LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: דת היילוד על פי אימו?: לפני זמן מה הציג לי חבר שאלה אם יודע אני מדוע ביהדות נקבעת דת היילוד עפ"י דת האם. כמובן שעניתי לו את התשובה המקובלת : שהאם, תמיד יודעים ובטוחים מי היא, מה שלא תמיד נכון ובטוח לגבי האב. תיקן אותי החבר ואמר שהתשובה הנכונה היא, שזוהי הלכה תקנה שהוציא רבי עקיבא והיא נבעה מכך שהיו אינוסים רבים של בנות ישראל ע"י הרומאים והתעוררה שאלה הלכתית, מה דין הילודים? האם יש להרגם? ואז פסק רבי עקיבא שדת היילוד תקבע ע"י דת האם ומנע את הרג היילודים. רציתי לדעת אם אכן זוהי התשובה הנכונה.
תשובה: אנני מתיימר לבקיאות בכל הש"ס ובכל ספרי המדרשים אך ממה שלמדתי מעולם לא נפגשתי, לא בש"ס ולא במדרשי ח, סיפור כזה ולעניות דעתי זוהי השערה של היסטוריון או אחר, המדמה שתורת ישראל מוכתבת על ידי גדולים ולא על פי האמת הנמשכת מתורת ה' שנמסרה בכתב וזאת שנמסרה בעל פה. הדברים מופרכים מיסודם כי גם אם הילדים, לפי אותה תאוריה מוזרה, הם גויים אין שום היתר בעולם להורגם. יש להוסיף על כך דברים אחדים מן הכתובים בתורה ובנביאים המוכיחים כי בן לאשה ישראלית ואבא גוי נחשב ליהודי. ראשית מהנאמר בספר ויקרא פרק כ"ד על בן האשה הישראלית שאביו היה מצרי והוא גידף את ה', ולשאלת משה רבינו אמר הקב"ה שכל איש מבני ישראל הנוקב שם ה' מות יומת. ומכאן שהקב"ה החשיב את בן הישראלית והאבא הגוי כיהודי החייב בעונשין כמו כל יהודי אחר. ועוד יש להוסיף את דברי הכתובים בפרשת "ואתחנן" האוסרים עלינו לתת את בנותינו לגויים כי שמא בת ישראל תלד בן לגוי, ובאמת הוא יהיה יהודי על פי התורה ואביו הנוכרי עלול להטעות אותו אחרי אלהים אחרים, וכך נאמר שם: "כי יסיר את בנך מאחרי", וברור שהכונה לאביו הגוי שיסיר את הבן שנולד מבת ישראל ולא במקרה שגויה נשאה ליהודי שהיא תסיר את ליבו מאחרי ה' כי אז היה צריך להיות כתוב בלשון נקבה ("תסיר"). ומכאן שהנאמר הוא על אבא גוי שנשא אשה ישראלית, ולבנם המשותף התורה קוראת "בנך"- כלומר יהודי לכל דבר. יש להביא עוד ראיה לכך מהמסופר בספר מלכים א' פרק ז' (פסוק יג) כי הביא שלמה את חירם מצור ונתן לו לבנות את בית המקדש. ונאמר עליו כי הוא היה בן אשה אלמנה משבט נפתלי ואביו איש צורי. אילו היה חירם נחשב לגוי על פי ההלכה, לא היה עולה על דעת לתת לו להשתתף בבנין בית המקדש, כנאמר בספר עזרא פרק ד' (פסוק ג') כאשר ביקשו השומרנים להשתתף בעבודת בית המקדש ענו להם זרובבל ויהושע הכהן הגדול: "לא לכם ולנו לבנות בית לאלוהינו" כי אין להכניס גויים לבנין בית המקדש. ואם שלמה נתן לחירם לעבוד ולהקים ברור שהוא נחשב לישראל, וזהו הטעם שהכתובים סיפרו כי אמו היתה יהודיה. אחרת היה הדבר ללא שום צורך. נראה לי שאותו חבר מושפע מהשקפות זרות וכדאי לשים לב ולבדוק כל מה שנאמר על ידו בעניני תורה על מנת שלא להיכשל.
שאלה: מעשר לערוץ שבע: האם תרומה לערוץ שבע קרויה צדקה ואם כן האם ניתן ליתן תרומה ממעשר כספים?
תשובה: תרומה לערוץ 7 עבור שעורי תורה שבערוץ, היא גדר של צדקה ואפשר לתת אותה ממעשר כספים.
שאלה: גיור רפורמי: בסיעתא דישמיא- נאמין! לכבוד הרב, התווכחתי עם חברתי לגבי גיור רפורמי וגיור אורתודוכסי. נשמח לקבל את דעת הרב על מנת להכריע בוויכוח, ומקורות נוספים לעניין לשם עיון במקורות. מראש,
תשובה: גיור הינו קבלת מצוות. וגוי שבא להתגייר ואינו מוכן לקבל את תורת ישראל כפי שהיא - זה אינו גיור אלא הצגה. גיור רפורמי אינו גיור אלא הצגה שהרי בתלמוד כתוב שאדם שמתגייר ואינו מאמין אפילו במשהו אחד מן התורה אזי גיורו אינו גיור. והרפורמים אינם מאמינים אפילו בכל 13 עיקרים. למשל הם אינם מאמינים בנצחיותה של התורה. לכן אין בכלל על מה להתווכח וברור שגיור רפורמי אינו גיור!
שאלה: טיפול נפשי אצל אדם דתי: אני מעוניינת לעבור טיפול נפשי וחשוב לי למצוא מישהו מאוד מקצועי! אני בחורה דתיה, ואני מתלבטת האם עלי דווקא לחפש אישה, והאם היא הוא חייבים דווקא להיות דתיים? אני מחפשת יותר בכיוון התרפיות (דרמה תרפיה, אומנות תרפיה, וכו ) כך שהאפשרויות מצטמצמות ויש תרפיסטים מעולים גם שאינם דתיים. האם ההלכה אוסרת על טיפול אצל אדם שאינו בהכרח שומר תורה ומצוות?
תשובה: טיפול נפשי צריך לקבל דווקא אצל איש מקצועי בעל ניסיון מוכח. בעדיפות ראשונה - יש להעדיף טיפול אצל אישה דתית. בעדיפות שניה - יש להעדיף אישה אפילו שאינה שומרת מצוות ובלבד שאין בצורת הטיפול כל סממן של חשש איסור, כגון: שמקורה של השיטה בעבודה זרה. בעדיפות שלישית - איש דתי ובלבד שידוע שהוא זהיר בענייני צניעות.
שאלה: חתונה בבין המיצרים: הוזמנתי לחתונה שמתקיימת בכ"ד בתמוז, בשלושת השבועות. האם כאדם דתי אני יכול ללכת לחתונה זו??
תשובה: אם החתן ספרדי הנוהג להתחתן בימים אלו מותר ואף מצוה לשמחו.
שאלה: סבון להסרת איפור: האם מותר להשתמש בסבון ניקוי ג לי להסרת איפור בשבת?
תשובה: האשכנזים אינם משתמשים בסבון בשבת. לספרדים מותר.
שאלה: ברכה על סלט?: מה צריך לברך על סלט? האם צריך לברך על המיץ או שמן הזית שמתבל את הסלט בנפרד מהירקות?
תשובה: הירקות הן העיקר והשמן טפל, לכן די לברך על הירקות.
שאלה: חסד עם המוכר - הידור מצווה?: בני בע"ה יכנס לעול המצוות בעוד חודשיים. אנחנו ספרדים, וטבעי שנקנה לו תפילין עם כתב ספרדי, אך גיסי שהינו מובטל מזה כ-7 חודשים, מתפרנס בדוחק כרגע בכתיבת מזוזות ותפילין והוא אשכנזי וכותב עפ"י מנהג אבותיו. מה עלי לעשות כאשר נטיית ליבי לקנות אצל גיסי.
תשובה: יש צדדים לכאן ולכאן. יתכן מאוד שיהיו רבנים שדעתם שונה מדעתי. לעניות דעתי מעלה גדולה לעשות חסד בקניית התפילין אצל גיסך, עשה כנטיית ליבך.
שאלה: ברכת המזון והמוציא על ג חנון: מה הדין על ג חנון שנאכל בשיעור קביעת סעודה?
תשובה: ברכתו של הג'חנון היא "בורא מיני מזונות" לפניו ו"על המחיה" לאחריו, זאת עקב העובדה שהוא נילוש בכמות רבה של שמן ויש לו דין של מעשה קדירה שלעולם ברכתו כזאת.
שאלה: שירות לאומי בחו"ל: האם מותר לשרת שירות לאומי בחו"ל?
תשובה: כן.
שאלה: אבקת חלב נוכרי במטרנה: האם אפשר להכין לתינוק מטרנה חלבי, שיש בה אבקת חלב נוכרי כחוש?
תשובה: נוהגים להקל באבקת חלב נוכרי לכתחילה לקטן. אמנם ישנם ישנם תחליפים בהם אין אבקה כזאת.
שאלה: האם לעזוב את גוש-דן?: שמעתי את דברי כבוד הרב ביומן ערוץ 7 שעל פי התורה על תושבי גוש דן לפנות את ביתם בעת התקפת טילים עיראקית אפשרית. האומנם זה דעתו של כבוד הרב?
תשובה: לא אמרתי שחייבים לפנות את הבתים, אלא שמי שחושש מפני הסכנה רשאי לנטוש את ביתו עד יעבור זעם. במלחמת המפרץ כתבתי על נושא זה על כל השלכותיו ברור הלכה. הוא נמצא בספרי באהלה של תורה חלק א. עיין שם.
שאלה: מיון צלחות גדולות וקטנות בשבת: שאלתי בענין מיון צלחות בשבת. מדובר בצלחות מאותו סט, אלא שחלקן קטנות ומיועדות לדגים, חלקן למרק, וחלקן למנה עיקרית. האם מותר למיין צלחות אלה כדין חתיכות בשר גדולות וקטנות שפסק בשש"כ שמותר, או שמא מכיון שהן משמשות למטרות שונות אסור למיינן? ב מראש
תשובה: איסור בורר קיים רק במינים מאכות שונה ולא במינים מכמות שונה. לכן צלחות שההבדל ביניהן הוא רק כמותי כגון צלחות שטוחות גדולות וקטנות נחשבות מאותו מין ומותר למיינן. אולם ההבדל בין צלחות עמוקות לצלחות שטוחות הוא איכותי ולא כמותי. מאידך, מצינו שמותר לברור תפוחים חמוצים מתפוחים מתוקים. ייתכן שצלחות עמוקות ושטוחות דומות לתפוחים מתוקים וחמוצים והדבר עדיין צריך הכרע. אולם כלים אחרים שהדמיון ביניהם רחוק יותר אין למיינם.
שאלה: גן עדן רק לצדיקים?: חבר שלי עכשיו הולך לשיעורי תורה ושם אומרים להם שעוד מעט מתקרב סוף העולם ורק הצדיקים אלו ששומרים את מצוות ה" רק הם יינצלו ויחיו. השאלה שלי היא מה קורה לאנשים הטובים שאולי לא שומרים את התורה כמו שצריך אך הם עוזרים לזולת ועושים מעשים טובים? מה קורה לאנשים כאלו? מה דינם של אלו שאינם יהודים?
תשובה: תשובה צריך לעשות תמיד ולא רק כשקץ העולם מתקרב. אולם איש אינו יודע מתי יגיע קץ העולם. לדעת הרמב"ם גם מה שאמרו ח שהעולם יחרב בהגיעו לגיל של 6000 שנה אינו מספר מדויק. כמו"כ איננו יודעים בדיוק מי צדיק ומי רשע, רק א-ל דעות יודע להעריך זאת. גם לחסידי אומות העולם יש חלק לעולם הבא.
שאלה: כיצד ניתן לבשל כבד?: ברצוני לדעת כיצד ניתן להכשיר כבד ולאחר מכן לבשלו לצלותו?
תשובה: מסקנת הפוסקים שאין להכשיר כבד אלא על ידי צליה, ונהגו לזרות מעט מלח על הכבד תוך כדי צליה. כמו כן, יש לחתוך את הכבד שתי וערב אם הוא כבד בהמה, על מנת שיזוב הדם מתוכו. לאחר הצליה מותר לבשלו או לטגנו על פי הרצון. אך יש לדעת כי לפני הבישול יש לשוטפו ולהדיחו מגרגירי המלח ומן הדם שדבוק בו.
שאלה: מעשר כספים למתנה ולשליחות: 1. האם מותר לתת מתנה לחתונה (כסף) ממעשר כספים? 2. האם מותר לממן טיסת שליחות לאוקראינה (לקראת פסח ע"מ לחגוג איתם את ליל הסדר) ממעשר כספים? (בד"כ דורשים מהמתנדבים לממן את כרטיסם באופן עצמאי או לארגן תרומות היות ולמוסד אין אפשרות מימון אך הנושא כפי הידוע חשוב מאד)
תשובה: 1. אם מקבל המתנה (החתן או הכלה) צריכים עזרה לבניית ביתם הרי יש בזה מצוה ומותר לתת ממעשר כספים. אבל, אם הם בנים למשפחה מסודרת והמתנה היא רק לשמור על יחסים תקינים ולא לעזרתם אי אפשר לתת ממעשר כספים. 2. כיון שכל קרוב ישראל והצלתם מתרבות רעה היא בגדר פדיון שבויים, כל הסיוע בענין זה הוא מצוה גדולה ובודאי שמותר להשתמש במעשר כספים למטרה זו.
שאלה: ערך לימוד שלא לשמה: לכב הרב, אני בחור ישיבה הלומד כבר כמה שנים, ובזמן האחרון גיליתי שאני לומד לא מתוך רצון להבין את התורה ולהדבק בקב"ה, אלא כדי שאני ארגיש טוב עם עצמי. לא איכפת לי מה תירוץ הגמ, אלא אכפת לי שאני אבין את התי. לא אכפת לי מה השאלה, אלא אכפת לי שאני אבין את השאלה. הלימוד שלי הוא לא עבודת ה, אלא עבודת עצמי. זו גם בסיבה שאין לי עין טובה על הישגים, אני מסתכל על אחרים ומקנא, ואני נכנס ל משבר כל שני וחמישי. אני רוצה שיהיה אכפת לי מהתורה כי זה דבר ה, כי זו האמת. מה לעשות כדי לצאת מהבלבול בו אני נמצא עכשיו (כרגע אני לא מסוגל ללמוד), ומה לעשות כדי שיהיה אכפת לי מהתורה ולא מעצמי???
תשובה: אשריך שאתה מתלבט בבעיות שכאלה, עצם הרצון שלך להגיע ללמוד לשמה כבר משמח את הלב. עיצת החכמים ללמוד ולא להעצר בגלל שאולי אינך לומד לשמה, אלא מתוך "שלא לשמה בה לשמה". ואם אתה רוצה להגיע ללמוד לשמה, זה כבר נקרא ללמוד לשמה. אתה אומר שלעיתים קרובות אתה נכנס למשבר משמעות הדבר שאתה גם יוצא ממנו בכל פעם אם כן אין מה לפחד ממשברים כי יוצאים מהם ואולם אני ממליץ לך להיעזר ברב שלך, לספר לו את הרגשותיך והוא ימצא את הדרך איך לחזק אותך. חזק ואמץ!
שאלה: טוענים רבניים: לכב הרה"ג שליט"א, אשתי וגיסי רוצים להיות טוענים רבניים, ושמעתי בשם הגרז"נ גולדברג שהדבר אסור משום "אל תעש עצמך כעורכי הדיינין". שאלתי: א. האם מותר לאיש להיות טוען רבני? אם כן, מה ההבדל בין טוען רבני לעו"ד? ב. האם לאשה מותר להיות טוענת רבנית? אם כן, מה זה שונה משאר תפקידים משפטיים וציבוריים שאסור לה לטול חלק בהם? בכבוד רב וב מראש!
תשובה: מורשה או אנטלר מוכר בהלכה לפחות מצד התובע, ויש אומרים אף מצד הנתבע. תפקידו התמצה בייצוג בלבד.דבר זה מותר. עריכת דין יש בה גם מתן עצה משפטית ויש בכך בעיה. חמורה מכולם היא עצה להערים להעלים או לשקר זו אסורה לכל הדעות.
שאלה: השתתפות עם עוברי עבירה: ראיתי במאמר של הרב בעיתון בשבע, שבהצבעה בבחירות יש השתתפות במצוות מסוימות, כגון: מפלגה שתאבק על השבת- זה קיום מצוות שבת וכד. האם אפשר לומר גם להיפך, שמפלגה שאינה פועלת למטרות חיוביות בהצבעתי לה אני משתתף עמה לדבר עבירה? ומה נאמר במפלגות דתיות שאנחנו יודעים שלא יאבקו על השבת, ומפלגה אחרת שלא תאבק על א"י וכד? ובכלל, האם יש איסור להשתתף בבחירות לכנסת שהינה השתתפות גם לדבר עבירה, כגון: חוקים אנטי דתיים ולא מוסריים ע"פ התורה?
תשובה: ודאי שאין איסור להשתתף בבחירות, ולהפך שומר תורה ומצוות הנמנע מלהשתתף נותן בזה כוח למפלגות פחות טובות לחזק את כוחם, ודווקא הוא נעשה מחזק עוברי עבירה. אין מפלגה מושלמת, כמו שאין אנשים מושלמים, ויש לבחור על פי מערכת שיקולים, הכוללת את כל המצוות. כאשר מפלגה אחת דואגת יותר למצוות ישוב הארץ והשנייה לשבת, יש להעדיף את המפלגה הדואגת לישוב הארץ, שכבר אמרו ח עליה שהיא שקולה כנגד כל המצוות. ואמנם גם השבת אמרו כן, אלא שיש הבדל ביניהם, שיישוב הארץ מתקיים בפועל על ידי כלל ישראל בהכלת הריבונות על הארץ, ואילו שבת מתקיימת על ידי כל יחיד ויחיד. ובעצם למפלגות ולחוקים אין השפעה גדולה כל כך על כל יחיד ויחיד אם ישמור שבת או לא. בנוסף לכך עניין שמירת הארץ קשור לשמירת נפשות, ופיקוח נפש דוחה שבת. גם החינוך לתורה הוא חשוב ויסודי מהדאגה לחוקים של שמירת שבת.
שאלה: קונטרסי "דעת אמת": אני אדם דתי מאוד. הרבה מאוד רבנים מחזירים בתשובה טוענים כי אם תימצא טעות בספר התורה או בתושב"ע סימן שכל התורה מופרכת שהרי היא נתונה מיד אלוקים! כיצד מתיישבים הדברים עם קונטרסי דעת אמת?
תשובה: מדובר בחוזר בתשובה שהיה פעם ראש כולל ועזב את הדת. החומר שיש באתר הוא חומר שנעשה על מנת לגרום לאנשים ספקות, אך מי שבודק מגלה כי מדובר באוסף של חצאי אמיתות ושקרים.
שאלה: כיבוד הורים מול כשרות: אני גרה עם הורי ובבית הורי יש בעיות כשרות ממש והורי חושבים שאני "סתם מחמירה"? מה קודם למה? כיבוד הורים או כשרות?
תשובה: אם בעיות הכשרות הם בגדר של הידורים. אין צורך להיכנס לעימותים בשביל זה עם ההורים. אבל אם אלו בעיות של אכילת איסורים ממש, בזה אין לשמוע להורים ככל. עליך לברר בדיוק מה הבעיות ואם הם אכן ממש שאלות של איסור יש להניח שגם אפשר לשכנע את ההורים להיזהר בזה. ואם זה רק שאלה של הידורים, אין להיכנס לעימותים אלא בסבלנות, לאט לאט לשכנע את ההורים שכדאי להדר בכשרות.
שאלה: טבילת טוסטר: 1. ראיתי בספר אגרות משה (אינני זוכר היכן, לצערי), שאין צורך להטביל מצנם חשמלי. אם הבנתי נכון, הטעם לכך הוא שהלחם כבר מוכן לאכילה לפני קלייתו במצנם, ואם כן, אין הוא כלי בישול, וגם כלי אכילה איננו. לא ראיתי התייחסות לכך בתשובות שונות שדנות בחיוב להטביל טוסטר מתוצ"ח. האם זוהי דעת יחיד שלא התקבלה? ואם המצב שבו היצרן מזהיר לא לטבול את הטוסטר, ושאחריותו תפקע במקרה זה, האם הדין שונה? 2. קניתי מצנם של חברת "אלקטרו חנן" - חברה ישראלית. המצנם מיוצר בסין ומיובא ע"י חברה זו.(הכיתוב על המוצר ועל האריזה הוא "אלקטרו חנן"). האם הוא טעון טבילה?
תשובה: אכן באגרות משה מתיר להשתמש במצנם ללא טבילה. אולם בספר טבילת כלים לרב צבי כהן מביא בשם הגרש"ז אוירבך שחייב גם מצנם בטבילה. כי גם כלי אוצר שאין אוכלים בהם חייבים בטבילה. ניתן לסמוך על הגר"מ פינשטין בשעת הדחק כשאין פתרון מעשי אחר. אם היצרן מזהיר שאחריותו תפקע אם יטבלו את הטוסטר, יש לפנות לחשמלאי יהודי שיפרק דבר קטן בטוסטר המשביתו ממלאכה ויחזור ויתקן אותו.
שאלה: נתינת  טיפ  לעובד זר: יש גוי שעובד במכולת שלנו. מוצאו באמריקה שם יש לו משפחה והוא בעצם עובד זר. השבוע, כאשר הוא עזר לי לסחוב את הקרטונים לרכב, התלבטתי האם לתת לו טיפ : מצד אחד צריך להוקיר טובה לכל עוזר, וכן מפרנסים עניי עכו"ם עם עניי ישראל, אך מצד שני - כל נתינה כזו רק מחזקת את ישיבתם בארץ וגורמת לעוד פגיעה בבעיה הדמוגרפית החמורה שלנו. בסופו של דבר הבאתי לו 1 ש"ח בלבד והוא נעלב מכך והשיב לי אותו. זה גרם לי אי נעימות, אך אני עדיין מתלבט בשאלה העקרונית - איזו גישה נכונה יותר: לתת לו טיפ כמו שנותנים בדרך כלל (לפחות 5 ש"ח) או לא? יישר כח לכבוד הרב!
תשובה: אם מגיע לו טיפ יש לתת לו את הטיפ ההכרחי בלבד ואין לקפח אתו
שאלה: קנייה במקום שאינו משלם מיסים: לגבי מיסים. האם מותר לקנות במקום שוודאי לא משלם מס. או שניתן לומר שאין עלי חובת ברור, וגם חוק המדינה הטיל את החובה על המוכר ולא על הקונה. והאם גם אם הדבר מותר מבחינת החובה אין בכך משום מסייע
תשובה: אכן יש בכך משום מסייע לדבר עברה.
שאלה: חובה לאכול כזית בתחילת הסעודה?: האם בשבת יש עניין לאכול כזית פת הבציעה תוך כדי פרס (ז"א תוך 7 דקות לאכול חצי פיתה) ואם לא כן- אין לברך ברכת המזון? (הדבר כמעט בלתי אפשרי בעיקר כשהסעודה אינה מתבססת בעיקה על פת אלא על מזונות)
תשובה: אמרו ח : כל המקיים שלש סעודות בשבת ניצול משלש פורעניות: מחבלו של משיח, מדינה של גיהנם וממלחמת גוג ומגוג וכו'. שו"ע או"ח רע"ד ס"ד: סעודה זו (ליל שבת) ושל שחרית אי אפשר לעשותם בלא פת. משנב"ר סימן רצ"א: מעט יותר מכביצה (מגן אברהם). ויש אומרים (אליה רבה ומחצית השקל) שאפילו בכזית יוצא ידי חובתו, ונכון להחמיר לכתחילה אם אפשר לו בכביצה. נחלקו האחרונים אם כשאכל כזית ביותר מכדי אכילת פרס חייב בברכת המזון מן התורה אפילו אם שבע, ולכן יש להחמיר להקפיד לאכול בתחילת הסעודה פרוסת כזית לפני אכילת שאר אוכלים. שיעור כזית הוא מעט יותר מחצי פיתה לשיטה המחמירה ביותר, ויש אומרים שאף פחות מכך. הרב רואי מרגלית
שאלה: זמן תפילת מנחה קצרה: בעבודה אנחנו מקיימים מניין לתפילת מנחה. משתתפים במניין כעשרה עד 12 אנשים. האם עלינו להתפלל קודם בלחש ואח"כ חזרת הש"ץ, או שמותר לנו להתפלל תפילה אחת כשהחזן יאמר את שלושת הברכות הראשונות בקול רם?
תשובה: ככלל, צריך להתפלל קודם בלחש ואח"כ חזרת הש"ץ, שכך היא תקנת חכמים. ואף שהטעם ההלכתי לתקנת חזרת הש"ץ הוא כדי להוציא את מי שאינו יודע להתפלל, מכל מקום תקנת חכמים לא זזה ממקומה, וגם כשכולם יודעים להתפלל אומרים חזרת הש"ץ. והמקובלים בארו טעם נוסף לחזרת הש"ץ, שהיא תפילת הרבים, ועל ידה התפילה מתקבלת יותר. אבל כאשר המניין מצומצם, ויש אחדים שאינם מקפידים לענות אמן, עד שיש חשש שלא יהיו תשעה עונים אחר הש"ץ, אפשר להתפלל תפילה אחת. וכן כאשר ישנם אחדים שמאריכים בתפילתם, וקשה מאוד לציבור להמתין להם - אפשר להתפלל תפילה אחת. וכן כאשר חלק מבני המניין ממהרים מאוד, אפשר להקל ולהתפלל תפילה קצרה.
שאלה: כיצד מתפללים תפילה קצרה?: כאשר מתפללים תפילה אחת והחזן אומר את שלושת הברכות הראשונות בקול, מתי הציבור צריך להתחיל תפילת עמידה, יחד עם החזן או כאשר הוא מסיים את שלושת הברכות?
תשובה: יש בזה חילוקי מנהגים. יש אומרים שיתחילו אחר שלושת הברכות של החזן, ויש אומרים שיתחילו עם החזן. שורש ההבדל בין המנהגים נעוץ ביחס לאמן שאחר ברכת 'הא-ל הקדוש'. לפי הירושלמי זהו אמן חשוב במיוחד, ולכן עדיף שהציבור יענה אחר 'הא-ל הקדוש' אמן ואח"כ יתחיל בתפילה. וכך פסקו הרמ"א והמשנה ברורה (או"ח קכד, ח). ויש אומרים שדינו כשאר אמנים, ואין צורך לעכב את תחילת התפילה עד אחר שיענו אותו, וכך פוסק בעל השו"ע וכך כתב בכף החיים (קכד, י). אבל כיוון שהדין תלוי בעוד כמה גורמים, נראה להמליץ שבתפילת שחרית כולם יתחילו להתפלל עם החזן, ועל ידי כך יימנעו מהפסקה באמצע ברכת 'אמת ויציב'. ובמנחה, מי שיודע בעצמו שהוא מאריך בתפילתו - טוב שיתחיל עם החזן כדי שיוכל לענות על הקדיש שאחר התפילה. ומי שיודע שהוא מקצר - טוב שיתחיל להתפלל אחר שיסיים החזן 'הא-ל הקדוש', וכך ירוויח עניית אמן, ולא יצטרך להמתין בחינם אחר שיסיים את תפילתו. ונראה לי שמכמה סיבות שלא כאן המקום לפרטן, המלצה זו טובה לנוהגים במנהגי ספרדים ואשכנזים.
שאלה: מותר לקרוא בחנות ספרים?: בדרכי מהבית לישיבה וחזרה, אני עובר בתחנת אוטובוס שבה נמצאת חנות ספרים. האם מותר לי לשבת ולקרוא שם, גם אם אין לי כונה לקנות ספר? כבר למעלה משנה אני נוהג להיכנס לשם, ומעולם לא העירו לי על כך המוכרים.
תשובה: אם זו חנות של ספרי קודש, כל זמן שאינם מעירים לך, ואתה נזהר מאוד שלא לפגוע בספרים, אינך צריך לבקש מהם רשות, מפני ששמח אדם לעשות מצווה בממונו. אבל אם מדובר בספרי חול, ראוי שתבקש מהם רשות לכך, שאם לא כן יש לחוש לגניבת דעת, שהם מתירים לעיין בספרים לצורך קנייה ולא כאשר ברור שאין כוונה לקנות.
שאלה: ציונות מהי?: ציונות מהי? מהשורש ציון? כל השמאלנים אומרים שהם ציוניים. למה עד עכשיו, אף אחד לא קם ומתנער מהמושג הזה? בזמנו של הרב קוק זצ"ל הציונות היתה רעיון אידאלי או מטרה?
תשובה: ציונות היא השאיפה לציון, לקיבוץ ניצחי של עם ישראל לא"י, ולהקים בא"י מדינה יהודית. על זה אנו מתפללים כל יום כמה פעמים וזוהי שאיפתו של כל שומר תורה ומצוות. אם ישנם אנשים שהתרחקו מתורה ויהדות, אך הם מרגישים את עצמם שייכים לעם היהודי ושואפים לקיבוץ נידחים ושחרור מעול זרים צריך לשמוח על כך שהם קוראים לעצמם יהודים וציוניים. וכי בגלל שהם התרחקו מתורה ומצוות ומפרשים את המילה "ציונות" בצורה שיטחית, עלינו לוותר על השאיפות הללו? הפירוש האמיתי של הציונות לא השתנה (אף על פי שהשאיפה לבנות מדינה בא"י אינה שלימה - השאיפה השלימה היא לבנות מדינה יהודית שומרת תורה ומצוות). עכ"פ היא שלב חשוב בדרך אל המטרה.
שאלה: לימודי טוענת רבנית: 1. רציתי לשאול מה אומרת ההלכה לגבי לימוד "טוענת רבנית" לנשים? האם עדיף ללמוד זאת לאחר הנישואים? 2. ומה דעת הרב בנוגע ללמוד "עובדת סוציאלית"?
תשובה: 1. אני נמנע מלהשיב על השאלה הראשונה - וזו גם תשובה. 2. עבודה סוציאלית זה מקצוע חיובי ומועדף ובתנאי שעושים את העבודה מכל הלב.
שאלה: משיכת קשר חברות למטרות נישואים: האם ניתן למשוך קשר של חברות, למטרת נישואים כ- 3 שנים? החברות נמשכת המון זמן, עקב כך שהבחור עדיין בצבא. מיותר לציין שהזוג שומר על יחסי קרבה, עפ"י ההלכה.
תשובה: קשר כזה יכול להועיל לכם, אך דבר זה מאוד תלוי בכם. דבר ראשון, שכפי העולה משאלתך ברור גם לכם, שיש להיות גבורים ולהקפיד על כל ההלכות הנוגעות לדבר, כלומר, איסור נגיעה, יחוד, קלות ראש מרובה. יש ללמוד היטב את ההלכות הקשורות לנושא וגם אם מגלים הלכה שלא היתה ידועה קודם לא אומרים "זה סתם חומרא" אלא משתדלים ליישם אותה. דבר שני, יש להשתדל לצמצם את שהותכם יחד. הגיוני שכך הדבר עקב שרותו בצה"ל, ואם לא, כדאי שאתם תדאגו לכך. ככל שפחות תתעסקו אחד עם השני כך יקל הדבר הן מבחינה הלכתית- להמשיך קשר זה, והן מבחינה נפשית. אומנם בראיה שטחית נראה שדווקא אם תדברו כל הזמן אחד עם השני וכדו' אז יהיה יותר קל, אך אין הדבר כך. זוג דתי השומר על הלכות צניעות יודע שיש רף שאותו הוא לא יכול לעבור עד החתונה, ולכן אם מפתחים את הנטיה לשני ללא הגבלה, זו התפתחות שאין לה בנתיים פרות והדבר מביא בסופו של דבר או לשבירה מצד ההקפדה או לעצבות מצד הקשר. לא היה כ"כ מובן מהשאלה האם יש לפניכם עוד שלוש שנים או אתם כבר בעיצומן של שלוש שנים אלו. באופן כללי ככל שיש יותר זמן לחכות כך כדאי שמינון הקשר יהיה נמוך יותר. המחשבה שצריכה להנחות אתכם היא שהקשר יהיה, כפי שהגדרת, לשם נשואים. כלומר, להשתדל לא לשים במרכז השקולים את ההנאה העכשווית מהקשר אלא לזכור שהקשר נשמר כעת לשם נשואים בעתיד, בעז"ה. בתקופה זו יש כמובן לעשות עבודות "שימור ופיתוח" אך להסתפק בכך. כפי שכתבתי בהתחלה, צריך להיות גבורים אם רוצים להמשיך בקשר, ואם אתם חוששים ששיקול דעתכם מטעה אתכם עקב נגיעתכם לענין, התיעצו עם תלמיד חכם המכיר אתכם ואת טבעכם ויודע מה בדיוק מתאים לכם. דבר נוסף שכדאי לשקול אותו הוא נשואים תוך כדי השרות הצבאי. במחשבה ראשונה זה נשמע לא שייך כלל, אך לא כדאי לפסול אפשרות זו על הסף. אין אני מכיר את המציאות הצבאית בה הוא נמצא- באיזו יחידה משרת, קרבי או לא ועוד נתונים חשובים. כמובן, אין זה מצב אידיאלי לזוג צעיר (ולא לשום זוג) שהבעל בצבא והאשה בבית, אבל גם המצבים האחרים לא אידיאלים, ולכן יש לנסות ללכת בדרך הכי נכונה ובריאה שבאפשרותכם ולראות את היופי שבה. בהצלחה, הרב עדי שטטמן.
שאלה: מי קודם להשתמש במפזר חום - חולה או שומר?: ניגשו אל חולה לקחת ממנו מפזר חום בלילה כדי לתת אותו לשומר רכוש. האם החולה קודם לשומר גם אם אינו חולה משום סכנה, או שהשומר קודם לחולה משום שעוסק בצורכי ציבור? האם שייך כאן דין של לפנים משורת הדין? האם נפקא מינא באם היה שומר על חיי אדם?
תשובה: הכל תלוי מיהו הסובל יותר ללא אותו מפזר: אם החולה יכול להשתמש בכיסוי ואין שום חשש להידרדרות בריאותית והשומר נמצא במקום קר מאוד, שסבלו קשה ביותר והוא עלול לחלות ולאבד את פרנסתו ח"ו, יש להקדים את השומר. ובפרט לשומר על חיי אדם שאם יחלש יש בזה סכנה לחיי אדם על ידי פגיעה בשמירה. אבל אם המצב הוא הפוך שהמחלה עלולה להידרדר והשומר יכול להסתפק במעיל חם והוא בריא- החולה קודם. יש לציין שבשבת אם אין שום סכנה שבגללה צריך את מפזר החום ברור שאסור לעשות כל מלאכה, ובכלל זה שימוש במפזר חום בין לחולה ובין לשומר.
שאלה: הכשרת כלים שחוממו במיקרוגל: כלי חלבי ובו חלב, שתחתיו היתה צלחת בשרית ספק יומו וחומם במיקרוגל, כיצד להכשיר?
תשובה: מקרה כזה מובא בספר איסור והיתר עמ' קס"ה שכיון שהחלב נוזלי אם הגיע למצב רתיחה זיעתו מתפשטת ואוסרת את הצלחת. לפיכך: אם היא צלחת חרסינה קרמיקה או פורצלן אין לה תקנה, ואם הצלחת מפלסטיק קשיח ויכולה לעמוד בהגעלה ניתן להגעילה בסיר מים רותחים, ואם מזכוכית די בשטיפה. הרב רואי מרגלית
שאלה: איסור נגיעה - מאיזה גיל? : יש לי בת דודה קטנה, בת 10 מאז שאני זוכר היא אהבה שמחזיקים אותה באוויר "עד התקרה", מין משחק שכזה. שאלתי היא איפה בדיוק מתחיל איסור נגיעה, אם בכלל. האם עליי להמנע מזה?
תשובה: איסור נגיעה יש כאשר הנגיעה היא של חיבה לבת בהיותה בת. ואם היא קטנה ואין שום הרגשה של חיבה אין בזה איסור. גיל עשר הוא גבולי וצריך לבחון באופן אמיתי את ההרגשות. ואם אדם מסתפק בזה - יש להמנע מכך.
שאלה: איפור בשבת: האם מותר לשים מייק-אפ נוזלי שנמרח בעזרת האצבע בשבת?
תשובה: אם התכשיר צובע אין להשתמש בו בשבת. אם הוא שקוף - מותר. לתשובת הרב רואי מרגלית. לתשובת הרב דב ליאור.
שאלה: לימוד פלפול בישיבות: חלק גדול מגדולי הרבנים בדורות הקודמים התנגדו מאד ללמוד המתקרא פלפול (ראש המדברים המהר"ל ועוד). לעניות הבנתי בלימוד הקיים היום בהרבה מהישיבות לומדים בצורה כזו. מדוע אין נסיונות לשנותו?
תשובה: הלימוד היום בישיבות אינו בדרך הפלפול. הפלפול שהיה פעם ואליו התנגד המהר"ל היה פלפול של קישור עניינים שונים זה בזה שהיה בו יופי וחריפות אבל הוא לא היה מכוון לאמת. המפלפלים ראו בזה תוספת ליופיה של תורה וחשבו שזה מקרב את התלמידים לתורה. המהר"ל התנגד ללמוד זה. הלימוד היום בישיבות הוא בעמיקות ישרה ובכוונה להבין היטב את דברי הגמרא, הראשונים והאחרונים. לימוד זה נותן ללומדים עומק ויכולת להבין סוגיות לאמיתתם. לימוד ספרי אחרונים מסייע להבנת הראשונים ומלמד איך להעמיק ולהבין דברי הראשונים. לימוד עיון בישיבות מהווה תשתית הכרחית לגישה לברורי הלכה נכונים ולא שטחיים. יחד עם לימוד העיון מקובל בישיבות ללמוד סדר בקיאות ולהקיף את המסכתות הנלמדות בשלימות והשילוב בין העיון והבקיאות הוא הלימוד הנכון.
שאלה: הטרדת רב בשאלות: השתמע מאחת מהתשובות של הרב, שאין גבול למספר השאלות שמותר לשאול רב, ואין בזה טורח. עקב כך רציתי לשאול האם דברי הרמב"ם המגבילים את מספר השאלות ההלכתיות לרב, ל-3 בלבד (ת"ת ד,ז) נפסקו להלכה? אם לא (והנראה שאין מקפדים על זה כלל, אף שאין זה סמך), מדוע?
תשובה: הבעיה בהצגת הרבה שאלות לרב לפי הרמב"ם היא רק כאשר שואלים את השאלות רצוף ואז הרב והשומע יכולים להתבלבל בין השאלות  לפיכך הרמב"ם פסק שצריך לשאול את הרב רק 3 שאלות ברצף ואם רוצים לשאול עוד שאלות אז אפשר לשאול עוד 3 שאלות לאחר שהרב ענה על הראשונות וכן הלאה.
שאלה: מוסיקה כנסייתית: האם מותר לשמוע מוסיקה כנסייתית? מוסיקה שאינה כנסייתית אלא שיש בה עוגב וכד (כלים כנסייתים), האם מותר לשמוע? האם יש איסור לשמוע מוסיקה של באך, אשר הרבה מיצירותיו כנסייתיות?
תשובה: מוסיקה שחוברה במיוחד לכבוד אותו האיש כגון פסיון או אורטוריה לכבודו אסורה. אולם מוסיקה שחוברה לפסוקי תהילים מותרת. עוגב עצמו מותר. רק בביהכנ"ס אסרוהו בגלל חיקוי לכנסייה.
שאלה: העברה מפלטה לפלטה: הילד ניתק את הפלטה בשבת. האם מותר להניח את הסיר שעל הפלטה אצל שכן, והאם יש הבדל בין מצטמק ורע לו ומצטמק וטוב לו
תשובה: אם נודע ניתוק הפלטה מיד והתבשילים שבסיר עדין במצב רתיחה מותר להעביר לפלטה אצל שכנים. אולם, אם עבר זמן פסקה רתיחת התבשיל יש בזה הבדל בין דעת הרמ"א הפוסק לאשכנזים ובין דעת מרן השו"ע הפוסק לספרדים. על פי דברי הרמ"א מותר להחזיר את התבשיל (או להניח אצל שכן) כל זמן שהתבשיל עדין חם. ולדעת השו"ע אם הוא תבשיל נוזלי או שיש בו נוזל יש לאסור להניח אם פסקה הרתיחה. וגם לדעת הרמ"א, המיקל, במידה והתבשיל מצטמק וטוב לו יש לאסור כי הוא נראה כמבשל בשבת.
שאלה: זכאות בנקודות טיסה: מעביד שילם במישרין את כרטיס הטיסה של העובד. העובד חבר במועדון "מתמיד" של חברת תעופה, כל טיסה מזכה אותו בנקודות, המזכות אותו לבסוף בכרטיס חינם. האם יש לכך דין שליח שקיבל תוספת מהמוכר (בסחורה שמחירה קצוב), שראיתי פוסקים כי השליח והמשלח חולקים בריווח. האם לנקודות הנ"ל יש גדר של ממש, שכן הנקודות בגין הטיסה הזו ששולמה ע"י המעביד, אינן מספיקות להטבה כלשהי בלא נקודות נוספות של טיסות פרטיות של העובד.
תשובה: לכאורה, המעביד והעובד שותפים בנקודות הטיסה, כל אחד לפי חלקו הפרופורציונלי.