LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: איך אפשר להאמין שהמקרה לטובה?: אוי הרב כמה אפשר לחכות למשיח?! אני כל כך רוצה שהוא יבוא כבר!מה עוד צריך לקרות לעמ"י כדי שה יביא אותו? אוי כמה הלב שלי מרוסק מהמקרה הנורא הזה של רציחת הנערים. כמה תפילות כמה קבלות ומה קרה?מוות!! לא עזר כלוםםם!! אני כל כך רוצה להאמין שזה לטובה אבל מאד מאד קשה לי. אני לא נרדמת בלילה מאז החטיפה אז תחשוב מה עכשיו.? אין לי דקה טובה. כל דקה במשך היום אני חושבת עליהם זה כל כך כואב לי ואני לא יודעת איך להתגבר על זה.אני לא רוצה להתייאש.לא רוצה שהיצר הרע יצליח.
תשובה: ב"ה אני כל כך מבין אותך. זה נורא, נעים צעירים כל כך, ולחשוב שכל כך השתדלנו, כל כך ניסינו ולא. חייבים להתחזק באמונה, חייבים להמשיך הלאה. אסור לנו לתת שהאויבים שלנו ישברו את רוחנו. האתגרים באים שוב ושוב, כל פעם משהו אחר, כל פעם התמודדות חדשה, וחייבים להיות חזקים. עם ישראל צריך אותנו חזקים, ה' רוצה שאנו נהיה חזקים, נמשיך להתפלל, נמשיך להתקדם, ומתוך אמונה גדולה נזכה לגאולה שלמה. היי חזקה וחזקי את עצמך כל הזמן, תשמעי שיעורים מחזקים, תקראי ספרי אמונה, ותשקיעי בחיזוק שלך. שתהיה לך המון הצלחה הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: מחלוקת עם הרב והגבאי: שאלה זו נשאלת מתוך צער וכאב עמוק על שכך עלתה בידינו ולהלן המקרה: התגלעה מחלוקת בין שני מתפללים לבין גבאי בית הכנסת כל מקרה בנפרד. מקרה מתפלל א היה בגין הרמת קול מתפלל א על בן הגבאי שהפריע במהלך הלימוד בבית הכנסת זאת לאחר מספר פניות שקטות שיפסיק התנהגותו הלא נאותה. המתפלל א ירא שמים חש שטעה והחליט לבקש סליחה ומחילה מהגבאי, ברם טרם פנייתו פנה אליו רב הישוב שהוא מארגן פגישת פיוס ושיגיע לפגישה בה יהיו נוכחים הרב, הגבאי ומתפלל ב. לשאלה על שום מה גם מתפלל ב נענה שהגבאי חושב שזוג המתפללים מתנכל לו יחדיו. מקרה מתפלל ב היה בעת תחילת תפילה בה מיהר מתפלל ב וביקש להתחיל מהש"צ להתחיל התפילה דקה לפני המועד הרגיל. הגבאי סרב בתוקף ומתפלל ב הרים קולו על הגבאי והחלו חילופי צעקות. שני המתפללים הגיעו לפגישה שיזם רב הישוב עם הגבאי מתוך הבנה וכוונה לפיוס ויישור ההדורים. הרב פתח את הפגישה ואמר לגבאי שיגיד את אשר על ליבו. הגבאי איש שלומו של הרב, עז מצח לכלך פצה פיו בצעקות ובזוהמת לשון על מתפלל ב ואף איים עליו ברצח אם ירים קולו להבא עליו. זאת ועוד הגבאי הדגיש בפניו שתאונת הדרכים הקשה שנגרמה למתפלל ב בו נהרס רכבו לחלוטין ויצא ממנה בחיים בנס היתה כי הוא כבר מקפיד עליו 5 שנים ומתפלל ומייחל שיפגע כי חש שמתפלל ב מתנכל לו. רב הישוב שהיה נוכח לא פצה פיו ולא עשה מאומה ע"מ להביא ל בין אדם לחברו. מתפלל ב נפגע מאוד ואמר שאין טעם להמשך המפגש כפי שמתנהל והלך. הגבאי עז המצח מיד פנה למתפלל א וצעק עליו תוך שימוש בלשון מבזה ופוגעת. מתפלל ב ביקש להרגיעו ואמר שבא בקש סליחה כפי שדובר על פגישת פיוס, אך הגבאי המשיך להתלהם ואף עליו איים במכות ורצח אם יעז פעם הבאה להרים קול בבית הכנסת. שוב רב הישוב שנכח שתק ולא היסה את המאיים ולא השתיק והעמיד את הגבאי במקומו ולא הגן על המתפלל. למחרת פנה מתפלל א אישית לרב הישוב וביקש לדעת מדוע שם מכשול בפני עיוור והונה את המתפללים שמדובר בפגישת פיוס כשבפועל לא הגן עליהם ולא נקט בלא תעמוד על דם רעיך. הרב הגיש שהגבאי היה טעון כבלון והיה עסוק בלהוציא אויר. המתפלל השיב שהיה על הרב לפוצץ הבלון ולהעמיד הגבאי על מקומו כמתבקש באופי ותכלית הפגישה וכעת המחלוקת החריפה תוך ביזוי והשפלת המתפללים. כעבור יום נכנס הרב למתפלל ב ואמר שהוא פועל לכך שהגבאי יבקש ממנו סליחה אך עדיין הגבאי נמצא בכעסו. למחרת ביום שבת העלה הרב את הגבאי להיות חזן תוך התעלמות מכך שהגבאי עדיין נוקם ונוטר הלבין פנים ברבים ועומד על דם רעו. שני המתפללים קמו ועזבו את בית הכנסת כי לא היו מוכנים לקבל שהגבאי הרשע הזה יהיה שליח ציבור. גם כשהרב בהמשך השבת נתן שיעור עזבו שני המתפללים את בית הכנסת בטענה שהרב עבר על איסורי תורה ולכן לא ראוי שהם ישמעו ממנו דברי תורה וספק אם ניתן ללמוד תורה ממי שעובר עליה גם אם הוא רב ישוב. חלפו שבועיים והרב בחר להתעלם משני המתפללים, למרות שאחד מהם ניסה לשוחח עמו אך נדחה. המתפללים הללו חשים שהרב מתנהג כראש כנופיה שמקום להשכין בין אדם לחברו הוא העצים המחלוקת ואף מחצין את היחס לטובה שמעניק לגבאי. שני המתפללים מבקשים מכבוד תורתו עצה כיצד לנהוג? האם מותר וראוי להשתתף בתפילה כאשר החזן הוא מאיים לרצוח את חברו ומייחל למותו? ובעניין הרב האם יש מקום לשמוע את שעוריו או להימנע מכך, שהרי איך ניתן ללמוד תורה ומוסר מאדם שנוהג כך? אנא עצתך. רבה
תשובה: אתם צודקים שלא להשתתף בתפילה ששליח הציבור הוא זה שמאיים ולא מוכן להתנצל. אמנם אין להשליך יחס זה אל הרב כיון שהוא רצה להשכין שלו ' אך לא הצליח, ואולי גם הוא מאויים ע"י הגבאי. וכדאי שתגשו לרב ולומר לו שאתם נפגעים משתיקתו והייתם רוצים להבין, כי יש לכם הרגשה לא טובה בלב.
שאלה: ספר "עוד יוסף חי" לרבנו יוסף חיים זיע"א: לכבוד הרב שליט"א! ידוע שבספר "עוד יוסף חי",פעמים שהרב חזר בו ממה שכתב "בבן איש חי". האם בכל מקום שיש שוני בין הספרים יש לפסוק כ"עוד יוסף חי"?
תשובה: הספר העיקרי הוא הבן איש חי שהוא נאמר להמון בית ישראל לעומת העוד יוסף חי שנאמר בעיקרו ליחידים, על כן יש לברר בכל שינוי האם זהו שינוי בפסיקה לכולם או רק דרך ליחידים.
שאלה: המשך הכסף במעלית: אחרי המחילה, אמרו לי שכיום המנהג זה לא להחזיר כסף, כי זה כמו למצוא אבידה במקום שאנשים לא מחזירים אבידות במקום של גויים. האם זה נכון? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מציאת כסף במעלית"
תשובה: גם כיום מקיימים ההלכה להשיב אבדת כסף, אם היא בעניין שאפשר לתת בה סימנים. הדבר נכון אף במקום שדרים רבים שאינם שומרי תורה ומצוות. אין הבדל בדין אבדה מצד שני הנקודות הבאות: א) לגבי בעל האבידה, אין לחלק בין יהודי שומר תורה ומצוות לאינו שומר תורה ומצוות. ב) בבחינת מקום האבידה, מקום שרובו אינם שומרי תורה ומצוות אינו נידון כמקום שרובו עכו"ם. א) לגבי אבידת יהודי שאינו תורה ומצוות. כתב השו"ע בסי' רסו: "אבידת עכו"ם מותרת". עוד כתב שם: "אוכל נבילה להכעיס הרי הוא אפיקורוס מישראל. וישראל מחללי שבת בפהרסיא אסור להחזיר להם אבידה כעכו"ם". וכבר כתבו הפוסקים שאין דין יהודי שאינו שומר תורה ומצוות בזמן הזה כאפיקורסים. כך בשו"ת בנין ציון החדשות (סי' כג) והחזיק אחריו ה'אחיעזר' (ח"ג סי' כה ד"ה 'באמת צ"ע'), שאין היום גדר אפיקורוס. כ"כ יעויין בדברי החזו"א (יורה דעה א, ו. וכן בסי' ב, כח), שהביא מהראשונים, שבזמן הזה מצווים להחיותו וכל שכן להשיב לו אבידתו. ב) לגבי הגדרת המקום. בשו"ע (רנט, ג) כתב שהמוצא במקום שרוב העוברים עכו"ם, אע"פ שיודע שנפל מישראל, אין צריך להחזיר אפילו אם יש סימן. כל זאת בחפץ שיש לתלות שהמאבד, ידע מיד על נפילתו. אך יהודים שאינם שומרים תורה ומצוות, גם משיבים אבדות, ולכן אין לדון מקום זה כמקום של נכרים. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: דמאי וספק טבל: אני מבין שיש הבדל בין ספק טבל לדמאי למשל בחזון עובדיה תרו"מ עמ קמ בעמודה השניה "ודע שענין זה אינו בכלל גזירת דמאי וכו " לא מצאתי מי שמבאר ומרחיב בענין זה. אפשר בבקשה לקבל מקורות לעיון בענין זה ולבארו בקצרה? שוב על הסיוע בלימוד מצוות התלויות בארץ
תשובה: וברכת ד' דמאי פרושו דא מאי? כפי שהסבירו ח שכולם מעשרים (תרומה גדולה) אבל היו חלק קטן מעמי ארצות ששאר המעשרות אינם מעשרים כיוון שלא רוצים להוציא הוצאות (רמב"ם מעשר פ"ט ה"א). לעומת זאת בטבל הגדרתו היא שלא הפרישו תרו"מ, בימינו זה ספק טבל כיוון שספק אם הפרישו או לא, אבל זה לא דמאי שם רוב עמי הארץ עשרו אלא שהיו מעט שלא הפרישו (מעשר ראשון, שני ועני). בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: שולחן מתנדנד בשבת: שאלתי היא יש לי שולחן, שאחד ברגליים שלו קצרה שמתי לו דיקט מתחת לרגל כדי שהשולחן לא יתנדנד מעט. אם הוא יצא לי בשבת האם מותר להחזיר אותו?
תשובה: כלים שרגילים להשתמש בהם גם כאשר החיבור שלהם רפוי, אין איסור לחברם ולפרקם.(פניני הלכה שבת חלק א' עמ' 331) יום טוב
שאלה: בחירה לעתיד לבוא: לכבוד הרב שליט"א, לגבי המובא במס נדה ד סא: (וכן סבר הרשב"א בברכות יח. כדעה זו ר יוסף ): "מצוות בטילות לעת"ל", ופרש"י בע"ז (ד:): "ולא למחר לעשותם דאין מצות לעתיד" וכתב בס התניא (אגרת הקודש כ"ו) שכוונת דברי ח היא דווקא לימי תחיית המתים ולא לימות המשיח (וכן הבנתי לענ"ד מדברי הרשב"א בנדה שם, ומדברי ה שיטה מקובצת בברכות שם). ומה שאמר על כך באורחות צדיקים (ריש שער התשובה ): "בימים ההם תמלא הארץ דעה, ולא יהיה יצה"ר בבנ"א וכולם ידעו שעיקר בריאת העולם בשביל עבודת הבורא יתעלה" (וכגון זה מובא בס שם משמואל פר שמיני שנת תרע"ח). ואלו שאלותי לכבוד תורתו שליט"א: א. מה ההבדל המהותי בין ימות המשיח לימי תחיית המתים (לעניין מה שאמר בתניא שם). ב. לענ"ד נובע מהאמור שהבחירה תתבטל לעת"ל (כך ג"כ משמע מהתוס בנדה שם: "בעת תחיית המתים יקיימו המצוות רק כאינו מצווה ועושה"), האם הבנתי נכון? א"כ אכן תתבטל- מדוע? וכי על כך נקבל שכר? מראש לכבוד הרב
תשובה: לשואל, התשובה שנראית לענ"ד לשתי שאלותיך היא, שעל פי גישה זו, שאחרי תחיית המתים לא תהיה בחירה, זהו זמן קבלת השכר. לא זמן העמל שעליו מקבלים שכר. ראה באריכות בריטב"א בנידה סא ע"ב. אציין גם לדברי אחד הראשונים, רבי מתתיה היצהרי, בפירושו לאבות פ"ד מי"ז. הוא מביא את הסוגיה בשבת קנא ע"ב, שם נאמר בשם רבי שמעון בן אלעזר: "והגיעו שנים אשר תאמר אין לי בהם חפץ - אלו ימי המשיח, שאין בהם לא זכות ולא חובה", ואומרת הגמרא: "ופליגא דשמואל דאמר אין בין העולם הזה לימות המשיח אלא שעבוד מלכיות בלבד". ומסביר רבי מתתיה, שהכל מודים שבתחיית המתים "אין שם בחירה לעשות טוב או רע. אלא שמתענגים במה שהשיגו כבר, ויהיה כמו אליהו בגוף ובנפש". אלא שלדעת ר' שמעון בן אלעזר ימות המשיח יהיו סמוכים לתחיית המתים, ולדעת שמואל יהיה הפרש זמן רב ביניהם, שבימות המשיח ישלימו ישראל את תעודתם עד שיזכו לתחיית המתים. הוא מסביר גם את שלילת הבחירה: "לפי האמת ענין זה הכח הוא שיהיה בטבעו להתאוות את שני ההפכים, ובכח שכלו יברור הצודק מהם מהבלתי צודק", ובתחיית המתים נהיה בשלמות רוחנית כזו שלא יהיה צד להתאוות לדברים שליליים. ראה גם ברמב"ן בדברים ל,ו: "תהיה הבחירה בטוב להם טבע, לא יתאוה להם הלב למה שאינו ראוי ולא יחפוץ בו כלל. וישוב האדם בזמן ההוא לאשר היה קודם חטאו של אדם הראשון, שהיה עושה בטבעו מה שראוי לעשות ולא היה לו ברצונו דבר והפכו" (על דרגת אדם הראשון, ולביאור העניין כיצד חטא אם לא היתה לו בחירה, עיין ב'שם משמואל', שבת תשובה, תרע"ו). יש חולקים על כך, וסוברים שאין כוונת מאמרי ח לשלול את הבחירה לגמרי, ואדרבה, עיקר מעלת האדם היא בהיות לו בחירה, אלא הכוונה שלעתיד לבוא הבחירה בטוב תהיה קלה יותר ('תולדות יצחק', ויקרא כה  ונראה שזוהי שיטת הרמב"ם, סוף הלכות מלכים).
שאלה: גיור של גויה: הכרתי בחורה נחמדה ולצערי היא אינה יהודיה הסבא היה יהודי אני שומר שבת כשרות מניח תפילין ועוד אני גרוש ולא צעיר אני לא שכבתי איתה כי שמעתי שהבועל גויה זה פגם הברית חמור מאד היא מוכנה לעבור גיור מאידך אני לא בטוח במאה אחוז שהיא מאמינה במאה אחוז ביהדות וכול הדיבורים שלה שכן אני מקבלת זה רק מהפה ולא מהלב שנית היא מסכימה לשמור שבת וכשרות וכו אבל שוב אני לא בטוח שזה יהיה מאמונה וגם כשאני לא לידה כששוחחתי עם רב חרדי הוא טען שזה בעיה והגיור אינו גיור.ואם כן בעילתי תהיה בעילת גויה וילדי גויים וזה בשונה מבת פרעה ששמרה הכול אומנם מפחד שלמה אבל שמרה תקופה ור פינשטיין טוען שזה הסיבה ששלמה השאירה כי כששמרה תקופה הגירות חלה עליה במקרה שלי שאני לא יודע אם תשמור או לא בסתר האם היא תחשב כיהודיה?
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה שתלך לאולפן גיור ובסוף הדיינים יבחנו אותה אדם רואה בעיניים וה' את הלב. בעזרת ה' לא תצא תקלה. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: קביעת חתונה ביום צום גדליה: שקבעתי חתונה עם בחירת ליבי בתאריך ד בתשרי תשע"ה שזה 28.9.14 וזהו יום צום גדליה. רציתי לדעת אם זה תאריך שאפשר להתחתן או שיש איסור מהתורה? ומה הדינים לגבי אורחים שצמים? ולמתי אני קובע שבת חתן? אני חצי אשכנזי (מצד האב) וחצי ספרדי (מצד האם) אך כל חיי גדלתי בצד הספרדי כולל סגנון תפילה אורח חיים סדר הנחת תפילין וכו אודה אם תענה לי על השאלות הללו. מראש
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה במנהגים הולכים אחר מנהגי האבא. לכן שבת חתן בשבת אחר ראש השנה. את החופה תעשו במוצאי הצום. מזל טוב הרב חגי בר-גיורא
שאלה: משמעות החיים: הרב. אני בת 18, ובדיוק הרגע סיימתי תיכון. יש שאלה שכבר המון זמן מהדהדת בתוכי. אני מסתכלת על אנשים רבים, נשואים עם ילדים, העובדים בעבודות מכובדות ושואלת את עצמי- לא משעמם להם? השגרה לא משעממת אותם? איך לא נמאס להם כל הזמן לעשות את אותו הדבר? הם קמים בבוקר, מארגנים את הילדים ושולחים אותם לביה"ס ולגנים, הולכים לעבודה, חוזרים, ישנים וחוזר חלילה. השגרה הזו נראית לי כה משעממת וכה חסרת תועלת. אני יודעת שהתורה והמצוות הם אלו שהופכות את החיים למשמעותיים. אני יודעת ומרגישה זאת. וגם החסד והנתינה התמידית והיומיומית, ההסתכלות על הכלל וצרכיו הם הדברים שמעניקים משמעות לחיים. רציתי לשאול אותך כבוד הרב, מה לדעתך משמעות החיים? הם יש דברים נוספים למה שציינתי שהופכים את החיים למשמעותיים יותר? אני רוצה בע"ה להקים בית נאמן בישראל ולחיות חיים משמעותיים באמת. אשמח שתענה לי בבקשה על השאלה שלי.
תשובה: לך. שמחתי מאוד לקבל את מכתבך, וממנו חשתי את הרצון העז שלך לחיים של משמעות, חיים של תועלת ותחושה של התקדמות, ובריחה ממונוטוניות. אין ספק שלא קל לאנשים רבים עם השחיקה של החיים. בחיי היום יום שאדם צריך לעשות את הדברים המוטלים עליו, וכך לגרור יום ועוד יום. אנשים רבים שישאלו על כך יענו שאין ברירה, והחיים של אידאלים הם חיים של צעירים, של נוער, שרגילים לשיר "אני ואתה נשנה את העולם", אך כשגדלים מגלים שזה לא זה, וחבל לנסות לחיות באותו המקום. אבל חשוב לדעת לא זו האמירה של התורה, לא זה מה שה' רוצה מאיתנו. אמנם גם לשאיפות של רבי נחמן מברסלב שאמר לחסידיו, שלא רציתי שתהיו אנשים פשוטים, אלא רציתי שתהיו כחיות היער שצועקים לילות שלמים, יש מרחק גדול. רצון ה' הוא "וחי בהם" שאנו נחיה את החיים מתוך קשר עם ה'. אך לא קשר של חיוב ושל הכרח, אלא קשר של חיים, קשר שנותן משמעות לכל החיים, קשר שמוביל את החיים להיות חיים של יצירה ושל משמעות. אפשר לעבוד, לפרנס משפחה וכו', ולחיות חיים מלאים משמעות. מסופר על שת שהיה מתקן מנעלים ומייחד ייחודים. ומלמד אותנו רבי ישראל מסלנט שודאי שלא היה מרחף בעולמות עליונים כשהיה עסוק במנעלים, שכן אז הנעלים לא יהיו טובות ויגרמו לארור עושה מלאכת ה' רמיה. אלא שהכוונה הוא שכשהוא תיקן נעליים הוא היה מתפלל לה' ומשתדל מאוד שיהיו הנעליים הטובות ביותר לשמח אנשים ואלוקים, וזו הייתה עבודת ה' שלו. על פי דרך זו גם חשוב שנחנך את עצמנו שמה שאנו עושים יהיה חלק מעבודת ה' שלנו. יש דברים שיותר קל לעשות זאת, כגון ללמד תורה ומקצועות קודש, מאוד קל לחיות את עבודת ה', אך גם בשאר הדברים, לדוגמא רופאים ואחיות שעוסקים בקידוש ה' וחסד אין סופי. וכך אפשר גם בכל הדברים שבעולם, אם באמת נמצאים במודעות של עבודת ה', במודעות של קידוש שם ה' בעולם. כשאדם חי ברמה זו, גם אין לו שיעמום, גם אין לו שחיקה, שכן הוא מרגיש כל הזמן שהוא עוסק בעבודת ה', ושהוא מתמלא בעבודת ה' זו. כמובן שחשוב שאדם גם ישחרר את עצמו, יעסוק בתרבות רוחנית קדושה, יעסוק בלימוד תורה לפי רמתו ולפי יכולתו, ואז החיים ממשיכים בהתעלות, אך גם בשאר הדברים חשוב מאוד שהם יהיו עבודת ה'. חשוב להתרגל לכך, שזה רצון ה' מאיתנו. ה' רוצה שאנו נעבוד אותו דרך החיים, שאנו נתקדם בעולם הזה ונקדם את העולם איתנו, ונוביל אותו לגאולה השלמה. מובן הדבר שאפשר גם למצוא עבודות שהן יותר מרימות את האדם ויותר נותנות לו מקום לגלות את ה', והעניין הוא מה האדם מחפש, מה הוא רוצה וממילא הוא יתפלל על כך, הוא ישתדל לכך וה' יעזור לו. יהי רצון שתזכי באמת לעובדו בלבב שלם, להידבק בו יתברך ולהתרומם לחיים של יצירה רוחנית, חיים של קדושה וענווה. עלי והצליחי. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: נגיעה בבת נשואה: שאלה: בתי התחתנה ב"ה עם בן תורה האם מותר הניח את ידי על ראשה בעת ברכת כהנים? האם מותר לנשק את ראשה?
תשובה: אם הכוונה לברכה בערב שבת אפשר להקל בשני הדברים, ולכתחילה שיהיה קצת מרחוק.
שאלה: שלט על הפירות בשמיטה: הרב. האם מי שגר בבית עם גינת נוי חובה עליו לתלות שלט בשנת השמיטה שפירות עצי הנוי מופקרים? האם תליית השלט היא ממש חובה, ומה יעשה מי שגר במקום שזה יכול להוות בעיה?
תשובה: וברכת ד' זו לא ממש חובה, כיוון שהפירות מופקרים מצד מצוות המלך, אולם חלק מהראשונים הצריכו גם הפקר על ידי אדם, ועל כן לכתחילה יש לעשות זאת אבל אם לא עשו כן לא בטלו את העשה של "ושבתה הארץ". בברכת התורה והארץ יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: כרית לברית: בשעה טובה בעז"ה אמור להיוולד לנו בן. וחשבנו להכין בעצמנו את הכרית לברית. האם יש בעיה לרקום פסוק? עדיף שהוא יהיה לא שלם? זה ר שהתינוק נמצא על הפסוק?
תשובה: אפשר גם פסוק שלם כי אין חשש שהכרית תיזרק לאשפה, אך עדיף שלא.
שאלה: בשר בשבת: האם ישנו חיוב בשבת לאכול לכה"פ בסעודה אחת עוף או בשר כאשר האדם מעדיף חלבי או פרווה (כגון דגים)?
תשובה: אם אדם לא אוהב לאכול עוף איננו חייב לאכול בשבת בשום סעודה, אך אם הוא רק מעדיף דג עדיף שכן יאכל עוף פעם אחת כי יש בזה יותר כבוד לשבת.
שאלה: הנחת תפילין של יד בעמידה: יש לנו כלל שצריך לחלוץ את התפילין כדרך הנחתן. שאלתי היא:מה יעשה ספרדי שלא היה לו מקום לשבת ונאלץ להניח תפילין של יד בעמידה, אך כשהגיע זמן חליצתן יש לו אפשרות לשבת. האם צריך לחלוץ אותן בעמידה או כדרך הנחתן בדרך כלל?
תשובה: אפשר לחלוץ בעמידה אך רצוי בחליצת תפילין של יד להישען קצת על הקיר כדי שתהיה העמידה דומה קצת לישיבה.
שאלה: זיהוי אתיופים לפי ד.נ.א.: לרבני ישיבה שאלתי את הרב יוסף שני שליט"א שאלה והנה מה שענה לי לכבוד הרב לא רוצה אני להיות על הרב לטורח בהרצאתך תורה משמיים אתה מציין שאנו בני השבטים דן ואשר שההבדל בינינו ניכר בפנים אני ראיתי שבחור אחד העלה שמבדיקה מדעית של dna אנחנו לא יהודים אשמח אם תענה לי כתבתי על יהדותכם בספר שו"ת ברית אברהם באורך עם עדויות מכל השנים. ד.נ.א. לא יכול לקבוע מי יהודי לא מבחינה מדעית ולא מבחינה הגיונית כבוד הרב קראתי את הספר ומעריץ אותך ואת סבך זכותו תגן עלינו dna לא קובע מי יהודי אתה יכול להסביר לי מדוע ד.נ. א. לא נביא רק מראה את הרכב הכרומוזומים ולא רק שהוא לא מראה מי הוא יהודי אלא לפי ההלכה הוא לא נאמן לקבוע אבהות של הורים לבנים כדי לקבוע מי יהודי אין לד.נ.א. כלים ודוגמא מיהודים אחרים לא מספיקה האקלים משפיע על המאכלים וממילא על הכרומוזומים וכל השאר רציתי לדעת מה דעתכם
תשובה: אני מסכים בהחלט שד.נ.א איננו ראייה שיכולה לקבוע בהלכה לעניין שייכות לעם ישראל.פסיקתו של הגאון העצום הרדב"ז שבני העדה האתיופית שייכים לשבט דן נאמנה וחשובה אלף פעם יותר מכל השערה מדעית.
שאלה: נמלים בעוגיות: בקופסת העוגיות נמצאו נמלים רבות כי היא לא היתה אטומה. העוגיות ממולאות בממרח תמרים,ניערנו אותם והחזרנו לקופסה נקייה שאטמנו אותה האם מותר לאכול מהעוגיות?
תשובה: ניתן לאכול את העוגיות, יש לבדוק לפני שאוכלים שלא נשארו על העוגיות נמלים. (אם לאחר שהנחתם את העוגיות בקופסא האטומה נמצאו נמלים בקופסה כנראה מקור הנמלים אינו חיצוני אלא מן העוגיות ויש לבדוק ולפתוח כל עוגיה לפני האכילה) יום טוב
שאלה: אשה בתור מנחת קבוצות: אני בת 36, נשואה ואם לשניים. למדתי הנחיית הורים ואני מעוניינת לעסוק בכך. מן הראוי לציין שאני רואה בעבודה זו מעבר למקצוע, אלא ממש שליחות. אני חשה ורואה בעיקר בעבודה המעשית שבורכתי בכישרון בתחום זה. יש לי שאיפות להשקיע ולעזור באופן משמעותי בתחום ההנחייה בהורות. כאשר מדובר בציבור תורני או חרדי אז אפשר ליצור קבוצה נפרדת לנשים אולם רוב הקבוצות מהציבור הלא תורני מורכבות גם מאבות. אני מעוניינת לעבוד ולתרום גם לאוכלוסיות במצוקה ושם מדובר בקבוצות מעורבות. בדרך כלל מערך המפגש מורכב מלימוד חומר תיאורטי, תרגיל קבוצתי בו מופעלים חברי הקבוצה ומתן מענה לשאלות פרטיות בפני הקבוצה. במהלך הזמן חלק מההורים עוברים תהליך פנימי ושינוי העוזר להם להתמודד טוב יותר עם אתגרים בבית. אני מסוגלת להיות במודעות ולדאוג להישאר עם ההורים ברמה מקצועית ועניינית, ולשמור על צניעות מתבקשת. האם יש במקרה שלי בעיית צניעות בהנחיית קבוצה המורכבת מנשים וגברים?
תשובה: אין איסור הלכתי, אלא יש נורמות של צניעות ברמה גבוהה יותר המקובלות על חלקים גדולים בחברה.
שאלה: אכילת פירות וירקות מחוץ לבית: במקום עבודתי נוהגים מידי פעם לערוך פריסות חגיגיות, מעין קידוש, שמטרתו לשתף שאר האנשים בשמחת אחד העובדים. מי שמביא את האוכל לפריסה הוא האדם אשר חוגג. רציתי לדעת מה דין האכילה במציאות בה האוכל הובא ע י אדם חילוני, האם יש איסור גורף ליהנות מכל האוכל או שמא ישנם דברים שאותם מותר לאכול. הדברים שנוהגים להביא הם מאפים, פירות וירקות חתוכים, עוגות ועוגיות אני מניח שלגבי הדברים האפויים והמבושלים אין היתר לאכול, ולכן שאלתי מתמקדת בדינם של הפירות והירקות.
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה בירקות ופירות קיים חשש שלא הופרשו תרומות ומעשרות - תפריש ותזכה את הציבור. אם נקנו במרכול ארצי - כבר הפרישו במחסן המרכזי. לגבי ערלה היות ואי אפשר לברר המקל יכול לסמוך על הרוב. לא צריך לחשוש שחתכו בסכין טרף בן יומו כי בדרך כלל משתמשים בסכינים מיוחדים לירקות ופירות. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: לעזוב את הקהילה?: אני משתייך לאחת הקהילות הקדושות בכלל ישראל ולענ"ד היא צועדת בדרך לא נכונה. האם עלי להתיר את הקשר ההדוק עם הקהילה או שמא אדרבה חובה עלי להישאר קשור ולנסות ממקומי הצנוע - להשפיע? אני מודע לכך שזו שאלה מורכבת ולא פשוטה אבל בכ"ז אולי אקבל עצה טובה מכבוד הרב. האם לראות בעצם הולדתי אל תוך הקהילה סימן משמיים שכאן צריך לפעול, או שמא לקום ולשנות למען עתיד טוב יותר למשפחתי? אני כבן 30 נשוי ואב ל-4
תשובה: בשאלה חסרים פרטים לכן אציין רק עקרונות: אינך מחויב לקהילה בכלל ובפרט לא לקהילה שסטתה מדרך ההלכה אך צריך לברר אצל פוסק מוסמך ומכיר היטב את המציאות אם מה שנראה בעיניך כסטיה מדרך ההלכה היא באמת סטיה אובייקטיבית שאם לא כן, אע"פ שאינך מחויב לקהילה יש מקום להישאר בה ע"מ להשפיע עליה לטובה
שאלה: נטילת ויטמינים בשבת: האם למי שרגיל ליטול ויטמינים ותוספי מזון מותר לו להמשיך ליטול בשבת?
תשובה: לדעת רוב הפוסקים יש איסור ליטול תרופות בשבת משום איסור 'שחיקת סממנים', דהיינו החשש שבהיתר נטילת תרופות יבוא לידי הכנת תרופות בשבת ויעבור על איסור מהתורה. הגזירה היא רק על אדם שיש לו מיחושים קלים אך לחולה שנופל למשכב או שכל גופו כואב מותר ליטול תרופות. למרות שעשיית תרופות היא מיומנות מיוחדת השייכת לבתי חרושת ליצור תרופות הגזירה חלה בימינו. ויטמינים אשר נלקחים מידי יום לחיזוק הבריאות מותר להמשיך ולקחת בשבת מהטעמים הבאים: א. תרופות הנלקחות בקביעות ובוודאי מעל שבוע מותר לקחתם בשבת. ב. מותר לבריא לאכול מאכלים שחולים אוכלים לבריאותם (שו"ע שכח,לז). ג. המגן אברהם (שם מג) אסר ליטול תרופות על מנת לחזק בריאותו, הסבירו שאיסורו באדם חלש אך באדם בריא מותר. (אג"מ ג,נד. הליכות עולם ד תצוה מא). ד. ועוד ניתן לצרף האומרים שאין איסור 'שחיקת סממנים' בזמן הזה (צי"א צי"א ח"ח טו,טו. ). (מקורות נוספים לעיון מ"ב קכ ילקו"י שכח,נה שש"כ לד, הערה עז)
שאלה: עבודה רק בקיץ: הרב אני סטודנטית ועכשיו אני בחופשת הקיץ. הזמן המתאים ביותר לעבוד לקראת השנה הבאה. העבודה שאני מחפשת היא לתקופה של החופש בלבד. אחרי חיפושים מצאתי מקום עבודה שקיבל אותי עכשיו לא ציינתי לפניהם שזה לתקופה מסויימת. כמו כן זאת עבודה ללא התחייבות לזמן מסוים. בעבודה זאת אני עוברת קורס במשך כחודש ולאחר מכן אני מתחילה לעבוד. אני מתלבטת אם זה מוסרי לעשות זאת למרות שאני מאמינה שהם לוקחים עזיבה של עובדים בחשבון, או שאני צריכה לציין את זה שאני באתי לתקופה ולאחר מכן אעזוב.
תשובה: אם מנהל העבודה אינו מברר האם את מתעתדת להמשיך במשך זמן מסוים, אין בכך כל פגם. ובתנאי שבהתאם לאופי העבודה, לא מבורר שמנהל העבודה מקפיד על כך, אף ללא שהוא יגלה את דעתו בעניין. הרב מרדכי גרוס.
שאלה: המשך אכילת פירות וירקות מחוץ לבית: ראשית בהמשך לתשובה, 1) האם מרכול ארצי נחשב כל חנות מסחרית, או שמסוייג למקומות ספציפים יותר. (בכלל, כל רשת מסחרית מפרישה או שישנם כאלו שלא?) 2) כיצד ניתן להפריש לכולם מספק, האם לומר את אותו הנוסח כמו שאני אומר בביתי בהפרשה? (לציין שאנו מנויים על ההפרשה דרך מכון התורה והארץ) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אכילת פירות וירקות מחוץ לבית"
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה רק רשת ארצית כגון: שופרסל, מגה וכ'ו. אומרים את הנוסח בלי ברכה. הרב חגי בר-גיורא
שאלה: נדר חפץ לצדקה ורוצה להחליפו בכסף: לכבוד הרב! א. ברשותנו כסא בטיחות לרכב (משומש), שלא השתמשנו בו מאחר והיה לנו אחר. התכוונו למוסרו למשפחה נזקקת, אך עדיין לא עשינו זאת. בינתיים נשבר הכיסא שלנו והתחלנו להשתמש בכיסא זה מתוך כוונה לתת כסף לצדקה (100 או 200 ש"ח) במקומו. האם זה ר? או שחייבים לתת דוקא אותו? ב. בעבר היה לי מכשיר סלולרי כשר (מטעמי חסכון). אח"כ כשהיה לי קשה להסתדר ללא SMS רציתי להחליפו במכשיר רגיל אך הצהרתי שאיני מעוניינת להתחבר לאינטרנט, ואכן החלפתי למכשיר רגיל ללא אינטרנט. איני זוכרת אם אמרתי בלי נדר או לא. בד"כ אני אומרת, ובנוסף בעבר התניתי שכל חומרה שאנהג בה בעתיד היא בלי נדר. כעת התעורר הצורך להשתמש באפליקציית הניווט WAZE וחשבתי להתחבר לאינטרנט עם סינון של רימון (יש לי אפשרות גם לחסום תמונות). האם זה אפשרי או שצריך התרת נדרים?
תשובה: לשואלת, א. אם התכוונתם (ואמרתם זאת בפיכם) לתת את הכסא למשפחה נזקקת מסוימת, שידעתם שזקוקה לו, אסור להשתמש בו ולתת כסף בתמורה ללא הסכמתם. ואם האמירה לא התייחסה למשפחה מסוימת, מותר להחליף את הכסא בכסף בערכו הממשי של הכסא, על פי אומדן זהיר ומבוסס. הרמ"א (יו"ד סי' רנט ס"א) כתב: "אם הקדיש כלים, יכול למוכרם לפני שלושה בקיאים בשומא, ונותן דמיהם לצדקה". לפי זה ניתן להמיר את כסא הבטיחות בכסף בערכו, על פי אומדן מבוסס כאמור. אלא שבשו"ת בית אפרים (יו"ד סי' נו, מובא בפתחי תשובה שם סק"ב) חילק בעניין זה, שאם האמירה היתה לייעד את החפץ לעני מסוים אי אפשר להחליף אותו בכסף ללא הסכמתו. וכיוצא בזה בערוך השולחן (שם ס"ג), על התורם בגד לצדקה: "נראה דאם מה שנדר הבגד להעני היה מפני שהעני היה צריך לבגד - אינו יכול ליתן ממון, אם לא ברצון העני  אך אם כוונתו היתה לשם צדקה בעלמא - יכול ליתן ממון תמורתו". ב. מאחר שידוע לך שהתנית בעבר שברירת המחדל היא "בלי נדר" אלא אם כן ייאמר אחרת, האמירה שאינך רוצה להתחבר לאינטרנט איננה נדר ואין צורך בהתרת נדרים.
שאלה: יחס הרבנים הספרדים לחסידות: לכבוד הרב, רציתי לשאול מהי החסידות ומהם עיקריה? בנוסף,מה היה יחסם של רבותינו הספרדים לחסידות?
תשובה: ענין החסידות א. להדגיש את קדושת אדם מישראל מעצם היותו ישראלי גם אם הוא יהודי פשוט ואפילו איננו שומר מצוות. ב. עיקר שני הוא ריבוי השמחה בעבודת ד' ובחיים בכלל. ג. עיקר שלישי הוא הדבקות ברבי והאמונה בכוחו העל טבעי. חכמי ספרד כיבדו את מנהיגי החסידות אך לא חינכו ללכת בדרכם כי חששו מהגזמה באותם עיקרים.
שאלה: היחס לתג מחיר ולהפגנות: כל ההפגנות נגד הערבים וכל תגי המחיר, מותר לעשות זאת?? זאת הדרך הנכונה?? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מוסריות בעקבות רצח הנערים"
תשובה: ההפגנות יוצרות אוירה מתלהמת ועלולות לצאת מכלל שליטה האם אין קשר בין ההתלהמות הזאת לבין רצח של נער תמים?
שאלה: לוויה של חברה טובה : חברה טובה שהיא כמו בת משפחה נפטרה, הלוויה תערך כנראה מחר ואני ומשפחתי נמצאים בחופשה וכנראה שלא נצליח להגיע ללוויה. השאלה שלי היא האם מותר לי לעלות לקבר ביום שני שאחזור מהחופשה? שזה בעצם יום לאחר הלוויה אשמח לתשובה מהירה בכדי שאדע איך לנהוג. המון המון
תשובה: מותר,
שאלה: שכירת דירה מנוצרי: ברצוני לשאול האם מותר לשכור דירה מנוצרי? כמובן שאנחנו נתקין מזוזות חדשות בבית
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה כן. בזמן שתצאו הורידו את המזוזות. הרב חגי בר-גיורא