LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מודעות חב"ד בעיתון "בשבע": זה תקופה מסויימת שאני רואה בעיתון "בשבע" מודעות מטעם הכת של חב"ד המאמינה כי הרבי זצ"ל עודנו חי וכי הוא המשיח. בתחילה סברתי כי זו טעות, אולם, לאחר שנשנה הדבר כמה פעמים, החלטתי לפנות אליכם, ולו בכדי להביע את דעתי הדלה, לענ"ד אין זה ראוי, כי בעיתון המכבד עצמו, המהווה במה לרבנים חשובים, יינתן גם קול למי שבהגותם יש מן הכפירה ממש. לי אישית, זה מאוד הפריע, ואשמח לדעת את דעתו של הרב שליט"א, החשובה לי. הדעת אינה נוחה מלראות באותו עיתון את דבריו של הרב, במדור "רביבים" ודבריהם של רבנים חשובים נוספים, ולהבדיל, גם את דבריהם של כת זו. ההשלכה עלולה להיות קשה, בכך שיחס זה אל הרבי מליובאוויטש זצ"ל, כאילו עודנו בין החיים ועתיד להתגלות כמה"מ, עלול להתקבל כדבר לגיטימי ונכון, ובעיני זו סכנה שאין מבחינים בה.
תשובה: על ההערה.
שאלה: הפצת חכמת הקבלה לכל דכפין : על תשובת הרב שבעצם היא שלוש שאלות אלי. לגבי השאלה הראשונה: "הפצת חכמת הקבלה לכל דכפין" כבר מישהו בשם "אורי" שלח תגובה יסודית עליה ו על תשובת הרב בעניין. לגבי שמירת מצוות והלכה: כל החברים של "בני ברוך" שומרי מצוות. אפילו אלא שמתחילים ורוצים להצטרף לבני ברוך חייבים לקבל על עצמם מיידית את המצוות הבאות : 1) שמירת שבת כהלכתה. 2) טהרת משפחה במלואה. 3) שמירת כשרות. בנוסף בכל הפעיליות של הבני ברוך יש הפרדה מוחלטת בין נשים וגברים שכולל מחיצה גבוהה במשך הארוחות המשותפות. בנוסף לזה כל הנשים חייבות להתלבש בצורה צנועה מאד שכולל מטפחות לנשים נשואות וכל הגברים חייבים לחבוש כיפות משך כל שעות היממה. יש לדעת שבעל הסולם כתב הרבה חומר על תורת הקבלה וחלק גדול ממנו התמקד לא על הקבלה עצמה אלא על מוסר של הקבלה דהיינו החשיבות של טיפוח פינימיות על ידי עיסוק בתורה ומצוות. אני יכול לומר בודאות שהרב לייטמן אף פעם לא אמר שלימוד הקבלה מחליף את המצוות, חס וחלילה, אלא שמי שמוצא קושי להתחיל את המסע להתקרב להקב"ה יכולים להתחיל עם לימוד המוסר של הקבלה על מנת לצבור הארכה לנושא. זה פלא לראות איך דרך הגישה הזאת הוא מצליח לשכנע כל כך חילוניים לקחת על עצמם עול מלכות שמיים אחרי תקופה קצרה של לימוד התורה הפנימית. זה פלא לראות איך כל כך אנשים שלא היה להם שום קשר עם תורה עוסקים בנושא של "ואהבת לרעך כמוך" שבעל הסולם אומר על זה שזה השער להגיע למטרת התורה והיא "אהבת השם ודביקות אליו". אני מקווה שקבלת תשובות הולמות לשאלות הרב ואני מבקש שוב להסיר את הכתם שהוטח על ארגון בני ברוך, להחזיר את השם הטוב לאירגון ולהחזיר את ההסכמה לספר "שני המאורות הגדולים".
תשובה: א. לא מובן לי כיצד ניתן ללמד גברים ונשים יחד (גם אם יש הפרדה) נושאים כה רגישים שהצינעה יפה להם. ב. לא מובן לי כיצד ניתן ללמד נושאים כה עמוקים למי שלא קרא ולא שנה. פנימיות התורה לפני התורה עצמה?!. ג. לא יעלה על הדעת ללמד את פנימיות התורה למי שאין יראתו קודמת לחכמתו ובפרט למחללי שבת ואוכלי נבלות.
שאלה: איך דוד הרג צאצאי שאול?: בתקופת מלוכתו של דוד המלך לאחר שסיים את כל המלחמות, היתה תקופת בצורת קשה שנמשכה שלוש שנים. דוד שאל בה (כנראה ע"י אורים ותומים) לסיבת הבצורת ונענה בכך שהסיבה נעוצה בגלל המלך שאול שהרג את כהני נוב בגלל שחשב שהם משתפים פעולה מאחורי גבו עם דוד (אם כי צדק). דוד לא התווכח עם הגבעונים לרגע כאשר שאל אותם מה הוא יוכל לעשות למענם ובמה יוכל לכפר כאשר דרשו שבעה מצאצאי בית שאול לתלות אותם כדי לכפר על עוון הפרת השבועה שנשבעו בני ישראל בשם ה בימי יהושע. וכך היה. דוד המלך "בחר" את האנשים על לפי שיקולו האישי, ונפלו בגורל האכזרי הזה שני בנים של רצפה בת איה וחמשת בניה של מיכל (או מירב) בת שאול. באיזו זכות לקח דוד בנים שלנו ונתן אותם ככפרות בידי בני אדם, זה לא נשמע שותפות לרצח והפרה של אחד מעשרת הדברות, דוד המלך לא היה מספיק חכם ובעל השפעה שיכל למצוא דרך אחרת מבלי להרוג מבני ישראל, ועוד שהסכים איתם שלא יקברו אותם כמו כל יהודי?
תשובה: פרשה זו היא פרשה מאד קשה. גם לאחר שנסביר אותה עדיין קשה לנו להבין אותה טוב. לפי דברי ח לא מדובר שסתם דוד בחר את צאצאי שאול המלך. הטענה של הגבעונים היתה על כך ששאול ומשפחתו  יש מחלוקת בפרשנים האם היה זה שאול או עוד לפני שאול, שהיו באזור גדעון הרגו רבים מן הגבעונים. סיבת הריגתם גם היא לא ברורה. אולם נראה ששאול חשב שהשבועה שנשבעו להם בימי יהושע אינה תקיפה משום שהושגה במרמה. כחלק מן הפעולות של שאול לטהר את הארץ משרידי הכנענים ראו צורך להרוג את הגבעונים. החשבון של הגבעונים היה עם משפחת שאול. ברגע שעלה שאול להיות מלך הם הרגישו שזכויותיהם כפרטים וכגרים בישראל אינם מכובדים. יש כאן גם חשבון של מעין גאולת דם על כך שהרגו את הוריהם. אולם יש גם שאלה כללית של חילול ה' - הפרת שבועה כללית שנשבעו ישראל לגבעונים - היחס לגרים שמתגיירים אל תוך עם ישראל. ודאי שדוד ניסה בכל כוחו להניע את הגבעונים מלבקש את גאולת הדם בפועל. הוא ניסה לפייס את הגבעונים בכסף וכדו'. אולם הם לא התפייסו. דוד מעצמו לא היה עושה את מה שעשה אולם לאחר שמשמים הסכימו עם תביעת הגבעונים והיתה בצורת גדולה בצורת שאיימה על הקיום של כל עם ישראל הבין דוד שהוא חייב להסיר בצורה ברורה את חרפת הריגת הגבעונים מעם ישראל. לכן נענה דוד לרצונם של הגבעונים. ח מותחים ביקורת על כך שלגבעונים לא היה את הכוח לסלוח. אולם עבירות שבן אדם לחבירו אין הקב"ה יכול לסלוח ללא פיוס שיהיה בן בני האדם. כך שלא יכלו לכפר על העוון ללא פיוס הגבעונים בהוקעת המפירים את השבועה. דוד השאיר את הגופות של ההרוגים כתלויים עד שיראה שהקב"ה התפייס עם עם ישראל. ברגע הראשון שירדו גשמים כאות משמים שהקב"ה באמת התפייס עם עם ישראל, דוד הוריד אותם וקבר אותם כדת וכדין. ח אומרים שבכל אותם שבעה חודשים שהיו תלויים היו כולם תמהים מדוע הם לא נקברים. ואז היו אומרים משום שבני מלכים לא התייחסו כראוי לגרים גרורים. ענין זה גרם לקידוש ה' גדול בעיני ישראל ובעיני הגויים שמסביב.
שאלה: יחוד במקום העבודה: אני עובדת במקום שבו כל עובד רשאי להגיע באיזה שעה שירצה. אני מגיעה מאוד מוקדם(פעמים רבות אני הראשונה שמגיעה). האם יש לחשוש לאסור יחוד, אם כן, האם יש פתרון למצב זה? (אני יכולה לנעול את דלת חדרי - האם זה מועיל, ואם כן האם יש אפשרות לצאת מהחדר למטבח המשותף או לשירותים?) עלי לציין שאין באפשרותי להגיע מאוחר יותר, כי אז אצטרך להשאר לעבוד עד מאוחר מאוד וזה בלתי אפשרי עבורי. כמו כן אציין שהחדרים כולם פתוחים אך הכניסה לקומה נעולה (רק עובדים יכולים להכנס), הקומה יחסית גדולה ואיני יודעת מי נמצא בכל זמן נתון, וכן בכל רגע יכול להגיע עובד נוסף, אם כי ככל שהשעה מוקדמת כך זה פחות סביר?
תשובה: לעניות דעתי אין בזה גדר יחוד כיון שבכל שעה יכול להכנס עובד אחר, אע"פ שככל שהשעה מוקדמת זה פחות סביר, מכל מקום כיון שבפועל יכולים אחרים להכנס אין בזה גדר ייחוד. ומ"מ טוב שתנעלי את חדרך (ולצאת מידי פעם למטבח או לשירותים לזמן קצר אין בזה בעיה).
שאלה: חציצה בין השערות לידיים : ראיתי מישהו שמניח מפית מפה בין הראש של ילדותיו (לבנים שלו יש כיפה כך שזו חציצה מספיקה) לבין הידיים שלו כשהוא מברך את הילדים בליל שבת. האם מנהגו נכון, והאם יש לכך מקור?
תשובה: מעודי לא שמעתי על מנהג זה.
שאלה: יחס בין השתדלות לביטחון: יש נושא כספי שמעסיק אותי רבות. פעלתי עבורו פעמיים, אך ללא הצלחה. האם צריך לנסות פעם נוספת, או שהכישלון בפעמיים הראשונות מהווה סימן להפסיק להתאמץ?
תשובה: לפי התורה צריך ללכת בדרך הריאלית, כלומר: זה שלא הצלחת כמה פעמים, אין זה מהווה סימן למשהו. זה בסך-הכל אומר שעליך לשבת עם עצמך או עם איש מקצוע, ולבדוק היכן טעית בשתי הפעמים הראשונות. לפי התורה לא הולכים אחר סימנים וניחושים.
שאלה: טלויזיה בבית כש"חנוקים": אשתי עקרת בית מבלה את רוב שעותיה עם הילדים ועבודות הבית, עקב מצבינו הכלכלי אין ביכולתנו לעשות מנוי על עיתון או שבועון כלשהו ולכן היא מרגישה מעט חנוקה. האם ראוי במצב זה להחזיק טלוזיה בבית לצורך "התרעננות" מדי פעם בשעות הערב? (יש לציין כי שנינו בוגרי אולפנות וישיבות)
תשובה: עדיף לחפש דברים אחרים להתרעננות ולא להכניס טלויזיה לבית. מטעמים ברורים. כאשר ינהלו את הטלויזיה אנשי חינוך אנשי תורה אז יהיה אפשר ולכתחילה להכניס טלויזיה לבית. נקווה שזה יהיה בקרוב.
שאלה: שאלה מוסרית בין עובדים: אני יודעת בוודאות שהמנהל עבודה שלי גוזל מהבעל הבית שלי. מה לעשות, קשה לי להגיד למנהל שלי את דעתי על מה שהוא עושה, אני לא טיפוס אסרטיבי, ואני מרגישה שבכך אני משתפת פעולה?
תשובה: צריך לעורר את בעל-הבית בדרך מתוחכמת, בצורה כזאת שתגרום לו לפקוח עיניים על הנעשה, וכך תאמרי לו זאת מבלי שנראה שחתרת תחת מנהל העבודה.
שאלה: הקדמת "מעין שלוש" ל"בורא נפשות": ראיתי שהרב פוסק שאם יש לפניו ברכת מעין שלוש וברכת בורא נפשות, צריך קודם לברך מעין שלוש כי יש סוברים שהיא מדאורייתא. והרי ה'שאגת אריה' כותב שלא שייך לומר שלדבר מדאורייתא יש קדימות על דבר מדרבנן?
תשובה: איני זוכר שה'שאגת אריה' אומר דבר כזה, אבל לפי מה שלמדתי בהלכות ברכות נראה שיש להקדים ברכת "מעין שלוש" לברכת "בורא נפשות".
שאלה: נסיעה לטיול באוטובוס מעורב: אצלנו בישוב, לכל הטיולים המאורגנים של הנוער יוצאים באוטובוס אחד, כאשר חצי אוטובוס בנים וחצי אוטובוס בנות. הטיול עצמו נפרד. האם יש בעיה הלכתית לצאת לטיול בכזה אוטובוס?
תשובה: אין זה הידור לנסוע כך, אבל אם אין ברירה ואין תקציב לשני אוטובוסים, ישבו הבנים מקדימה והבנות מאחורה.
שאלה: האם יש גודל פרי שצריך להפריש ממנו?: האם ישנו גודל מסויים שצריך להפריש ממנו, למשל, לא בעיה להפריש מלימון אם יצא לי על העץ רק לימון אחד, אבל אם יצא לי רק תות אחד, שהוא קטן, מה עושים?
תשובה: אין הגדרת נפח מחייבת בתרו"מ, כל דבר שמוגדר כאוכל למרות שאין בו אכילה אבל מכיוון ששמו אוכל הרי זה חייב, ולכן אפילו תות אחד חייב בתרו"מ. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: לימוד תוספות בישיבות: האם בלימודי הבקיאות בישיבות אני יכול ללמוד רק גמרא עם רש"י בלי תוס כי כך אצליח ללמוד הרבה יותר דפי גמרא בבקיאות (למשל במקום עמוד אחד גפ"ת ליום אצליח ללמוד לפחות דף וחצי עם גמרא רש"י), או שמא יש עניין ללמוד דווקא גמרא רש"י תוס, למרות שהיקף הדפים שאלמד יהיה הרבה פחות מאשר בלימוד גמרא ורש"י בלבד. כמו כן ברצוני לציין שנטיית ליבי האישית היא יותר ללמוד גמרא עם רש"י ויותר "לגרוס" דפים מאשר לעיין בכל תוס ותוס, ולימוד הגפ"ת הוא גורם לי לקצת חוסר רצון ללמוד. האם יש מקום להתחשב בזה מצד "אין אדם לומד תורה אלא במקום שליבו חפץ"?
תשובה: תלמד בשלושה מסלולים: מסלול אחד בו תלמד גמרא עם רש"י. מסלול שני בו תלמד גם תוספות, ותקדיש לפחות חצי יום למסלול השלישי, שהוא לימוד הגמרא בעיון, שזהו עיקר הלימוד.
שאלה: צום לאחר טיפולים כימותרפיים: אני לאחר מחלת סרטן, והשפעות הטיפולים הכימותרפיים עדיין מפריעות קצת עלי כשאני רעב, וקשה לי לצום ולהיות רעב. כיצד לנהוג בצום ט באב ובשאר צומות?
תשובה: מהצום הרביעי (יז בתמוז) אתה פטור, ובאשר לצום החמישי (ט' באב) יש להתיעץ עם רופא, ואם לא נשקפת לך סכנה עליך לצום.
שאלה: אלו ואלו דברי אלקים חיים: הרב השיב שהכלל "אלו ואלו דברי אלקים חיים" הוא דווקא במחלוקות שהוכרעו כבר. ולכאורה מהגמרא בחגיגה (ג:) משמע שזה אף במחלוקת שעדיין לא הוכרעה, שהגמ שם אומרת "שמא יאמר אדם היאך אני לומד תורה מעתה, ת"ל כולם נתנו מרועה אחד, אל אחד נתנן פרנס אחד אמרן.אף אתה עשה אזניך כאפרכסת", ומפרש רש"י שאתה צריך להבין סברותיהם ולפסוק. א"כ מבואר לכאורה שאע"פ שלא נפסקה עדיין הלכה, אומרים שהכל זה דברי אלקים חיים?
תשובה: אני אחדד את דברי. הנצי"ב מוולוז'ין בהקדמתו ל'שאילתות' מביא מספר מחלוקות מהמשנה ומהגמרא, והוא שואל: מי צודק? לדוגמא: נחלקו התנאים בדין מלאכה שאין צריך לגופה. לפי ר' שמעון-פטור, אבל לפי ר' יהודה-חייב. מי מהם צודק? מסביר הנצי"ב, שיש פסוקים שהפירוש שלהם ניתן למשה בסיני באופן מוחלט. אבל יש פסוקים שהקב"ה כבר אמר למשה בסיני שהם יכולים להתפרש בכמה אופנים. והכרעת ההלכה למעשה תלויה בסנהדרין. ויכול להיות דור שיכריעו כך, ודור אחר שיכריעו כך. ולכן "אלו ואלו דברי אלוקים חיים", שהפסוקים יכולים להתפרש בכמה אופנים. וכשאין סנהדרין הכרעת התלמוד היא הקובעת, ומסביר הר"ן, שזה מפני שהגמרא מכריעה על-פי הכלל ש"אחרי רבים להטות". ודוקא בגמרא זה תופס, מפני שאז היו רוב חכמי ישראל מקובצים יחד ולמדו יחד, ויכלו להפעיל את הדין הזה של התורה. כיום אי-אפשר להכריע במחלוקות הפוסקים על-פי הכלל "אחרי רבים להטות", משום שהפוסקים לא היו מקובצים יחד. וצריך לדעת שלא כל פירוש הנאמר ביחס לפסוקים מסוימים הם אכן פירושים של תורה. לפעמים הגמרא אומרת על משהו "בדותא היא", כלומר: זו בכלל לא סברא של תורה. ולכן, אין תוקף פרשני והלכתי לפירושים הניתנים לפסוקים על-ידי רפורמים וכדומה, שדבריהם אינם תורה.
שאלה: ה"מאבק" בכפר מימון: שאלה זו היא שאלה של "בדיעבד", אבל חשוב לי להבין אותה. בזמן ההפגנה מאבק בכפר מימון, וגם לאחריה, נשמעו קולות שאמרו שהיה צריך לפרוץ את הגדרות, גם אם זה היה גורם לפיקוח נפש (דבר שאכן היה יכול לקרות). מה לדעת הרב היה צריך לעשות?
תשובה: מועצת יש"ע החליטה בזמנו שלא לפרוץ את הגדרות, מכיוון שהיה להם מידע מפורש שהדבר יביא לשפיכות דמים. במבט לאחור איני יודע להגיד לך כיצד היה צריך לנהוג, מפני שזה מן הדברים שצריך לדון בהם בשעתם, ו"אל תדין את חברך עד שתגיע למקומו".
שאלה: מה לפי האב ומה לפי האם: למה לוי או כוהן זה לפי האבא, ולמה שם משפחה לפי אבא, וגם שעולים לתורה מזכירים שם האב, אבל חולים שמברך מזכירים האם, מה המקור לכך?
תשובה: יחוס לשבטים הוא לפי אב, וכך אומר רש"י על התורה בבמדבר פרק א פסוק ב: "לבית אבתם - מי שאביו משבט אחד ואמו משבט אחר יקום על שבט אביו". בפשטות גם שם משפחה הולך לפי אב, כפי שנראה בתורה. (אם כי היו מקומות בחוץ לארץ שאם האשה באה ממשפחה חשובה,קראו על שמה את שם המשפחה, כך שמעתי מסבי.) לגבי חולה שמעתי מהרב משה חביב שמזכירים שם האם על מנת לעורר רחמים על החולה, כי אמא מרחמת על הילדים. וצער האם מעורר רחמים. הרב אברהם פרל.
שאלה: אונאת דברים בטלפון: האם כאשר אני מבטיח לחזור אל הפונים בבקשות התרמה בטלפון, וזה נאמר מתוך נימוס ללא כוונה כנה, יש משום אונאת דברים?
תשובה: אם הם יודעים שמתכוונים לסרב להם וזה רק בדרך נימוס, אין בזה משום אונאת דברים, ומשנים בזה מפני ה
שאלה: ליל הסדר לבד: אם לאדם (יהודי דתי) אין חברים ומשפחה איפה הוא יחגוג את ליל הסדר, שהרי אי אפשר לחגוג אותו לבד. הוא לא יחגוג, מה הוא יכול לעשות? (הוא בודד).
תשובה: ודאי לא טוב לחגוג לבד, ועדיף לעשות עם עוד אנשים, יש שעוסקים בכך למצוא משפחות שיוכלו לחגוג. על כל פנים ברור לי שהרבה משפחות ישמחו לארח, וצריך רק לפנות אליהם וכן אפשר להעזר באירגוני חסד בקהילה, או קהילה סמוכה, וודאי שיעזרו בשמחה. הרב אברהם פרל.
שאלה: ראש השנה במקום לא יהודי: אני טסה לניו זילנד בתקופת החגים. סידרתי מקום להיות בו עם תפילה ומניין חוץ מראש השנה שכנראה נאלץ לבלות בשטח או בעיירה לא יהודית. רציתי לדעת מהם החיובים ההלכתיים של החג חוץ מתפילה ותקיעה בשופר?
תשובה: כמובן שאת אסורה בעשיית מלאכה, ואם ראש-השנה יוצא בשבת, את אסורה בטלטול חפצים אם אין עירוב.
שאלה: טבעת נישואין שקיבלתי במתנה: התחתנתי לפני כחצי שנה. בטקס הקידושין קידשתי את אישתי בטבעת שניתנה לי ע"י הדודה שלי שגרה בארה"ב. כשהדודה שלי רצתה להביא לי את הטבעת מארה"ב הבהרתי לה (בטלפון) שהטבעת חייבת להיות 100 שלי ולכן היא חייבת להביא לי את הטבעת במתנה גמורה ושלא יהיו לה שום תביעה עתידית לטבעת כי זה כבר לא יהיה שלה. היא הסכימה ושלחה לי את הטבעת ע"י אדם מהקהילה שלה שבא לביקור בארץ. חבר שלי שמתחתן בקרוב אמר לי שהרב שלו אמר לו שיש עניין מיוחד שהוא יקנה את הטבעת דווקא בכסף שלו ושלא יקבל טבעת מאדם אחר כי יש בזה בעיות. האם זה נכון ואם כן מה הדין במקרה שלי?
תשובה: אין צורך לקנות את הטבעת בכסף דווקא גם מתנה גמורה מועילה. הפוסקים הסתפקו רק במי שקונה בהקפה אם הטבעת שלו. מזל טוב.
שאלה: חידוש בגד ללא ברכת שהחיינו: האם ניתן לחדש בגד או תכשיט בימי בין במצרים ופשוט לא לברך עליהם ברכת "שהחיינו"?
תשובה: צריך לברך שהחיינו, ואין ללבוש בגד חדש או תכשיט בלא לברך שהחיינו, אבל בשבתות שלפני ראש חודש אב לאשכנזים, ולספרדים בכל השבתות כולל אחר ראש חודש אב, יש להקל ללבוש ולברך שהחיינו. (על פי מקראי קודש של הרב הררי הלכות בין המצרים פרק ב). הרב אברהם פרל.
שאלה: מחלת קרוהן בצום: אני חולה במחלת מעי דלקתית (קרוהן) שזו מחלה כרונית, ואני צריך לקחת כדורים אשר מונעים את התפרצות ההתקפים שנלווים למחלה (שהתקף כולל כאבי בטן וחום והקאה-ובסה"כ יש תהליך דלקתי בבטן), אם אפשר לשאול מה אני עושה בצום תשעה באב או בצום יום כיפור, האם מותר לי לא לצום כדי לקחת את הכדורים או שאני לוקח כדורים ושאר היום אני אהיה בצום, או שהדבר שקול לדעת הרופא שלי?
תשובה: מותר לך לקחת כדורים גם בתשעה באב וגם ביוכ"פ. הבעיה היא כיצד בולעים אותם, עם קצת מים פגומים. אם הכדור עצמו יכול לפגום את המים, מניחים אותו בתוך כף מים עד שהמים ייפגמו ולבלוע את הכדור עם אותם מים. עליך להיוועץ עם הרופא אם מותר לך לצום.
שאלה: איחור בתפילה בציבור: אנו מתגוררים בישוב קטן ובימי החול מצליחים לגייס מניין בדוחק ובאיחור רב. לעיתים, כאשר מגיע סוף סוף ה עשירי למניין הוא משלים קודם ברכות ק"ש ולפעמים אפילו פסד"ז בדילוגים, והציבור כולו מתעכב. יש חזנים שלא מחכים ומתחילים תפילת העמידה כאשר יש רק שישה. האם נוהגים המאחרים המשלימים תפילתם כהלכה, או שאין עליהם להשלים? האם ניתן לחייב אותם להצטרף למתפללים לברכות ק"ש או לתפילה, והאם על החזן לחכות להם או לא?
תשובה: אם יש לפחות שישה שיעמדו לתפילת שמונה-עשרה ביחד, שאר הנוכחים משלימים להם למנין, אף-על-פי שהם לא מתפללים שמונה-עשרה איתם. ולכן לא צריך לחכות למי שמאחר עד שיגמור להשלים את תפילתו ולהצטרף לציבור.
שאלה: מכונת גילוח במקרה אי נעימות: האם למעשה בחור ישיבה שזקנו לא גודל כראוי, והוא חש אי נעימות עם מראהו, יכול להשתמש במכונות גילוח מן הסוג החדש (בעלת רשת דקה וגמישה), האם יש חילוק בין המכונה עצמה לקוצץ הפיאות?
תשובה: המכונה לקיצוץ פאות כשרה יותר כי אינה מגלחת כמו תער.
שאלה: שילוב אצבעות מותר?: קראתי באחד מעלוני השבת כי לא ראוי ע"פ הקבלה לשלב אצבעות כי יש בכך עירוב של "דין" ו"רחמים". שילוב האצבעות היא תנוחה שאני מאד רגילה אליה והיא מרגיעה אותי. מאז שקראתי את הדבר, אני נלחצת כל פעם שאני שמה לב שאני בתנוחה זו. האם עלי לחשוש משילוב האצבעות, האם גם אני שאיני מבינה בקבלה צריכה להמנע משילוב האצבעות או זה ר?
תשובה: נכון שע"פ הקבלה טוב להקפיד שלא לשלב את האצבעות זו בזו מהטעם שכתבת בשאלה, אבל כיון שע"פ הפשט אין בזה איסור, לכן אם אפשר להקפיד בכך טוב להקפיד ואם קשה הדבר מאוד אפשר לסמוך על הפשט ולהתיר.
שאלה: חתונה בגיל צעיר?: אני בחור בן 17, תמיד ידעתי ואמרו לי שאני בוגר מגילי. יש לי חברה כשנה ולפני חצי שנה החלטנו שאנחנו מקפיאים את הקשר למשך שנה. לאחרונה נפגשנו במקרה, וחשבנו ברצינות על המשך דרכנו (ישיבה שרות לאומי לימודים) ואני לא יודע מה לחשוב, ברור לי שאני רוצה להתחתן איתה למרות גילי הצעיר (אני באמת שונה מאחרים), ואנו מתלבטים מה הכי טוב בשבילנו, האם להתחתן בסוף שיעור א זה לא מוקדם מידי, האם תוך כדי צבא זה לא יפגע בבניין הזוגיות, ואולי אחרי צבא זה כבר יותר מדי זמן למשוך את הקשר, (היא בטוח הולכת לשנת שירות) מה הרב ממליץ?
תשובה: אני ממליץ להקפיא את הקשר לעוד שנה וחצי כלומר לפסח של שנה א' בישיבה. ואם עדין שניכם תרצו להתחתן תוועצו אז בר"מ שלך באותה ישיבה מתי להתחתן. בכל אופן אם החברה תחשוב בסוף השמינית שהיא רוצה להתחתן מוקדם מוטב שתמשיך מיד בלימודים ולא תלך לשרות לאומי. וזה גם יעיד על בגרותה.
שאלה: פסילת "נוהל שכן": שופטי בג"ץ פסלו בפס"ד את מה שמכונה "נוהל שכן", אין ספק גם לדעתם שדבר זה (האיסור) מגביר את הסכנה לחיילנו. א. מהי דעת תורה בעניין, ואם ניתן לקבל מקורות לכך? ב. האם נכון להורות לציבור להמשיך ולסכן חייו יתר על המידה, שהשלטון לא נותן לו לחייל להגן על עצמו ושולח אותו "כצאן לטבח" ממש? ג. ייתכן שבכך שהרבנים לא מגיבים לפס"ד מעין אלו ולא נותנים הוראות לחיילם השייכים לציבורים שלנו הם נותנים רוח גבית לשלטונות להמשיך ולהפקיר את החיילים כי אין שום התקוממות, נגד פסק זה?
תשובה: זה ברור שהמוסר של הבג"ץ אינו המוסר של התורה. רחמנות על אכזרים היא אכזריות על רחמנים. ולפי הבנתי על פי התורה אין היתר להסתכן כדי להמנע מלפגוע באזרחים תומכי טרור ובני משפחותיהם.
שאלה: תרי דרבנן בצורך מצווה בשבת: בתשובה לשאלה כתב הרב שאין לכבות אזעקה שהופעלה בשבת בתוך בית כנסת אפילו בשינוי. ברצוני להבין, הרי ישנם הרבה רבנים והרבה דעות שאומרים שכל איסור חשמל (שלא בנורה) הוא מדרבנן, וגם עשיית מלאכה בשינוי היא מדרבנן, אם כך יש כיבוי האזעקה בשינוי הוא תרי דרבנן, ולשם התפילה זה גם מצווה וגם צורך. האם לא מותרים תרי דרבנן במקום צורך ומצווה?
תשובה: לאור פסיקת ה"משנה-ברורה", שבמקום שיש נר המפריע לרבים לישון מותר לכבותו, גם כאן יהיה מותר לכבותה אם האזעקה מפריעה לרבים לישון.
שאלה: הפסקה באמצע לימוד תורה: לפעמים קוראים לנו באמצע לימוד דף יומי לענות ולהשלים מנין עבור מישהו שאומר קדיש באזכרה או ביארצייט. האם יש להפסיק את הלימוד או יש בכך ביטול תורה?
תשובה: אין להפסיק את הלימוד לצורך זה, העוסק במצוה פטור מן המצוה.
שאלה: קניתי מכונית עם בעיה במנוע: קניתי לא מזמן מכונית ישנה מחבר לעבודה שתיאר לי את מכוניתו כאמינה ללא בעיות מיוחדות במנוע (הוא אמר שיש כמה בעיות לא רציניות) נסעתי עם האוטו כ-4 חודשים והאוטו בחר לעשות בעיות, התיעצתי עם שני מוסכניקים ואמרו לי שיש לעשות תיקון במנוע בסביבות ה-3000 ש"ח ואולי אף להחליף את כל המנוע (כדברי אחד מהם), דיברתי עם אותו מוכר והוא אמר לי שגם הבעלים הקודמים לא ידע מבעיות אלו והוא תיאר לי את האוטו על פי הטיפולים האחרונים שהוא עשה, האם עליו להשתתף בהוצאות התיקון?
תשובה: במכונית ישנה כיוון שיש בלאי גדול וטיפולים רבים יותר המחיר נמוך ביותר. לכן אדם צריך לקחת בחשבון שיש סיכוי שדברים עוד יתקלקלו ומשום כך הוא משלם מחיר נמוך בהשואה למכונית חדשה, מה עוד שהמוכר הזכיר שיש כמה בעיות, אף שאמר שהם לא רציניות יש פה הזנחה מצדך, שעליך היה לבדוק מה רמת הקלקול. פעמים יש קלקול שעכשיו הוא לא רציני, אך לאחר ארבעה חודשים יש סיכוי שהוא ישבית את הרכב. הרב תומר ישראלי
שאלה: לכבות אור בשבת: הדלקתי בטעות את האור בשבת אלא שהשעון שבת היה כבוי ולכן האור לא נדלק. האם לכבות את האור בשינוי לפני שהשעון שבת ידליק אותו?
תשובה: אפשר לכבות את האור בשינוי לפני שהוא נדלק שוב.
שאלה: מישהו שבר את הקולטים: אני שוכר דירה. גילתי שמישהו שבר את הקולטים בדוד השמש שלי. ניסיתי לברר מי, אך ללא הצלחה. שאלתי היא, מי צריך לשלם על התיקון. אני או בעל הבית?
תשובה: דין זה תלוי במחלוקת הפוסקים האם יש עליך חיובי שמירה או לא, ולכן הדין הוא שאף אחד לא יכול לדרוש מהשני להוציא מכספו על מנת לתקן, או לשלם לחבירו שתיקן כבר  ועיין בהסבר לתוספת פרטים. הסבר: באופן כללי השוכר חפץ מחבירו חייב בשמירתו ואם לא שמר כראוי והגיע היזק לחפץ הרי הוא חייב לשלם את ההיזק. אמנם יש דין מיוחד בשמירה על קרקעות שהשומר פטור אלא אם כן התחייב במפורש לשלם אם הדבר יוזק, ועשה על כך קנין. בדבר המחובר לקרקע כגון הבית עצמו וכן הקולטים וכיוצא בזה, יש מחלוקת גדולה בפוסקים האם דינם כקרקעות או כמטלטלים לעניין חיובי שמירה, ולכן הדין הוא שהמוציא מחבירו עליו הראיה, וכיון שהשוכר הוא מוחזק בכספו, לא ניתן להוציא ממנו ממון מספק והוא פטור מלשלם. אמנם באופן זה גם השוכר לא יוכל לדרוש מבעל הבית שיתקן לו את הקולטים מכספו, מהטעם הנ"ל, והמצב יישאר כפי שהוא עד שמשהו יעדיף לתקן מכספו. בכל זאת אם בחוזה השכירות שלך היה מפורש שבעל הבית משכיר לך דירה עם דוד שמש, ואתה לא שילמת לו מראש את שכר הדירה למשך השנה, יש בזה מחלוקת האם תוכל לתקן מכספך ולקזז מדמי השכירות של החודשים הבאים.  אם בחוזה לא היה מפורש שבעל הבית משכיר לך דירה עם דוד שמש, אז גם אם התקלקלו הקולטים מחמת אונס או שימוש סביר, אין הבעלים חייבים לתקנם לשוכר, ובמקרה כזה אם השוכר יתקן על חשבונו את הקולטים אז רק לכשיצא מהדירה יוכל לתבוע מהבעלים ת מסוים עבור מה שתיקן לו, כיון שהשביח לו את הנכס, וישלם לו הבעלים לפי שבח או לפי הוצאה, ויש בזה עוד פרטים שאין כאן המקום להאריך. בכבוד רב, הרב יוסף ללום.
שאלה: חפצים מתחת למיטה: ראיתי בהלכה שיש איסור לשים אוכל מתחת למיטה מפני רוח רעה, האם מותר להכניס דברים אחרים מתחת למיטה (שמיכות, בגדים וכו )?
תשובה: השולחן ערוך (יורה דעה סימן קטז) כותב שאסור להניח תחת המיטה אוכלים ומשקים משום סכנה. שאר חפצים מותר להניח תחת המיטה. (ציץ אליעזר חלק יט סימן נו)
שאלה: יום הולדת בימי בין המצרים: לחברה שלי יש יום הולדת בסוף חודש תמוז. האם מותר לקנות לה מתנה, שמן הסתם תשמח אותה מאוד?
תשובה: קני לה מתנה עוד השבוע לפני י"ז בתמוז.
שאלה: "על יהודה ושמרון תהיה מלחמה": מה הרב צבי יהודה התכוון באומרו "על יהודה ושמרון תהיה מלחמה"?
תשובה: הרב עצמו נשאל על כך ולא רצה לפרש את כוונתו, על כן בודאי שאני לא אוכל לפרש. מכל מקום הוא חזר על אמירה זו כמה פעמים כנראה שסבר שצריך לומר זאת.
שאלה: קבלה שהתקלקלה: קיבלתי על עצמי לעשות הפרשת חלה כל שבוע, וב"ה אני זוכה לאפות חלות לכבוד שבת. פעם אחת קרתה לי תקלה, ואחרי שהפרשתי מהחלה, בשלב האפיה, נשרפו לי החלות ולא ניתן היה להינות מהם. האם יצאת לידי מצוות הפרשת חלה שקיבלתי על עצמי, או שהייתי צריכה להכין שוב את החלות?
תשובה: יצאת ידי קבלתך, שכן בשעה שבה צריך להפריש חלה, הכל היה ראוי וטוב.
שאלה: כולם אקדמאים?: אני מסכימה עם דברי הרב בקשר לשירות לאומי אך מה שמפריע לי הוא שמדברי הרב נראה כאילו כולם צריכים להיות אקדמאיים. אך מה עם לחיות בצניעות, האם חובה להיות "עשירים", בוודאי שצריך לעשות השתדלות ואין אידיאל להיות עני אך האם כולם צריכים להיות אקדמאיים?
תשובה: את צודקת, בוודאי שלא כולם צריכים להיות אקדמאים. אולם מי שכשרונו מתאים לכך, ואין הדבר מתנגש עם המגמות היותר חשובות בחיים, כמו אמונה, מצוות ומשפחה, אזי ראוי שיגשים את כשרונותיו, לשם שמיים, כדי לקדש את ה'.
שאלה: חיתוך מקום השחיטה: שמעתי על מנהג של אי אכילת החלק בגרון-העוף הקרוב למקום בו הוא נשחט, וכן שלא נוהגים לאכול את קצות הכנפיים. האם יש לזה מקור?
תשובה: אין לזה מקור בהלכה, אולי זה תלוי במנהגי עדות.
שאלה: הורי פוגעים בחינוך אחותי!: כבר זמן מה אני מתנגד לחינוך שהוריי נותנים לאחותי (כיום בת 14), זה מתבטא בכך שנותנים לה (לטעמי) יותר מדיי חופשיות, ובין היתר נתנו גם לה גם ללכת למסיבות (זה באמת היה הדבר שפשוט שבר אותי). אני בתור נער רואה לאיזה דרך אחותי הולכת, אולי יותר מהם, בגלל שאני מכיר את סוג הילדים שהיא מסתובבת איתם ואני יודע שרוב הבנות בדרך זו יוצאות לא כל כך צנועות בלשון המעטה, ואני פשוט לא מסוגל לראות את אחותי יוצאת כזאת. ניסיתי להסביר לאימי כמה פעמים אבל זה פשוט לא עוזר, וכיום אני פשוט לא יכול לסבול את זה. מה עליי לעשות, חשבתי כבר מספר פעמים פשוט לדבר איתם בדברים קשים, אבל אני מפחד לעבור על כיבוד ההורים (שממלא נפגע קשות אצלי בגלל זאת, ואני מודע לכך שאני מסוגל להגיד דברים באמת קשים לפעמים לאנשים, גם אם אלו הוריי). אודה לרב אם יוכל לייעץ לי מה לעשות?
תשובה: אם אתה לא מסוגל לדבר בצורה עניינית ונאותה אזי אתה גם לא תצליח במשימה חשובה שמוטלת עליך. אתה חייב למצוא מישהו אחר כגון רב שכונה, חבר של ההורים חבר שלך וכד' שידבר איתם. רק אם אתה מרגיש שתוכל לדבר איתם חזק וענייני דבר איתם. זכור, הצלחתך אינה קשורה למידת החציפות או ח"ו הסלידה מהוריך. להיפך, זה מונע ממך להצליח. רק מתוך אכפתיות אולם ידיעת מקומך תצליח במשימתך.