LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: סגנון ומטרת הגהות הרמ"א על השולחן ערוך: ו לרב האם כל דבר שכתב הרמ"א בהגה על השולחן ערוך, הוא דבר שהוא חולק על השולחן ערוך, או שיש דברים שהרמ"א כתב בהגה שגם השולחן ערוך סובר כך?
תשובה: לשואל, בדרך כלל, כאשר הרמ"א פותח את הגהתו בלשון "ויש אומרים" וכדומה המובן הוא שהוא בא לחלוק, ואם לא פתח בלשון זו אלא כתב את הדברים כרצף אחד עם דברי השולחן ערוך המובן הוא שאין זה ויכוח. אך יש הרבה יוצאים מן הכלל: בכמה וכמה מקומות כתב הרמ"א את הדברים באופן סתמי, כאשר מניסוח השולחן ערוך לא ברור שיש בזה מחלוקת, אע"פ שלאמיתו של דבר זוהי מחלוקת (עיין יד מלאכי, כללי השו"ע, אות יט, ובמחצית השקל סי' קסז סק"ב ובפרט סי' שעו סק"ד). כפי הנראה הרמ"א התכוון שהשו"ע עם הגהותיו יהיה ספר שימושי לבני אשכנז ולכן לא טרח לחדד את ההבדל בין דעותיו לבין דברי השו"ע. קיימת גם תופעה הפוכה (פחות נפוצה), שהרמ"א כותב דין חדש כ"יש אומרים" אע"פ שגם השו"ע מודה לו, עיין ש"ך יו"ד סי' קעג סקל"ג וחו"מ סי' מב סק"כ, בסופו. בסופו של דבר, כאשר יש התלבטות האם זוהי דעה אחת או שתיים יש לעיין בבית יוסף ובדרכי משה. להרחבה עיין במאמרו של הרב יעקב חיים סופר שליט"א, 'בעניין סגנון ודרך רבינו הרמ"א כשחולק על מרן המחבר ', בקובץ 'בית אהרן וישראל' שנה ה' גליון ו', עמ' קיא-קכ.
שאלה: הכשרת תבנית אמייל: כיצד מכשירים תבנית אמייל של תנור, אשר שימשה לתבשילי פרווה,ובטעות אפו בה עוגה חלבית?
תשובה: תשובה: אם ברצונך לחזור ולאפות בתבנית מאכלים "פרווה" מתוך כוונה שיאכלו אם מאכל בשרי - יש להמתין 24 שעות מעת אפיית העוגה החלבית, ולהגעיל את התבנית. בני ספרד לא צריכים להגעיל את התבנית, אלא די שימתינו 24 שעות. הרחבה לתשובה: נחלקו הפוסקים האם לאשכנזים הפוסקים כרמ"א מותר להשתמש בכלי חלבי שאינו בן יומו, לשימוש של מאכלים פרווה מתוך כוונה שיאכלו עם מאכלים בשריים. לדעת הגר"א (צה, סעיף קטן י) הדבר מותר, ולדעת החיי אדם (סימן מח, סעיף ב) הדבר אסור אלא אם כן אין לו כלי אחר. לספרדים הפוסקים כשו"ע ברור שאין צורך להגעיל את הכלי. לכאורה אם יגעילו את התבנית הדבר יהיה מותר לכל השיטות (אין צורך בליבון כיוון שהתבנית בלעה טעם של חלב הכשר מצד עצמו). אך לגבי כלי אמייל ישנה מחלוקת בין הפוסקים האם הגעלה מועילה, או שהם נידונים ככלי חרס שלא נכשר בהגעלה: החתם סופר החמיר בכך (יורה דעה סימן קיג). אך בביאור הלכה (סוף סימן תנא) כתב שנהגו להחמיר שההגעלה לא מועילה רק לעניין חמץ בפסח. על כן, כאן בוודאי ניתן להקל שההכשרה תועיל, שהרי יש הסוברים שההגעלה כלל לא נצרכת. הרב עודד מילר
שאלה: אכילה בערב שבת ובשבת לאחר השקיעה: הרב, א. בסימן רצ"ט מובאות שתי דעות בשו"ע לגבי אדם שהתחיל לאכול סעודה שלישית לפני השקיעה ונמשכה סעודתו עד ודאי חשיכה. מה הדין לגבי אכילת מזונות שהתחיל מלפני השקיעה להמשיך לאוכלם גם בודאי חשיכה? סוף סוף, אכילת מזונות נחשבת כאכילה חשובה (לדוג -כדבר הקבוע לאכול במקומו וכקידוש במקום סעודה)? ב. מה דין שתיה לפני הקידוש בליל שבת לאשה מעוברת או שאינה חשה בטוב או לחולה לאחר השקיעה? (יש לציין, שתעשה קידוש לעצמה אינו פיתרון מעשי) ב מראש.
תשובה: א. רק אם קובע סעודה על מזונות יכול להמשיך ב. מדוע אינה יכולה לקדש בעצמה?
שאלה: ברכה על נר חנוכה חשמל י- "לי נר" של צומת: ברך כלל לא מברכים על נר חנוכה חשמלי. האם על הפיתוח האחרון של צומת "נר לי" כן מברכים? יש בו סוללה לזמן וכן זה לא אבוקה.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה צריך להיות דמיון לנרות במנורה. לכן נראה לי שאין דמיון ולא לברך. הרב חגי בר גיורא
שאלה: בר מצווה בראש חודש אייר: הבן שלי יהיה בר מצווה בשביעי של פסח שהשנה יום שישי. לשם כך אנו רוצים לקיים עליית לתורה ביום שני ושבת חתן. שאלתי: ברצוננו לחגוג לו מסיבת בר מצווה ביום א באייר - ראש חודש. האם מותר? לתשובתכם
תשובה: א באייר יוצא בימים שנוהגים בהם אבלות בספירת העומר. אם כבר דחיתם את חגיגת בר המצוה, עדיף לחגוג ביום העצמאות. שיהיה במזל טוב
שאלה: כיסוי ראש לגרושה צעירה: הרב אני גרושה כבר שנה וחצי (מגיל 26.5) עם שלושה ילדים עם כיסוי ראש. רציתי לדעת האם אני מחוייבת לשים כיסוי ראש מהחשש שזה לכאורה מעכב להינשא שנית? הייתי רוצה לקבל תשובה אישית עבורי מרב מסוים ולא להסתמך על דיון כללי. זאת, בין היתר, ע"מ שאוכל למסור לבית הספר של בני כי הורדתי את הכיסוי עפ"י היתר מרב מסויים. בנוסף אציין כי גם הבן הבכור שלי (בן 8.5) ביקש ממני להוריד כיוון ולא התחתנתי בשנית. האם אוכל בבקשה לקבל פסיקה עבורי?
תשובה: הרב עובדיה מתיר במקרה שלך פאה נוכרית
שאלה: טיפול במחבלים: מהי דעת ההלכה בנוגע לטיפול במחבלים כאשר הם פצועים יותר קשה משאר הפצועים התמימים? מד"א מחוייבת לטפל בפצוע החמור ביותר גם אם הוא המחבל ורציתי לדעת מהי דעת ההלכה בעניין.
תשובה: הרופאים מחוייבים לשבועת הרופאים העולמית
שאלה: תפילין בשעה שלוש אחר הצהריים: אם אני מניח תפילין בשעה שלוש בצהריים לאיזה תפילה להיתייחס שחרית או מנחה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מתי מניחים תפילין?"
תשובה: אם אין לך אפשרות להניחבבוקר, תניח בשלוש ותתפלל תפילת מנחה. אם עדיין לא קראת קריאת שמע באותו יום, תקרא כשהתפילין עליך ורק את פרשיות קריאת שמע (ללא הברכות).
שאלה: טבילת דג: שמעתי שלשיטת חב"ד נוהגות הנשים בטבילת דג. מהי טבילה זו? ומה מקורה? והאם כשיש מקום במקוה של הגברים כדאי גם לטבול בטבילה זו? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה ואם אין מספיק מים במקוה - תשתטח במים, טבילה כדג. ויש שנוהגות גם כשיש מספיק מים במקוה לטבול גם טבילה כדג  וראוי שאכן אחת משלש הטבילות הראשונות תהיה כדג. ומעיד הרב יהודה-לייב גרונר שליט"א, שהרבי אמר לו גבי טבילה לגברים לטבול תשע טבילות ע"פ הסדר הזה: פשוט, כלומר טבילה בעמידה והטיית הגוף קדימה לתוך המים, ואח"כ טבילה כדג ושוב טבילה פשוט. וכך עוד ב' פעמים: פשוט-כדג-פשוט ופשוט-כדג-פשוט, סה"כ תשע טבילות. ברם, לגבי טבילת נשים ענה הרבי שאין לו מסורת בזה. הרבי שולל את הסברה שיטבלו כדג  בלבד, שכן הדבר יכול להביא למכשול, שתחזיק בידיה ויש חשש חציצה וחומרו נעשה קולו 13   ואפשר שהשמועה בשם אדמו"ר הצ"צ אודות מעלת טבילה כדג נאמרה במקורה כשיש מעט מים במקווה, שאז עדיף לטבול כדג ולא להתכופף הרבה כמו שכתב אדמוה"ז ועוד פוסקים. הרב חגי בר גיורא
שאלה: ואם יש לי צורך לשטוף אחרי הנטילה?: לכבוד הרב אני שואלת בעקבות מה שענית לשואל שקודם רחיצה ואחכ נטילה אבל אם במקרה יש לי צורך לרחוץ אחרי הנטילה לסעודה למשל אני אוכלת במקום שהנטלה לא נראית לי הכי נקיה ככה מקום ציבורי מסעדה וכו כמובן שהמים עצמם נקיים ואז אני 1 נוטלת כמו שנוטלים לסעודה 2 מברכת על נטילת ידים 3 שוטפת ידים אם סבון 4 מנגבת 5 הולכת לברך המוציא לחם האם ככה זה ר או שיש בעיה עם זה? ואם יש בעיה אז מה ולמה? ומה באמת ניתן לעשות במצב שכזה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "רחיצת ידים אחרי נטילת ידים"
תשובה: צהריים טובים במקרה שלך, כדאי לכתחילה להקדים את שלב 4 לשלב 3. כלומר-ליטול ידיים, לברך ולנגב. אח''כ לשטוף עם סבון ולברך המוציא. בכך לא יהיה שום הפסק בין השלבים של נטילת הידיים. מקורות והרחבה לא כדאי להפסיק בין השלבים השונים של נטילת הידיים. לכן יש קודם לשטוף בסבון,לנגב. אח''כ לבצע ברצף את שלבי הנטילה  ליטול כרגיל, לברך ולנגב. כשחשוב לשטוף עם סבון דווקא אחר הנטילה  כגון שהנטלה ציבורית ולא נעים לאכול אחרי נגיעה בה - יש לעשות קודם את שלבי הנטילה  נטילה, ברכה וניגוב  ואח''כ שטיפה בסבון, ניגוב וברכת המוציא. מקורות והרחבה שולחן ערוך הרב כותב מפורש שיש להסמיך את ברכת 'על נטילת ידיים' לנטילה. וזה לשונו של שולחן ערוך הרב אורח חיים סימן קנח סעיף טז '.ומן הדין היה ראוי לברך קודם הנטילה שכל המצות מברכין עליהם עובר לעשייתן אלא שלפעמים אין ידיו נקיות כגון היוצא מבית הכסא לכך מברכין לעולם אחר הנטילה שלא לחלק בין נטילה לנטילה ועוד שגם הניגוב הוא מן המצוה.לא שייך לברך אלא מיד אחר הנטילה ולא מופלג ממנה ולכן יש אוסרים להפסיק בדיבור בין נטילה לברכה כמ"ש בסי' קס"ה ואם הפליג אפי' בשתיקה שוב אינו מברך שאף שלא היה יכול לברך עובר לעשייתה ומוכרח לברך אח"כ אין סברא כלל שיוכל לברך עליה לעולם אלא מיד אחר עשייתה)'. מהריטב''א יוצא שצריך להסמיך את ברכת 'על נטילת ידיים' לנטילה תוך כדי דיבור. וזה לשון הריטב"א מסכת פסחים דף ז עמוד ב 'ולענין ברכה שהיא אחר עשיית המצוה צריך שיברך בתוך כדי דיבור דהיינו כדי שאילת תלמיד לרב'. ובוודאי פשוט שאין לדבר בין הנטילה לברכת 'על נטילת ידיים'.  פסקי תשובות קנח,כג בשם הצל''ח. כמו כן צריך להסמיך את הניגוב לברכת 'על נטילת ידיים'. וזה לשון הרמ''א או''ח קנח,יא :'גם יכול לברך עליהם קודם נגוב, שגם הנגוב מן המצוה, ומקרי עובר לעשייתן'. כיון שהניגוב הוא חלק מהמצווה, פשוט שצריך להסמיכו לברכה כדי שכל חלקי המצווה יהיו יחד ללא הפסק.  עיין פס''ת שם הערה 125. לסיכום- כיון שצריך להסמיך את שלבי הנטילה  הנטילה, ברכה והניגוב  זה לזה, לכן כדאי לשטוף בסבון לפני שלבים אלו או אחריהם. חיים טובים ומבורכים לכל עמ''י
שאלה: הדלקת נר חנוכה באולם: חבר שלי מתכנן מסיבת הודיה בחנוכה, הוא מתכנן להדליק נר חנוכה באולם. חשבתי להציע לו רעיון, שתהיה באולם תפילת ערבית ואז הוא יוכל להדליק נר חנוכה באולם. חוץ מזה, במידה ולא מתאפשר להדליק נר - האם הוא יכול להדליק לפני תחילת האירוע ללא ברכה, שיהיו נרות דלוקים באולם?
תשובה: כדאי ורצוי להדר בפרסום הנס ולהדליק חנוכיה בכל מקום שמתאספים בו אנשים בלילות החנוכה, כגון בחתונה, מסיבות חנוכה ושאר שמחות. רוב פוסקי דורנו נקטו שאין לברך על הדלקת נרות שנעשית באירועים אלו, מפני שרק בבית הכנסת נהגו להדליק נרות במקום שמתפללים ערבית, כתבו מספר פוסקים (הרב מרדכי אליהו והרב עובדיה יוסף זצ"ל) שניתן לסמוך ולברך. כפי שפתחנו פעמים רבות פרסום הנס במסיבות אלה גדול ביותר, מהקהל הרב הנוהר לשם. במעמד זה נוכחים אנשים רבים שלא הדליקו נרות בביתם, ואף אם ההדלקה תעשה ללא ברכה כדאי להסביר את ענין הנס ומשמעות המצוה ובכך ימי החנוכה יוכלו לחולל שינוי רוחני בקרב כל הציבור, בבחינת בימים ההם ובזמן הזה. הרחבה: רבים הם האוסרים לברך: שו"ת שבט הלוי (ח"ד סימן ס"ה), שו"ת אז נדברו (חלק ו' סי' ע"ה) בשם הרב שלמה זלמן אוירבך, שו"ת מנחת יצחק (ח"ו סי' ס"ה אות ג'), שו"ת ציץ אליעזר (חט"ו סימן ל'). מנגד בספר משנת יעקב להגר"י רוזנטל (בהל' חנוכה עמוד ר"ס) כתב לברך וכן דעת הגר"ש ישראלי (מקראי קודש לרב הררי פרק י', הערה כ"ד). וכמפורסם זהו מנהג חסידי חב"ד בהדלקתם ברחובות הערים. כפי שציינו הרב מרדכי אליהו (הובא בספר מקראי קודש לרב הררי פרק י' הערה כ"ד) והרב עובדיה יוסף (שו"ת יביע אומר ח"ז סי' נ"ז) כתבו שאם יתפללו במקום הכינוס ערבית ניתן לסמוך ולברך על הדלקת הנרות כיון שאותו מקום יחשב במידה מסוימת כבית כנסת, וממילא יוכלו להדליק בו כמנהג. אם יש באותה התאספות גם אנשים חילונים שאולי לא הדליקו נרות בביתם, ישנה חשיבות מרובה להדליק שם נרות ולהסביר את נס ימי החנוכה ובכך לפרסם את הנס בקרב רבים. יום טוב
שאלה: הרב ממליץ לימוד קבלה לבנות?: ראיתי שהרב עונה לבחורה שרוצה ללמוד ליקוטי מוהר"ן שבגלל שיש שם סוד, שהיא צריכה ללמוד קודם קבלה ממישהו ראוי. כמדומני שמפורסם שאסור לנשים ללמוד קבלה, וגם בדורנו כל גדולי הדור אסרו את הדבר (הרב כדורי זצ"ל, הרב אליהו זצ"ל ועוד), אז אי אפשר לומר איכשור דרא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "לימוד "ליקוטי מוהר"ן" לבנות"
תשובה: לא הדרכתי אותה ללמוד קבלה, רק כתבתי שמי שלמד קבלה יכול יותר להבין דברים אלו, ולכן כדאי ללמוד ולקבל הדרכה ממישהו כזה. כמעט ברור לי שלא מעשי שהיא תלמד קבלה, ורק תבקש מלמדנים שיסבירו לה.
שאלה: מגורים למשפחה חוזרת בתשובה: אנחנו משפחה בת 7 נפשות, חוזרים בתשובה 3 שנים. אנו מחפשים מקום לגור בו, מקום שיתיישב עם דרך החיים החדשה שלנו ברוך השם. ילדינו מגילאים 8 חודשים עד 12 שנים. מחפשים לרכוש בית קרקע ביישוב צעיר דתי חזק, אולי הרחבה כלשהי. עדיף מאזור חדרה עד קריית גת אך לא בשומרון. חיפשנו רבות ואנו על סף ייאוש חס וחלילה אבל לצערי זהו באמת המצב. קשה לי עד בלתי אפשרי עבורי לגדל את ילדיי על ברכי התורה כשחלקם הכירו את החיים החילוניים וקיימים חיכוכים רבים על בסיס זה. אני מבקשת מקירות ליבי עזרה. דיברנו עם "באמונה" ובדקנו עוד מספר פרוייקטים אך מדובר על עוד שנתיים מינימום וחוששני שלא נחזיק מעמד. אני מחפשת לעבור עד תחילת שנת הלימודים הבאה בעה. אנא עיזרו לי! ב
תשובה: שמחתי מאוד לקבל את מכתבך. מבין השורות ראיתי שזכיתם בתהליך נפלא, תהליך של התקרבות לאבינו שבשמים, תהליך שבו עברתם שינויים רבים וגדולים. יחד עם זה, פעמים רבות עם השינויים ועם ההתקדמות מתעוררות גם בעיות, גם קשיים שצצים, ואנו נשתדל לעזור במה שנוכל. יש היום ברוך ה' המון מקומות נפלאים, ואני מאמין שעל ידי עוד חיפוש אפשר למצוא מקום שיתאים לכם. זה לא קל, אבל זה אפשרי. חשבתי על רעיון מעשי שכדאי לבדוק אותו. ביושיביה ליד נתיבות מקימים היום הרחבה מיוחדת מאוד שבה מתארגנת קבוצה גדולה של חוזרים בתשובה שעוסקים בבניה משותפת של הבית שלהם. אני מכיר כמה וכמה אנשים משם, ובהחלט יכול להיות שדבר זה יהיה לכם ממש נפלא. הם אנשים נפלאים עם תהליך דומה לתהליך שאתם עברתם, חלקם יותר ותיקים בתהליך וחלקם פחות, אך הקו המשותף הוא שהם כולם עברו תהליך של חזרה בתשובה, ויש להם את המוכנות לכך, את השיתוף בכך. כמו כן, במקום יש אפשרות לשלוח ילדים לתלמוד תורה ולבית ספר בנות תורני באזור, כך שיש פתרון טוב לחינוך הילדים. אינני יודע אם יש בתים מוכנים אך כדאי לבדוק אפשרות מגורים זמנית באזור ולנסות לראות איך מתקדמים לקראת בניה. אם תרצי אשמח לעזור לך ליצור איתם קשר. אך החשוב ביותר, לא להתייאש. להמשיך כי על ידי החיפוש מגיעים לתוצאות. שתהיה המון המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: זרעי צ יה: האם צריך הכשר לזרעי צ יה והאם צריך לברור אותם או לבדוק אותם מחרקים וא"כ איך בודקים אותם ומה אמור להיות בהם.
תשובה: וברכת ד' זרעי צ'יה נקיים (ללא תוספות) אינם צריכים הכשר. לגבי חרקים הרי הם ככל הקטניות שצריך לראות שאין קורים בשקית, ולהעביר מצד לצד לראות שאין בהם התפתחות מזיקים, אבל אין צורך בדיקה מדוקדקת. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: הדלקת נר חנוכה בבית חולים: אשתי אמורה ללדת בחנוכה, כשהיא תהיה בבית חולים, אני יישן יחד עם ילדי בבית חמי, ורציתי לדעת, מה יהיה הדין אם אני אלך מבעו י לבית חולים האם אוכל לסמוך על ההדלקה של חמי אפי שאני עדין לא מוגדר כבני בית אצלו, ויכול להיות שרק למחרת אגיע לביתו
תשובה: שיהי במזל טוב, מדליקים נרות במקום שישנים או שתישן בבית חמך או שכבר תרדם בבית החולים (ואפשר לסמוך על כך שאתה מתפלל שם ערבית.)
שאלה: מעשר כספים וצדקה לעילוי נשמה: נתתי כסף לצדקה לעילוי נשמת אבי. האם זה נחשב מעשר? קרן
תשובה: כספי מעשר כספים יכולים לשמש גם לעניינים אחרים של צדקה, אבל לא כאשר זו מצוה שהאדם מחוייב בה. כך למשל, לא ניתן לתת מתנות לאביונים בפורים מכספי מעשר כספים, משום שזו מצוה שחייבים בה בפני עצמה ולכן אדם צריך לעשות אותה מכספו ולא מכסף מעשר. אולם אם האדם נותן מכספו את הסכום המינימלי שמחוייבים בו למתנות לאביונים, הוא יכול להוסיף ולהגדיל את סכום המתנות מכספי מעשר כספים (משנה ברורה תרצ"ד, ג). ממילא, לענייננו - מכיוון שמתן צדקה לעילוי נשמת הנפטר אינו חיוב, הרי בעיקרון ניתן לתת את הצדקה הזו מכספי מעשר כספים. יחד עם זה, יש לסייג שתי הסתייגויות: א. אם אדם נדר צדקה לעילוי נשמת הנפטר, הרי הוא כבר מחוייב בזה, ואז אין הוא יכול לשלם זאת ממעשר כספים. אלא אם כן מלכתחילה בשעת הנדר הוא התכוון לכך שישלם זאת מכספי המעשר, שאז מותר לו לתת מן המעשר (עי' ט"ז יורה דעה רמ"ט, א). ב. עיקר העניין של נתינת צדקה ועשיית מעשים טובים לעילוי נשמת הנפטר, הוא משום שבאופן זה המת ממשיך כביכול לפעול בעולם ולהוסיף זכויות דרך בני משפחתו. כאשר בני המשפחה מוסיפים מצוות למען הנפטר, הרי יש כאן מצוה שנעשתה בזכות הנפטר ומכוחו, וזה מוסיף לו זכות. אבל לא שייך לקחת מצוה שהאדם עושה ממילא, ו"להקדיש" אותה לזכות הנפטר, שהרי המצוה הזו הייתה נעשית בכל אופן, והיא לא נעשתה מכוחו של הנפטר. מתוך כך, אין כל כך טעם לתת את כספי המעשר כ"לעילוי נשמת פלוני", שהרי היית נותנת אותם בכל אופן. אם רוצים לתת צדקה לעילוי נשמה, ראוי שלפחות חלק מן הסכום תהיה תוספת ולא מכספי המעשר, וכך תהיה כאן מצוה מיוחדת בזכות הנפטר.
שאלה: קידוש לבנה לפני צאת הכוכבים: שאלתי היא האם קידוש לבנה חייב להיות אחרי צאת הכוכבים או גם אחרי השקיעה או אפילו לפני, אני גר במדינה באירופה בה לעיתים נדירות רואים את הלבנה בגלל העננים הכבדים, היום בדיוק עוד לפני השקיעה ראיתי ברור את הלבנה, במקרה כזה מותר לברך קידוש לבנה? או צריך לחכות עד צאת הכוכבים.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה מובא ברמ"א (שולחן ערוך אורח חיים סימן תכ"ו סעיף א'): "ואין לקדש החדש אלא בלילה בעת שהלבנה זורחת ונהנין מאורה ". המגן אברהם (א') מבאר שכוונתו שדוקא בלילה אפשר לברך ואפילו אחרי השקיעה לפני צאת הכוכבים אסור לברך כי צריך שגם זריחתה ניכרת בארץ שאפשר להיות לה צל. לכן צריך לחכות לצאת הכוכבים. נזכה במהרה לגאולה ותחזור הלבנה להיות כחמה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: על הכל  וכו  בהוצאת ס"ת: לגבי סעיף ב - אצלנו הש"ץ לא אומר "על הכל" בעת הוצאת ספר תורה. האם זה מטיל חיוב על היחיד לאומרו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "עניית אמן על ברכת ההלל"
תשובה: זה איננו חיוב אבל טוב לומר זאת כי תקנו לומר זאת בזמן הוצאת הספר. ואם הש"צ לא אומר ראוי לכל הפחות שאיזה יחיד בציבור יאמר.
שאלה: ביסוס על סיפורים קודמים: איך מסבירים שהתנך הוא האמיתי אם יש סיפור קדום של תיבת נח בעלילות גילגמש? ועוד דוגמאות נוספות.
תשובה: לשואל עלילות גילגמש הן אמנם מהיצירות הספרותיות המוקדמות ביותר בתולדות האנושות, אך למעשה אין כל סתירה בין תאריכי המסופר בה לתאריכי סיפורי התורה. ואמנם יש שינויים בין המסופר שם למסופר בתורה, אך כבר עמד על כך באריכות הרד"ץ הופמן בפירושו לתורה (בראשית פרק יא עמ' רא), והראה כי מדובר בשינויים מינוריים, שאין בהם כדי לערער ולו במשהו את אמיתות תורתנו הקדושה. נאמנה
שאלה: טבילה במקווה - מתי בדיוק נטהרים?: לרב. האם כשאדם טובל במקווה הוא נטהר כאשר הוא בתוך המים, או כשהוא יוצא? נפקא מינה כאשר ראשו בתוך המים הוא מוציא ומכניס היד כדי לעשות עוד טבילות, האם רק כאשר יוציא את ראשו יטהר?
תשובה: לשואל, ברמב"ם הל' שאר אבות הטומאה פ"ו הט"ז משמע שההיטהרות איננה בכניסה למקווה אלא רק ביציאה ממנו, וכפי שכתב בפירוש בכסף משנה שם: "שאין הטמא נטהר אלא בעלייתו מהמקוה, לא בעודו בתוך המקוה". לעומת זאת ברא"ש בנדרים עו,א ד"ה מציל משמע שהטמא נטהר כבר בעודו במקווה, וכן משמע בתוס' הרא"ש בשבת לה ע"א ד"ה וירד ויטבול. באחרונים דיון רחב בעניין זה, עיין ב'ספר המפתח' בהל' שאר אבה"ט שם ובאנצי' תלמודית ערך טבילה ציונים 84 - 99. לא מיציתי את הסוגיה, אך אציין לכמה ראיות לשיטה שהטהרה כבר כאשר האדם במקווה: א. מצאנו שנידה יכולה לטבול עם בגדיה ובכך היא והם נטהרים (ביצה יח ע"א). והרי כשהיא יוצאת מהמקווה היא יוצאת זמן קצר לפני הבגד (יתכן גם הפוך, אבל "אי אפשר לצמצם" שיצאו יחד ממש), ונמצא שהיא נטמאת טומאה קלה מחמת נגיעתה בבגד שעדיין טמא. ב. כיוצא בזה, במשנה בחגיגה פ"ג מ"א נאמר שאין מטבילים כלי בתוך כלי לקודש. הגמרא חותרת למצוא טעם לדין זה, ולא אומרת טעם מתבקש לכאורה על פי הכסף משנה: החשש שכאשר מוציאים את הכלים כלי אחד יעלה זמן קצרצר לפני השני ונמצא שהכלי שעלה ראשון נטמא במגעו של הכלי שעדיין בפנים (אם הוא אב הטומאה). ג. מהרמב"ם בהל' איסורי ביאה פי"ד ה"ו, על סדר טבילת גיורת, משמע במפורש שהגירות חלה ברגע הכניסה למים ולא ביציאה מהם, עיין שם. מכל מקום, הנפקא מינה שכתבת אינה מוכרחת. גם לשיטת הכסף משנה, שההיטהרות היא ביציאה מהמקווה, מסתבר שדי ביציאת מקצת מהגוף ואפילו אצבע, כפי שהוכיח בשו"ת תורת מרדכי (רבינוביץ) סי' קלו (הובא באנצ"ת שם, הערה 95, ועיינתי ומצאתי שציין לחלק מהראיות הנ"ל). אם כן, הוצאת האצבע והכנסתה היא טבילה חדשה.
שאלה: ריקוד של אחות בנוכחות אחיה: הלילה אני ואחי הקטן שמנו מוזיקה בבית והתחלנו לרקוד ביחד. אחותי לא ידעה אם מותר גם לה לרקוד בזמן שאנחנו רואים אותה, מה ההלכה בנידון? אשמח להפניה למקורות להעמקה בנושא.
תשובה: איסור ההסתכלות בנשים רוקדות אינו מופיע במקורות כאיסור בפני עצמו (כמו איסור ייחוד, נגיעה וכדומה), אלא הוא נגזר מאיסור הרהור. כך כתבו כמה מן הפוסקים בדורות האחרונים, שמלבד האיסור על ריקוד של גברים ונשים יחד (שבזה יש כמובן גם איסור נגיעה), גם אין לנשים לרקוד כאשר גברים מביטים בהן, משום שהדבר מביא להרהור, שתנועות הריקוד מבליטות את גופה של האשה. (עיין למשל בן איש חי שופטים י"ח. שו"ת בנימין זאב סוף סימן ש"ה. ילקוט יוסף שובע שמחות א', י"ד, יג.) לגבי אח ואחות, ישנם מקורות שמהם עולה שאין בכך איסור - עיין שו"ת הרד"ך בית י"ב, ושו"ת יוסף אומץ סימן ק"ג. ונראה שהסיבה היא שבין אח לאחותו אין חוששים להרהור במצב נורמלי. כמובן, יש לשקול את הדבר על פי סוג הריקוד והתנועות, וכדומה.
שאלה: חזרה בתשובה: :) רציתי לשאול שאלה שמאוד מציקה לי. הכרתי מישהו שהוא דוס וכן אני אוהבת אותו והוא אותי. הכרנו בצורה אחרת ולא בשידוך. והוא קיבל אישור מהרב שלו. הוא אמר לי שהם אמורים לדבר ולראות מה לעשות. אני מסורתית והייתי מאוד רוצה לחזור בתשובה ולא רק בגללו. אלה בגללי אני רוצה להתקרב לבורא עולם! ויש מלא בעיות בדרך. הבחור עוזר לי ואין לי בעיה לוותר על דברים. אבל הוא רוצה שאלך למדרשה לבנות. ואני לא אמרתי לו שאני מסרבת. אבל אני מפחדת ולא מעוניינת ללכת לשם. אני לא יודעת מה לעשות וקשה לי כל החזרה בתשובה אבל אני מאוד רוצה. מפחיד אותי לעזוב את הבית למקום אחר אם בנות שאני לא מכירה. מה אני יכולה לעשות? אני לא יודעת על איזה דברים אני אמורה לוותר. אני מפחדת מאוד. מראש :)
תשובה: ב"ה לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך ומאוד הבנתי אותך. את זוכה לעבור תהליך נפלא, תהליך שעם הקשיים שבו, הוא תהליך של התחדשות, של חיבור חדש לאבינו שבשמים ואין דבר גדול מזה. מאוד טבעי שיחד עם תהליך חזה יש גם קשיים שמלווים אותך, וחשוב מאוד שלא להישבר, כי קושי מראה כמה הדבר חשוב. חכמנו זכרונם לברכה לימדו אותנו שכל דבר גדול מגיע עם קשיים, והקשיים מגלים לנו על כמה הדבר באמת גדול וחשוב. פעמים רבות שינויים גורמים לאנשים לפחד, לגרום לאדם שלא לרצות לעבור שינוי, וחשוב מאוד להתגבר על הפחד הזה ולפתוח את עצמנו לתהליך של בניה ושל התחדשות אמיתית, תהליך שיזניק אותנו קדימה ויתן לנו את מה שאנו כל כך רוצים, את כל מה שאנו מתפללים ושואפים אליו. אני מאמין שאת עשית צעדים מאוד חשובים, אך חשוב לדעת שבדרך התשובה המדרשה היא דבר מאוד חשוב ומאוד מרכזי. המדרשה היא הפתח באמת להתחבר למשהו הגדול, למשהו שיוביל את כל החיים להיות אחרים. כמובן שחשוב שהמדרשה תהיה מתאימה, שתיתן לך את מה שאת צריכה, מתוך תחושה טובה. חשבתי מתוך החששות שלך להציע לך משהו שאני מכיר היטב ושיש שם מישהי ממש נפלאה שאני מאמין שיהיה לך ממש כיף ומענג שם. קוראים לה רננה שפירא ויש לה מדרשה ברמת גן בשם "נביעה". אני בטוח שתכירי עולם חדש, עולם שהוא ממש מקסים. היכנסי לאתר שלהם ותוכלי להתרגשם, ויש שם את המספר של רננה, תוכלי להתקשר אליה ולדבר איתה. אם תרצי אשמח להיות איש הקשר. בברכת הצלחה רבה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: קלנועית בשבת: אני נכה האם מותר לנסוע בקלנועית בשבת לבית הכנסת, לשיעור?
תשובה: שאלתך כבדת משקל עסקו בה גדולי ישראל בדור הקודם ובדור הזה, זוהי שאלה שמתחילה בהתיחסות לאיסור החשמל בשבת ומסתיימת בחשש של פריצת קדושת השבת. ככלל אסור לעשות אפילו מצווה גדולה שבדרך עוברים על איסור כל שהוא.קלנועית המאושרת על פי ההלכה שיש בה מצב שבת, ובנסיעה בשבת בשחרור הבלמים הרכב נוסע כפי שנקרא 'המשכת מצב' שהאדם אינו גורם לפעולה כל שהיא אלא להמשכתה, בדומה להלכה שמותר לסגור דלת, על מנת למנוע מהרוח לכבות נר דולק, ועל ידי כך 'מאריכים את חייו' וממשיכים את מצב ההדלקה. וכך פסק הגרש"ז אויערבאך זצ"ל ש"מותר לנסוע עם קלנועית בשבת במקום שיש עירוב. ומשום חשש מראית עין יהיה מחובר על הכסא שלט המודיע ברבים שהוא נוסע בהיתר עם מנוע מיוחד לשבת" (בשיטה זו מותקנים גלאים בכניסות לכותל המערבי במקומות נוספים) ולכן מותר להשתמש למי שצריך על מנת לאפשר לו לתפקד בשבת, מתוך ראיה שהצורך להקל לחולה לא יגרום לפריצת קדושת השבת. (שולחן שלמה שא,טז. תחומין ב, עמ' 80. הלכה כסדרה בצה"ל ח"ג עמ' 100)
שאלה: הלל בניגון : ראיתי שכבוד הרב אוסר על תפילה בליווי כלי שיר אצלנו בישיבה התיכונית לעיתים עושים את ההלל בראשי חודשים עם כלי נגינה האם אני צריך לצאת בעת ההלל או שאני ישאר משום שאסור לפרוש מן הציבור?? כמו כן יכול להיות שהר מ שלי יתנגד לכך ואינני רוצה לגרום לחיכוכים
תשובה: כיון שאתה לומד בישיבה ראוי שתהיה מקבל את המקובל שם ולסמוך על הרבנים שם. ורק כשתהיה עצמאי אל תתפלל במקום שמנגנים.
שאלה: לעשר פירות השנה: ראיתי שכשמעשרים פירות כגון אבוקדו או פירות הדר מעשרים בלי ברכה. מדוע? הרי,בין לאשכנזים ובין ספרדים הם חנטו בשביעית ופטורים ממעשר?
תשובה: וברכת ד' אני מבין שראית פירות הדר ו אן אבוקדו של התר מכירה, במינים אלו מכיוון שהקטיף על ידי יהודים יש מקום לחייב בתרו"מ (רמב"ם תרומות פ"א הי"א). אמנם אם הקטיף על ידי נכרים אין צורך בהפרשה, אבל במערכות צבוריות כיוון שאין ידיעה מי הקוטף ועל כן הפרישו תרו"מ בלא ברכה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: חנוכה- עד שריחם עליהם ה : ו לרב ".וצר להם לישראל מאד מפניהם ולחצום לחץ גדול, עד שריחם עליהם אלהי אבותינו והושיעם מידם והצילם, וגברו בני חשמונאי הכהנים הגדולים והרגום, והושיעו ישראל מידם." אני תמה על הלשון "עד שריחם עליהם" האם יש אפשרות שהקב"ה לא ריחם על ישראל עד הזמן הזה שניוושעו?
תשובה: : הקב"ה נוהג עימנו גם במידת הדין וגם במידת הרחמים. גם כשנוהג עימנו במידת הרחמים לפעמים נוהג עימנו במידת רחמים גדולה ולפעמים במידה מועטת. כאן כדי להנצל מהיוונים היה צריך מידת רחמים מרובה.
שאלה: מועד שאילת שם המלאך שנאבק ביעקב: מדוע שאל יעקב לשמו של המלאך שאיתו נאבק רק בסוף המאבק ולא בתחילתו? הרי ראוי שבכל מפגש שואלים לשם לפני? ישר כח ותזכו למצוות
תשובה: לשואל לשאלתך נדרש החזקוני שם (בראשית לב, ל) וכתב: "נוהג בעולם כשהולכי דרכים נפגשים שלא ראו זה את זה מימיהם הם מרגילים בעת פרידתם דברי אהבה ורעות ושואלים זה לזה מה שמך שאם תשלח שליח מאתך שמזכיר שמך אשלים חפצך". נאמנה
שאלה: סגירת בקבוק לפני השלכתו לפח: האם ישנו איסור בסגירת בקבוק שתייה לפני השלכתו לפח?
תשובה: תשובה: הדבר מותר ואין כאן שום חשש איסור. הרחבה: א. הקדמה: חיבור חלקי כלי בשבת. בחיבור חלקי כלי, אנו מוצאים הבחנה בין שלוש פעולות: 1) תקיעה על ידי מסמרים   אסורה מהתורה (נחלקו הראשונים האם משום מלאכת בונה, או משום מכה בפטיש). 2) הידוק   אסור מדרבנן, שמא יתקע. 3) חיבור רפוי   מותר במקום שאין הדרך ליצור חיבור מהודק. (כל זאת מבואר בגמרא שבת מז ע"א-ע"ב, ונפסק בשולחן ערוך אורח חיים סימן שיג סעיף ו). נושאי הכלים על השולחן-ערוך שם כתבו לאסור חיבור על ידי הברגה בחריצים, אך נחלקו האם היא נחשבת כתקיעה האסורה מהתורה (מג"א) או שהיא כהידוק האסור רק מדברי חכמים (ט"ז). ב. היתר כיסוי כלים על ידי הברגה. אמנם לגבי כיסוי כלים על ידי הברגה, האחרונים הנ"ל כתבו להתיר משום ששם עשיתם מראש נועדה לפתיחה וסגירה תמידית. נחלקו פוסקי זמננו בביאור היתר זה: 1. לדעת החזון-איש ההיתר הוא משום שבניגוד להברגת שני חלקי כלי, הברגת מכסה של כלי איננה מסייעת לאדם להשתמש בכלי (מועד, סימן נ, אות ט). 2. לדעת הגרש"ז אויערבאך ההיתר הוא משום שההרגל לפתוח ולסגור את הבקבוק כל העת מחשיב הן את הבקבוק הפתוח והן את הפקק לבדו כשני כלים נפרדים השלמים בפני עצמם, ואין בחיבורם משום תיקון דבר המקולקל (מנחת שלמה, חלק א סימן ט).  בין שני הסברים אלו יש השלכה גדולה לגבי חיבור חלקי מזרק, או הברגת מלחיה, שלדעת החזו"א לכאורה יש לאסור משום שההברגה מתקינה את הכלי, ולדעת הגרש"ז יש להתיר כיוון שהדרך לפרק ולחבר כל העת. ג. סגירת בקבוק בשבת לפני השלכתו. נראה שמעשה זה מותר לכל השיטות: לחזו"א הדבר מותר משום שההברגה לא מכשירה שום שימוש בכלי. לגרש"ז הדבר מותר, משום שאף שכעת החיבור יהיה לזמן ארוך - ככלות הכל הפקק והבקבוק נחשבים ככלים שלמים בפני עצמם, ואף חיבור לזמן ארוך מאוד לא יפקיע הגדרה זו.  יש להוסיף שדעת הגרש"ז עצמו שחיבור טרם השלכת החפץ אינו נחשב כלל כחיבור של קיימא, כיוון שאינו חפץ בהישארות החיבור. עיין שמירת שבת כהלכתה לה, הערה סז. הרב עודד מילר