LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: העלאת עצמות הסבא והסבתא ארצה: הסבא והסבתא קבורים בונצואלה האם נכון להעלות עצמותיהם לקבורה בארץ, במה זה כרוך מבחינה הלכתית מצד ההוצאה והקבורה, ומצד אבלות הקרובים?
תשובה: יש ענין להעלות את הנפטרים לארץ. העלאת עצמות קרובים לארץ כרוכה בדרך כלל בהוצאות מרובות, ולכן נראה לי שרק מי שיש לו כסף לפרנסת אנשי ביתו בריווח, והוא כבר לקח בחשבון את הוצאות חתונתם וכדומה, שישקיע כסף בהעלאת עצמות קרוביו לארץ. ובקשר לדינים הכרוכים בכך, כתוב שביום בו מלקטים את עצמות הנפטרים, צריך לעשות קריעה ולשבת עד הערב (אם הם משבעת הקרובים). ולמחרת אין צריכים יותר לנהוג שום מנהג אבילות. לכן יודיעו למשפחה בטלפון מתי מוציאים את עצמות הנפטרים מהקבר, ואז יקרעו וינהגו אבילות עד הערב. גם אם ההלויה תעשה למחרת מפאת המרחק הרב וזמני הטיסות, אין נוהגים ביום זה אבילות.
שאלה: מקומות נבחרים לחלאקה? : מה המקור למנהגים לגבי המקומות השונים בהם עושים חלאקה? תמיד שמענו על מירון- רשב"י, לאחרונה שמעתי גם על קבר שמעון הצדיק. למה דווקא במקומות אלו, ולמה לא במקומות אחרים, כמו למשל, מערת המכפלה.
תשובה: מנהג החלאקה אינו מוזכר בהלכה, אלא נהגו בו ישראל. ובכדי לתת לילד יראת-שמים, נהגו לעשות זאת ליד קבר של צדיק. לאור זאת, אין זה משנה היכן עושים את החלאקה ומי הצדיק הקבור שם.
שאלה: ברכת הפסיפלורה: מה ברכת הפסיפלורה, שמעתי מחמי המגדל פסיפלורה בביתו שבעבר חשבו אותו לירק כיוון שכל שנה יוצאים ענפים חדשים ועליהם צומחים הפירות. אך בנסיון התברר שכשגזמו את הענפים החדשים הפירות צמחו על הענפים הישנים וכנראה שפשוט הענפים החדשים לקחו את מירב האור והכח מהעץ ולכן עליהם צמחו הפירות, ולא בגלל שהישנים לא מסוגלים לגדל ולכן לדעתו יש לברך עליהם בורא פרי העץ?
תשובה: מכיוון שיש עוד מספר חששות בפרי זה אנו נוקטים שיש להחמיר בו כעץ לעניין ערלה, שהוא ספק דאורייתא. אבל לעניין הברכה יש לחוש לדעות שהוא ירק ולברך אדמה, שהיא ברכה הכוללת גם את העץ. הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: איזה מנהג עדיף לגר צדק: יש ליוצאי תימן היתר לחמם מאכלים נוזלים ולכן מי שמתארח אצלם - מותר לו לאכול מהם. אישתי בת ליוצאי תימן ואני תושב גרמניה לשעבר וגר שהתגייר כהלכה בארץ. למדתי שאסור לחמם מאכלים שהרוב בהם נוזלים בשבת ונמנעתי לאכול את המרק של שבת בבית של הורי אשתי כי חשבתי שהם מחממים אותו על הפלטה באיסור מחוסר ידיעה, ועתה אני מבין שיש להם על מה לסמוך. אני שואל את עצמי האם עלי להימנע מלחמם מאכלים נוזלים בשבת גם בבית שלנו - כיוון שבעצם אין לי מנהג אבות שעליו אוכל לסמוך? האם עלי לסמוך על מנהג אישתי או מה שנהוג בקהילה בה גדלתי? אותה שאלה נשאלת לגבי הלכות אחרות כגון קטניות בפסח, כיוון שאני רוב החגים מתארח אצל המשפחה של אישתי - כבר התרגלתי לאכול קטניות למרות שכולם משוכנעים שאני אשכנזי. אני רגיל מן הקהילה שבאתי ממנה לשמור בין בשר וחלב 3 שעות וקצת - אישתי 6 שעות. איזה מנהג תקף עבורי?
תשובה: הכלל הוא שאם אין לגר-צדק מנהג מסוים, הוא יכול לבחור איזה מנהג שהוא רוצה. אני הייתי ממליץ שיבחר את מנהגי הספרדים ועדות המזרח, מפני שהאשכנזים קיבלו על עצמם בדרך כלל יותר החמרות, ואין סיבה שהגר יקבל על עצמו את החומרות הללו. אבל אם כבר התרגלת למנהג מסוים, אל תשנה ממנהגך, וכך גם תנהג בביתך. ולגבי שמירת שעות בין בשר לחלב, תעבור לשמור 6 שעות, מכיוון שעל-פי הפוסקים זהו המנהג היותר נכון.
שאלה: מלאכת גוי ביו"ט בשעת הדחק: מפעל של יהודי שאם יסגר בימים טובים ישנו סיכוי סביר כי יאבד את יכולתו הכלכלית לשרוד, האם יכול בעל המפעל היהודי רק להשאיר פועל גוי שיענה לטלפונים לקבל פרטים והזמנות של חברות וספקי משנה, לא ישלחו הזמנות, לא יהיו רכישות או מכירות ולא יספקו סחורה. הקליינט העיקרי של המפעל כבר הודיע שאם הם לא עובדים בימים טובים הם יעברו למפעל המתחרה.
תשובה: אם הגוי יעשה בצינעה רק מלאכות דרבנן יש מקום להתיר.
שאלה: מותר להתחיל בבניית הסוכה לפני יום כיפור?: עד כמה שידוע לי, מצווה להתחיל בבניית סוכה במוצאי כיפור. בגלל אילוצים מסוימים, בעלי מתעקש להתחיל בבניית הסוכה לפני יום כיפור ולהמשיך לסיים במוצאי כיפור. האם בבניית סוכה לפי יום כיפור יש עברה על הלכה? האם יש הפסד מצווה? האם מותר בכלל?
תשובה: יש חשיבות גדולה להתחיל בבניית הסוכה במוצאי יום כיפור כדי לצאת ממצווה אל מצווה. (רמ"א בשם מהרי"ל בשולחן ערוך אורח חיים סימן תרכד סעיף ה) ואף יש אומרים שאין להתחיל לבנות לפני יום הכיפורים. אבל השערי תשובה (אורח חיים סימן תרכה סעיף א) אומר שאדרבה יש להקדים את בניית הסוכה כדי שמצווה זו תצטרף להכריע לכף זכות ביום כיפור. יוצא אם כן שאין הפסד מצווה בבניית הסוכה לפני יום כיפור וכל שכן שעברה אין בכך ויש דעות שאף יש בכך יתרון. אם אפשר כדאי לעשות כדברי הברכי יוסף שמביא השערי תשובה ולבנות את הדפנות לפני יום כיפור ואת הסכך לשים במוצאי יום כיפור.
שאלה: קביעת יום צום על הרס בתי הכנסת: האם אין צורך לקבוע יום תענית על הרס בתי הכנסת בגוש קטיף?
תשובה: תמהני עליך, הרס בתי הכנסת ע"י נוכרים חמור בעיניך יותר מהשלכת אלפי אנשים לבתי מלון ולאוהלים ללא כל פתרון אלטרנטיבי, רובם ללא תעסוקה, כשיש גם ביטול של מצות ישוב הארץ, איסור לא תחנם, חשש סיכון ועוד?. זכויות אדם וכבודו נרמסים רכושו בסכנה ועל כך אינך סבור שיש לקבוע יום צום ועל כבוד ביכנ"ס שלרוב הדעות הוא רק איסור דרבנן אתה חס יותר מאשר על אדם שהעברות כלפיו אסורות מהתורה?
שאלה: חייבים לקרוע קריעה!: מה צריך לעשות מי ששמע על הנסיגה מגוש קטיף והסגרתו לידי הערבים?
תשובה: מי שכבר קרע את בגדו וברך "ברוך אתה ה' אלוהינו מלך העולם דיין האמת" בעת שגרשו את היהודים מהישובים, אינו חייב לקרוע ולברך שוב, אבל אם הוא מרגיש צער גדול, יקרע ויברך שוב. מי שעדיין לא קרע וברך, לאחר שישמע על הנסיגה מגוש קטיף צריך לקרוע את בגדו, קרע של טפח, כלומר שמונה ס"מ, ולברך ברכת דיין האמת, שהיא הברכה שמברכים על שמועה רעה. ואם הוא רוצה לקרוע חולצה מסוימת, שהיא כבר ישנה, טוב שילבש את החולצה שהוא רוצה לקרוע לפני שישמע בחדשות על הנסיגה והסגרת גוש קטיף לערבים. מי שלא עשה זאת ושמע על הנסיגה בעת שהוא לובש חולצה יקרה, רשאי בדיעבד להחליף את החולצה, וילבש חולצה אחרת ואותה יקרע. ישהה עם אותה החולצה הקרועה זמן מסוים. מי שיכול - כל היום, ומי שלא יישאר בה כשעה. לתשובת הרב דב ליאור. לתשובת הרב יעקב אריאל.
שאלה: מה הלאה?: בעקבות הגרוש הנורא מגוש קטיף, אני סוברת היום שאם ברצוננו להגיע למציאות של א"י השלימה, עלינו להתמקד בחינוך ובמשפט ולנסות בכל כוחנו להשתלט על משרדים אלו. (אני מבינה שזה תהליך שיכול לקחת שנים) חייבים להגיד את דברינו גם בתקשורת. האם סברא זו נכונה? מה עושים אם כן בשביל לממש אותה? מה אני בתור אדם פרטי יכולה לעשות?
תשובה: את צודקת מאוד. ככלל כמדומה שאנו צריכים לפעול בשני תחומים, האחד, ביקורת שוטפת, אמיתית ונוקבת על המערכת הקיימת. השני, הכנת תוכניות אלטרנטיביות לעשיית משפט צדק, לסידור חיי הכלכלה והחברה שלנו באופן השלם ביותר, על פי הדרכת התורה. כל אדם צריך לסייע לזה כפי יכולתו. בעזרת ה' עוד אכתוב על כך ב"רביבים".
שאלה: קיבלתי יותר ממה ששילמתי: היום התקינו אצלי קו טלפון של חברת הוט המתקין שם 3 נק אולם בדף שהוא הביא לי הוא רשם 4 ואני חתמתי בלי לשים לב. רק אחר כך שמתי לב ואמרתי לו והוא אמר שזה לא משנה כי מגיע לי 4 נק חינם. אני חושב שאולי הוא עשה את זה כדי לקבל עוד כסף מהחברה כי הוא עובד קבלן ולא שלהם פרטי בכל מקרה לא ביטלתי את החתימה. השאלה שלי היא האם אני צריך לעשות משהו בנידון כמו להתקשר לחברה להגיד להם על זה שהוא התקין 3 נק ולא 4 (כי אני חתמתי לו על 4 בטעות ובסוף לא תיקנתי) או האם זה בכלל לא צריך לענין אותי?
תשובה: בהנחה שהקבלן מקבל שכר לפי מספר הנקודות שהותקנו בפועל, והחברה סומכת על החתימה של בעל הבית (יתכן שהת אינו כך במציאות, וגם החתימה עיקרה למטרות אחרות), א"כ יש בחתימה משום גרימת הפסד, ויתכן אף חיוב גמור מדינא דגרמי, כיוון שההפסד נעשה באופן ישיר בעקבות דיבורך ( חתימתך. מעבר לדבר השקר שבחתימה, שיש בו גם סיוע לגזלן). גם ללא האחריות לגרימת ההפסד, יש חובה, על כל מי שהדבר בידו, להודיע לחברה משום השבת גזלתה (וגם להרחיק אותה מלהתעסק עם אותו קבלן, ואין בדבר משום לשון הרע, כיון שיש תועלת בדבר). בפועל, יש להודיע לחברה (יתכן שעדיף בכתב), לתשומת לבם שבטעות חתמת על נקודה נוספת, ולהשאיר הדבר לטיפולם. כמו כן נראה שיש לשוב בתשובה כלפי שמיא על העניינים הנ"ל. אם ניתן לברר אצל החברה האם זה משנה אם חותם על התקנת 3 נקודות או 4 היה הדבר מתיר את הספק, שאם אין הבדל נמצא שלא יצאה אף תקלה מתחת ידך. בכבוד רב, הרב אחיה לפשיץ.
שאלה: תוכנה וגניבת דעת: יש לי תוכנה ובחוקים של התוכנה כתוב שילדים מתחת לגיל 13 לא מורשים להשתמש בתוכנה הזאת (משהו כזה), האם מותר לי הלכתית להשתמש בתוכנה זאת?
תשובה: המוכר לא יכול להגביל את השימוש בתוכנה לאחר קנייתה. אבל אם יש שם מסרים לא חינוכיים, כמו: אלימות וכדומה, אסור לאף אחד (ולא משנה באיזה גיל) להשתמש בתוכנה זו.
שאלה: מקליט דיגיטלי בשבת: האם ישנו איסור להשתמש במקליט דיגיטלי בשבת ומה טעם האיסור? השאלה נשאלת בעקבות שינוי אופן ההקלטה של המקליט הנ"ל מאשר ההקלטה בטייפ.
תשובה: כל סגירת מעגל חשמלי אסורה בשבת כמו"כ כל יצירת כלי. ושני אלו יש גם במקליט דיגיטלי.
שאלה: קנין סודר בחופה: כידוע החתן חותם על הכתובה ובכך מתחייב על האמור בה. מדוע יש צורך גם בקנין סודר?
תשובה: עיקר ההתחיבות נעשית ע"י הקנין. חתימת החתן היא תוספת שהנהגה בארץ רק בדורות האחרונים ולא נוהגת בכל העדות היא רק מאשרת את חתימת העדים ולא נועדה לשם קניין.
שאלה: כשרות עלי ירק: לאחרונה קראתי שיש חשש לאי מציאת ירק של גוש קטיף במדפי המרכולים.אנו משתמשים המון בכל מיני סוגי ירק ורציתי לדעת איך עליי לנקות כדי להכשיר לאכילה. ( ירק כגון : חסה,כרוב,נענע,פטרוזיליה,וכד ).
תשובה: לך ב"ה יש כבר ירק נקי מחרקים של חברת חסלט, שהיא בתכלית ההידור, ועל כן ראוי להשתמש רק בירק זה. ניקוי ירק ביד הוא מסובך מאד ויכול להביא לידי מכשול. ברכת שנה טובה, כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: היחס לחיילים ולרבנים שקראו לא לסרב: א. האם לחיילים המפנים יש דין "מוסר"? וכיצד צריך להתייחס אליהם? ב. האם מותר לצרף למניין חיילים שהשתתפו בפינוי, וכן לעליה לתורה וכד? ג. כיצד צריך להתייחס לרבנים שהורו שלא לסרב פקודה?
תשובה: א. ב. רוב החיילים שפינו, אין להם דין של רשעים ומוסרים. רובם לא עשו את זה בשמחה, ולא ראו בזה הגשמת אידיאל. אני גם לא בטוח שהם היו מודעים לחומרת הענין. הם לא אנוסים, אבל הם גם לא מזידים. לרובם סתם לא היה אומץ לפשוט את המדים או ללכת לכלא צבאי בגלל זה. מסיבה זו גם אין בעיה בצירופם למנין. ג. רבנים שפסקו שלא לסרב פקודה הם טועים בהוראה, שכן זהו דין מפורש ואיסור מפורש "שלא נעזבנה ביד זולתנו מן האומות" כלשון הרמב"ן. וכבר אמרו כל גדולי ישראל שבזמננו, שזהו איסור חמור. ואם הם חושבים שאין בזה בעיה, עלים להביא ראיה, מפני שהאוסרים מתבססים על דברי הרמב"ן המפורסמים, ועל גדולי ישראל במשך כל הדורות שפסקו את דברי הרמב"ן להלכה.
שאלה: טעות מוכר: הרבה פעמים יוצא שאחרי קניה אני מגיעה הביתה ורואה שחשבו לי לא נכון. (בדר"כ אני מקפידה על בדיקה לפני היצאה מהחנות) אבל לפעמים קורה שממהרים. א. האם עלי לשוב אל החנות ולהחזיר את ההפרש (מדובר במקום שלעיתם רחוקות אני מזדמנת אליו, מה עוד שעלות הנסיעה הלוך ושוב עולה לי כפול ממהפרש שהייתי צריכה להחזיר. מה עלי לעשות? ב. קרה לי השבוע שבטעות הוכנס לי לשקית דברים שאינם שלי (כמובן התקשרתי לבעל המקום להודיע) אלו דברים שממש אין לי שמוש בהם, מה דינם?
תשובה: א. כשחזרת לביתך גילית שחישבו לך לא נכון, הרי שבחזקתך נמצאים מוצרים שלא שילמת עבורם. לכן, המוצרים הם בבחינת גזל עד שתקיימי מצות השבה. אמנם, אינך חייבת להחזיר זאת תכף ומיד אך עלייך להודיע לחנות על שאירע, וזכותם להגיע אלייך ולגבות הת באופן מיידי. אולם במקרה ואינם רוצים לעשות כן, עדיין מוטלת עלייך חובת ההשבה ועלייך להשיב את ההפרש ביום מן הימים כשתזדמני שוב לאותה החנות, ואין צורך בנסיעה מיוחדת לשם כך. כל זאת מן הדין, אולם היות ואנו נמצאים ערב ימים נוראים ומחפשים להוסיף זכויות ומצוות, רצוי לקיים את מצות ההשבה קודם ראש השנה על ידי הדואר או לתכנן את הקניה הקרובה דוקא לחנות זו, ואם אין ברירה אחרת אפילו לנסוע במיוחד לשם כך. ב. הכניסו בחנות לשקית שלך דברים שאינם שלך, והוספת שהתקשרת לבעל המקום להודיע. מה הוא אמר? - אם הוא טוען שהדברים הם שלו ולא שולם עבורם, צריך להחזיר הדברים לחנות. - אם אמר שאיננו יודע או שכנראה הדברים שייכים ללקוח אחר (מה שהכי סביר להניח) יש לנסות לאתר את הבעלים. - אם לא ניתן לאתר את הבעלים ואינך יודעת למי להשיב את הדברים, יש לנהוג כך: 1. השתמשי,מיכרי או הזדכי על החפצים ובדקי מהו השווי הכספי שלהם. 2. קחי דף ורשמי: "אני פלונית בת פלונית צריכה להשיב אבידה שהיא סכום כסף כך וכך ואינני יודעת למי עלי להשיב, כשיבוא אליהו יאמר לי למי עלי להשיב." 3. את הפתק הניחי במקום המשתמר. אם לא השתמשת בדברים אלא מכרת או הזדכית את יכולה להשתמש בכסף כמובן. בברכת כתיבה וחתימה טובה לחיים טובים ול הרב ניר אביב
שאלה: פנים אל פנים בתקופה זאת?: בעקבות כל מה שקרה ואיך שהציבור הדתי מנתח את הדברים (לפי הבנתי) נוצר כעת קרע גדול בין הדתיים לחילוניים. שאלתי היא האם אנחנו חובשי הכיפות הסרוגות צריכים עדיין לנסות להשתדל לקרב אותם עלינו (בכל דרך אפשרית: פנים אל פנים וכדומה) ומותר לנו לאהוב אותם ולרצות בקרבתם או שמא להבין שאין סיכוי לאחות את הקרע ושהמצב הוא כזה הם שונאים אותנו (ויש כאלה שלצערנו מרגישים כך) ולא יעזור מה שאנחנו נעשה? ואולי כל פעולה מצידינו רק תגרע מהמצב השורר כיום?
תשובה: אמנם מאורעות הימים האלו גילו שיש חלק בציבור החילוני שמקנא ושונא את הציבור שלנו. אליהם באמת אין מה לפנות בפנים אל פנים. וצריך לשנוא את הרע שבהם אבל לזכור שיש בתוכם ניצוץ סמוי של אמונה שעתיד להתגלות. אבל יש ציבור גדול מסורתי שמחכה שנבוא אליו ונקרב אותו לאבינו שבשמים.
שאלה: פרשניות מרובות כאי וודאות: ריבוי הפירושים לתורה לא פעם סותרים אחד את השני, האם הם בעצם נובעים מבלבול ואי יכולת לפרש את התורה בצורה מוחלטת, התשובה של 70 פנים לתורה אינה מספקת לגבי השאלה הזאת ספציפית כי היא איננה מפריכה את הטענה שאכן הפרשנוית המרובות נובעות מבלבול ואי וודאות?
תשובה: המושג שבעים פנים לתורה באופן הפשוט בא לומר לנו שניתן להסתכל על התורה בכמה רבדים. אפשר לראות רק את הפשט ואפשר להעמיק קצת על ידי המדרשים ואף להתעמק ממש בתורת הסוד. על פי הסבר זה המושג שבעים פנים לתורה לא בא להסביר למה יש מחלוקות בין הפרשנים אלא לומר שעל כל פסוק ניתן להסתכל בכמה זוויות שאינן סותרות אחת את השניה. כשאנחנו לומדים הלכה אנחנו רואים שיש הרבה דעות והרבה מחלוקות בין הפוסקים השונים מחלוקות שנוצרו עקב הצרות על עם ישראל והגלות הארוכה. אבל ההלכה נוגעת לחיי המעשה, ואי אפשר לעשות כמו כל השיטות, לכן צרכים לקבוע כמו מי לפסוק וכיצד להתנהג הלכה למעשה. פרשנות התורה שונה במהותה מלימוד הלכה. אין כאן גדרים כיצד להתנהג כי אם השקפות ודעות של רבותינו. בדעות יש חופש מחשבה גדול כל עוד הדברים מתיישבים עם עיקרי תורתינו הקדושה. כל רב גדול יכול לפרש את התורה על פי השקפתו התורנית, ובזה שרב מסויים אומר כך ורב אחר אומר אחרת אין זה אומר שהם אינם יכולים להגיע להבנה אחת משותפת אלא זה אומר שאין צורך בלהגיע להבנה כזו כי זו השקפתו של רב פלוני וזו של רב אחר. לנו נשאר לקבל את השקפתו של רב אחד או ללמוד מכל אחד מהרבנים את עיקר השקפתו ולבנות לנו השקפה המשלבת בין ההסברים השונים. הבנה זו מרחיבה את המושג שבעים פנים לתורה. לכל אדם ואדם יש את הפנים שלו שאותם הוא רואה בתורה. אין כאן בלבול כי אם הרבה כלים היוצרים יחד מנגינה נפלאה. (האור החיים הקדוש בהקדמתו לפירושו על התורה מביא את עיקרי הדברים).
שאלה: וידוי בקריאת שמע בימי הסליחות: בימים של סליחות שעושים קריאת שמע שעל המיטה לפני או אחרי הסליחות צריכים לעשות וידוי, אם בסליחות גם ככה עושים ודוי?
תשובה: אין קשר בין הדברים. אם כי המנהג לומר וידוי בק"ש אינו חיוב, ואם אדם אמר וידוי בסליחות סמוך להליכתו לישון אינו חייב לחזור ולהתוודות.
שאלה: קריעה כעת?: שמעתי ברדיו בח אלול בבוקר על מסירת גוש קטיף לפלסטינים וחילול בתי הכנסת. האם מותר היה לי באותו יום בערב כ16 שעות לאחר מכן לקרוע קריעה? והאם מותר לי בזמן קבלת תשובת הרב? שאלה נוספת: באיזה אופן נעשית קריעה זו?
תשובה: ראוי לקרוע גם עכשיו אם רואים תמונה בעתונות של ההרס והחורבן של גוש קטיף (לא רק של בתי הכנסת). קורעים בצד שמאל של הבגד. אפשר ללבוש לשם כך בגד משומש.
שאלה: הורדת מחיצה בשבת: בבית כנסת זמני, האם מותר לאחר התפילה להוריד את המחיצה של בית כנסת בשבת? (סתירת אוהל עראי?)
תשובה: מחיצות עראי מותר לבנות בשבת שין שם אהל עליהן וכמו כן מותר אף לסתור אותן. אבל מחיצה המתרת, כלומר, מחיצה שעל ידה אפשר להשתמש במקום זה כמו דופן שלישית לסוכה, אסור לעשות בשבת. (שולחן ערוך אורח חיים סימן שטו סעיף א) מחיצה שבין גברים לנשים בזמן התפילה נחשבת למחיצה המתרת, שבלעדיה לא ניתן להתפלל במקום זה, ואסור לבנותה בשבת משום אהל. ולעניין לפרק מחיצה זו פסק בשמירת שבת כהלכתה בשם הרב אויערבך שמחיצה המתרת אסור להעמיד בשבת אולם אם אין עוד צורך בה כמחיצה המתרת מותר לפרקה. (שמירת שבת כהלכתה פרק כד סעיף לח ובהערה קלג ובכרך תיקונים ומלואים על הערה זו).
שאלה: עליה לבית העלמין בשנה ראשונה : אני נמצא בשנת אבל על אבי ואני רגיל לעלות מידי שנה בערה"ש ובער"ה יום הכיפורים לבית העלמין, והרי יש מנהג שלא פוקדים קברי הורים בשנה הראשונה, ואם אעלה לבית הקברות אפקוד את קבר הורי. מה עושים?
תשובה: השנה אל תלך לבית העלמין בערבי הימים הנוראים.
שאלה: הקשבה וקשב לזולת עפ"י המקורות: אני מרצה מדי פעם על יחסי תקשורת בין אישית. אחד הנושאים שאני מעבירה הוא על ההקשבה, על חוסר ההקשבה, ומה קורה לנו במקרים אלו. עד כמה הפגיעה בזולת קשה כשאין מקשיבים לו. לא מצאתי בינתיים משהו על הקשבה במקורות, ואשמח מאד אם יהיה לאחד הרבנים, או אולי לכמה מהם לספק לי מקורות על נושא ההקשבה. זה נושא מאוד כאוב בחברה, ולכן הוא גם חשוב מאוד, כי הוא נכלל במצוות בין אדם לחברו, שהן בעלות משקל נכבד ביותר ביהדות.
תשובה: לא ידוע לי על מקום אחד שבו ריכזו מקורות בענין ההקשבה. אולם בצורה מפוזרת ניתן ללמוד על כך ממקומות רבים. למשל יש משניות במסכת אבות המדברות על ערך הדיבור. המאמר לא מצאתי לגוף טוב מהשתיקה ודאי מתעסק בנושא ההקשבה. המשנה שמתעסקת בשבעה דברים בגולם. בתלמוד יש מקומות רבים שניתן ללמוד מהם על הקשבה. למשל הסיפור המפורסם על ההל הנשיא ששמע בסבלנות מרובה את כל השאלות של אותו איש שרצה להרגיז אותו. בספרי מוסר ניתן ללמוד על הקשבה בנוגע לדיבור ובנוגע לעשיית חסד. באם תרצי אנסה בהזדמנות נוספת להביא עוד מקורות.
שאלה: הפלגה בים בשבת: האם קיימת בעיה להצטרף להפלגת טיול של מספר ימים כולל שבת, על יאכטה המונעת באמצעות מפרש כאשר הצוות יהודי.
תשובה: אסור, משום חשש שיבואו לחילול שבת.
שאלה: הדרכה של הרצי"ה בנושא לימוד תשב"ר?: שמעתי בשם מו"ר הרצי"ה שאין מלמדים את פרשיות בראשית- נח, ילדים קטנים (כיתה א ) ועדיף להתחיל מ לך-לך. האם אפשר לקבל מקורות לדבר בכתבי הרב? או הדרכה אחרת בענין? 2. למדתי שהקב"ה ברא את העולם ביום הראשון (את כל העולם על כל תכולתו) ובשאר ימי הבריאה הוא רק חיזק את מה שהוא כבר יצר, הייתי רוצה לקב למקורות לענין הזה מבין פרשני המקרא.
תשובה: לא ידוע לי על הדרכה כזאת, אך יתכן שהיו כאלו שקבלו הדרכה כזאת.
שאלה: יום צום על חורבן בתי הכנסת - המשך: קראתי את תשובתו של הרב בנושא יום צום על הריסת בתי הכנסת. בודאי כבודו צודק שהריסת בתי כנסת חמורה הרבה פחות מהריסת הגוש עצמו וגירוש יהודים מבתיהם וזריקתם לרחוב. ובכל זאת מצאנו שקבעו צומות על סמל של צער, הרי גם בתקופת חורבן בית שני נהרגו אלפי יהודים וגורשו והצום נקבע על חורבן הבית, למרות שח רואים את זה כמכה בפטיש של גלות ישראל, וכן הוא לכל צומות החורבן. הריסת בתי הכנסת נראית כסמל של מצב ירוד והוא יזכר כמכה בפטיש של חורבן גוש קטיף עם כל המשתמע מכך. אולי בכל זאת יש מקום לדון בקביעת ביטוי של הצער העמוק של החורבן כולל גם חריבת בתי הכנסת?
תשובה: אין בימינו סמכות שתקבע צומות ושכל הצבור יישמע לה ולכן נמנעים מכך. להבדיל, גם על השואה לא נקבע צום מאותה סיבה.
שאלה: אתר אינטרנט שעלול להרבות חילול שבת: חשבתי על רעיון לאתר אינטרנט, וברצוני להציע את הרעיון למכירה, הבעיה שאם הוא יוקם כנראה שהוא ירבה חילול שבת (כולל קניה בשבת) האתר אומנם פונה לאוכלוסיה עולמית, אך גם יהודים ישתמשו בו. האם מותר לקדם את הרעיון כאשר בסופו של דבר לא יהיה לי כל קשר לאתר ומה עם יהיה לי שותפות באתר?
תשובה: אם הרעיון לא מתיחס לשבת אלא באופן כללי ויתכן שימצאו יהודים שיחללו בגללו שבת אין לך אחריות על כך והדבר מותר, אך אם הרעיון הוא ספציפי לשבת - אסור.
שאלה: תפילת הדרך לקטן: האם ישנו חיוב לומר תפילת הדרך מגיל מצוות ורק כך להוציא אחרים לידי חובה או שגם ילד פחות מגיל מצוות יכול להוציא אנשים מעל גיל מצוות?
תשובה: הלכה שגדול מוציא קטן ידי חובה ולא קטן מוציא גדול, אך אם לא יודע בעל פה את תפילת הדרך והקטן יודע, יאמר הקטן אותה והגדול יחזור אחריו. הרב חיים כץ
שאלה: האכלת דגים בנחלי הצפון: האם מותר לתת לדגים בנחל בצפון במהלך טיול פירורי לחם או ביסקוויטים או שיש בזה בל תשחית כדברי רב הונא במסכת תענית? מה להלכה?
תשובה: מותר.
שאלה: כדורים לחולה ביום-כיפור: האם מותר לחולה שאין בו סכנה ביום הכיפורים לקחת כדורים שטעמם פגום או כדורים שאין טעמם פגום אלא נמצאים בשקיק?
תשובה: מותר.
שאלה: ברכת הגומל למשתחרר מהכלא: האם בזמננו מי שיוצא מכלא חייב לברך הגומל?
תשובה: מכיוון שהוא לא היה נתון בסכנת חיים, הורו הפוסקים שלא יברך.
שאלה: מכונת ממתקים : לאחרונה הייתי במקום שבו היתה מכונת ממתקים רציתי לקנות מסטיק של מאסט שעולה בד"כ ארבעה שקלים אבל בלחיצה על צג המכונה הראה לי הכתוב שהמסטיק עולה שקל אחד בלבד ברור שהדבר לא הגיוני וחלה כאן טעות אך אני לא יודעת אם אני צריכה להחזיר את הכסף? אם כן למי?
תשובה: אין להניח מהסתם שחלה כאן טעות, אלא שכך רצה בעל המכונה. הרב כלאב שליט"א.
שאלה: לא תחנם: התפרסמה תשובת הרב על השאלה שבשרות מילואים היה לנו הרבה אוכל במחסום מאנשים שנתנו לנו ואין לנו אפשרות לברר את ההכשרים שעל המוצרים, ועדיף לזרוק לזבל את מה שנשאר או לתת לערבים שבסביבה, והשיב הרב, אם אלה ערבים שיש לנו תועלת מהם והם ידידנו אין בעיה לתת להם, אך כמובן שאסור לתת לאף ערבי שיש חשש שהינו מחבל, ומדוע אין בזה איסור לא תחנם?
תשובה: איסור לא תחנם כולל איסור לתת להם מתנת חינם. אבל אם יש לנו מהם איזו תועלת, כגון: עובדים אצלנו, משתפי פעולה או כל דבר אחר, מותר לתת להם.
שאלה: עין רעה כתוצאה מקינאה של שכן?: האם קנאה מצד שכן יכולה לגרום לשינויים משמעותיים בהתנהלות הבית (מאז ומתמיד שכנתי מסובבת לי פנים ולא מדברת איתי ללא סיבה. מתלוננת עלי בעיריה על חריגי בניה וכאלה, זורקת לי זבל אל תוך הגינה שלי ועוד.המון דוגמאות כאלה. אני לא עושה לה שום דבר רע וגם לא יעשה לה. אבל בבית שלי בזמן האחרון, אין לי שליטה על ילדי תמיד יש צעקות בבית - עצבים - דברים נשברים והכל קורס לי מול העיניים בקיצור אני מרגישה שמשהו לא ר קורה ואין לי שום שליטה על זה. מה לעשות ואיך לפעול נגד אנשים שרוצים לרעתך ברצוני להוסיף שהאשה הזאת השכנה שלי ידוע בעיר כאישה שעושה כמו כישופים וכאלה. אף אחד לא מתקרב ומדבר איתה. אבל לצערי קיר אחד מפריד בין הבית שלי לשלה. כבוד הרב מה לעשות? איך מתגוננים בפני אנשים מסוג זה? בקיצור מה לדעתך עלי לעשות?
תשובה: ודאי שקנאה יכולה לגרום נזק, בין אם היא נעשית באופן ישיר ע"י המקנא שמזיק בפועל ובין אם היא נעשית בדרך עקיפה כשאותו אחד שמקנאים בו חושש מאוד ומאבד את מצב הרוח ואת האמון בצדקתו וביושרו. נאמר בדברי ח שכל אדם שחושש מן המזיקים הוא נותן להם בזה כח להזיק לו יותר. ככל שאדם יותר בטוח בד' והולך בדרך טובה וישרה, אי אפשר להזיק לו ע"י קנאה או כל כח רוחני אחר. ח אומרים על יוסף הצדיק שאין עין הרע שולטת בו כיון ששמר על עיניו שלא יהנו מדבר שאינו שלו. ולכן המאבק נגד עין הרע הוא בהתחזקות באמונה ובשמירת עיניו של החושש. וכן בבטחון בד', שנגד רצונו לא יוכל שום כח בעולם להזיק. ואם תרצו לקרא גם פרק תהילים להוסיף בטחון בד', רצוי לקרא פרק צ'א ("יושב בסתר עליון") ופרק קכ'א ("אשא עיני אל ההרים") ומן השמיים ישמרו עליכם. ובנוגע לכשפים כבר כתב הרמב"ם שאין להאמין בהם ואין להתייחס אליהם שהם הבל הבלים שאין בן ממש.
שאלה: האם יש לנו חלק בהתאבדות חיילים שנשברו?: שמעתי על 3 חיילים שייתכן שהתאבדו בחורבות גוש קטיף, כיון שלא יכלו לעמוד בסיטואציה הקשה. כמי שהיה בכפר דרום (וגם בכפר מימון ואופקים) ולקח חלק בהפעלת לחץ גדול על החיילים לא למלא את הפקודה, האם עלי לחשוש להשפעה כלשהי על מעשה זה?
תשובה: אין כל קשר בין מה שעשית לבין התאבדויות של חיילים האחריות כולה נופלת על כל מי שהשתתף בגירוש.
שאלה: קריאת שירת הבריאה : אני משתדל לקרוא בכל יום את שירת הבריאה אם כי בשעות הבוקר יום, שאלתי היא האם רצוי או נכון יהיה לקרוא בערב ע"מ להמתיק את מידת הדין במידה מסויימת?
תשובה: אינני מבין בנסתרות ולכן לא אוכל לייעץ בנושא ששאלת, אבל לימדונו ח שהמתקת מידת הדין היא ע"י לימוד תורה וגמילות חסדים ע"פ הנאמר במשלי "בחסד ואמת יכופר עוון" וכן נאמר "רודף צדקה וחסד ימצא חיים צדקה וכבוד" ואם יש לנו מקראות מפורשות למה לחפש תחבולות בעצמנו אחרי שהובטח בתורה שהיא מגנה ומצלת בכל דבר ובפרט בעוסק בתורה בלילה היא מושכת עליו חוט של חסד ביום" "יומם יצוה ד' חסדו ובלילה שירו עימי" ושם הכוונה ללימוד התורה ולא לשירת הבריאה.
שאלה: רוחב הכתפיות של הציצית: מהו הרוחב המינימלי של הכתפיות של הציצית. הבנתי שלפי דעות מסוימות העיקר שרוחב כל צד של הכתפיה יהיה יותר גדול מרוחב הפתח כדי שיבטל את הפתח ואין גודל מינימלי?
תשובה: צריך לדאוג שרוחב הכתפיות יהיה יותר גדול מהפתח של הכנסת הראש. ולכן בגופיות-ציצית צריך לדאוג שזה אכן כך.
שאלה: בריתה ביום שישי: האם ניתן לקיים סעודת הודיה להולדת הבת ביום שישי בבוקר?
תשובה: מותר אך ראוי שתהיה זו סעודת מצוה דהיינו שייאמרו בה דברי תורה. להסבר דעת הרב.
שאלה: מורות בביה"ס: אני לומד בתיכון דתי לבנים ויש הרבה מורות שמלמדות בביה"ס, ואפילו מחנכות (לתלמידי הכיתות הגבוהות!!!) לענ"ד זה נוגד את ההלכה בשו"ע הלכות אישות (להתרחק מן העריות) ואת איסור "לא תתורו" שזה מכשיל רבים, וגם מאמרי ר הרבים המדברים על ריחוק מנשים וכל שכן קרבה יומיומית שכזאת ומדובר בבני נוער שיצרם "רק רע כל היום". מה לעשות בנוגע לשיעורים בהם יש מורה מלמדת והאם לפנות להנהלה בהקשר לזה או פשוט לעבור לישיבה.?? 2. מדוע אין קריאה של הרבנים לשמירה על ההלכה ועל כללי הצניעות שלא יתכן שכל זה יעשה תחת דגל התורה הקדושה?
תשובה: אם אכן המצב הזה גורם להירהורים רעים איני מוצא כל היתר לכך. ועל כן אני מייעץ לך לעבור לישיבה. רבנים תמיד מכוונים את השומעים להם לשמור על כל כללי ההלכה ובמיוחד במוסדות החינוך. אך לא תמיד דבריהם נשמעים.
שאלה: בסיס לדבר האסור והמותר: האם מותר לשאת ארנק בשבת לצורך רשיון נשק, כשיש בו גם כסף, מתוך הנחה שהארנק מהווה בסיס לדבר האסור והמותר, כסף וכרטיס אשראי - מוקצה, ת.ז. ורשיון נשק - מותר. זאת כדי לעבור בעיר העתיקה עם נשק, וצריך כמובן רשיון ות.ז.
תשובה: תפריד מערב שבת את המוקצה מן ההיתר, ותיקח איתך רק תעודת זהות ורשיון נשק.
שאלה: לימוד עברית לגוי: ביקשו ממני ללמד עברית לזוג עולים מרוסיה, והתחלתי ללמד אותם. לאחר כמה שיעורים, הסתבר לי שהבעל אכן יהודי, אבל אישתו גויה. האם מותר לי להמשיך וללמד אותם עברית, הרי יש חשש שאם הם ידעו עברית הם יטמעו בציבור הישראלי ויחשבו שהם וילדיהם יהודים כשרים?
תשובה: מותר, ויש הרבה גוים שמדברים עברית, כמו הערבים שעובדים אצלנו בכל מיני מקומות והם יודעים עברית. ואין חשש שבידיעת עברית בלבד יחשבו שהם יהודים ויתחתנו איתם ללא בדיקה.
שאלה: סיר לבישול איטי בשבת: מה דעת הרב על שימוש בסיר לבישול איטי בשבת ומערב שבת?
תשובה: אם החימום הוא גם מהצדדים, הדבר אסור משום הטמנה. לכן, למעשה יעטוף את גוף הסיר בנייר אלומיניום, ורק אז יושיב אותו בתוך הבסיס מחרסינה. ואם גוף החימום נמצא רק בתחתית הסיר, אפשר להשתמש ללא חשש. מתי הסיר נחשב למוטמן. דין הסיר לספרדים. להרחבה לחץ כאן.