LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: טלטול בחוץ לארץ: הרב, אנחנו נמצאים בשבת הקרובה בברצלונה, עם בתי התינוקת (בת 7 חודשים - זוחלת). שאלתי היא האם ניתן לטלטל בשבת את התינוקת לבית חב"ד הקרוב בכדי לסעוד שם את סעודות השבת?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בטלטול תינוק שלא הולך אפשר לעבור על איסורים מהתורה: א) הוצאה מרשות יחיד לרשות רבים, ב) טלטול 4 אמות הרשות הרבים ג) הכנסה מרשות הרבים לרשות היחיד. כאשר הוא הולך קיים איסור מדרבנן (משנה ברורה שח, קנג-קנד). אני מציע שתפנו מראש לבית חב"ד אולי יש להם פתרון כגון שתשנו בבית חב"ד. זו סיבה נוספת להעריך את המגורים בארץ ישראל (חוץ מחובת קיום מצות ישוב ארץ ישראל). הרב חגי בר גיורא
שאלה: בשר חלק ולא חלק במנגל: אני נוהג כדעת מרן השולחן ערוך לאסור בשר שמיעכו בסרכות ("לא חלק") מעיקר הדין,להבנתי הדלה בסוגיה זה הופך בשר כזה לטרף ממש לדעת מרן,שאלתי: 1. במנגל עם חברים אשכנזים שנוהגים לסמוך על ההתר של הרמ"א ולאכול לא חלק האם יש דרך כלשהי לצלות גם בשר חלק עוף על המנגל שהרי לכאורה הבשר הלא חלק מטריף אותו והוא בן יומו ופולט? או שמא נאמר שהאש שדולקת בין בשר לבשר מוגדרת כליבון? אם לא אז איזו עיצה יש לאכול באותו מנגל חלק ולא חלק? יצויין כי לצלות את החלק ראשון זה לא אופציה מבחינתי כי אני לא מעוניין לעכב את כולם בגללי. 2. המנגל עצמו: מנגל שנצלה בו בעבר בשר לא חלק,אם אני מתיחס אליו כטרף אז האם גזירת חכמים שלא להשתמש בכלי אפילו אינו בין יומו טרף חלה כאן? ואם כן האם מותר לי לבקש מחבר אשכנזי שסומך על הרמ"א שהוא יצלה ואני אוכל ואז יהיה מותר או שמא אסור לי לבקש ממנו לעשות דבר שאסור לי כמו בשבת? יצוין כי ראיתי את ההיתר של הרב עובדיה שרוצה לצרף ספיק ספיקא להתיר אך לענ"ד הוא לא שייך כי הספק הראשון (האם הבשר חלק או שמא יש סיכוי שלא) לא שייך כאן,הבשר בודאי לא חלק.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כדי לא להסתפק תצלה את הבשר בשיפוד חד פעמי בלי הרשת של המנגל ושהשיפוד לא יגע בבשר לא חלק. יום עצמאות שמח הרב חגי בר גיורא
שאלה: קווי בידוד בשמיטה: הרב אריאל כתב בספרו על השמיטה, שבמלאכות דאוריתא, גם לא מתכוין אסור. האם יהיה אסור לחקלאי לחרוש בשדהו "קווי בידוד" על מנת שאם תהיה בשדהו שריפה, אז ימנע הפסד? כי דעת הרמב"ם,שמיטה,א,א שחרישה זה מה"ת
תשובה: וברכת ד' חרישה זה ספק דאורייתא. קווי בידוד זה לא חריש עמוק אלא קון שניכר ביותר שנעשה לבידוד אש. לא נראה שבדבר כזה יחמירו בודאי שנעשה לצורך הגנה מפני אש. מועדים לשמחה לגאולה שלמה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: לקרוא לתינוק על שם מתאבד: האם זו תשובה גם לשאלת מתן שם לרך הנולד במעמד ברית המילה על שם אדם שהתאבד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קריאת שם בית כנסת על שם מתאבד"
תשובה: לא מומלץ.
שאלה: היתר לחילול שבת?: המורה שלנו לא שומרת תומ"צ לבנתי ים. היא שאלה כך- בעזרת ה בחופש הגדול, המשפחה שלה יוצאת לטי יל בחו"ל עם חברים. אחד מהזוגות שיוצאים גם לטיול-זוג דתי. המשפחות מתכננות לעשות טיול ג יפים בשבת. הזוג הדתי שאל רב, שאישר להם להשתתף בטיול ג יפים בשבת אם הנהג -גוי. המורה שלנו שאלה - האם באמת מותר לטי יל בג יפ בחו"ל בשבת עם נהג גוי, או שההלכה משתנה לפי מקרים מסוי ימים? אמרנו שנברר לה. אנחנו מפחדים שח"ו יעשה חילול שם שמי ים. מה כדאי לענות לה? באמת כבוד הרב
תשובה: שמחתי לקבל את שאלתך, ולראות בה את האמונה שמפעמת מתוך הדברים, ויחד עם זאת את הרגישות באמירת דרכה של תורה בפני אנשים שעדיין לא מגדירים את עצמכם כשומרים על התורה ועל המצוות. שאלה קשה מאוד שאלת, שאלה הדורשת המון זהירות. מצד אחד, לפי ההלכה באופן הפשוט אין היתר כזה. מלאכה שנעשית על ידי גוי בשביל יהודי, לפי ההלכה זהו איסור מדברי חכמים. חכמים אסרו דבר זה מסיבות שונות ודומה שאין כאן המסגרת המתאימה להרחיב בנושא. כאשר נשאלת שאלה כזו, התשובה הפשוטה צריכה להיות שאסור. אלא שלא תמיד הדברים פשוטים. כבר אמרו חכמים שהרב צריך לשקול היטב למי הוא אומר את התשובה, ומה תהיה התגובה לתשובה. כמובן ששיקולים אלו אין באפשרותם להתיר איסורים, והרב לא יכול להורות בניגוד לתורה, אך במקרים שיש מחלוקות בין הפוסקים, והמצב לא פשוט, מחובתו של הרב למצוא היתר אף אם הוא דחוק, כדי שלא להרחיק את השואל ומעוד סיבות חשובות. לפעמים הרב יבחר להתחמק מלענות על שאלות אלו, ולפעמים הרב יבין שהזוג המגדיר את עצמו כדתי, לא לגמרי כזה, ואם לא יתירו לו דבר זה הוא עלול לחלל שבת באופן חמור הרבה יותר. השיקולים לא פשוטים, ולכן, בהחלט יש מקום לשדר חוסר נחת רוח מהדרך הזו, להביע את אי הרצון מאופן זה של טיול, ומצד שני לא לומר באופן גורף שהדבר אסור, שכן ברגע שיש מי שמתיר זאת, אי אפשר לומר שזה אסור באופן חד משמעי. אינני יודע מיהו הרב שהתיר להם, אך אני מתאר לעצמי שהוא עשה את השיקולים האלו ועוד שיקולים, לפני שהוא התיר דבר כל כך לא פשוט, ואין תפקידי לשפוט רבנים על פסיקותיהם. לכן, המשיכו לחזק את המורה, המשיכו לדרוש את האמת שלכם, ויחד עם זאת, אל תעלו את הנושא של אותו הזוג, ורק אם הוא יעלה תגידו שיש בכך מחלוקת גדולה בין הפוסקים ושלדעת רוב הרבנים היתר זה לא פשוט. במקרה שלכם שהבטחתם לענות לה, ענו כך: "ההיתר לנסוע על ידי נהג גוי לא פשוט, ורק בצורך גדול מתירים דבר זה, ומחובתו של הרב לבחון את המציאות היטב ולראות האם זהו המצב שבו אפשר יהיה להתיר או לא". יש עוד מה להאריך, ואשמח להרחיב ולהסביר יותר אם ידרש הדבר, וכמובן לעזור עוד בכל מה שאוכל אף בשאלות אחרות בהדרכות ובכל מה שאוכל. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: אוצר בית דין או היתר מכירה?: בשמיטה שעברה יצא ספר של ת"ח -שעדיף התר מכירה מאשר לקנות אוצר בית דין. 1-האם נכון שכך היתה דעתו של הרצי"ה? 2--מה דעת הרב שליט"א?
תשובה: אנו ממשיכים את דרכם של הרב ישראלי והרב אברהם שפירא שהרב צבי יהודה סמך עליהם, והם הבינו משבת הארץ ויתר פסקי הרב זצ"ל שאוצר בי"ד עומד בעדיפות ראשונה - כי באמצעותו מקיימים שמיטה כהלכתה.
שאלה: המשך שפיכת מים בגינה: לרב. אך אם נוטלים ידיים וזה מעל דשא,האם צריך היכר מפני מראית-עין? והאם עצם שרואים שאני נוטל ידיים, זה גופא היכר שאני מתכוין לא לשם עבודת קרקע? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "שפיכת מים לגינתי בשמיטה."
תשובה: וברכת ד' לעניין השקיה בשביעית נראה שזה מספיק. עיין ביצה לד בעניין מראית עין. אבל כאן לא צריך לכך. מועדים לשמחה לגאולה שלמה הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: מוזיקה בשנת אבל: אני בשנה, ליתר דיוק ב- 30 על אמא שלי. כואב וחסרונה השפיעה על מהלך חיי כי היינו קשורים מאוד ולכן ברור לי שמוזיקה לשם הנאה אסורה היא גם לא מסבה לי הנאה אלא רגש אשם. לפני פטירתה בשבת הגדול התחלתי ללמוד, אני בעל הפרעת קשב וריכוז והמוזיקה תורמת לריכוז. רצונה של אמי היה ברור שאסיים את הלימודים בהצלחה האם מותר לי לשמוע מוזיקה לשם הריכוז? המוזיקה שאני שומע בד"כ זו מוזיקה מהתפילה של ימים נוראים
תשובה: מוסיקה שקטה ובפרט אם היא עוזרת ללימוד - מותרת
שאלה: גילוח ביום העצמאות: הרב כתב שמותר להתגלח ביום העצמאות, אבל בחול המועד פסח הרב כתב שאסור. איך יום העצמאות חמור יותר מחול המועד שיש בו מצוות שמחה דאורייתא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "גילוח ביום העצמאות"
תשובה: יום העצמאות הוא כמו ברית מילה, שאם יש לאדם שמחה מיוחדת כמו ברית בתוך ספירת העומר מותר להתגלח כמבואר ברמ"א. מי שמתגלח כל יום יכול להתגלח גם בחול המועד סוכות, ולאלו שנוהגים להתחיל את מנהגי האבלות בא' אייר מותר גם בחול המועד פסח. הסיבה שבגללה אסור להתגלח בחול המועד פסח אפילו למי שרגיל להתגלח כל יום, היא בגלל שהימים של חול המועד עולים למניין ל"ג ימי האבלות של ספירת העומר, כמו ששבתות וימים טובים עולים למניין הימים האלו. ביום העצמאות יש אירוע מיוחד, ולכן מותר להתגלח בו בכל זאת.
שאלה: תהילים וקדיש בבית עלמין לבד: כבוד הרב אני אח שכול איבדתי את אחי בצבא לפני 12 שנים, מידי פעם אני הולך לבית העלמין להדליק שם נר ולנקות שם, השאלה שלי האם מותר לי להגיד פרקי תהילים וקדיש ללא מניין? אורן
תשובה: פרקי תהילים מותר. קדיש אסור ללא מניין.
שאלה: מתי היארצייט של אחותי שנקברה בכ"ט בניסן השנה: אחותי מרים בת אברהם נפטרה בכ"ח בניסן ונקברה בכ"ט בניסן. עלינו לקבר היום בה" באייר. אני אשכנזית האם זה חשוב בקביעת יום היורציאט בחודש ניסן או לדחות אותו לחודש אייר. שאלתי מספר רבנים שהיו להם תשובות שונות לגבי אם סופרים מהפטירה או מהקבורה ובקשר לאבלות בניסן. ממני
תשובה: מן השמים תנוחמו. לפי כול העדות נוהגים לפי יום הפטירה. גם לאשכנזים שיש הבדל של יום אחד או שניים בין הפטירה לקבורה. בשנה ראשונה עולים בחודש ניסן בתאריך הפטירה. ובשאר השנים תעלו בא' באייר (כך נוהגים האשכנזים, הספרדים נוהגים לא לעלות בראש חודש)
שאלה: השלכת גרעינים על האדמה בשבת ובשמיטה: האם זה נכון חקלאית והלכתית,שרק זרעונים אסור לזרוק בשבת על האדמה סימן שלו באורח-חיים וכן בשמיטה. אך גרעיני פירות כן מותר,לזרוק על האדמה בשבת ובשמיטה?
תשובה: וברכת ד' עיין בילקוט יוסף (שביעית קצ, קצא) שהתיר לזרוק גרעיני פירות וזרעים בשדה. לפי מה שדברתי עם האגרונום אין נפק"מ בין זרעים וגרעיני פירות שניהם יכולים להקלט בשדה (אם יהיו תנאים מצאותיים, לחות, גומא וכדו'). בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: תוכנות גזולות: לרב אני עכשיו מנסה להיכנס לכל העניין הזה של גזל ותוכנות גזולות, אבל אני לא מצליח. מהגז בנייד שלי כבר הצלחתי להתנתק אבל מהמחשב אני פשוט לא מצליח, זה הפך לחלק בלתי נפרד מחיי. שמעתי שיש דעה שמתירה (הרב דב ליואר), זה נכון? בנוסף על כך, האם יש דבר אחר שאני יכול לעשות לקבל עלי משהו, כדי שזה יכופר לי? כי אני ממש לא מצליח לעמוד בפיתוי. האם להמעיט גם נחשב? מה לעשות?
תשובה: שמחתי לשמוע שהצלחת להתאמץ על כך בנייד. זהו באמת נסיון קשה שהרבים רגילים לזלזל בו וזו מציאות כואבת. אנשים משקיעים את חייהם בטירחה גדולה, בסכומי עתק ובזמן יקר כדי להוציא דברים טובים, ובאים אחרים ונהנים מכל זה בלי לשלם כלום. זה ממש לא מוסרי, וגם גורם נזק ליכולת ההתפתחות של הדברים הטובים בעולם, כי גורם לכך שלא משתלם לאנשים להשקיע. לדעת הגאון הרב ליאור שליט"א אכן יש להקל בדברים שכבר נפרצו ומצויים באינטרנט לכל דורש, משום שנחשב כזוטו של ים, אולם גם דעתו היא שאין זו מידת חסידות, ומעבר לכך רבים חולקים ואוסרים לגמרי. כמובן שכל התקדמות והפחתה של המוצרים הללו יש בה עוד התקדמות, וכשם שהצלחת לעשות בנייד בכוחות עצומים שבהחלט ראויים להערכה, אין לי ספק שתצליח בקרוב, וה' יהא בעזרך, להצליח לנהוג כן גם במחשב. תוכל להתחחל בתוכנות שוליות יותר, ומצווה גוררת מצווה ונותנת כח להמשיך. בהצלחה רבה!
שאלה: לימוד תורה או כיבוד הורים: שאני קובע לימוד תורה הורי אומרים לי בוא תשב איתנו נדבר איך עבר היום וכו.אתה כל הזמן עם הספר האם אני צריך לשמוע להורי ולהפסיק ללמוד או שיש פה ביטול תורה
תשובה: מצוות כיבוד הורים היא בבחינת דרך ארץ שקדמה לתורה, והיא גם מצווה חשובה בתורה, ועל כן ודאי שאדם צריך לייחד מזמנו כדי לקיימה. כשם שכאשר אנו בונים סוכה איננו מבטלים תורה אלא מקיימים אותה, כך גם כאשר אנו מקיימים מצוות כיבוד הורים. אני מניח שדברים אלו אינם חדשים לך, והשאלה שאתה צריך לשאול את עצמך היא מדוע בכל זאת שאלת את השאלה. אולי אתה לומד תורה מתוך לחץ לא בריא ותחושת כפייתיות, כך שכל מענה להורים כרוך בתחושה פנימית ש'אני חייב ללמוד, אסור לבטל תורה'? אולי אתה חש שהוריך פונים אליך באופן מוגזם? הרבה פעמים, שני הדברים נכונים, וכל אחד מזין את השני. ואולי הסיבה אחרת. מעשית, הייתי מציע שאל תחכה שההורים יבקשו ממך, אלא אתה עצמך תיזום את הדיבור איתם, ותעשה זאת בנחת ובלי להסתכל על השעון. הדבר יהיה לתועלת מצדדים רבים, הן מצידך והן מצד הוריך שיווכחו שלימוד התורה שלך רק מביא אותך להעמקת הקשר איתם. אם תרצה לפרט יותר את רקע השאלה, אתה יכול לחזור אלי כמובן. בהצלחה רבה.
שאלה: ריבה שעבר עליה הפסח: לפני פסח קניתי ריבה כדי להשתמש בה בפסח, ולאחר מכן בפסח התברר שעל הצנצנת שקניתי מהחנות לא היה כשרות לפסח (למרות שריבות מאותו סוג שהיו על המדף היו עם כשרות לפסח - כנראה שהיה ערבוב המוצרים על המדף) הריבה היא של חברת ST. DALFOUR - מעדן תות שדה וכתוב עליה ברכיבים: תות שדה, מיץ הפרי מרוכז ומיץ לימון הכשרות של בד"ץ חתם סופר כשר למהדרין אך אין כשרות לפסח - ובמהדורה עם הכשרות לפסח אין הבדל ברכיבים. השאלה שלי היא האם אפשר לאכול את הריבה הזאת? ואם לא מה לעשות לזרוק אותה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה תאכל את הריבה לשובע. הרב חגי בר גיורא
שאלה: למכור את הגינה לגוי: רציתי לשאול שאלה את מורנו הרב אריאל. האם כדאי למכור את גינת הבית לגוי בשנת השמיטה,ואז יהיה יותר קל להקל בנושאי הגינון?
תשובה: התר המכירה לא נועד לגינת הנוי אפשר לשמור על הנוי גם בשנת השמיטה ע"י שתילה של צמחיה רב שנתית השקיה וטיפול הכרחי מותרים גם בשנת השמיטה תוכל למצוא הנחיות מפורטות באינטרנט באתר של המשרד לעניני דת ושל משרד החקלאות
שאלה: המשך לחרישה בשדהו עבור קווי בידוד: אשמח אם הרב יאיר את עיני. האם ברמב"ם,שמיטה,ב,יד לא כתוב שאסור לעשות חרישה לבידוד- "אסור לו לבנות גדר בין שדהו לשדה חבירו" ופירש הרא"ש-שיתחיל לחפור,וימלך,לזרוע שם,במקום לבנות את הגדר. וה"ה כאן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קווי בידוד בשמיטה"
תשובה: וברכת ד' זה דומה לסמוך לר"ה שאין דרך לזרוע שם, זה לא דומה לשדה חברו שיתכן שיזרע, כאן הכל יודעים שלא יזרע כדי שלא ישרף שדהו. ועוד כפי שכתבתי שקווי בדוד אינם חפירה עמוקה, אלא שטחית לצורך בידוד מורידים את העשבים אבל לא צריך לחפור. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כניסה לשירותים עם חריטה המופיע עליו שם ה : יש לי עט שקיבלתי אותו במתנה ועליו חרוט תפילת הדרך המוזכרת בו שם ה במסגרת עבודתי מחויב להיות עם עט ולפעמים קורה שאני נכנס איתו לשירותים. העט נמצא בכיס החולצה או בכיס הגינס האם יש איסור לכך או שאין שום בעיה מבחינת זה?
תשובה: אם מדובר על עט שתפילת הדרך נשלפת מתוכו, מותר להיכנס איתו לשירותים מאחר והוא מכוסה בשני כיסויים. אם מדובר על חריטה חיצונית, יש להכניס אותו לשקית או משהו דומה.
שאלה: מקורות לירידת הנשמה לאחר המיתה: מבקש מקורות לכך שהנשמה מבקרת בחלקת הקבר בימי הפטירה או בימים אחרים.
תשובה: עיין גשר החיים חלק ב' פרק כ"ז
שאלה: ההבדל בין עידור לחרישה: אנחנו כאן בקהילה מתכוננים לשמיטה, ו לרב על תשובותיו. עידור זה רק דרבנן בשמיטה, כי נעשה ע"י כלי בידי אדם ולא חורש בשוורים ר"ש,שביעית,ב,ב. כדברי החזו"א,שביעית,כא,טו- "עבודות משתנות בשינוי קל כגון חרישה הויא אב, ועידור תולדה". התלבטנו מה דינם של כלים חקלאיים שמשתמשים בהם לבקוע אדמה - קלטיבטור, דיסק, משתת. האם נחשבים לאב או לתולדה?
תשובה: וברכת ד' עיין קטיף שביעית פ"א הערה מס' 3. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: מכירת ספרים ומשמשי תפילין: הרב. 1. מכרתי סט משניות שהיה שלי, מה אפשר לעשות עם הכסף? 2. האם תמונה בעיתון של תפילין של ראש צריכה גניזה כשרואים את האות "ש" על התפילה? 3. האם מדבקה שהייתה דבוקה זמן רב על קופסת הפלסטיק של התפילין (מבפנים) צריכה גניזה? ו
תשובה: א. מותר לכול מה שתרצה. ב. אין צורך. ג. אין צורך
שאלה: דיני ברכות: לכבוד הרב שליט"א! א איזו ברכה ראשונה צריך לברך על תבשיל של אורז, עוף ותפו"א כאשר יש חשיבות וכמות נכבדה לכל המינים? ב כשאני אוכל "קובה" עם אורז מספיק לברך מזונות כי זה הרוב? או שצריך לברך גם על הבשר בתוך קציצות הסולת בנפרד? ואם רק הבשר לבד הוא בשיעור של יותר מכזית,זה משנה את הדין? ג אם לאחר שאכלתי את "הקובה" עם אורז, אני רוצה לאכול גם עם מרק, ומדי פעם אני גם לוגם מרק לבד, צריך לברך על המרק בנפרד? או שהטוב ביותר במצב כזה הוא לברך שהכל על מעט מים, ולכוון גם על המרק?
תשובה: א. יקח מכול דבר ויברך בנפרד. ב.מזונות שנועד לשביע תמיד עיקר ומברכים מזונות בלבד. (בשונה משניצל מצופה בקמח שנועד להדביק הביצה) ג. אפשר לברך גם על המרק. טוב להתחיל סעודה ללא לחם בכול הברכות הצפויות בסעודה. מזונות אדמה שהכול.
שאלה: צבע הטלית בטלית עם תכלת: בשו"ע סי ט סעיף ה כתוב " יש אומרים שצריך לעשות הציציות מצבע הטלית והמדקדקים נוהגים כן: הגה: והאשכנזים אין נוהגים לעשות הציציות רק לבנים אף בבגדים צבועים ואין לשנות. דהיינו ספרדי שמטיל תכלת בבגדו עדיף שידקדק שיהיו הפסים צבועים מתכלת הואיל והשמש שאיתו קושרים את הציציות הוא תכלת שאנו פוסקים כהרמב"ם? האם גם עדיף שאשכנזי יהיה לו פסים מתכלת (כאשר הוא מטיל תכלת בבגדו)?
תשובה: לשואל, מי שמטיל תכלת בציציתו אינו צריך לצבוע בתכלת את בגדו. ההתאמה בין צבע החוטים לצבע הבגד, לשיטה הסוברת כך, היא רק בחוטי הלבן ולא בתכלת. כך לשון הרמב"ם (הל' ציצית פ"ב ה"ח, שהוא מקור ה"יש אומרים" שבשולחן ערוך): "טלית שהיא כולה אדומה או ירוקה או משאר צבעונין - עושה חוטי לבן שלה כעין צבעה, אם ירוקה - ירוקין, אם אדומה - אדומין. היתה כולה תכלת - עושה לבן שלה משאר צבעונין חוץ מן השחור, מפני שהוא נראה כתכלת, וכורך על הכל חוט אחד תכלת כדרך שעושין בשאר ציציות שאינן צבועין". כלומר, צבע חוטי הלבן צריך להתאים לצבע הבגד, אלא שאם הבגד כולו תכלת - אי אפשר לעשות גם את הלבן בצבע תכלת או דומה לו, כי אז תתבטל ההבחנה בין התכלת ללבן. מעבר לכך, לקיום ההתאמה הנ"ל לא די בפסים אלא צריך שהחוטים יתאימו לצבעו של עיקר הבגד (משנ"ב סי' ט סקט"ז). נמצא, להבנתך, שכוונת התורה שכל בגד החייב בציצית יהיה צבוע רובו ככולו בתכלת, וזה דבר שאין להעלותו על הדעת (ואם צריך ראיה לכך - הרי זה משאילת קורח (על פי הירושלמי סנהדרין פ"י ה"א) האם טלית שכולה תכלת צריכה ציצית).
שאלה: בישולי גויים בבית ישראל והגעלת הכלי: אצלנו בישיבה לצערי הרב העובדים הגויים מבשלים לעצמם חביתה במחבת של הישיבה. האם המחבת צריך הגעלה כדין כלי שבישלו בו בישולי עכו"ם, או שמא אפשר להגיד ספק ספיקא, ספק שאין בישולי גויים אוסר את הכלי ואם תרצה לומר שכן שמא הלכה כרבנו אברהם מאורליינס שבבית ישראל אין דין בישולי גויים. ועוד יש את הש"ך שאומר אם בישלו בכלי ויש רוב התבשיל מותר לכן האם אפשר לפטור כלי זה מהגעלה בהצטרפות כל הנ"ל? המדובר בישיבה ספרדית
תשובה: אפשר להקל כדין בישולי גויים בבית ישראל. אבל בישיבה ראוי להכשיר את הכלים ולהנחותם בצורה ברורה.
שאלה: תחילת יום העצמאות: האם מותר לקיים תפילה חגיגית של יום העצמאות לפני השעה 20:00 שהוא הזמן הרשמי של סיום יום הזיכרון ותחילת חגיגות יום העצמאות? לעניות דעתי זה עלול לפגוע ברגשות רוב הציבור.
תשובה: בכל מקום יש להתייעץ עם רב המקום. באופן עקרוני, ניתן להתחיל סמוך, שהרי כולם מתכוננים לתפילות ולארועים לפני השעה שציינת.
שאלה: הורדת מזוזות מדירה בבעלותי שאני מתכוון להשכיר: הורדתי מזוזות מדירה בבעלותי לקראת השיפוצים והשארתי רק את המזוזה של הדלת כניסה. ספק האם התכוונתי להחזיר, אינני זוכר. אמרו לי שאסור על פי הלכה להוריד מזוזות. א. האם נכון הדבר והאם אני חייב לקבע מזוזות בעצמי. ב. אם כן והיה והדייר לוקח את המזוזות לבדיקה ומוצא אותם פסולות, האם עלי לשלם את התיקון ו או להחליף אותם?
תשובה: עקרונית אין להוריד מזוזות אף כשעוזבים את הבית. ויש בזה כמה פרטי דינים, אולם במקרה של שיפוץ הבית אם המזוזות עלולות להינזק או אף להיות מושלכות בבזיון יחד עם הריסות הבית בוודאי יש להורידם לפני כן. דעת קדושים על השו"ע יו"ד רצא א  חיוב קביעת המזוזה בבית שכור הוא על השוכר  שו"ע יו"ד רצא ב  חו"מ שיד ב  ולכן אם ישנן מזוזות בבית השכור ונמצא שהן פסולות על השוכר לדאוג למזוזות חדשות בבית.  אא"כ בחוזה מפורט אחרת
שאלה: בהמשך לשאלה על ביקור באתר טבילה של נוצרים: האם התשובה של הרב היא גם כאשר מדובר במקום שאין בו סממנים נוצריים? למשל - בדרום הכנרת יש חוף שנקרא ירדנית שמגיעים לשם נוצרים ומסיונרים כדי להטביל. האם העובדה הזאת כבר גורמת לכך שצריכים להדיר את רגלינו משם או שאדרבא עדיף להגיע לשם כדי שהמקום לא יהפוך להיות רק שלהם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אתר טבילה של נוצרים"
תשובה: רק מקום שעושים שם פולחן והוא מיועד לכך- אסור, למקום הזה אפשר להגיע וזו סברא טובה להגיע לשם דווקא.
שאלה: למכור לגויים פירות שביעית: האם מותר למכור בחנות, שיש גם לקוחות גויים, פירות של קדושת שביעית?
תשובה: אין לתת פרות שביעית לנוכרים אך גם לישראל אסור למכור פרות שביעת הם אסורים בסחורה לכן איני מבין את שאלתך
שאלה: סיקול לכלוך בגינה: יש אצלינו דיירים שהולכים לפי החזו"א. החזו"א,יט,א כותב- שחרישה זה רק מה שדבוק לקרקע גם אם לא נשרש, כדמוכח בירושלמי, שלישי דשביעית, וגם בתלושין אסןר לכתחילה כל שמתכוין לייפות הקרקע. האם לפיו יהיה מותר לנקות את הגינה מניירות, עלים תלושים וכדומה, כי הכוונה ליפות את את המראה החיצוני של המקום?
תשובה: וברכת ד' ייפוי הקרקע הכוונה שמכין לזריעה, אבל ניירות זה לא מעכב ולא משנה לזריעה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: וידוי בקריאת שמע שעל המיטה: מתי לא צריך לומר בקריאת שמע שעל המיטה את הוידוי?
תשובה: לא בכול הנוסחים יש וידוי. ומתי שלא אומרים בבית הכנסת לא אומרים בק"ש שעל המיטה.
שאלה: ספק דרבנן בשמיטה, לחומרא?: בשבט הלוי,ט,רמ,מוכיח בהוכחות מכריחות,שבשביעית,ספק דרבנן לחומרא. האם זה מוסכם? האם יש חולקים?
תשובה: וברכת ד' עיין שבת הארץ הקדמה פרק ט, ובילקוט יוסף שביעית, שהאריכו שאין לחלק בין שביעית לשאר הדברים שהם מדרבנן. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: נגיעות בכרוב אדום: לכבוד הרב סבי אמר לי שאין חשש נגיעות בכרוב אדום, שאפשר לאכול אותו כמו שהוא. האם זה נכון?
תשובה: וברכת ד' אינני יודע מהיכן המידע, מהידע שלנו הוא שיש בכרוב חרקים, אמנם זבוב המנהרות אין בו אבל יש הרבה כנימות, תריפסים ועוד מזיקים שמחייבים בדיקה לפני אכילה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: טבילה כל יום: האם חובה לטבול כל יום? ואם כן מאיזה גיל?
תשובה: אין חובה מן התורה לטבול לאיש רק בזמן שבית המקדש קיים, בזמן עזרא הסופר תיקנו טבילה לאיש שראה קרי, ואח"כ בטלו את התקנה. וכיום יש המהדרין לטבול בערב שבת וערב חג.
שאלה: עבודה לשמאלי בבית המקדש: אני בכור וכותב ביד שמאל אם אתאמן לכתוב בימין אוכל לעבוד בביהמ"ק בביאת המשיח?
תשובה: לשואל, 1. ראשית, מה שציינת שאתה בכור, אולי כוונתך שלמרות שאינך כהן תוכל לעבוד במקדש בגלל היותך בכור, בהנחה שלעתיד לבוא עבודת המקדש תהיה על ידי בכורות, כפי שהייתה לפני הקמת המשכן. צר לי לאכזב אותך: אמנם יש מקור להנחה זו (אור החיים הקדוש בבראשית מט, כח), אבל הדעה הפשוטה והמקובלת אינה כך, אלא בחירת הכהנים והלויים היא לעולם, ככתוב בכמה מקומות בתנ"ך (כגון שמות כט, ט, ודברי הימים-א כג, יג). על הסיבות לכך ודיון בנושא עיין בספרנו 'שערי היכל' על מסכת זבחים, מערכה רצ"ח, ובפרט הערה 16. 2. הנך מניח ששמאלי אינו יכול לעבוד במקדש. אכן, כך נאמר בגמרא (בכורות מה ע"ב) וברמב"ם (הלכות ביאת המקדש פ"ח הי"א). ברם, אינני בטוח לגמרי שהלכה זו נכונה גם לימינו אנו. בתורה לא נאמר בפירוש שהשמאלי נחשב כבעל מום הפסול לעבודה. לדעת כמה אחרונים (קרן אורה, יבמות קד ע"א  אור שמח, הלכות יבום וחליצה פ"ד הי"ז), הסיבה שהוא נפסל היא על פי הלכה כללית שכהן שיש לו תופעה גופנית נדירה כלשהי - נפסל (כי אינו "איש ששווה בזרעו של אהרן", עיין בכורות מג ע"א-ע"ב). לאור זאת יש מקום לומר, שמאחר שבימינו תפוצת השמאליים עלתה באופן מהותי (ראו אנצי' הלכתית רפואית ערך 'אטר' עמ' 99), הגם שהשמאליים עדיין מהווים מיעוט, יתכן שכבר אינם מוגדרים כ"איש שאינו שווה בזרעו של אהרן". אדגיש שזהו רעיון בוסרי, שצריך יותר עיון ובדיקה הן בהגדרה המדויקת של פסול השמאלי לעבודה והן בבירור השאלה מהי מידת השכיחות שמגדירה מישהו כ"אינו שווה בזרעו של אהרן", ואני עונה כך רק מפני שהדברים עדיין אינם נוהגים הלכה למעשה. 3. בהנחה שהשמאלי פסול לעבודה, כדין הגמרא והרמב"ם, נראה שאימון בכתיבה בימין לא ישנה זאת. אפילו לעניין תפילין, שבהם יש מקור שמחשיב את הכתיבה כנושא מרכזי ("וקשרתם. וכתבתם"), נראה לענ"ד שהעיקר לדינא כדעה שרוב המלאכות קובעות ולא הכתיבה, וקל וחומר לעניין עבודת המקדש, שאין סיבה שלכתיבה יהיה בה משקל מיוחד. ואם מישהו הרגיל את עצמו לעשות את רוב מעשיו בימין - נראה שזה יועיל גם לעניין זה (עיין 'פסקי תשובות' סי' כז אות טו, שכך דעת רוב הפוסקים לגבי תפילין. מסתבר שכך גם לנדון שלנו, אם כי גם בנקודה זו צריך לעיין יותר כדי לקבוע מסמרות).
שאלה: חמץ שלא נמכר כראוי בפסח: מכרתי את החמץ שבביתי וייחדתי לו מקום מסויים. כשמכרתי את החמץ כתבתי את כתובת ביתי אך לא ציינתי היכן. בטעות הושאר חמץ במהלך הפסח מחוץ למקום המיוחד לכך בבית. מה דינו? (ביטלתי את החמץ כדין לפני פסח) מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה היות ולא צוין מקום מיוחד הגוי קנה את כל החמץ שנמצא בבית. הרב חגי בר גיורא
שאלה: חילול שבת בשמירה: אודה לרב אם ישיבני בדברים. אני חייל בשירות סדיר ביחידה לוחמת. בשבת קודש האחרונה, שובצתי לשמירה בש"ג עם חברי לפלוגה שאיננו שומר תורה ומצוות. במהלך השמירה נקראנו במכשיר הקשר, ואני שהייתי קרוב יותר אל המכשיר ניגשתי לענות. חברי הציע להשיב במקומי, וזאת שלא אצטרך לחלל את השבת. סירבתי בתוקף, שלא רציתי חו"ח להביאו בדבר עבירה, ואפילו הוא איננו מקבל על עצמו עול מלכות שמים, והשבתי אני למכשיר הקשר. האם פעלתי כדין?
תשובה: בדיקות קשר הם הכרחיות בצבא ותוצאה של הפקת לקחים. ולכן עשית נכון שענית, שניכם מחויבים באותה מידה ושמירות בשבת הם מצווה, ודוחה את השבת. אויבנו יודעים שבשבת יש כמות קטנה יותר של חיילים והם ניצלו זאת בעבר פעמים רבות.
שאלה: חציצה בטבילה באף ובאוזן: קינחתי את האף בחפזה לפני טבילה לשם עליה להר הבית, לאחר שיצאתי מהמקווה שמתי לב שהאף מלא הפרשות(רכות וקשות), ביום יום אני מקפיד על אף נקי. לכן לא סמכתי על הטבילה הזו. האם היה מקום להקל? האם הוא הדין בלכלוך של האזנים שמקפיד?
תשובה: לשואל, אין להקל בלכלוך באף ובאוזן אלא אם כן הוא בעומק האברים הללו (שו"ע יו"ד סי' קצח סמ"ג ברמ"א וחכמת אדם סי' קכא ס"א).
שאלה: מוצרים שהגיעו מהסופר בטעות: קניתי כמה מוצרים בסופר, ולאחר שהגעתי לבית - התברר לי שלשקית שלי הוכנסו גם מוצרים מהקונה שהייתה לפני. מדובר על כמות קטנה של מוצרים, בעלות מוערכת של 50 ש"ח. מה דינם ע"פ ההלכה? (מייל נשלח לסופר, במטרה לקבל תגובה מהם בנוגע לחפצים).
תשובה: ההנחה הבסיסית היא שמוצרים שהגיעו מהסופר שייכים לחנות, ולכן יש להחזירם לשם. אם מנסיבות המקרה ברור שהמוצרים הגיעו מלקוח אחר הנך מחויב להשיבם למאבד, על פי הסימן של צירוף כל המוצרים יחד. עליך לתלות מודעה בסמוך לסופר ולחדשה שם בהפרש כמה ימים. הנך רשאי להשתמש במוצרים ולרשום לעצמך את ערכם ואם יבוא מאבד שיתן לך את הסימנים תשיב לו את כספו. הרב יואל נויברגר
שאלה: ספק בשיעור השתייה: לכת"ר שליט"א, (יש לציין שלמרות האריכות - השאלה נוגעת למעשה.) האם כאשר יש ספק אם שתה בזמן של שתיית רביעית (כ4 שניות לפי הרב), האם יברך אם ייתכן ששתה בכמה שניות יותר? שכן לכאורה יש פה ספק ספיקא, ספק כמו מי פוסקים וספק האם התחייב כשיעור החמור - מכיוון שיש פה שלוש שיטות עד כמה שבדקתי: 1. בכדי שתיית רביעית (מנהג העולם לפי המשנ"ב, וכפסיקת הרב) 2. בכדי אכילת פרס (גר"א) 3. בכדי זמן שתיית אותו משקה (גינות ורדים) האם יש הבדל בין משקה קר לחם? שכן במשקה קר הספק הוא רק בין 1 ל2 אך במשקה חם הספק הוא בין שלושתם ולכן יש אולי עוד צד להגיד שיברך אם התשובה היא שיברך, האם צריך להחמיר בזמן של אכילת פרס? שכן יש פה ספק דאורייתא של הוצאת שם שמים לבטלה לפי הרמב"ם? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכה אחרונה על משקה מוגז"
תשובה: אין חילוק בין משקה קר לחם, אם אדם שתה פחות מרביעית של מים לא יברך ברכה אחרונה. לא צריך לומר ספק ספקא, אפילו ספק אחד מספיק כדי שלא יברך.
שאלה: צלחות קורל (corelle): כבוד הרב בביתנו יש צלחות בשריות מסוג קורל, (CORELLE) לאחרונה אחד מבני המשפחה אכל באחת מהם עם סכו"ם בשרי אורז חלבי חם (לא יודע אם רותח) הצלחת התערבבה עם שאר הצלחות של קורל והסכו"ם עם שאר הסכו"ם הבשרי,השאלה היא האם יש מקום להקל ולהכשיר את כל הצלחות והסכו"ם מספק או שאין להם הכשרה ואם כן איך יש להכשירם? אשמח לקבל פירוט מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה אם החום היה כ45 מעלות והכלים לא היו מתערבים היה צריך להגעיל אותם. היות שהתערבו השולחן ערוך(יורה דעה קב, ג) פוסק שכלי שנאסר ולא ניכר בטל ברוב. אולם הטורי זהב סובר שצריך להכשיר את כל הכלים. השפתי כהן מקל שלא צריך להכשיר כאשר עבר יום מזמן שנאסר הכלי אלא שטוב להכשיר כלי אחד. לכן מספיק להגעיל צלחת ומזלג אחד. הרב חגי בר גיורא