LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: לדבר על עצמי: רציתי לדעת האם ישנו איסור הלכתי לספר לאשתי דברים רעים על עצמי, אפילו הפשוטים ביותר? למשל, לספר לה שהבוקר היתה לי פחות סבלנות לילדים או שלא הצלחתי לקום לתפילה וכו? לענ"ד הקשר הגלוי והכי אמיתי בעולם הוא יסוד בקשר בין איש לאישה ועל כן רציתי לדעת האם ישנו סיכוי בכלל שהדבר אסור? כמו"כ האם מותר לספר לחבריי דברים שאינם כ"כ טובים על עצמי? ובשורות טובות!
תשובה: לאשתך מותר אך עצתי לך שאל תרבה לזלזל בעצמך, לא בפני עצמך ולא בפני אשתך. הדימוי העצמי שלך יחלש והדבר לא בריא. אם טעית החלט לתקן בינך לבין עצמך, חוץ ממקרים שבהם אתה מרגיש צורך גדול להשתפך בפני אשתך או שאתה זקוק לתמיכתה. בפני חברים תשתדל יותר להימנע מכך.
שאלה: "נבואה שלא התגשמה?": אנו רואים בימינו שמליונים מהגולים ממלכת יהודה כבר חזרו. שאלתי היא על העובדה שביחזקאל פרק טז פסוק נ"ה כתוב: "ואחותיך סדם ובנותיה תשבן לקדמתן ושמרון ובנותיה תשבן לקדמתן ואת ובנותיך תשבינה לקדמתכן". שמשמעו שהגולים מממלכת יהודה יחזרו ביחד עם הגולים מממלכת שומרון, ולא לפניהם. הכיצד? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "נבואה שלא התגשמה?"
תשובה: לשואל היקר, שוב בנבואת יחזקאל איננו מוצאים פירוט של סדר החזרה ותחום זמנה. ואם כוונתך להסברו של בעל ה"מצודת דוד" שם שכתב: ר"ל ובזמן שתשוב סדום ושומרון לקדמותן להיות מיושבות באנשים כשהיו אז תשובי גם את ולא קודם לכן הואיל ולא טובה את מהן. על כרחנו צריך לומר שכוונתו היא ששיבת יהודה ב א ו פ ן ש ל ם לא תהיה לפני שיבת סדום ושומרון. נאמנה
שאלה: כתובה שחתמו לפני שקיעה - הבהרה: אך ראה באר אליהו,סימן מג, ס"ב, לרב זצ"ל, שכותב שלשו"ע זה שטר כשר בעצם ולרמ"א זה כלל לא שטר. וא"כ כייצד ניתן להגיד שזוהי כתובה פסולה!? יש בה חסרון, אך לא פסול ולא עוברים על אסור בנתיים עד שיכתבו כתובה מושלמת. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כתובה שחתמו לפני שקיעה"
תשובה: לכבוד השואל ויקר. יישר כח על ההפניה לדברי מרן הרב זצ"ל סימן מג סק"ט. ולעצם הנידון נראה שאין משם קושיא לדברינו מאחר ואמת נכון הדבר כי לעצם העניין השטר כשר אליבא דהרמב"ם ומרן וכפי שמגדיר הרב שם. אמנם לעניין כתובה אכתי לא יועיל עצם כשרות השטר מבלי יכולת גביית המשועבדים מיניה כתקנת חכמים, ומשום הכי ציינתי לדברי רש"י והנמוקי יוסף לכתובות ז ע"א שטרחו לפרש שכל חיוב לכתובת אישה צריך לכלול שעבוד מלקוחות כפי שיעויין שם. ואחתום הרב נריה אברהמי
שאלה: כתובה עם שם שגוי: הגיעה אלי כתובה שרשמו את שם אביו של החתן על שם מי שגידלו מאז שהחתן היה בן שלוש שנים לא רשמו את שם האב הביולוגי. דעתי להכשיר שלכאורה כך כמעט מפורש בספרו של הרב, באר אליהו, חלק שני, סימן מב אות מב. מה דעתכם? מצפה לתשובה.
תשובה: לגבי נידון שאלתך יש לומר באופן פשוט, שאם מפורסם הדבר שכשקורים את שם החתן עם שם אביו קורים אותו בצירוף שם אביו המגדלו, יש לומר שהכתובה כשרה ואין צורך להכין חדשה. וכשאנו אומרים 'מפורסם הדבר', אחד הקריטריונים הברורים לקבוע את הדבר הוא לבדוק את השם של האב שהוזכר תמיד במעמד העליה לתורה של הבן (החתן) עד כה. כמובן, שאם שמו של האב הביולוגי מפורסם כשם אב החתן, במקרה זה יש להכין כתובה חדשה. דין זה מתבסס על דברי הראי"ה קוק בבאר אליהו שציינת (שם דיבר על גט וכלש"כ לכאן), וכן על דברי אגרות משה באבן העזר חלק ד' סימן כו,ב, ע"ש (דיבר גם על גט). יש לציין שמתוך דברי האגרות משה אנו למדים גם שלכתחילה במקרים שבהם השם של האב מגדל הוא המפורסם יש לרשום את שם האב המגדל בצירוף המילה "המגדלו". הרב אברהם אחיה שוקרון
שאלה: סודה סטרים בשבת: האם מותר להשתמש במכונה שמכניסה גזים למי שתייה בשבת? המכונות של סודה סטרים וכו
תשובה: וברכת ד' אפשר להכין סודה גם במכשיר סודה סטרים, עיין שמירת שבת כהלכתה פ"יא סעי' לה. בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: דיני הרחקות כשיש תינוק: הרב, ב"ה בשעה טובה לפני כחודש נולד לנו ילד ראשון. רצינו לשאול שתי שאלות שבבהן נתקלנו: 1. הילד לא מוכן לישון בעריסה בעגלה והדרך היחידה בה נרדם היא במיטה של אימו. אנו אסורים כרגע, וכשהמיטות מופרדות אנו מפחדים שהתינוק יפול. רצינו לדעת האם יש היתר לחבר את המיטות לצורך כך ולשים בינינו משהו מפריד וכמובן לדאוג שהשמיכות לא יגעו אחת בשניה. 2. בטיפול בתינוק אנו מעבירים הרבה פעמים דברים מיד ליד, כמובן שגם אותו יוצא לנו להעביר מיד ליד. איך אפשר להתמודד עם הלכה זזו?
תשובה: אפשר להעביר תינוק מעל כרית וכדו'. בשעת דחק, כגון: כשהוא סובל וזקוק דחוף להעברה מיידית, דינו כחולה שמותר לטפל בו ולהעבירו מיד ליד.
שאלה: מורה בגיל הרך- האם יש בעיה של קול באשה ביחס לאבות?: ב"ה אני מחנכת בגיל הרך. אנו מלמדים בשיטת ברקאי בה משננים לפי טעמים חלביים ובעצם שרים את הפסוקים. כמו כן יש מדי פעם שירים שאני שרה כדי לרכז את הילדות בשיעור או לצורך מעברים בין נושאים. בתקופה האחרונה היו "ימים פתוחים" בהם הורים יכלו לבוא ולצפות בשיעורים כדי להחליט אם רוצים לרשום את ילדיהם לביה"ס. נכנסו אלי לכיתה גם אבות. האם יש בעיה של קול אשה אם אני משננת בטעמי המקרא או שרה שירי משחק עם הילדות תוך כדי השיעור? כמובן שאין לי מטרה לשיר בפני הגברים וזה פשוט התנהלות רגילה של שיעור והם צופים מהצד (אני משתדלת להתעלם מהם ומעבירה שיעור כרגיל). באחד הפעמים גם מנהל ביה"ס נכנס לכיתה וצפה עם ההורים בשיעור שלי. המנהל אומר שבעבר שאלו את הרב דוב ליאור והוא אמר שזה ר ויש תחושה שהמנהל רואה בעין לא טובה כשמורות מתנגדות. יש מורות שאומרות שלא שמענו את זה ישירות ואולי לא הובן נכון. אשמח לשמוע את דעת הרב בנושא כדי שאדע איך לנהוג להבא. ב מראש.
תשובה: זה לא ממש שירה, זו קריאה עם טעמים. אמנם זה לא מהודר אך אין בכך ממש איסור. לכן זה יהיה מותר.
שאלה: להרים רדיאטור בשבת: לכת"ר שליט"א יש בין הסלון למטבח אצלנו בבית שתי מדרגות. לפני הארוחה יושבים קצת בסלון ואז מתיישבים מסביב לשלחן במטבח, ובסוף הארוחה חוזרים שוב לסלון. האם מותר בשבת להרים ממש (שני אנשים - אחד בכל צד) את הרדיאטור מהסלון למטבח וחזרה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "הגדרת פלטת שבת ורדיאטור לענין מוקצה "
תשובה: זה יהיה מותר, מכיוון שזה נחשב כלי שמלאכתו לאיסור. כתב על כך הרב שלמה זלמן אוירבך.
שאלה: ניקוי ארגז חול של חתול בשבת: לכת"ר שליט"א החתול שלי עושה את צרכיו בתוך ארגז חצץ המונח בחדר השירותים. מדי פעם צריך לעשות את הפעולות הבאות: להרים עם כף פלסטיק (כמו של משחק בים) את הפסולת מהארגז לתוך שקית להוציא שק עם חצץ מהארון ולשפוך חצץ חדש מתוכו אל הארגז ליישר את שכבת החצץ החדשה שנשפכה לזרוק את השקית בפח בחוץ אני משתדל לפני שבת להוסיף מספיק חצץ כדי שבמשך השבת לא יהיה מטרד, אך לפעמים אני שוכח ולפעמים זה לא מספיק. האם מותר בכלל, לכתחילה או בדיעבד, לעשות משהו מהפעולות שהוזכרו בשבת וביו"ט?
תשובה: חצץ זה מוקצה ממש, אין לזה גדר של כלי. ניתן להכין דלי עם חול, ולהשתמש בשבת בחול שבדלי. לגבי פינוי הצרכים - אם זה מפריע לו זה יהיה מותר, כי זה נחשב גרף של רעי. אמנם לכתחילה לא ראוי ליצור גרף של רעי.
שאלה: שאלות כלליות בענייני תפילה: כבוד הרב. ברצוני לשאול אותך מספר שאלות : 1. יש מגוון של בתי כנסת בעיר שלי, אבא שלי מתפלל בית כנסת אחרת שאני מתפלל, אני לא כול כך מחובר לנוסח של התפילה למרות ששניהם מאיתו עדה ספרדי, גם אבא שלי לא אוהב איפה שאני מתפלל לכן אני לא יכול להגיד לו עם הוא יכול לבוא להתפלל שם, האם יש בעיה עם זה שאני מתפלל בבית כנסת שונה?, חוץ מיזה אני מפספס ברכת כוהנים יש עם זה בעיה זה משהו תמידי ז א שאני יזכה שאבא שלי יברך אותי ברכת כוהנים ומצד שני אני מאוד מחובר לנוסח ועם אני יתפלל בבית כנסת שאבא שלי יתפלל אני לא יהיה. מרוצה מה שניקרא. 2.יש לי שרשרת שכתוב עליה " כי מלאכיו יצוה לך לשמור בכל דרכיך, יש בעיה בלשים שרשרת ע פ היהדות, ומותר לנשק את זה, או להכנס עם זה לשירותים? 3.יש בתפילה של שחרית של שבת ברכה שאומרים סוג של מזמור : "אל אדון על כול המעשים ברוך ומבורך בפי כל הנשמה גודלו וטובו מלא עולם דעת ותבנה סובבים הודו " כשאני שר את זה אני לגמרי משתחרר,חשוב לציין שמופיע פעם 1 אלוקינו האם מותר לי להגיד את זה גם בחול סתם בבית או אפילו ביום שבת בבית? 4.אני עוד מעט ב ה מקבל עול מלכות שמים אני צריך להתחיל לדעת הלכות, אני קורא מידי יום שבת קיצור שולחן ערוך, האם יש לך כבודו של הרב אולי המלצה על ספר לפני גיל 13 דרך אגב בתמוז יש לי בית כנסת,אני סוג של חוזר בתשובה השנה חזרתי ב ה התחלתי ללכת לתפילות וממש התקרבתי ככה ליהדות אז לכן מירב השאלות. 5. כול השונה הלכות בכול יום מובטח לו "שהוא בן העולם הבא " ללמוד גמרא נקרא או ללמוד קיצור שולחן ערוך נקרא הלכות? עם הרב שלי מלמד אותי הלכה אני מקיים את המצווה? 6.שכשאני עונה קדיש אני שומע חלק שאומרים יהא שמא רבה. יתברך. וחלק שאומרים עד שמיא דקודשא בריך הוא. 7 מותר לי לישון עם אחותי? או שהיא תנשק אותי או אני אותה הכוונה בלחי. 8.הרב שלי ז א הוא המחנך שלי אבל רוב הבית ספר מכנים אותו כרב הוא מלמד אותי גמרא נביא ושאר מקצועות קודש תנך,תפילין,משנה. עכשיו בשבילי הוא לא הכי רב אני מצטער שאני מדבר ככה כי הוא צוחק עם ילדים יורד עליהם בצחוק וכולם מרגישים כאילו הוא חבר שלהם גם אני. בגמרא מסכת ברכות כז : ב מסופר על תלמיד של רב, כשהוא פונה אליו בגמרא "הבדלת"? ולא אומר לו כבודו הבדיל,ומכאן אנו לומדים שהוא רב חבר זה בדיוק מה שקורה לי עם הרב שלי, מותר לי לנהוג כתלמיד לפי דעתך? 9.מותר לשחק בבלון בשבת,או לנפח אותו? 10.בשבת בבוקר בערב חייב ללכת עם טלית או עם מגבעת? ואם אני מתבייש.?
תשובה: 1.תתפלל בבית הכנסת שאתה אוהב, ומידי פעם תלך עם אביך לשמח אותו. 2. זהו דבר מיותר, תתן את השרשרת מתנה לאחותך. 3. מותר בלי אזכרת שם ה'. 4. פניני הלכה של הרב מלמד. 5. כן. 6. יש כמה מנהגים לספרדים. האחד עד יתברך (כולל), ועל פי המקובלים עד בעלמא. 7. אסור. 8. אתה תתייחס אליו כרב, והרב מתחבר לתלמידים כדי לקרב אותם לתורה. 9. אסור לנפח בגלל הקשירה. 10. לא חובה ללכת עטוף בטלית. מי שהולך יבורך. אין צורך ללכת במגבעת.
שאלה: כיצד לרשום בכתובה כשאבי החתן נפטר: לרב דוד חי הכהן שליט"א. רצינו לשאול שאלה לפי נוהג קהלות הספרדים. 1- כשרושמים בכתובה את שם הכלה ורוצים לברכה: פלונית תחיה, האם זה טוב? כי יחשבו שיש לה שם שני-תחיה? 2- כשאביו של החתן כבר נפטר, האם עדיף לרשום: פלוני בן המנוח פלוני, ולא לרשום פלוני בן פלוני? שנראה שה הולך גם על החתן, כמו שהב"י, חו"מ, מט, ז כותב שאם כתוב בשטר פלוני בן פלוני נר"ו, שיתכן שנר"ו הולך על הראשון ולא על השני.
תשובה: 1. אם רושמים פלונית תחי' בת פלוני נ"י אפשר להבין כי זוהי ברכה לנזכרים היות ומברכים את כולם. 2. לפי הנ יש לרשום פלוני נ"י בן פלוני.
שאלה: טירחה יתירה בשבת: לפי דעת הרמב"ן עה"ת שכותב, שאמרה התורה על השבת, יום שבתון, שיהיה יום שבתון ומנוחה ולא יהיה בו טורח. האם יהיה אסור ללכת בתוך העיר מרחק של שעה הליכה? הליכה לדבר רשות.
תשובה: ח אמרו שאדם לא יטרח, אך אם הוא צריך זאת מותר.
שאלה: צניעות בבגדים צמודים: כמה בעלים שאלו אותי על צניעות בבגדי אישה שהם צמודים. האם לבישת בגדים צמודים שמכסים פיזית את כל הגוף יש בזה אסור תורה ברור? האם יש ראיה מהמקורות הבאים שבבבגדים צמודים יש בכך גילוי ערווה או קרוב לזה? 1- מסוף פרשת יתרו - לא תגלה ערוותך עליו. ובתורה שלימה סוף אות תקסז כתב: אעפ"י שהיו לכהנים מכנסיים איכא גלוי ערוה אלא שהמכנסיים מכסים. 2 - מהגמרא סוף יומא: וראו את הבדים, שלמרות שהיו מכוסים התורה קוראת לזה "וראו", כי היו בולטים.
תשובה: לשואל, אין צורך להאריך בדברים פשוטים. הקובע בעניין זה הוא הסברה וההיגיון הפשוט, וכל אחד מבין שהליכה בבגדים צמודים מגרה ולכן אסורה מצד עצמה לפחות מדרבנן מ"דת יהודית" וגם מן התורה מ"לפני עוור", עיין שו"ת מנחת שלמה חלק ג סימן קג אות טו. על ראיותיך יש להשיב: ברור שמן הדין גבר שלובש בגד כלשהו דינו כמכוסה לעניין אמירת דברים שבקדושה בעצמו או מולו, ורק במזבח החמירה על כך התורה. לגבי הבדים הבולטים בפרוכת אומרת הגמרא ביומא נד ע"א שהם "נראין ואין נראין". כללית, לשון ראיה נאמרה לפעמים על ידיעה, כמו "וירא ישראל את היד הגדולה אשר עשה ה' במצרים", ואין לעשות בזה גזירה שווה אלא לדון בכל מקום לפי עניינו.
שאלה: כיבוד אמא שיחסה אלי לא טוב: אני במצב נפשי לא פשוט. מזה כחמש שנים, המצב של אמא שלי הנפשי נעשה קשה. היא אישה אלמנה וחולה. וגם עם אבא שלי היו רק מריבות. כמה שהיתה עצבנית היא הפכה להיות יותר. במשך הזמן חלק מהכעס שלה מופנה כלפי. אני עובדת בעיר שבה אמי גרה, וגרה במרחק של 40-50 דק נסיעה בתחבורה ציבורית. היא כל הזמן מוצאת תירוצים לכעוס עלי. גם שאני עובדת בעירה ולא קופצת לבקר לפני שאני הולכת הביתה כשאני בעצם ממהרת להוציא את בני מהגן. שאני מגיעה לבקר בשעה שהיא כבר עייפה מדי, כשאחותי שגרה באותה עיר מגיעה לפעמים אפילו יותר מאוחר ממני למרות שבבקרים היא בבית, לא עובדת, ולה היא לא מעירה. בסוכות הגעתי לחג והיא סילקה אותי ולא קיבלה אותי כי היא טענה שאחות אחרת שלחה אותי כמחליפה כי היא הלכה לחמותה, דבר שאינו נכון. כשאני כבר מגיעה, או שהיא לא מתייחסת אלי או שהיא צועקת עלי וכועסת עלי. יצא גם מס פעמים שהגעתי אליה והיא פשוט לא פתחה לי את הדלת. מזה תקופה ארוכה היא לא עונה לשיחות טלפון ממני, בטענה שאני צריכה לבוא ולא להתקשר. לשאר האחים שלי היא כן עונה. אינני יודעת כיצד עלי לנהוג. זה גורם לי להיות עצבנית, ולא פנויה לילדים שלי שגם כך אני נעדרת מהבית כל יום כ-9 שעות. זה מוציא ממני את כל האנרגיות. אליה אני הולכת באופן די קבוע פעם בשבוע. אחיות שלי נמצאות שם כמעט כל יום. גם עליהם היא מוציאה כעס אבל לעיתים הן גם חוות חוויות יותר נעימות איתה. חשוב לי לציין שבעבר הרחוק המצב היה טוב יותר ואני הייתי זו שהולכת איתה תמיד לבדיקות הרפואיות. עכשיו היא לא מספרת לי על בדיקות וגם הזהירה את אחיות שלי שלא יספרו לי כשיש לה בדיקות כי פעם הפתעתי אותה והגעתי. ומצד שני היא טוענת שאני לא דואגת לה כבר! כששיתפתי את אחותי הגדולה, היא טענה שגם השאר "לא מלקקים דבש" ושצריך להבין את אמא יותר ולפנק אותה. היא "כאילו" לא מבינה שבמציאות אמא שלי לא מאפשרת לי קשר בכלל! מה עלי לעשות? אני מרגישה שהניסיון הזה הוא מעבר לכוחותיי.
תשובה: קשה לתת לך עצה מעשית. נראה שכל מה שלא תעשי לא תניחי את דעת אימך. העצה העיקרית היא לא להרגיש אשמה. את משתדלת ומנסה לנהוג כהוגן באימך. אני מניח שחלק מן הכעסים עלייך הם לא עליך אלא הם כעסים שצריכים לצאת על מישהו ואימך משום מה בוחרת בך להיות מקבל הכעסים. תנסי לדמיין לעצמך ברגעים שאימך כועסת עלייך שאת עוברת על ידי הקב"ה סמינריון לרכוש את מידת שפלות הרוח. בכל פעם שאת עוברת סמנריון זה את גם צריכה לאזן את הסמנריון הזה באמירה עצמית על הדברים הטובים שיש בך. אולי תכתבי לך מכתב אישי בו את פונה לעצמך ומסבירה לעצמך את הטוב שבך. בעצם כל אחד מאיתנו צריך להרגיש שהוא בינוני, כלומר, גם מאד טוב וגם מאד צריך להשתדל להיות עוד יותר טוב. אם בעלך יכול לתת לך שטף של מידות טוב ועידוד זה הכי טוב. בשורות טובת
שאלה: יבוש בגדים בשבת מול המזגן: האם אסור ליבש בגד רטוב מול מזגן שמופעל על חום או שמותר והאיסור רק מול גוף חימום כגון רדיאטור?
תשובה: אין לעשות זאת משום מראית עין, שלא יחשדו בו שהוא כיבס את זה בשבת. ח אסרו מה שנאסר משום מראית עין אפילו בחדרי חדרים.
שאלה: כפתורים חלופיים בחולצה מחוץ לעירוב: רציתי לדעת מה דעת הרב לגבי יציאה מחוץ לעירוב עם חולצה שיש כליה כפתורים "חלופיים" שלא בשימוש (כלומר שתפורים בצד הבגד למקרה שיאבד כפתור אחד)
תשובה: היות וזה תפור לחולצה זה חלק מהחולצה.
שאלה: להכריח לעמוד בתפילה ל המדינה: בביהכ"נ שבו אני מתפלל ישנם אנשים שלא עומדים בתפילה ל המדינה ובתפילה ל חיילי צה"ל, בגלל עצלות, או מכיוון שהם חרדים, והדבר חורה לי מאוד. האם יש פסק הלכה המחייב אתם לקום או שצריך להקימם בכוח, או ש רצונו של האדם זה כבודו? (ידוע לי שיש בתי כנסת שמקימים בכוח).
תשובה: אם הם לא מודעים לכך שיש לכבד את אלו שמסרו את נפשם למענם, לא יעזור להקימם שיעמדו כבובה. זו בעיה ערכית שנמצאת במחשבה, אי אפשר להוציא פסק הלכה שיחייבם להעריך זאת.
שאלה: מעשר כספים לפי השולחן ערוך: ידוע שיש מחלוקת האם מעשר כספים זה חובה או רשות. אך לספרדים נראה שדעת השו"ע שזה חובה. בסימן רמ"ט כותב השו"ע: שיעור נתינתה של מצות הצדקה שביאר בסימן הקודם אם ידו משגת יתן כפי צורך העניים כלומר: די מחסורו. ואם אין ידו משגת כ"כ יתן עד חומש מנכסיו מצוה מן המובחר. ואחד מעשרה מידה בינונית. רואים מדבריו שלתת עשירית זה חובה. וכן הכותרת של הסימן הוא: כמה "חייב" ליתן. וכן הכותרת כך בתוכן העניינים בתחילת הספר-שכולם כתבם הב"י. מה דעת הרב?
תשובה: המשך דברי השו"ע שם שמספיק לתת שליש שקל בשנה. ונראה מדבריו שהחיוב של מעשר כספים ממידת חסידות בלבד, כך הבינו הב"ח ובית מאיר. וכתב בשו"ת מהרי"א אסד (יור"ד שלד) "כל מקום שהלכה רופפת בידך פוק חזי מה עמא דבר, וכפי הידוע מדור לדור אך ורק מיעוטין הן יחידי סגולה שנוהגין בזמן הזה ולא רובא דעלמא". ומי שרוצה לנהוג להפריש שיאמר בלי נדר. ועוד נוסיף, שו"ת אבקת רוכל (סימן ג') - מעשר רק ממה שנשאר לאחר הוצאות ביתו (וראה גם יחווה דעת ג,עו) ויש מקילים לתת מעשר כספים לילדיו מעל גיל 6 - עושה צדקה בכל עת ובודאי שכר לימוד לישיבות ולאולפנות. ויש מקילים שמס הכנסה הולך לטובת הציבור משמש למעשר כספים. ויש עוד להוסיף.
שאלה: להרוג גנב שבא במחתרת: גנב נכנס לבית דרך החלון אולם כשראה שבני הבית נמצאים ברח. ועלתה לי שאלה, האם דין בא במחתרת נוהג כיום מדין הבא להורגך השכם להורגו?
תשובה: אין לזה גדר של בא במחתרת, כי הוא לא מתחבא, הוא בעזות נכנס דרך החלון בריש גלי.
שאלה: ברכה בהחלפת מקום : ואם שכחתי לכוון מה אני עושה? או שלדוגמא בירכתי כיוונתי אבל אני לומד בישיבה תיכונית ואני נמצא שם לפעמים עד הערב, אז לכמה זמן הברכה הזאת תופסת? ושבוע טוב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "דיני ברכה בהחלפת מקום"
תשובה: השאלה לכמה זמן מועילה הברכה לא קשורה לדיני שינוי מקום אלא זו שאלה אחרת. הגדר הוא כל עוד מרגיש שאינו רעב או צמא מחמת האכילה שאכל. הבעיה מתעוררת במקרה שאכל מאכל ולא שבע ממנו, כגון אכל פרי, ובאופן כללי הגדר הוא כל עוד מרגיש את האכילה הקודמת ואינו תאב שוב לאכילת פירות. אני מציע לך ללמוד הלכות ברכות מתוך הספר פניני הלכה לרב אליעזר מלמד שהוא ספר בהיר מאוד המקיף את רוב ככל ההלכות והמקרים. בשאלות ברשת קשה לענות על כל המקרים והמציאויות, וכדאי ללמוד הדברים בצורה מסודרת. מהדורה מקוונת של הספר נמצאת כאן באתר. בהצלחה
שאלה: ציפורניים שנפלו על הרצפה: נפלה לי ציפורן על הרצפה ואבדה ואשתי בהריון. מה הדין? כי הבנתי שלפי הקבלה הרה שדורכת על ציפורן יכולה להפיל. אני ישמח אם תחזירו תשובה מהר.
תשובה: אם לא ידוע היכן הציפורן או שהיא זזה ממקומה לא חוששים. לכן, אם נופלת ציפורן יש לטאטא את המקום שבו יש סבירות שהיא נפלה, וזה מספיק.
שאלה: נגינה בתפילת יום העצמאות: כבוד הרב בבית הכנסת בו אני משמש כגבאי עלתה הצעה לקיים את תפילת יום העצמאות בליווי זמר וכלי נגינה - גיטרה, חליל וכו. הקטעים בהם ישתמשו בכלי נגינה הם פרקי התהילים והשירה שלפני תפילת ערבית. האם לדעת הרב הדבר מותר?
תשובה: מנהג ישראל להימנע מנגינה בכלים בתפילה. ניתן לנגן רק אחרי התפילה.
שאלה: בילבול בשמות בכתובה לבני ספרד: לרב דוד חי הכהן שליט"א. רצינו לשאול שאלה לפי נוהג קהלות הספרדים שרושמים בכתובה. השו"ע באבן העזר, קכט פוסל במי שקוראים לו במקום אחד ראובן ובמקום שני שמעון ובכתובה רשמו את שמו: ראובן שמעון. אם רשמו כך: ראובן-שמעון או שרשמו, ראובן שמעון, מה הדין?
תשובה: אם כתוב שם האב ושם משפחה אפשר להכשיר בדיעבד אבל לכתחילה יש לכתוב ראובן דמתקרי שמעון.
שאלה: כבד קפוא מופשר במקרר: כבד קפוא שהוציאו אותו מהמקפיא למקרר והיה במקרר 3 ימים שלמים, האם מותר לצלותו ולבשלו? כי במקרר עד שהופשר עברו בטח כמה שעות ואז הכבד הזה לא שהה 72 שעות בלי הכשר?
תשובה: שלו-ם וברכה, נפסק בשולחן ערוך (יורה דעה ס"ט, ט"ו), שבשר המלוכלך בדמים שנשרה במים 24 שעות מותר לאכלו רק בצלי באש, והרמ"א אוסרו לגמרי. במקרה שלנו, הכבד נשרה רק בדם לכן דינו יותר חמור, כי הדם לא התבטל במים ויתכן שעל פי הש"ך הבשר ייאסר גם לדעת השולחן ערוך. יש להוסיף, שערוך השולחן מקל בכבד אבל רוב הפוסקים לא כתבו את הקולא שלו. לכן, אין לאכול את הכבד. הרב חגי בר גיורא
שאלה: תנ"ך רם - אברהם אהוביה: לרב אני מעוניין להיעזר בתנ"ך רם, תנ"ך שבמקביל למקור, נכתב בשפה בת ימינו. יכול לעזור להבין את פשט המילים והכתוב. מסתבר שכילדים, היה לנו תנ"ך בבי"ס עם פירוש מילים, של המחבר הנ"ל. לא זכור לי שמנעו מאיתנו שימוש בו. האם אפשר? אני שואל מצד שאם חלילה יבוא פרשן או מאן דהוא ויכתוב דברים שלא לפי רוח היהדות, או דברי כפירה חלילה. כמובן שללא קשר ללימוד רש"י או מפרשים מקובלים אחרים.
תשובה: שפת התנ"ך לרבים מהישראלים הפכה לשפה שניה ואינה מובנת, ולכן האפשרות להקל ולחבר לתנ"ך הוא חיובי. התנ"ך המוזכר המובא בשפת ימינו מוכר לי באופן כללי ולא מצאתי בו בעיה כלשהי.
שאלה: בדיקת הכתובה כסגולה: לרב דוד חי הכהן שליט"א. רצינו לשאול על מנהג שרווח, ואולי בחילוף אותיות של מנהג כאן זה גהנם. האם כאשר לזוג אין כמה שנים ילדים או שיש להם הרבה ויכוחים, האם נכון לעשות בדיקה על הכתובה שלהם?
תשובה: הדרכת ח היא שאדם שבאים עליו יסורים יפשפש במעשיו. ואם בין הבדיקות יבדוק גם את הכתובה אין בזה פסול, ופעמים שנמצאו כתובות פסולות בעדים פסולים או קרובי משפחה, ואין פסול אם הבדיקה נעשית ע"י ת"ח אמיתי שלא מחפש טעויות ומברר דבר לאשורו.
שאלה: משלוחים מבורגר ראנץ: לרשת בורגר ראנץ סניפים כשרים וסניפים ללא תעודת כשרות כיון שפתוחים בשבת, לטענתם בכל הסניפים המוצרים זהים ולכן כשרים, האם מותר לי בדיעבד לאכול ממשלוח שכבר הוזמן עבורי מסניף ללא תעודת כשרות של הרשת?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה, יש לחנך את עצמנו לא לאכול דבר שבושל במקום שאין לו כשרות בגלל מספר חששות. א) יש לעודד מקומות שסגורים בשבת. ב) הרשב"א סובר שכלי נאסר בגלל שבישלו בו בשבת. ג) אולי עובדים במקום גויים ויש חשש לבשר שהתעלם מהעין. ד) וגם אם בדיעבד לא נחשוש לטעמים הקודמים, אולי קיים חשש לבישול גויים. יש להוסיף שלא תמיד ברור ברשת מאיזה סניף נשלחת ההזמנה, כי לפעמים מזמינים בסניף מסוים וההזמנה נשלחת מסניף אחר. רק כאשר ברור שלא קיימים החששות של סעיפים ג ו-ד, יתכן שהאוכל לא נאסר בדיעבד. הרב חגי בר גיורא
שאלה: פלאפון שהתקלקל כשהצילו ילד שנפל לים: בטיול משפחתי הגענו לים המלח. בני, שהוא בן 5, נפל למים (לא בעומק ברצועת החוף) וחברי מתוך אינסטינקט התופף להרימו ושכח כי בכיסו נמצא הפלאפון. מכשיר הפלאפון נרטב ושבק חיים ולא ניתן לתיקון מה הדין? מי צריך לממן רכישת מכשיר חלופי?
תשובה: בשולחן ערוך חושן המשפט סימן תכ"ו כתוב שאדם הרואה את חבירו טובע בים מחוייב להצילו ואף הוא מחוייב לשכור אדם (בכסף) שיוכל להצילו -אם הוא לא יכול לעשות זאת בעצמו. דבר זה נלמד מן הפסוק "לא תעמוד על דם רעך" (ויקרא י"ט) וכתב הרא"ש בסנהדרין פרק שמיני סימן ב': "והניצול חייב לפרוע למציל מה שהוציא" זאת אומרת שאם המציל הוציא כספים בשביל להציל את הטובע, חייב הטובע שניצל לשלם לו על כך שאין אדם מחוייב להציל נפש חבירו בממון כאשר יש לחבירו ממון בביתו. דבר זה הובא בטור, וכן הביאו הסמ"ע (על השולחן ערוך) ותמה מדוע בשולחן ערוך לא נזכר פרט זה. אך נראה שלהלכה למעשה הפוסקים הסכימו לחיוב ממון הניצול- שישלם למציל. בנידון שאלתך-יש להסתפק: שהרי מדובר על קטן שברור שאין לו ממון ויש לדון האם הוא יתחייב לשלם בעתיד כאשר הוא יגיע לגיל בר מצוה (עיין בשולחן ערוך אורח חיים סימן שמ"ג וברמ"א שם) כמו כן יש לעיין בכך שאובדן המכשיר הנייד אינו גרם באופן ישיר להצלתו של הילד ויש לדון,אולי מה שחייבו את הניצול לשלם זה רק בממון שגרם בפועל באופן ישיר להצלת חיים ולא שאבד באופן עקיף. לכן נראה להלכה למעשה שראוי לפצות את המציל היקר על נחישותו ורצונו הטוב מכח "דרך ארץ", ואין כאן חיוב ממוני, מן הדין, על ההורים, לפצותו בכל הסכום.
שאלה: מצלמת אבטחה בשבת: אנו גרים באזור חרדי שלפעמים נגרמות פריצות באזור אנו גרים בקומה ראשונה ויש חשש מפריצות התקנו מצלמות אבטחה העובדות קבוע ללא הפעלת נורות פתאום או מכל תזוזה מצלמות אלא קבוע לחלוטין כמו מנורה פשוט הזרם שלה נשאר כל הזמן אותו דבר. השכן צועק ורוטן בשעת התפילה כל יום על בעלי על חילול השבת בפרהסיה ואני אומר לו שאין בזה בעיה והמצלמה תפתח אחרי שבת רק אם חס ו תהיה בעית פריצה וגניבה לא צופים בסרט לעולם אין צורך. כדי שלא תוצר מחלוקת אשמח לקבל את ההלכה בכתב כדי למסור אותה לשכן השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מצלמת אבטחה בשבת - המשך"
תשובה: גם בדרך לכותל ובכניסה אליו פועלות מצלמות.
שאלה: ביצה שנולדה בשבת: לרב, במשנה ברורה "ביצחק יקרא" בסימן שכ"ב ס"ק ב כתב הרב שמבואר בגמרא שהשכים קודם אור הבוקר לא מהני אלא בדאיכא זכר. אמנם, לפי הבנתי את הסוגיה שם משמע שאם לא בדק מבעוד יום תועיל השכמתו גם בדליכא זכר, וכאן דיבר המשנה ברורה באופן שלא בדק מבעוד יום, וכן מובא בשו"ע בסימן תקי"ג. ישר כח גדול
תשובה: כמדומני שהצדק עם השואל. בשורות טובות.
שאלה: ארון שנפל על ידי פועל: משפחה עברה דירה ואחד הפועלים הוציא ארון החוצה. אחרי שזה היה בחוץ כמה דקות זה נפל לא בגלל רוח. הארון עצמו לא כ"כ כבד. האם נכון לחייב את הפועל? אם הפועל מצבו דחוק אז נפטרהו? ואם מצבו דחוק הרבה, אז נשלם לו כרגיל כמבואר בתלמוד מה דעתכם?
תשובה: לכאורה זה פשיעה מצד הפועל, ופועל הוא לפחות שומר שכר, ולכן לכאורה ניתן לחייבו. לא באופן חד משמעי, כי בדיני ממונות יש להיות זהירים ולא לקבוע עמדה חד משמעית לפני ששומעים את שני הצדדים ואת כל הטענות.
שאלה: שם שני בכתובה: בא לידי כתובה של כלה שנקראה בעריסה על שם הסבתא שלה אבל שם זה השתקע לגמרי ולא היו משתמשים בו בשום צורה. בחתונתה כתבו בכתובה את השם שהשתקע ואחריו את השם המקובל. מה הדין?
תשובה: הכתובה ר, שיוסיפו סוגריים סביב שם הסבתא.
שאלה: להיות הכי טוב בהכל: האם בן אדם עם שאיפות גדולות ורצון להיות הכי טוב מכולם מבחינת חכמה (לימודים,מקצוע) ומבחינה רוחנית (גדול בתורה, חזק בהתגברות על היצר).האם זה נחשב חוסר צניעות לרצות להיות הכי טוב בהכל? ואולי אפילו להצליח להיות כזה.
תשובה: המוטיבציה שמונעת מקנאת אחרים ומהרצון להיות יותר מהאחר היא מידה שאינה ראויה ועלולה לגרור בעיקבותיה גאווה. הדרך הראויה יותר היא לאהוב את השלמות מצד עצמה ולרצות להיות כמה שיותר שלם מצד מה שיש טוב בהופעת השלמות בעולם.
שאלה: איך מוצאים מעות בהר הבית: במסכת בבא מציעא בדף כו ע"א כתוב שאם מוצא מעות בהר הבית חולין, והרי אדם לא יכול להכנס להר הבית עם כסף?!
תשובה: עיין שם בתוספות ד"ה "בהר". התוספות שואל את שאלתך ומשיב, שכל האיסור הוא להיכנס עם מעות צרורות ין שכולם רואים ויש בכך מעט ביזוי המקום המקודש אבל להיכנס עם המעות ביד או בכיס (שתי גירסאות בתוספות9 אין איסור.