילוח הראש מלבד הפיאות אפילו בתער.
שאלה: לקיחת ציוד מבית חולים: חמותי עובדת בתור אחות בבית חולים וכמה פעמים היא הביאה לי ציוד רפואי (טיפות של מי מלח ועוד כמה דברים שאני משערת שיש שם בכמויות והם לא יקרים). האם מותר לי להשתמש בציוד זה? רציתי להוסיף שאם כבר יש לי ציוד זה אני משתדלת להגיד שאני לא צריכה, אבל יש דברים שאין לי איך להתחמק מלקחת אותם. מה נכון לעשות?
תשובה: תשובה זו נחלק לשני חלקים: האחד- האיסור, השני- חובת ההשבה. א.איסור הגזלה והגניבה הינו אפילו בסכום פעוט המכונה בהלכה "משהו". כל דבר שיש לו שווי  ערך כספי ושייך לאדם או לגוף כלשהו, חל איסור לקחתו ולהשתמש בו ללא רשות בעליו או האחראים עליו מטעם הבעלים. ולצערנו ישנם רבים המורים לעצמם היתר בדברים מעין אלו. אמנם יש פעמים שבהם ידוע לכל, שהבעלים לא מקפידים על שימוש בדבר בעל ערך פעוט, ואז מעיקר הדין מותר להשתמש אף ללא רשות מפורשת, אמנם מידת חסידות היא שגם בדברים קטנים יש לקבל רשות מפורשת. דוגמאות שנתנו ח לדברים מעין אלו: חתיכת עץ מגדר, הבית גפרור, עלי טבק (שהיו מריחים בהם) וכדו' כמדומני שהיום ניתן לומר דבר זה על נייר טישו אחד וכו' אך יש לשים לב שהיתר זה נובע לא מתוך ערכו הנמוך של החפץ אלא מתוך הערכה שהבעלים לא מקפיד על שימוש בחפץ זה. מתוך עקרון זה נראה שיש איסור לקחת או להשתמש במוצרים רפואיים אף שערכם פעוט כל עוד אין רשות מפורשת מהאחראי או שיש אמדן ברור שהוא מרשה את השימוש בהם. (שולחן ערוך חושן משפט סימן שנ"ט ובנושאי כלים ) ב.הגזלן מחויב להשיב את החפץ למקום שממנו הוא גזל אותו ואם בעליו כבר אינו שם מוטלת עליו החובה להודיע לו שהוא חפץ להשיב לו את הגזילה. נציין - שטורח החיוב של השבת הגזילה וההוצאות הממוניות הכלולות בזה חלים על הגוזל עצמו (שולחן ערוך חושן משפט שס"ז ובערוך השולחן שם סק' א). אמנם מי שקיבל את הגזילה מן הגוזל, במצב שאנו מעריכים שהבעלים הנגזל לא התייאש מלקבל בחזרה חפץ זה, נראה שחל עליו חיוב השבה מדין השבת אבידה ולא מדין "והשיב את הגזילה". הנגזרת המעשית מכך שהוא מחוייב בטורח ההשבה אך אינו מחוייב בהוצאות ממוניות (שולחן ערוך חושן משפט רס"ב). למעשה- אם את מעריכה שבית החולים לא יקבל את המוצרים הללו או לא ישתמש בהם מומלץ יותר לתרום לבית החולים סכום כסף השווה לערכו של הציוד הרפואי.
שאלה: מוצרי קטניות בבית אשכנזי: אנחנו אשכנזים לא אוכלים קטניות וכד מתגורר אצלנו זמנית ספרדי שרוצה להביא עוגות עוגיות מקטניות ומוצרי אורז. האם מקובל שיאחסן בביתנו?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן בתנאי שלא יתערב עם האוכל שלכם. חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: פריקת אקדח בשבת: לרב הוראות הבטיחות מחייבות פריקת מחסנית לפני אחסנת האקדח בכספת. ראיתי שהרב כתב שהתחמושת היא מוקצה בשבת, ואם כן כיצד עלי לנהוג בשבת בעת הצורך לאחסן את האקדח? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נשיאת אקדח בשבת"
תשובה: מכיון שהוראות הבטיחות מחייבות את פריקת המחסנית יש לשמור על ההוראות גם בשבת ידועים מקרי אסונות כתוצאה של אי פריקת נשק ה' יצילנו
שאלה: אלכוהול בפסח: האם אלכוהול רפואי חמץ? מדובר בחיטוי לזריקה יומית. דחוף.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בדרך כלל לא חוץ בויסקי ובירה. חג שמח ובריאות בע"ה הרב חגי בר גיורא
שאלה: כשרות לפסח: בישלתי בסיר כשר לפסח קינואה מאריזה סגורה שלא היה כתוב עליה כשר לפסח וערבבתי בכף סיליקון. האם ואיזה הכשרה צריך להכשיר את הסיר והכף?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה יש סוברים שקינואה קטניות וגם על פי החולקים יש לברור לפני השימוש מחשש חיטה. אם לא מצאת חיטה אז רק טוב להגעיל את הכלים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: איך לחלל מטבע מעשר שני על סוכר (עבור ביעור מעשרות)?: השנה (תשע"ה) רציתי לחלל מטבעות של חילול מעשר שני, על 2 כפות סוכר להמיס אותו וזרוק לכיור. איך מחללים את המטבע על הסוכר? יש נוסח מיוחד?
תשובה: וברכת ד' אין נוסח מיוחד, אומרים כל קדושת מעשר שני הנמצאת במטבע המסוימת, מחוללת היא ורבע מערכה על סוכר זה. בברכת התורה והארץ מועדים לשמחה יהודה הלוי עמיחי מכן התורה והארץ
שאלה: פולי קפה בפסח: האם פולי קפה ללא כשרות לפסח כשרים לפסח?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה נוהגים להשתמש רק עם כשרות לפסח. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חמץ שהגיע אליי בפסח ע"י לא שומרי תורה ומצוות-דחוף: בשעות שאיסור חמץ נכנס לתוקפו אך עדיין לא נכנס החג, הגיעו אלינו דודים שאינם שומרים תורה ומצוות והביאו כשי בקבוק ויסקי, (הם כמובן לא ידעו כי זה חמץ) בינתיים שמנו את זה בארון של מכירת חמץ, אך מה עלינו לעשות? מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אין לקבל מגוי חמץ בפסח. ואם שם ברשות ישראל צריך להתכוון לא לזכות בו ולנעול אותו כדי שלא ישתמשו בו בטעות. כי עוברים על איסור רק בחמץ שלו גם אם לא נמצא ברשותו. כאשר החמץ היה של יהודי הוא יעבור על האיסור לכן יש לשפוך את הסורי כדי לגרום שהנותן לא יעבור. מכירת החמץ לגוי היא רק על חמץ שהיה לפני זמן איסור חמץ. חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: חולצה קצרה: למה אסור לי ללבוש חולצה קצרה כשרואים לי את היד מעל המרפק, ולמה מותר שיראו לי את היד מתחת למרפק? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מכנסיים צנועים"
תשובה: ב"ה לך. שמחתי לקבל את מכתבך ולראות את הרצון הגדול שלך לברר את הלכות הצניעות, את ההגיון העומד מאחרי הדברים, ואשמח לעזור לך בכך. למרות שהנושא שאת שואלת עליו דורש אריכות, לא אאריך אלא ברצוני להפנות אותך לאריכות ולהסבר נפלא שכתב הרב אליעזר מלמד שליט"א רב הישוב הר ברכה בספרו פניני הלכה. הרב אליעזר בדרכו הנפלאה מסביר את הדברים היטב, הן את הטעמים של הדברים והן את ההלכות מתוך המקורות שלהם וממש דבר דבור על אופניו. קראי בקישור הבא את הדברים ואני מאמין שתקבלי תמונה טובה על הנושא. הקישור הוא: ובכל זאת אכתוב כמה מילים על שאלתך. הצניעות היא יסוד גדול בחיים, ואצל בת ישראל היא בסיס לקדושה, בסיס למראה היהודי, השומר על הקדושה של בת ישראל שתופיע במסגרת הנכונה ובמקום הנכון. כמו כל אוצר גדול שיש לאדם שהוא נדרש לשמור עליו היטב, כך גם על בת ישראל שהיא אוצר של ה', צריך לשמור היטב שהיא לא תתבזה, שהיא לא תאבד את המיוחדות שלה. לצערנו הרב כיום אנשים רבים לא מבינים בדברים האלו, ואנשים נוטים לחפש אחר דברים אחרים שבלא משים פוגעים בהם. זכינו להיות ילדים של ה' יתברך ושהוא יתברך יתן בנו קדושה מיוחדת והדרכה איך להופיע את הקדושה הזו. על ידי הדרכת ה' אנו מסוגלים להתעלות להיות יותר מהמלאכים. במכתבך הקודם ניכר היה שאת מרגישה את הצורך בצניעות, ואת חשה את החסרון כשאין צניעות, ולכן אני מבין שכעת את שואלת יותר על הגבולות, מה ההגיון העומד בהן. אודה על האמת שנושא הגבולות לא תמיד פשוט להבנה. חכמים בעומק חכמתם ידעו להציב את הגבולות ולא תמיד הם הסבירו לנו מדוע הגבול הוא במקום זה או במקום אחר. במקום זה נמדדת אמונת החכמים של האדם, האם הוא באמת מאמין בה', מאמין בדברי חכמי ישראל שבכל הדורות וממילא הוא מקבל את דבריהם, או שמא האדם שם את עצמו במרכז ומחליט שהוא מבין יותר מאחרים. אחד היסודות הגדולים של היהדות זה יסוד הענווה. יסוד זה הוא הבסיס לכל ההתקדמות של האדם, כאשר אדם מלא בענווה ממילא הוא זוכה להתקדם, זוכה להתעסק בדברים שמקדמים אותו וזוכה להבין שיש גם דברים שלעולם הוא לא יבין אותם, שהם מעבר לתפיסה שלו. את הגבולות לא תמיד נבין, אך את חשיבותם נוכל להבין וככל שנתעסק יותר בהבנת התוכן של המצווה עצמה כך נזכה להתחבר אליה יותר, לשאוף לקיים אותה ביתר שלמות. אחד מגדולי ישראל שבדורות הקודמים, רבנו בחיי כתב שיש מצוות שאנו מבינים את הטעם שלהן, והן נקראות מצוות שכליות, ויש מצוות שהן מעבר לתפיסה שלנו שהן מצוות שמעיות. ומוסיף שם רבנו בחיי שגם במצוות שאנו מבינים אותן, אנו מבינים רק את הכללים ולא את הפרטים. הדבר הזה מלמד אותנו ענווה, מלמד אותנו שיש המון מעבר למה שאנו מסוגלים להבין. קראי את הדברים שמובאים בקישור שצרפתי ואשמח לעזור עוד בכל מה שאוכל, לענות ולהסביר, ואף לכוון בהמשך הדרך. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: כיסוי סוכה באמצעות ניילון: האם מותר לכסות סוכה באמצעו ניילון, כאשר הניילון נמצא מעל הסכך במרחק כלשהו על מנת להגן מפני גשם.
תשובה: אין לעשות כן כמבואר במשנה סוכה פרק א משנה ב.
שאלה: שימוש בשקית תה לא כשרה לפסח: השתמשתי בשקית תה של ויצוסקי שהיא לא כשרה לפסח בכוס זכוכית וכפית מתכת, נזכרתי תוך כדי הכנה בדיוק שהכנסתי את השקית ושפכתי את הכול, האם תה צריך הכשר לפסח ומה דין הכוס והכפית, האם צריכים הכשרה
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לכתחילה צריך הכשר לפסח. והגעלה לכלים. חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: תערובת פיצוחים  העץ  עם צימוקים: מה מברכים ברכה אחרונה כאשר אוכלים תערובת פיצוחים שברכתם העץ וביניהם יש גם צימוקים? מדובר על תערובת שכולם מעורבבים יחד. האם בורא נפשות או מעין שלוש? אסף השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכות על כל מין ומין"
תשובה: בתערובת הולכים אחר הרוב גם ראשונה וגם אחרונה. לדוגמא, אם אדם אוכל לפתן של בננה עם תפוחי עץ הולכים אחרי הרוב, אלא אם כן יש שם חמשת מיני דגן שעשויים לטעם ולא לדבק. אם יש עוגה שהתחתית שלה הוא משטח של בצק ועליו יש פירות, מברכים מזונות בגלל החשיבות של הדגן ופוטרים בזה גם את הפירות. אבל אם אדם אוכל גלידה, למרות שהגביע עשוי מקמח היות ועיקר כוונת האדם היא לאכול גלידה אלא שאי אפשר להחזיק גלידה ביד - לכן מברכים שהכל על הגלידה ופוטרים גם את הגביע.
שאלה: מנקה ידיו בבגדים שכחה: ו לרב ידוע שמי שמנגב משקים שעל ידיו בבגדים, קשה לשכחה. אם אין לאדם מים ליטול ידיים וצריך הוא לנקות ידיו במידי דמנקי, האם אפשר לנגב בבגדים ולא יהיה קשה לשכחה?
תשובה: כשאדם מנגב ידים רטובות בבגד יש בזה זלזול בבגד כי הוא מתלכלך ומשמש כמגבת. אולם אדם שמשפשף ידיו היבשות בבגד כדי לטהר אותם לכבוד הברכה או לימוד התורה אין בזה ביזוי של הבגד ואיננו גורם לשכחה.
שאלה: שינוי שם ומיתוק עונש על חטא: ומועדים לשמחה, רציתי לשאול אם אדם משנה את שמו האם זה ממתיק את עונשו? כלומר, לכאורה הוא יכול לטעון (באופן רוחני) שמי שביצע את החטא הוא אדם אחר בעל שם שונה משלו? ואם כן הרי פתחנו פתח לעוברי עבירה שיחטאו חלילה וישנו שמם ואז לא יחויבו בעונש? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: אם שינוי השם מלווה השינוי המעשים זה כמו שינוי האישיות, בעצם זה מעיד על חזרה בתשובה וניתוק הקשר עם העוון שנעשה. אבל שינוי השם בלבד והמשך המעשים הרעים לא יועיל כי זו רק תחפושת ולא שינוי פנימי של הנפש והרצונות הקודמים.
שאלה: מכירת סידורים לכל ימות השנה בפסח: מועדים לשמחה, ראיתי שבאחד מבתי הכנסת מכרו את כל הסידורים לכל ימות השנה לגוי (כנראה מחשש של חמץ בתוך הדפים) והוציאו מחזורים לפסח (ששמורים היטיב כל השנה ומשתמשים בהם רק בפסח). שאלתי היא האם זו חומרה או יש בחשש זה ממש? וכמוכן אני יודע שבד"כ מוכרים לגוי מוצרי מזון או מוצרים שיכול לעשות בהם שימוש האם יש ענין לגוי מטעמו לקנות את הסידורים (כלומר אין פגם מבחינת צד הקונה)? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: אם יש חשש לחמץ בסידורים (כגון שמשתמשים בהם בסעודה שלישית וכדו' ) מן הראוי לא להשתמש בהם בזמן אכילה בפסח בתפילה בלבד מותר מעיקר הדין להשתמש בהם אך מובנת גישת הגבאים שליתר זהירות גנזו אותם אך למכור לגוי לא היה צריך. אם אני מבין נכון גנזו את הסידורים עם דברי חמץ ואת החמץ מכרו לגוי אך לא את הסידורים עצמם
שאלה: כריכת ספרי בית הכנסת בחול המועד: האם מותר לכרוך ספרים לבית הכנסת בחול המועד?
תשובה: לשואל, ומועדים לשמחה! בשאלה מסוג זה כדאי לפנות לרב בית הכנסת, ואני עונה עבור מקום שאין בו רב. הדבר אסור. אמנם הותר לעסוק בחול המועד ב"צורכי הרבים", אך בעניין זה יש להבדיל בין צרכים שונים ומלאכות שונות: כאשר מדובר על "צורך הגוף", סיוע ממשי לגופם ונוחיותם של הרבים שהוא גם צורך המועד (למשל, תיקון ספסלי בית הכנסת כדי שאנשים יוכלו לשבת), מותר לעשות זאת גם בעבודה מקצועית ("מלאכת אומן"). לעומת זאת כאשר מדובר על צורך שאינו סיוע ממשי לגופם ונוחיותם של אנשים, אפילו אם זהו צורך מצווה, הותרה עבור הציבור רק מלאכה פשוטה, "מעשה הדיוט" (עיין בשולחן ערוך וברמ"א סי' תקמד סעיף א ומשנה ברורה ס"ק ז-ח). לכן, בהנחה שהשאלה היא על כריכה מקצועית ולא רק הדבקה ארעית בסלוטייפ, הדבר אסור. אם מדובר על מצב מיוחד ודחוף שבו חלק מהקהל עלול שלא להתפלל בהעדר סידורים תקינים, יש יותר מקום להתיר (עיין בשמירת שבת כהלכתה פרק סז הערות יב, כז, ל) וכדאי להתייעץ על כך באופן פרטני עם תלמיד חכם.
שאלה: אונן בליל הסדר - כמו במשפחת הרב וואזנר זצ"ל : האם אונן בליל הסדר נוהג את מנהגי ליל הסדר?
תשובה: הרב שמואל הלוי ואזנר זצ"ל פוסק דגול שדבריו מובאים בעמקות ובבהירות רבה. וכן שיעורי שבט הלוי על הלכות נדה למדנות מחד וניסיון גדול מאידך. לעצם שאלתך אונן האסור במצוות עד הקבורה בימי החול בלבד אבל בשבת ויום טוב אין דין אנינות זולת דבר שבצנעה וחייבים במצוות הנהוגות בליל הסדר. שנשמע ונתבשר בשורות טובות.
שאלה: סיום השלושים בתוך ימי ספירת העומר: סבתי נפטרה (נקברה) בתאריך כ"ח באדר, מה שאומר שיום השלושים יוצא בימי ספירת העומר. מתי יהיה מותר לאמי (האבלה) להסתפר? האם ביום השלושים? אם לא- אולי ביום העצמאות? מראש ובשורות טובות!
תשובה: למנהג האשכנזים אישה ואיש שווים באיסור תספורת שצריך שצריך להמתין 31 יום וגערה. למעשה מותר לקראת יום העצמאות. שלא תדעו צער.
שאלה: שם לבת - אוריאל: לפני כשנה נולדה לי בת בתאריך 15.5.14 קראתי לה אוריאל הסבירו לי שנון סופית סוגר את המזל, האם זה נכון? במידה וכן, איזה שם צריך להוסיף לה? מודה מקרב לב
תשובה: השם אוריאל שקראת בו אין בו נו"ן סופית ולכן אינני מבין את שאלתך. בנוסף, השם אוריאל הוא שם לבנים ולא לבנות ולכן רצוי לתת שם שיתאים לה כבת ובו תצליח.
שאלה: שניצל במחבת חלבית: מה יהיה דין המזלג במקרה הזה? המחבת (חלבית) לא הייתה בת יומה והמזלג הוא מזלג בשרי. במקרה שצריך להכשיר אותו, באיזה אופן יש להכשיר אותו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שניצל במחבת חלבית"
תשובה: אין צורך להכשיר את המזלג (רמ"א סימן צה סעיף ג). הרב עודד מילר
שאלה: זימון לשניים גדולים והשאר קטנים: אם יש שניים גדולים והשאר (כעשרה נאמר) קטנים, האם אפשר לצרף את כל הקטנים לזימון כשלישייה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קטנים וזימון ברכת המזון"
תשובה: שני הגדולים וקטן מצטרפים לשלושה ואם יש עוד קטנים לא מוסיף או גורע
שאלה: שאלה בנוגע לסוכה מתחת גגון פרגולה - דחוף: מועדים לשמחה, למרות שאנו בפסח ונושא השאלה שיך לסוכות הנושא דחוף כיוון שקרוב משפחה מתעתד בעז"ה לבחון דירה כדלקמן: לדירה יש מרפסת הפתוחה לכיפת השמים. מעל המרפסת בגובה 2.8 מ ישנה הפרדה של מעין גגון - פרגולה מכמתכת העשוי פלחים (מוטות מתכת). מטרת הגגון (פרגולה) זו היא למנוע רח"ל נפילות מחלון הקומה העליונה יותר. הגגון מכסה את כל המרפסת שמתחתיו (של מרפסת הסוכה). דרך הגגון-פרגולה ניתן לראות את הכוכבים והוא מעט מצל. לקרוב המשפחה סוכה כשרה עם סכך כשר שגובהם 2.4 מ (יש לו סוכה נוספת בגובה 2 מ ) הוא אינו משתמש וגם אינו יכול להשתמש בגגון - פרגולה זו לסכך אלא בסכך כשר שלו הצמוד לדפנות. כמובן גשם עובר דרך הגגון-פרגולה וניתן לראות את השמים. הגגון-פרגולה בשלבי בניה כך שניתן להגדיר את צפיפותו ועוביו וכו? האם הסוכה שתיבנה מתחת לגגון- פרגולה מעין זו כשר? האם יש הנחיות לגבי צפיפות הפלחים או חורים בגגון? מה המקורות? האם כשר לכתחילה או יש מחלוקות? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הריווח יהיה יותר משלושה טפחים. והמוטות יהיו פחות מרוב. הרב חגי בר גיורא ן
שאלה: לימוד תורה בכתיבה בחוה"מ: לרב. רציתי לברר כיצד אוכל ללמוד תורה בחוה"מ משום שאני נוהג תמיד ללמוד בכתב קרי - אני נוהג למתוח קווים מתחת לשורות ולהעיר הערות על מה שלמדתי כמעט ולא קושיות או ק"ו חידושים כי אם תמצות, כותרת,הרחבות וכו. וכן אני מאד אוהב להקליד שיעורים שאני שומע. ולכן אני שואל האם מותר לי ללמוד כך בחוה"מ או חלק מן הדרכים מותרות? האם משנה הדבר אם השיעור או הלימוד הן דבר שניתן לשלים או לא? למשל משהו שיהיה תמיד באינטרנט לעמת שיעור שלא יעלה לאינטרנט וכו.?. האם לימוד יומי שנעשה בכתיבה נחשב "דבר האבד" כי כך קשה לי להתמיד בו. גדולה לרב על תשומת הלב והסבלנות.
תשובה: 1. מצוות לימוד תורה היא מצווה תמידית ולכן מותר לכתוב על מנת שלא ישכח את לימודו שהוא בגדר דבר האבד. 2. עדיף להקליד במחשב. ה' יצליח דרכך.
שאלה: האם אני ממזרת?: אני חיילת בתהליכי גיור, אימי הייתה בקשר במהלך נישואיה עם גבר אחר ומאותו הקשר נולדתי, האם אני ממזרת?
תשובה: מציאות של ממזרות נמצאת בתורה ביחס ליהודים אשר דורשת קדושה בקשר הזוגי וכאשר הוא נפגע ברמה גבוהה האיסור הוא תוצאה של ממזרות, אך אינו נוגע למי שאינו יהודי.
שאלה: תרומת כליה מחיים - למה לא לקחת מנפטרים?: בסוף השבוע פרסמו על תרומת כליה מאנשים חיים, למה לא לוקחים מאנשים מתים?
תשובה: אי אפשר לקחת מאנשים מתים, הם וקרובי משפחתם צריכים לתרום!!!. לתת כליה זוהי מצוות צדקה ברמה הגבוהה ביותר, ומצוקתם של הממתינים היא גדולה מאוד ובהיכרותי את משפחת יעקב ומיכל תורג'מן אשר איבדו את בנם אשר המתין להשתלת כליה ובן בפעילות מבצעית זוהי פעילות קדושה להנצחת זכרם על ידי מעשה חסד, כאשר רואים אנשים לאחר השתלת איברים חיים חיים תקינים רואים את החסד הגדול שבדבר. לשאלתך נכון, לתרום איברים לאחר הפטירה זוהי מצווה ובמיוחד שמדברים על כליה,שאפשר לשמרה לאחר המוות והתרומה מותרת לכול הפוסקים וזוהי מצווה גדולה מאוד, ועיקר המאמץ צריך להיות מופנה לתרומה לאחר פטירה.
שאלה: טיול בארץ בימי ספירת העומר : האם מותר לטייל בארץ בזמן ספירת העומר?
תשובה: מותר לטייל אך יש לנקוט במשנה זהירות משום שאלו ימים שמידת הדין יותר מתוחה בהם.
שאלה: מעשרות בשסק שחנט בין ר"ה לטו בשבט: יש לנו שסק שחנט השנה - שנת שביעית - לאחר ראש השנה ולפני טו בשבט. ראיתי שהרב קוק והחזו"א פסקו כפי ההבנה ברמב"ם שפירות אלו נחשבים כפירות שביעית ויש לנהוג בהם קדושת שביעית. השאלה היא האם לעניין מעשרות יש לחשוש לשיטות שלפיהן אם הפרי חנט לפני טו בשבט הוא שייך לשנה הקודמת - שנה שישית - ואז הוא חייב במעשרות, או שאין צורך לחשוש לשיטות אלו ואין צורך לעשר את השסק?
תשובה: וברכת ד' אין צורך לעשר, אנו נוהגים כמנהג ארץ ישראל שא' בתשרי הוא ראש השנה לשביעית. על כן השסק הוא של שביעית. מועדים לשמחה בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: כשרות לפסח: שמעתי פעם שהוופלים הרגילים המיוצרים כל השנה אינם חמץ בפסח כיון שאין הבצק מספיק להחמיץ וממילא אין צורך לייצר וופלים מקמח תפוחי אדמה. האם זה נכון? ומה בנוגע לעוד הרבה חטיפים "חמץ" - אני מעריך שהרבה מהם וודאי נעשים במהירות שאין הבצק מספיק להחמיץ. האם יש כאן מקום להיתר? נתנאל
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הכל חמץ. היות ולא מנקים את קו הייצור כל 18 דקות ונשארות שאריות של בצק שמחמיצות וגם הרבה פעמים עוצרים את קוו הייצור בגלל הפסקה או תקלות ולא מנקים אחר כך. חג שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: הכשרה בתוך חג הפסח של מיקרוגל: ניקינו לפני החג את המיקרוגל אך שכחנו להכשירו.האם מותר להכשיר בתוך חג הפסח את המיקרוגל? מצד אחד למה לא הוא היה נקי והכל שם פגום כי עברו יותר מעת לעת וגם הוא נשטף עם חומר ניקוי די חזק. מצד שני תערובות בתוך הפסח יש להם דין חמור יותר.
תשובה: לשיטת הספרדים ניתן להכשיר אך לשיטת האשכנזים לא ניתן משום שהם פוסקים שגם נותן טעם לפגם אוסר בפסח.
שאלה: תוכחה לעומת קיטרוג: מה ההבדל בין להוכיח ישראלי לבין לקטרג על ישראלי? איך מבדילים ומדייקים?
תשובה: לשואל בשיחות הרצי"ה לספר דברים (עמ' 476) נאמר: "מצוות תוכחה היא לומר דברים המובנים לשומע. אין זה כל כך פשוט. אי אפשר לדבר אל כולם ביחד באותו סגנון - אין שום ערך לדברים של קדושה לעילא לעילא הנאמרים בצרפתית למי שמבין רק יפנית. הדורות מתחדשים. בעקבתא דמשיחא, מופיע אור חדש על ציון. וזה מכריח ומחייב לשאוב מים בששון דווקא מבחירי צדיקיא. דווקא על ידי שקידת התורה ממקור בחירי צדיקיא, אשר הארת התורה שלהם שייכת למצבי ישועה, מתוך 'יראת ה' היא אוצרו', מתוך 'אמונת עתיך וחסן ישועת', תחול עלינו סייעתא דשמיא כך שנוכל לברר דברים בסגנון המתאים לבנים. וכל זה אפשרי רק על ידי שקידה של תורה. 'הוי שקוד ללמוד תורה, ודע מה שתשיב לאפיקורס' (אבות פ"ב, מי"ד). זו הדרכה יסודית: 'הוי שקוד ללמוד תורה' ומתוך כך 'דע מה שתשיב לאפיקורס'. בדקות סגנונו של ה'חפץ חיים' זכרונו לברכה, יש נקודה נפלאה בתורת הלשון, תורת הדיבור: לא קיימת אצלו המלה תוכחה. יש אצלו חילוק באות אחת. המצוה מדאורייתא היא 'הוכח תוכיח'. ה'חפץ חיים' מכנה אותה: הוכחה. המובן של הוכחה הוא בירור שכלי ושכנוע, ולא סתם גערות ונזיפות. הוכחה היא בירור, קודם כל לעצמו, ואחר כך לאחרים, בדרכים מיוחדות 'לך' ו'לזרעך', באופנים ספציפיים לפי המסיבות ולפי הענינים". לאור זאת מובן עד מאוד ההבדל שבין הוכחה לקטרוג. נאמנה
שאלה: חנוכת בית לדירה שלא גר בה והמיועדת להשכרה: מועדים לשמחה, רציתי לשאול אם אדם קונה דירה ולא יגור בה כלל וכל מטרתו היא להשכיר אותה. האם הוא מחויב בחנוכת בית או השוכר שיכנס אליה? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: המוכר איננו חייב בחנוכת בית, אבל טוב שהשוכר יעשה חנוכת בית.
שאלה: הסתכלות על חמץ: הלכתי ברחוב וראיתי יהודי חילוני אוכל חמץ בפסח. לא היה לי ספק שזה חמץ. האם ביצעתי חטא כלשהו?
תשובה: אין חטא בלהסתכל על חמץ. ייתכן שהיית צריך למחות בפניו על האיסור אולם היום מחאה אינה פשוטה ואולי הוא בכלל גוי, ולכן לא היית חייב למחות.
שאלה: הפרשת תרומות ומעשרות בשנת שמיטה: יש לי בחצר עץ שסק ואבוקדו, אם אני קוטף עכשיו את הפרות האם אני צריך להפריש תרומות ומעשרות?
תשובה: וברכת ד' שסק בודאי שאין צורך להפריש. אבוקדו כדאי להפריש ללא ברכה. מועדים לשמחה יהודה הלוי עמחי מכון התורה והארץ