LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: רכוש גוים בפינויים: במספר פינויים של מאחזים בזמן האחרון, וכן בבית ה נוכחנו לראות את הנוער שלנו זורק את כעסו על רכושם של הפלסטינים - פינצ ור רכבים, שריפות, זריקת אבנים וכו. 1. האם דבר זה אינו חילול ה אדיר (במיוחד כאשר כלי התקשורת מלאים בהשמצתנו)? 2. האם מותר בכלל לפגוע ברכוש של גוי בגלל שהוא גוי? 3. אם באמת יש בעיה, מדוע איננו שומעים את מנהיגי הדור מוחים על העניין?
תשובה: 1. חילול השם הוא במה שמפנים את המאחזים, שממשלת ישראל במקום לעודד התיישבות יהודית בארץ ממשיכה לקיים את המדיניות של הספר הלבן. אני חושב שגם הבריטים לאחר שעלה ישוב לא פינו אותו. החילול השם הוא בכך שעם ישראל שחוזר לארצו שולח את המשטרה שלו לפנות יהודים. אם היה מדובר בבעיה של תוכניות מתאר - זה משהו אחר, אבל סתם מתנגדים להתיישבות משום שהגויים מבחוץ מתנגדים לכך שיהודים יתיישבו, משום שהנשיא של המעצמה המערבית לא רוצה, משום שהערבים רוצים שהארץ תחרב ותוסגר להם. החילול השם הוא הפוך, ע"י מי שעושים את ההרס. 2. סתם כך אסור. צריכים לבדוק מה השיקולים של אותם אנשים שעושים זאת, הם לא מסרו לי את השיקולים שלהם. השאלה אם זה באמת נכון או שזה רק פירסומים של כלי התקשורת שיש להם איזו הנאה סדיסטית להכפיש את המתיישבים. אולי זה איזה שתול שלהם שעשה את המעשים. כבר קרה כמה פעמים ששוטרים עושים כל מיני צעדים חריגים ואז מכפישים את המתנחלים שהם פגעו בשוטרים וכדומה. קודם כל צריך לבדוק אם זה מאה אחוז נכון.
שאלה: מיקום החזן בבית הכנסת: אני מתפלל זה עשרות שנים בבית כנסת המתפלל בנוסח ספרד אשכנזי כאשר החזן עומד לפני העמוד בקידמת בית הכנסת. בימים האחרונים החליטו מספר חברים, והעבירו החלטה בוועד בית הכנסת, כי לצורך שמיעת החזן יותר טוב, ועל מנת לראות אותו, יתפללו מעתה מעל הבימה. וותיקי בית הכנסת התרעמו ביותר על שינוי זה אשר גורם לוויכוח כל שבת מהתחלה. (ביום חול הרוחות רגועים כי מתפללים לרוב מקדימה). רב בית הכנסת אמר שלדעתו אין לשנות את מנהגי התפילה כולל המיקום אולם הסבר הילכתי כולל מראה מקום לא קיבלנו. האם ההלכה מתייחסת לבעיה כזאת, וכמובן האם יש פסק הלכה בנושא זה? אשמח ליידע את וועד בית הכנסת בהלכה כולל מקורות ולשכנע את הצד הצריך שיכנוע בהתאם לפסק שאני מקווה לקבל מכבוד הרב.
תשובה: יהודי אשכנז נוהגים שהחזן עומד מקדימה. אצל אחינו הספרדים זה לא ככה והם באמת מתפללים באמצע. אם עושים את זה כי לא שומעים את החזן זה משהו אחר, ויש מקום לשקול שבמקרה כזה זה לא נקרא שינוי מנהג, אבל לכתחילה לשנות את מנהג יהודי אשכנז. בדורות הקודמים היתה בזה בעיה של "ובחוקותיהם לא תלכו", שלא לחקות את המתרחקים מתורת ישראל. מקורות על העניין: יש ספר שהוציאו מכון הרבנים של קרית ארבע, ויש ספר של הרב וייס - "תפילה כהלכתה", עיין שם שיש התייחסות על הנושאים האלה.
שאלה: יהדות ודמוקרטיה: האם יהדות ודמוקרטיה הם ערכים סותרים?
תשובה: קודם כל צריך לבדוק למה מתכוונים כשאומרים דמוקרטיה, האם יש מגבלות או שהרוב יכול להכריע כל דבר. אצלנו בתורה יש ערכי נצח, ערכים שלא ניתנים לשינוי גם בהצבעת הרוב. בפרשת משפטים נאמר "לא תהיה אחרי רבים לרעות", כלומר: אם ברור לך שהדבר אינו טוב אלא רע, גם אם הרוב אומר אחרת, אתה אל תעשה אותו. לכן לגבינו, אפילו אם הכנסת או כל גורם אחר יעשו חוק שנוגד את התורה (אצלנו מהו "טוב" ומהו "רע" לא הרחוב מכתיב ולא נבחרי הציבור אלא התורה), ברור אצלנו שכל חוק שסותר את דיני התורה - התורה היא מעליו כי יש ערכי אמת. תיאורטית בדמוקרטיה הרוב יכול להחליט להשמיד את המיעוט, וזה יהיה חוקי כי הרוב החליט! אבל אצלנו יש ערכי נצח שלא ניתנים להחלטתם של בני אדם. לכן אצלנו התורה היא מעל הדמוקרטיה, ובכל התנגשות שיש בין תורה ובין מה שמכונה "רצון העם" - ברור אצלנו התורה מעל, ואם הרוב יחליט לכוף את דעתו, לגבינו זה נחשב כמו גזירה ויש מצבים שיהודי חייב לספוג, אפילו אם ישפטו אותו ויכניסו אותו לבית סוהר. התורה אצלנו אינה בילוי אלא ערך שאנחנו הולכים לאורו. יהודי במצבים מסויימים חייב למסור את נפשו. רק במקרה של ספק "אחרי רבים להטות" - הולכים אחרי הרוב, כי יש להניח שהרוב אינו טועה, אבל אם ברור לך שהרוב טועה, לא שייך שהרוב יחליט.
שאלה: ביכורים משבעת המינים: האם הביכורים הינם רק מפרות שבעת המינים, אם כן, כיצד היו מביאים אותם בתקופה זו, הרי כרגע אין פרות משבעת המינים שבשלים ומוכנים לאכילה (הרימון עכשיו פורח, התאנה טרם הבשילה, ורק החיטה מוכנה)? האם היו מביאים פרות אחרים?
תשובה: הביאו כעת רק חיטה ושעורה, והקריאה הייתה בפעם הראשונה, לאחר מכן כשהביאו שוב הרי שלא קראו עוד אלא הביאו ללא קריאה. לא הביאו פירות אחרים אלא כקישוט. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: סעודת בר מצווה: ברצוני לדעת האם יש עניין מיוחד בעריכת סעודת בר מצווה ביום ההולדת עצמו, בנוסף לסעודה ולארוע שאנו עורכים בשבת יחד עם הקריאה בתורה של פרשת בר המצווה?
תשובה: היום בו אדם נעשה בר מצוה הוא היום העיקרי, בו הוא נכנס למצוות. היתר הם טקסים חשובים אולם הם טפל לעיקר.
שאלה: שירות קרבי או ע : בחור שהוריו מתנגדים בכל תוקף לכך שישרת בשירות קרבי מדאגתם לשלומו ויש חשש שיחלו מדאגה (אמנם זה מקרה קיצוני). האם מותר לוותר על לימוד תורה לאחר שנתיים בישיבה ולהתגייס למסלול "ע " (כמובן להמשיך ללמוד בזמן הפנוי), ע"מ לקיים מצות כיבוד הורים, או שיש להמשיך בישיבה עוד שנה שנתיים ואז להתגייס לקרבי במסגרת הסדר בניגוד להסכמתם?(יש לציין שאין מסלול אחר-למעט השתמטות- מאחר שיש לי פרופיל קרבי ללא נסיבות מקילות)
תשובה: כיום לאחר ארבע שנות לימוד בגיל עשרים ושנים אפשר ללכת לצבא על פי חוק טל ולא מחוייבים לשרת שרות קרבי. כך שגם תוכל ללמוד תורה וגם לקיים כיבוד הורים.
שאלה: חילול נטע רבעי משני מינים: יש לי מספר עצים מסוגים שונים אותם נטעתי בט"ו בשבט שלאחר הגירוש מגוש קטיף. הפירות המבשילים כעת הם פירות שחנטו לאחר ט"ו בשבט האחרון, כלומר, הם פירות של השנה הרביעית. האם אפשר לחלל ממין אחד על מין שני (תותים על אפרסק לדוגמא), והאם אפשר לחלל את הפירות שעל העץ גם אם לא הבשילו עדיין?
תשובה: א. אין לחלל ממין אחד על השני, אלא לקחת את התותים (אני מבין שמדובר בתותי עץ, יש להזהר בהם מאד מחרקים) ולחללם, וכן את האפרסקים ולחללם. ב. אין לחלל אלא בתלוש. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: השראת שכינה על עשר נשים: למה נשים לא יכולות להשלים מניין? כבר ראיתי תשובה שכתוב שצריך עשרה כמו עדה - כמו עדת המרגלים - עשרה דווקא. אבל בכל זאת, מה הטעם היותר עמוק לאסור לצרף נשים למניין? למה השכינה שורה דווקא על עשרה גברים ולא על עשר נשים או עשרה גברים ונשים?
תשובה: חכמים תקנו תפילה במניין של גברים דוקא כי לא רצו לחייב נשים בתפילה מחוץ לביתן.
שאלה: לספר על דברים שנעשו בעבר: האם בהכרות למטרות חתונה צריך לספר על דברים שנעשו בעבר? כמו למשל שמירת נגיעה.
תשובה: דבר שיכול להיות עם השלכות לעתיד יש צורך לספר. דברים שהם היו בעבר אולם התנתקת מהם ואין להם השלכות לעתיד אין צורך לספר.
שאלה: נישואין עם חרדי: אני דתית לאומית. הכרתי בחור מרקע חרדי שאופיו ואישיותו לטעמי. כיצד ניתן לדעת אם הזיווג משמיים במידה וקיימת התנגדות נחרצת של הורי בשל הרקע החרדי שלו? אני חשה שהחלטת הורי מונעים משיקולים חברתיים. אשמח אם תאיר עיני בנושא.
תשובה: הבסיס של בניית משפחה צריך להיות בנוי על מטרה משותפת של שני בני הזוג, איזה חיים הם רוצים לבנות, למה הם חותרים, מה יהיה האופי של הבית ואיך יהיה חינוך הילדים, ואם בזה אתם מאוחדים אני מניח שההורים לא יעכבו. החשש של ההורים הוא שמא אין בסיס מאחד וזה לא טוב.
שאלה: כוונה בתפילה: ראיתי ב"ילקוט יוסף שאדם צריך לכוון בכל הברכות בתפילת 18. אני משתדל לעשות כהנ"ל ויש ברכות שאני לא מבין כמו "על הצדיקים" "שים " "השיבנו". א. אם לא הבנתי את הברכות הנ"ל יצאתי ידי חובה? ב. אשמח מאד עם הרב יסביר לי את הברכות הנ"ל.
תשובה: מעיקר הדין, אדם שלא כיוון בברכות בתפילת שמונה-עשרה, אם כיוון הראשונה, שהיא ברכת "אבות", יצא ידי חובה ואינו חוזר ומתפלל. ואם גם באבות לא כיוון, דעת המחבר שצריך לחזור ולהתפלל. אך אין נוהגים כך אלא כדעת הרמ"א שאינו חוזר בגלל חסרון הכוונה שכן סביר שכשם שלא כיוון בפעם הראשונה כך גם לא יכוון בפעם השניה. מכל מקום עיקר הכוונה היא הבנת המילים שהוא אומר בשעת התפילה. ובברכת "על הצדיקים" אנו מתפללים שיהיה חלקנו עם החסידים והצדיקים עובדי ה' ושנזכה לקבל שכרנו איתם. ברכת "שים " היא על הטובה שבברכות והוא ה וברכת השיבנו היא תפילה שהקב"ה יסייע בידינו לשוב אליו ולהתקרב אליו.
שאלה: צדקה לאחותי- חלק ממעשר?: אחותי אם חד-הורית לילד, גרושה, המשתכרת 4000 ש"ח בחודש ומקבלת מזונות של 800 ש"ח. יש לה לשלם כל חודש משכתנא בסך 2500 ש"ח והוצאות חינוך לילד 1200. האם נתינת צדקה קבועה מהמשכורת שלי לאחותי תיחשב למעשר?
תשובה: אם אחותך זקוקה לכסף, ודאי שמותר ואף מצוה יש בזה משום עניי עירך קודמים וכ"ש בני משפחתך.
שאלה: קדיש על חבר: יש לי חבר שנפטר ואני מרגיש ממש קרוב אליו, האם אני יכול להגיד עליו קדיש ביום השנה לפטירתו?
תשובה: אם הינך יתום, שממילא יכול לומר קדיש, אין בכך שום בעיה. אך אם יש לך אב ואם, אי אפשר לומר קדיש ללא רשותם.
שאלה: קשר כפול בנעל בשבת: אם קשרתי קשר כפול בנעל לפני שבת ובשבת רציתי לחלוץ את הנעל, האם מותר לי לפתוח את הקשר? ומה הדין אם קשרתי בטעות קשר כפול בשבת עצמה, האם גם אז מותר?
תשובה: קשר כפול מוגדר בהלכה כקשר של קיימא, ואסור מן התורה לקשור קשר זה. והכלל הוא שכל קשר שאסור לקשור אותו בשבת, אסור אף להתיר אותו בשבת, ואין זה משנה מתי נעשה קשר זה. לכן, גם אם קשרת קשר כפול לפני שבת, אין שום היתר להתירו בשבת. ואין להתיר גם קשר שנעשה בשוגג. אולם קשר נעליים רגיל שהסתבך, מותר להתירו. (מקורות: שו"ע או"ח סי' שיז, סע' א, שש"כ פר' טו, סע' נד-נו) הרב אלחנן לוין
שאלה: פרות נטע רבעי של מישמש: בחצרי יש אילן מישמש הנותן כרגע פירות, וזו השנה הרביעית מנטיעתו - מה עושים כיום עם פירות אלה?
תשובה: כל פעם שאתה קוטף אתה צריך לחלל את הפירות הקדושים בקדושת נטע רבעי על פרוטה ורבע במטבע שלך ואח"כ לאכול. אין צורך להפריש תרומות ומעשרות אם ברור שהעץ הוא רבעי. אם יש ספק שמא הוא כבר בן חמש יש לחלל ולהפריש תרומות ומעשרות בלא ברכה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: פתיחת טישיו בשבת: האם מותר לפתוח בשבת שקית של נייר טישיו, ואם כן, מאיזה טעם מותר?
תשובה: מותר לפתוח בשבת כל אריזה ע"י קלקולה. אין כאן מלאכה מהתורה.
שאלה: טיול ללא אפשרות למנין: בתשובה לשאלה, השיב הרב שאם מדובר בטיול חשוב מותר להצטרף אליו גם אם ידוע שלא יהיה בו מנין לתפילה. השאלה - מהו לדוגמא טיול חשוב לצורך זה?
תשובה: כל אחד יכול להחליט לעצמו מה מידת החשיבות של הטיול כמה זה מועיל לו. ובלבד שיכוון לבו לשמים. אם הטיול מחזק את אהבת הארץ או אם הטיול משחרר אותו מלחץ שהיה נתון בו או סיבה אחרת יכול הוא לצאת לטיול. אכן יש לדעת שהמתפלל ביחידות עליו להתאמץ יותר בתפילה יותר מהמתפלל במנין. תשובת הרב דב ליאור תשובת הרב יעקב אריאל תשובת הרב אליעזר מלמד יישוב ארץ ישראל על חשבון תפילה במניין
שאלה: הנחת תפילין בטיסה: ביום שני בלילה כלומר בלילה בין שני לשלישי ב"ה אני טס לארה"ב. אני יוצא בשעה 1:00 בבוקר מהארץ, נוחת בבלגיה ב4:50 לאחר המתנה של 3 שעות בבלגיה אני יוצא לאנגליה. מאנגליה אני יוצא ב10:00 בבוקר ומגיע לארה"ב ב14:15. רציתי לדעת מתי אוכל להניח תפילין, האם להניח בשדה התעופה של בלגיה? האם לא מסוכן להניח שם תפילין שמא יפגעו בי כי אני מתפלל? האם להניח במטוס לפני שאני נוחת בבלגיה או אחרי שאני ממריא מבלגיה לכיוון אנגליה? (יש לציין שאני טס בחברת תעפוה זרה). האם להניח בשדה התעופה באנגליה, האם להמתין עד להמראה מאנגליה או שמא להניח תפילין בארה"ב? אשמח מאוד לקבל תשובה.
תשובה: עד כמה שידוע לי בשדה תעופה גדול יש מקום. גם אם אין, חפש לך מקום שקט בשדה התעופה והתפלל. אין לך ממה לחשוש.
שאלה: שינוי נוסח התפילה: בביתי נהגו להתפלל בנוסח ספרד. אני רוצה להחליף נוסח לנוסח אשכנז, משום שאינני אוהבת את זה שהחסידים שינו את הנוסח, ומשום שהוכח לי שכתוצאה משינוי הנוסח יש בו כפילויות רבות. האם אני רשאית לעשות כן? (מדובר בבת)
תשובה: יש דיון בין גדולי הפוסקים האם מותר לשנות מנוסח לנוסח, האם יש בזה בעייה משום "אל תיטוש תורת אימך". מגדולי חכמי ספרד, דומני שהמהרשד"ם כותב, שכל הנוסחים ר וזה מותר. לכן אם קשה לך - את יכולה לסמוך עליו ולשנות. כשתתחתני את יכולה להמשיך בנוסח שלך כי זה לא נוגע לבעל, אבל את הילדים יש לחנך בהתאם למנהגי עדת הבעל, כי אישה צריכה לנהוג את מנהגי בעלה בין לקולא ובין לחומרא. אבל כל זה בנוגע לענייני הבית, אבל במה שנוגע לה עצמה וקשה לה לשנות - אינה חייבת לשנות.
שאלה: תפילה על לשון הרע בשרותים: רציתי להכין צ ופר שתולים על הפלאפון ובו כתובה התפילה על לשון הרע. האם רצוי לעשות דבר זה מכיוון שעלולים להיכנס עם זה לשרותים (כתיבת שם ה ע"י האות "ה")?
תשובה: לכתחילה לא רצוי. אני ממליץ כשמכניסים לשירותים - להכניס את המכשיר לתוך הכיס או לתוך שקית שלא יהיה מגולה וכך אין בעייה.
שאלה: התנהגות סובלנית כלפי פנים: אני בחורה מאוד שמחה, אופטימית וחברותית. הבעיה שלי זה שזה בא לידי ביטוי רק כלפי חוץ. כלומר: שכנים, חברות טובות, ואחים נשואים. אך שני אחיי הרווקים והוריי, שאיתם בעצם אני חיה, נתקלים כמעט מדי יום בהתנהגות לא נעימה מצידי כמו הסתגרות בחדר, וכעס מהיר מאוד על דברים שלא נראים לי כ"כ. אני כן משתפת אותם במרבית מה שעובר עליי. אבל עדיין, לא אידאלי. מה לעשות איתי?
תשובה: שני דברים ניתן לעשות: האחד - מודעות עצמית. כאשר את מודעת להתנהגותך הדורשת שיפור - תוכלי להמנע ממנה. ככל שתהיה מודעת יותר, כלומר, תחשבי בינך לבינך אלו התנהגויות את רוצה לתקן וכיצד לפעול בשעה שאת נדחפת לעשות אותם. המוכנות למקודמת מסייעת להתמודד. אך לא די בזה. צריך גם לעבוד על תקנת המידות. זה לא משהו מיוחד דווקא אליך. כל אדם צריך לתקן ולשפר את מידותיו. ומה טוב אם תקדישי זמ ללימוד הספר מסילת ישרים המדריך את האדם כיצד לשלוט בתגובותיו ולא להיות נשלט על ידיהן.
שאלה: נישואין והורות בגיל מבוגר: אני הכרתי בחורה נחמדה בת 37. היא רווקה, דתייה, משכילה, בעלת מידות טובות אבל. עדיין רווקה. היא רוצה לממש את חלומה הטבעי שזהו להביא ילדים לעולם. היא מנסה למצוא חתן המון זמן, מנסה אבל ללא הצלחה מרובה. נכון היו קשרים שהיו קצת רציניים ונמשכו למעלה מחודש אבל הם היו מועטים, וגם הם היו לפני המון זמן. היא כבר מיואשת. היום רוב הבחורים שכבר מתקשרים, לא טורחים אפילו להיפגש איתה. היא רצה משדכנית לשדכנית אבל רוב השדכניות כבר על הסף פוסלות אותה. לא מתוך רוע לב אלא להפך הם אומרות לה את האמת בפנים, שחבל שתשלם להן כסף (דמי רישום וכדומה ) כי פשוט אין להן בחור מתאים בשבילה. אבל היא לא מוותרת על חלומה להביא ילדים. היא שטחה בפניי כמה מאפשרויות שעומדות בפניה ואבקש מכבוד הרב שייתן את דעתו על כל אחת מהאפשרויות ויגיד מה האפשרות הטובה בשבילה, ואם לכבוד הרב יש אפשרות יותר טובה, אני יותר אשמח לשמוע עליה. אפשרות ראשונה - להמשיך להיפגש בתקווה שתמצא את המיועד לה. אפשרות שניה - להיפגש גם עם מסורתיים או ו חילוניים בתקווה שזה יביא את המיועד. אפשרות שלישית - להתחתן עם הבחור הראשון שיקרה על ידה וזאת במטרה להביא ילדים ותו לא (להביא ילדים ואחר כך להתגרש ממנו). אפשרות רביעית - תרומת זרע. אפשרות חמישית - להביא ילדים ללא חתונה, כאשר זהות האב תהיה ידועה. אפשרות שישית - לאמץ ילד (אני לא יודע עד כמה אפשרות הזאת רלוונטית, כי נותנים בד"כ למשפחות ולא ליחידים וגם אז דורשים איתנות פיננסית שאינה מצויה בכיס של כל אחד). אבקש מכבוד הרב שיתן את דעתו על אחת מהאפשרויות שעומדות בפניה ככל הניתן, כי אני חושב שזאת בעייה מיצגת של הרבה בחורות טובות ויתן את הפתרון הנכון.
תשובה: רק האפשרות הראשונה היא הבאה בחשבון. לא להתיאש! לפני כמה חודשים השתתפנו בשתי שמחות, אחת של בחורה בת 37 ואחת של בת 42. הראשונה התחתנה עם רווק והשניה עם נשוי   ילדים. עצתי לה לבדוק מסלול זה, של אלמנים וגרושים גם עם ילדים. מומלץ להתיעץ עם ארגון "ישפה" יש להם הצלחות גם בגילאים מבוגרים או אם הרבנית רוחמה איגרא מכפר מימון.
שאלה: קבלת לשה"ר בסרטון המופץ באינטרנט: ראיתי לאחרונה סרטון (הקישור אליו מאתר ערוץ 7), המתאר את האחריות שהייתה למועצת יש"ע ולעומדים בראשה על כשלון ההתנגדות לגירוש. עד אז הייתה לי דעה די חיובית על זאב חבר (זמביש), שהוא עסק בבנייה ברחבי יש"ע ועוד עיסוקים חשובים. אך משראיתי את הסרטון מאד הזדעזעתי על כך שאנשים מתוכנו, שנתנו בהם אמון רב - ממש "בגדו" בנו ושיתפו פעולה עם המשטרה. האם מותר לי לקבל את העובדות המוצגות בסרטון, אע"פ שלא שמעתי את טענות הצד השני ואת מניעיו? שהרי בגדול מדובר באנשים כשרים וטובים.
תשובה: מותר לך לחשוש, וליתר ביטחון לכתוב מכתב שבו תכתוב שהתרשמת כך וכך, ותשאל האם זה נכון מה שכתוב בסרטון או שאולי הגזימו או סילפו. ח אומרים על לישנא בישא (לשון הרע) שלקבוע חד משמעית על פיה - אסור, אך לחשוש שאולי זה אמת מותר. תעשה מצידך מה שתוכל כדי לברר ואולי הם יכחישו או יסבירו שמה שרואים בסרטון יש לו פרשנות אחרת. אם הם לא יכחישו וזה אמיתי, אז אוי ואבוי אם זה ככה.
שאלה: כוונה בתפילה כשאדם כבר התחתן: זכור לי שבתקופת הפגישות ואח"כ בתקופת האירוסין - התפילות שלי היו מאד בכוונה. האם זה נורמלי שאחר שאדם מתחתן הוא לא מתכוון באותה העוצמה, ויש לו ירידה, מה ניתן לעשות בנידון?
תשובה: מאד נורמאלי הענין. כשהאדם מרגיש שהוא צריך השגחה פרטית מיוחדת הוא מתעורר לתפלה. הדרך היא להתעורר ולהבין שכל יום אנו צריכים השגחה פרטית מיוחדת. האויב לתפלה בכוונה זה הטבע וההרגל. צריך לעשות תרגילים בכדי לצייר כיצד ההרגל משקר אותנו. כך נצליח להתפלל יותר בכוונה.
שאלה: שאלה לגבי ברכות בעת אכילה במסעדה: רצוני לשאול על אכילה במסעדה, בה האוכל מגיע בזה אחר זה ואין רואים את הסעודה כולה מונחת לפנינו לכתחילה. 1. אם למשל הזמנתי מרק בתור מנה ראשונה ואיטריות בתור מנה שניה אבל המרק מגיע ראשון ובירכתי "שהכל", האם ברכה זו פטרה גם את המזונות שיגיעו אח"כ? 2. אם המרק הגיע עם לחם, האם יש להתייחס ללחם כאל עיקר ואז לברך "המוציא" ולפטור את הסעודה כולה מברכות ראשונות נוספות? 3. במקרה ואני בבית, האם עליי לשנות את סדר הברכות ולטעום קודם מהאיטריות על מנת שאברך מזונות לפני "שהכל"?
תשובה: 1) יש לברך על כל מאכל את ברכתו הראויה, מאחר ויש להם ברכות שונות הם לא נפטרים זה בברכתו של זה. אפילו אם מביאים את כולם יחד צריך לברך על כל מין את ברכתו ואינם נפטרים השונה על המאכל השני. אם הביאו שני מאכלים עם אותה ברכה כגון מרק ואח"כ הביאו בשר או דגים שברכתם שהכל, הם נפטרים על המאכל הראשון ואפילו אם הגישו אותם אח"כ, כי חשבת על זה וידעת שיבועו. 2) נטילת ידים וברכת המוציא פוטרים כל מה שמגיע בסעודה חוץ ממה שמגיע לקינוח כמו גלידה, אבטיח, תפוח עץ, שאינם נאכלים לשבוע אלא לקינוח - ולכן ברכת המוציא אינה פוטרת אותם מברכה, אך ברכת המזון פוטרת כל מה שנאכל ופוטרת מברכה אחרונה גם את הקינוח.
שאלה: עדיפות בתפילה לבת: מה עדיף לבת אשכנזיה, להתפלל שחרית 18 בזמן בישיבה (באוטובוס) או אחרי הזמן (כלומר מסוף זמן תפילת שחרית עד חצות) בעמידה?
תשובה: עדיף בזמן בישיבה, כי ח קבעו זמן ואחריו זה כבר לא בזמן, אבל עמידה בתפילה היא רק דין של לכתחילה, כמו שרואים שחולה מותר להתפלל אפילו בשכיבה.
שאלה: תרומות ומעשרות בקופסאות שימורים: היכול להיות שלא הופרשו תרומות ומעשרות מקופסאות שימורים (כגון: תירס,אפונה וגזר וכו ) ואסור לאכול מהם (למרות שיש הכשר)?
תשובה: אם כתוב על הקופסה שיש גוף מוסמך שנותן הכשר אזי ההכשר תמיד יכלול גם הפרשת תרומות ומעשרות.  טיב ההקפדה כמובן כבר קשור לשאלת טיב ההכשר ורמתו, אבל כל הכשר של גוף המוסמך לכך הינו כשר.
שאלה: "טוסטעים" וברכתו: יש מוצר שנקרא "טוסטעים" של אסם. כתוב עליו "פת קלויה" אבל הוא נראה כמו קרקר. מבחינת המרכיבים: קמח, שמרים, מלח, לתת, חומר מתחלב, שמנים מהצומח, משפר אפיה. 1. האם יש להתייחס אליו כמו לחם ולברך המוציא או שיש להתייחס אליו כמו "מזונות"? 2. מה הכוונה "חומר מתחלב"? (כתוב על המוצר כשר- פרווה)
תשובה: יש לבדוק במפעל מה בדיוק הרכיבים, האם יש לזה טעם נוסף והאם זה פריך או לא ואז נוכל לענות.
שאלה: השראת שכינה על נשים: מדוע השכינה שורה על עשרה גברים דווקא ולא על עשר נשים או עשרה גברים ונשים יחד?
תשובה: גם נשים יכולות להיות נביאות ולזכות ברוח הקודש והשכינה תשרה עליהן. אך לעניין תפילה בציבור ההגדרה שונה. רק גברים חוייבו להתפלל בציבור, לכן התכנסותם לשם תפילה משותפת יוצרת הגדרה מיוחדת של ציבור ולא של פרטים והם חייבים בקדושה וקדיש. נשים לא חוייבו בכך עקב חובות הבית הרובצות עליהן, לכן גם כשהן מתכנסות יחד לשם תפילה משותפת אין היא מוגדרת כתפילה בציבור אלא של נשים פרטיות ואין להתכנוסתן תוקף של תפילה בציבור.
שאלה: בנות במאחזים!: האם זה ר לבנות ללכת להיות במאחז כל שהוא?
תשובה: זו שאלה עדינה וקשה. ברור שבנות צריכות להקפיד על גדרי הצניעות ובמאבקנו על ארץ ישראל לא מתגמדים ומתפשרים על גדרי צניעות. אצלנו ביהדות יש לנו כלל ש"המטרה לא מקדשת את האמצעים" - כשאדם נאבק למען ערכים אמיתיים ואידיאלים, הדרכים להגיע לשמה צריכות ג"כ להיות כשרות. אם יש בנות שמגיעות ונמצאות בנפרד מהבנים ושומרות על גדרי הצניעות - קדוש יאמר להם. עד כמה שידוע לי - כך אכן עושים, וזה חשוב כדי שהמקום יבנה בקדושה ובטהרה.
שאלה: משחקי קופסה בשבת: 1.האם מותר לספרדים שפוסקים כמו מרן לשחק דמקה, שש בש, שחמט וכל שאר משחקי הקופסה בשבת? ראיתי שהרב כתב מקורות לאסור ומקורות להתיר, מה דעת הרב לפסוק? במידה והרב אוסר, האם הם מוקצה ואסור להזיזם? מחמת מה? 2.במשחק רמיקוב יש מעין מחזיקים ללוח של הרמיקוב שמכניסים אותם והם מחזיקים את הלוח ובסוף המשחק מפרקים, האם מותר לעשות זאת בשבת? ראיתי תשובה של רב שיש חשש לאסור כמו שכתב בשו"ע בסימן שי"ג סעיף ו על מיטה של פרקים, מה דעת הרב שליט"א בנושא?
תשובה: א) אינני חושב שזה מוקצה, אפילו לשיטת מרן. מרן דיבר על מוקצה בכדור שהיה דבר מלוכלך, אבל משחקי שח ודמקה - גם אז שיחקו אותם בשבת. לענ"ד יהיה מותר בשבת כמו כל משחק של ילד, שהוא מיועד למשחק ואין בו שום חילול שבת - אז אין בו גדר מוקצה. ב) מצד בורר - יש גדר בורר רק בהוצאה של מה שאינו מעוניין אבל לא בהוצאת מה שמעוניין בו, ולכן צריך במשחק לבחור מה שרוצה ולא לסלק את מה שאינו מעוניין בו כיוון שע"פ ההלכה כך מוגדר אוכל ופסולת. לגבי פירוק ובנייה - מכיוון שהמחזיקים הם ארעיים אין בעייה של בנייה בשבת.
שאלה: שאלות אשה בשיעור: אני משתתפת בשיעור לנשים וגברים נפרדים. נשים יכולות לשאול שאלות ויש גברים אומרים שזה לא כדרך ההלכה כי הראשונים אוסרים גם לשמוע דיבור ולא רק זמר בעניין "קול אשה בערווה". הם אומרים שרק כמה מהאחרונים מקילים. אני לא יודעת איפה לחפש כדי לקבל תשובה ברורה. תזכה למצוות.
תשובה: התשובה היא, שמבחינה הלכתית אין בכך איסור. האיסור לשמוע קול אישה הכוונה דווקא בקול של שירה שיש בו נעימות. אולם יש מידות חסידות בנושא צניעות שכל אחד באופן אישי יכול לקבל על עצמו. יש גדולים שקיבלו על עצמם שלא לראות פני אישה כלל גם כשלא מתבונן בה. זו מידת חסידות יתרה. מי ששייך למדרגה זו יעשה זאת אולם אינו יכול לכוף על כולם לנהוג מנהגי חסידות. גם במקרה שאת שואלת אם כל הגברים שם רוצים לנהוג מנהג חסידות יכולים לקבוע לעצמם שיעור נפרד.
שאלה: בית ספר קונסרבטיבי: אמנם יש כמה התיחסיות לנושא במדור, אבל אני מבקש חידוד. אני כשלעצמי חוזר בתשובה, אורתודוכסי לחלוטין. הגענו לארה"ב לפני שנה, וחשבנו שאין שום רע לרשום את בנינו בביה"ס קוסרבטיבי, מה גם שאישתי קיבלה עבודה באותו ביה"ס. בשנה האחרונה התחזקתי ולמדתי הרבה, ואני במצב שקשה לי אפילו להגיע לבית הספר שבו ילדי לומדים. אני מרגיש דחיה עזה מאוירת ה"לייט" מבחינה הילכתית בבית הספר, רק מה - איני יכול להניח את האצבע מה בדיוק מציק לי. אשתי שמלמדת שם, חושבת שאולי לא נורא שהילד ילמד עוד שנה שם (כיתה ג ), מאחר שבגיל כזה אין הבדל גדול. אני חושב שיש, התפילה "מעודכנת", ההבדל בין בנים בנות מטושטש, ויש דגש רב מידי על תרבות אמריקנית ולא יהודית. (למרות שיש לימודי קודש, רש"י, וכדומה, אבל גם מפרשים "מתקדמים".) אודה לכל עצה, חידוד ועזרה כדי להסביר לעצמי למה בית ספר חילוני עדיף על קונסרבטיבי. אציין שוב שתחושה שלי נגד הזרם הזה חזקה מאוד, אני מרגיש ממש רתיעה ודחייה - אבל זו ממש מלכודת דבש, שאני מבקש הסברים ספציפיים למה לא. ו ובתקווה שהבהרתי את מצוקתי.
תשובה: מצות תלמוד תורה לבנים היא תורת אמת ללא זיופים. אם יש בי"ס אורטדוקסי יש לשלוח את הילדים אך ורק אליו. אם אין, איני רואה עדיפות לבי"ס חילוני על בי"ס קונסרבטיבי, בכל מקרה תצטרכו להתמודד בבית עם המסרים שהילדים יביאו מביה"ס. עליכם לבדוק היטב היכן ההתמודדות עם המסרים המסולפים תהיה יעילה ובטוחה יותר.
שאלה: בקשר לשאלה על צניעות בכדורסל: הרב כתב בתשובה לשאלה איך בחור צריך להתלבש בשעת משחק כדורסל - שצריך לחשוב טוב לפני שמקבלים חומרא, ושעדיף לא לקבל חומרות ולרדת מהן. יש לי הערה על כך: שלפעמים אפשר להתחיל לנהוג בצורה מסויימת, מבלי לקבל את זה כהנהגה לחיים אלא פשוט "עכשיו אני עושה את זה כי כרגע זה מתאים לי", בלי התחייבות. ומנסיוני, זוהי עצה מדהימה נגד יצר הרע במקרים שבהם יש צורך אמיתי להתחזק בדבר חשוב, או להימנע מעבירה מסויימת - להתחיל לנהוג כך בלי להתחייב, ובהדרגה מתרגלים עד שההרגל הופך לטבע. למשל: השנה אני אישן בסוכה או אשתדל לא להאזין למוזיקה בספירת העומר או לא אדבר בזמן התפילה. האם הרב סובר שזהו נוהג פסול, ושחייבים להחליט אחת ולתמיד האם אני מהדר בעניין מסויים או לא?
תשובה: מצוין מה שכתבת. אני התכוונתי שאדם לא יצא בהכרזות לא כלפי עצמו ולא כלפי הסביבה. יש לנהוג בפועל בלי לדבר ובלי להצהיר הרבה הצהרות.
שאלה: כיבוד הורים מול ביטול תורה: אנחנו עומדים לעבור דירה בע"ה. אביו של בעלי מתכוון לקחת יום חופש מהעבודה ולהגיע (הם גרים במרחק שעה נסיעה) כדי לעזור לנו ביום ההובלה ובארגון הבית. בעלי הוא ב"ה אברך, שאינו יוצא סתם מהלימוד, גם לא לשמחות וכד. אני יודעת שזה ייראה מאד לא טוב שחמי, יהודי דתי-מסורתי, יעבוד עבודת כפיים מאומצת בעוד בעלי בישיבה. אבל אין שום סיבה אמיתית שבעלי יבטל תורה באותו יום! אני גם לא מתכוונת להיעזר בו בסידור הדירה אלא רק מחוץ לזמן הסדרים, למרות שזה קשה עם ילדים קטנים שכל היום בבית. מעבר הדירה נועד להגדיל ולשפר את הלימוד וזה מאד יכאב לי ולו אם חלילה יהיה להיפך. האם יש לרב עצה בשבילנו, איך אפשר לא לבטל תורה אך גם לשמור על כיבוד הורים, ושלא יהיה חלילה חילול השם, כביכול אנחנו מנצלים את האבא? (לסיום רק אציין שהיוזמה לעזרה היא לגמרי מצד האבא, והם משתדלים לעזור לנו ככל יכולתם, כספית ומעשית בכל תחום. הם מן הסתם גאים בבנם. אך קשה לומר שהם רואים איתנו עין בעין את אורח חיינו.)
תשובה: נראה לי שכאשר האבא בא לעזור גם בעלך צריך להיות בבית ולעבוד. אלא אם כן יאמר האבא מיוזמתו שבנו ילך ללמוד.
שאלה: מודעה שמהותה פרסומית בעלון שבת : יהודי העובד בהדברת חרקים תרם את עבודתו לישיבתנו ובהתנדבות ריסס את מתחם הישיבה. בתמורה רצינו להעניק לו משבצת בעלון השבועי. בדר"כ במשבצת כתוב לע"נ או להבדיל לזכות התורם. במקרה זה רצינו לרשום: בחסות א.א. הדברות ומספר הטלפון. התורם ביקש מאיתנו לברר: האם דבר זה מותר, ואם מותר מעיקר הדין - האם זה ראוי, הואיל ואת העלון קוראים לרוב בשבת קודש?
תשובה: זו הכרת טובה. יש תשובה של הרשב"א שיש עניין לפרסם עושי מצוות, ויש עניין שיכתבו שפלוני עשה טובה לישיבה והדביר, ואין בכך פרסומת אלא כותבים שמודים לו.