LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: בגדי שבת וביאת המשיח: הפרשנות המשובחת הבאה מסכמת את הקטע שקראתי עם הערה מרתקת: לאור זה ניתן להבין את המסורת העוברת בעל פה מדור לדור מהגאון מוילנא (ראה חבלי משיח בזמננו, עמ' 134), שכאשר הצי הרוסי יעבור דרך הבוספורוס ("מצר איסטנבול" הוא מצר ים המפריד בין החלק האירופי של טורקיה, רומלי, לחלקה האסיאתי, אנדולו. הבוספורוס מחבר בין ים השיש לים השחור) זה יהיה הזמן ללבוש בגדי שבת (לקראת ביאת המשיח). מה הכוונה של הקטע הזה? ומה הם בגדי שבת ומה החשיבות של בגדים אלו בכלל, ולאור ביאת המשיח?
תשובה: ציטוט מהספר: קבלה בידינו מתלמידי הגר"א בשם הגאון: "אם הספינות של מלכות רוסיא יחצו את מיצר "בוספורוס" (ה"דרדנלים") צריכים ללבוש בגדי שבת" לומר לך, שהשעה קרובה אז לביאת המשיח. ודע כי רוב הספינות מרוסיא לארץ ישראל באות בזמננו דרך טורקיה בים השחור מבעד למיצר ה"בוספורוס". כמ"כ בידוע שלאחר חורבן מערב רומי עם בירתה בידי הגרמנים ימ"ש נותרה קוסטנטינא לבדה בשם "מזרח רומי" ומיום שמלך מרוסיא נשא בת המלך האחרון מקוסטנטינא הריהם מחשיבים את עצמם כיורשים של מלכות מזרח רומי ונושאים בדגליהם את סמל הנשר הכפול של קוסטנטינא. שוחחתי על ענין זה עם הרב דב אליאך מחבר הביוגרפיה "הגאון" על חייו ומשנתו של הגר"א, הוא אמר לי שידוע לו מכתבי תלמידי בריסק ששמעו מרבותיהם בשם הרב מבריסק על השמועה הנ"ל בשם הגאון שזו היתה הערכת מצב שנכונה לדורו ולזמנו ואין היא רלוונטית לתקופתינו. דבר זה מצוין גם בספרו "הגאון" חלק שני פרק כד על אמונה ובטחון עמ' 765 הערה 60, רבי אריה לוין אמר ששמע מפי הגר"ח ברלין בשם הגר"א (ר"ח שמע מפי הג"ר איצלה מוולוז'ין, מפי אביו הגר"ח מפי הגר"א): "בשעה שתגיע אליו השמועה על כניסת צבא רוסי בשערי איסטנבול, ימהר ללבוש בגדי שבת ויצפה לרגלי משיח" (הובא ב"הגאון החסיד מווילנא עמ' קפט). בשם הגר"ז מבריסק הובא, כי בתרגום יונתן בן עוזיאל סוף פרשת בלק, רמז למעבר במיצר אדרדנלים (ראה שם במדבר כד, כד). באשר לשמועה שהובאה בזה בשם הגר"א, ביאר הגרי"ז, שלא התכוון אלא שאם אכן יתרחש המאורע בימיו, יראה בזה סימן לגאולה, אבל לא שלעולם ועד יעמוד זה כסימן לגאולה (רשימות תלמידים לבית בריסק   הרב אליאך הסביר לי שהתלמידים שמעו את זה מפי אחד מבני הרב מבריסק רבי משולם דוד שליט"א או רבי יושע בער זצ"ל). חשוב לציין כי דבר ידוע הוא שלבית בריסק יש מסורות ברורות מתלמידי הגאון כי הם הרי צאצאים של גדול תלמידי הגר"א רבי חיים מוואלאזין זצ"ל. בספר "הגאון" בפרק הנ"ל מאריך ומצטט שמועות נוספות בשם הגר"א בענין הגאולה, ומסיים שם שעיון בדברים השונים המצויים מהגר"א, מפי כתבו או משמו, אודות העתיד להתרחש בעת הגאולה וסימניה, אשר אלו תלויים בסתרי קבלה, בחילופי זמנים ובבחינות שונות, מביא אפוא למסקנה שהסיק כבר הרמב"ם עבורנו. זה לשונו: "וכל אלו הדברים וכיוצא בהן לא ידע אדם איך יהיו עד שיהיו שדברים סתומין הן אצל הנביאים גם החכמים אין להם קבלה בדברים אלו אלא לפי הכרע הפסוקים ולפיכך יש להם מחלוקת בדברים אלו ועל כל פנים אין סדור הויית דברים אלו ולא דקדוקיהן עיקר בדת ולעולם לא יתעסק אדם בדברי ההגדות ולא יאריך במדרשות האמורים בענינים אלו וכיוצא בהן ולא ישימם עיקר שאין מביאין לא לידי יראה ולא לידי אהבה וכן לא יחשב הקצין אמרו חכמים תפח רוחם של מחשבי הקצים אלא יחכה ויאמין בכלל הדבר" (פרק יב מהלכות מלכים הלכה ב). לגבי לבישת בגדי שבת, בהלכה נפסק שיש ללבוש בשבת בגדים נאים כיוצא לקראת מלך ולקראת חתן וכלה, וכמו שנוהגים אנשים להתלבש בפגישה עם אנשים חשובים, ופשוט הוא שלקראת בואו של מלך המשיח יתלבשו אנשים במיטב מחלצותיהם (ראה שבת קיג. וקיט. ושו"ע או"ח סימן רסב). הרב משה ליב הלברשטט
שאלה: מנין שנות ערלה בעציץ שהועבר לכלי גדול יותר: יש לי מגוון עצי פרי הגדלים בעציצים במרפסת שאינה מקורה בביתי הנמצא בקומה השלישית, לאחרונה העברתי חלק מעצי הפרי לעציץ גדול יותר, העציץ הראשון היה כלי נקוב והחדש כלי שאינו נקוב, העצים הועברו מחוברים יחד עם כל האדמה של העציץ הראשון, האם יש למנות מחדש את שנות הערלה במקרה זה?
תשובה: אין צורך למנות מחדש את שנות הערלה במקרה ספציפי זה, משום שהעצים הועברו יחד עם גוש העפר שסביבו ויכול להמשיך לחיות אף בלי תוספת העפר שבעציץ החדש, ומנימוקים נוספים. חשוב לדעת שיש לשאול ולהתייעץ בכל מקרה של העברת עץ לגופו משום שיש בזה פרטי דינים רבים מה נחשב עציץ נקוב או שאינו נקוב ומאיזה מקום ולאיזה מקום העץ מועבר (ראה באריכות בשו"ע יו"ד סימן רצד סעיפים יט-כ, בספר כרם ציון ערלה פרק ז ובספר משפטי ארץ ערלה פרק ג). הרב משה ליב הלברשטט
שאלה: מכרנו דירה באמצעות מתווך: מכרנו דירה באמצעות מתווך. המתווך מעולם לא הסכים איתנו על מחיר מסויים עבור עבודתו. ההנחה שלנו היתה שדמי תיווך משולמים ע"י מי שיקנה את הדירה, ואילו אנו (המוכרים) פטורים מדמי תיווך. זאת ועוד, אנחנו חשבנו שעצם הבחירה שלנו בו כמתווך, ושעצם מכירת הדירה באמצעותו מהווה תמורה למאמציו. חשוב לציין, שמחשבתינו התבססה על שמועה שדי רווחת בציבור, ולפיה הקונים משלמים ואילו המוכרים מצ'פרים את המתווך בעצם הבחירה בו. היות והתחרות בין המתווכים היא רבה, וההצע גובר על הביקוש - יש סוג של תגמול בעצם הבחירה במתווך מסויים (ובעקיפין, בקבלת דמי התיווך מהקונים). לאחר המכירה נתגלעה אי הבנה בינינו לבין המתווך. הוא טען שהוא מצפה שנשלם לו ת מלא (בין אחוז וחצי לשני אחוזים מהמחיר של העיסקה, כשם ששילמו לו הקונים). מה דעת ההלכה? האם אנו מחוייבים לציפיות שלו? האם מכיוון שלא טען כלום מלכתחילה - אין לו פתחון פה בדיעבד. האם החוק קובע או מנהג המקום? מה לעשות? חשוב לי לציין, שהצענו לו טיפ של חמשת אלפים שקלים, אך הוא נעלב. כמו כן, חשוב לציין שהוא טרח והשקיע במכירת הדירה, אולם אנו סברנו שהוא עושה זאת כדי לזכות בדמי התיווך מצד הקונים.
תשובה: זה תלוי במה שמקובל בשוק. אני חושב שמה שמקובל זה שגם המוכר משלם למתווך. גם אם לא היה סיכום מראש, המוכר צריך לשלם למתווך כפי מה שמקובל באותו מקום.
שאלה: השאלת תפילין לאחי שמתקרב למצוות: לפני כשנה נראה היה שאחי מתקרב לשמירת תורה ומצוות, והוא אף שמח כשהצעתי לו תפילין בהשאלה. בינתיים התברר שהוא נעצר בתהליך התשובה. הוא עדיין מחשיב מאד את התנ"ך אבל נוהג כהבנתו ולא מקיים מצוות מעשיות. השאלה היא, האם עדיף לבקש ממנו להחזיר לי את התפילין כדי שאוכל להשאילם למישהו אחר או להאמין שעם הזמן הוא יקבל על עצמו עול מצוות ויהיו לו תפילין מזומנות?
תשובה: אם עכשיו התפילין לא בשימוש, עדיף שמישהו אחר ישתמש בהם.
שאלה: שימוש בשבת במקציף חלב ידני חברת טפאואר : האם (לאשכנזים) ניתן להשתמש במקציף חלב ידני של חברת טפאואר?
תשובה: בעקרון, אין מקציפים בשבת.
שאלה: כף עץ חלבית שבושלה במחבת בשרי: מה דין מחבת בשרית שבושל בה תבשיל בשרי עם כף מעץ חלבית? כמובן שזרקנו את הכף החלבית לאחר הבישול.
תשובה: אפשר להכשיר את הכף ע"י הגעלה. גם עץ אפשר להגעיל. התבשיל עצמו לא נאסר.
שאלה: ערלה בסברס: יש לי סברס בגינה, שתיל שהכנתי מיחור של סברס בר עם קוצים. האם יש בו ערלה או שמותר לי לאכול את הפירות מיד?
תשובה: וברכת ד' עץ סברס לא מקפידים עליו משום שנות ערלה, כיוון שרובו ניטע לסייג. אולם אם לא ניטע לסייג אלא לפרי, יש לנהוג בו שנות ערלה. כמו כן, יש להזהר בענפי צבר שהם מתרבים, כל ענף משתרש בקרקע ומתחיל לגדל ענף חדש ואז יש למנות שנות ערלה חדשות. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ כפר דרום אשקלון
שאלה: היחס לחרשים ברבנות כיום: אנשים עם נכויות טבעיות מקבלים יחס כאילו היו פחות אנושיים ולא שווי זכויות בפני רשויות הדת. אותי זה מעליב כאדם ואפילו כיהודי, שאדם אינטיליגנטי, אפילו סיים דוקטורט, אם הוא חירש הוא נחשב ברבנות לשוטה ולכן צריך לחתום על מעין כתובה אלטרנטיבית ומעליבה. זוהי שאלה ששאל אותי חבר. ברצוני לשאול: 1. האם העובדות כאן נכונות? 2. היכן יש דיון מסודר בסוגיה, כולל המצב כיום?
תשובה: עד כמה שידוע לי, הרב הראשי לשעבר הרב בקשי דורון הורה לכתוב לחרש כתובה רגילה. אך גם אם יש מי שחולק, אין ויכוח על כך שחרש המתקשר עם סביבתו לומד ומתקדם כאחד האדם הוא לא שוטה חלילה. הבעיה היא איך להגדיר אותו מבחינה משפטית-הלכתית. סו"ס הוא לא שומע כאחד האדם אלא שנמצאה ב"ה הדרך לתקשר אתו וללמדו, כל זה נעשה בדרך לא טבעית. השאלה היא, האם הוא נשאר משפטית בגדר חרש אלא שרכש ידע בדרך מלאכותית או שהופקע ממנו דין חרש בכלל. לדוגמא, מי ש לו פרוטזה ומתפקד כאחד האדם אין ספק שהוא אדם רגיל אך סו"ס הפרוטזה היא מלאכותית ולא טבעית, האם הוא יכול להניח תפילין על הפרוטזה? אלו שאלות משפטיות פורמאליות אך ברור שחרש המתפקד כאדם רגיל הוא אדם רגיל לכל דבר.
שאלה: תמונות של בני משפחה: האם מותר לתלות בחדרים תמונות של בני משפחה - ילדים, הורים וכד'?
תשובה: מותר. אולם אין צורך למלא את הבית רק בתמונות של בני המשפחה. אולי כדאי להרחיב את האקלים הביתי לאומה לאישיה הדגולים או למעשה בראשית.
שאלה: שולחן סנוקר בשבת: האם מותר לשחק בשבת בשולחן סנוקר?
תשובה: מצד דיני שבת נראה שיהיה מותר. לא דיברנו על הבעיה של ביטול תורה.
שאלה: פתיחת מוצרי הגיינה לנשים בשבת: אני יודעת כי יש בעיה בפתיחת חבילות בשבת שאינן של אוכל. רציתי לדעת, האם ישנה בעיה בפתיחת מוצרי הגיינה לנשים (תחבושות, טמפונים וכד ) - ביחס לחבילה הגדולה וכן ביחס לאריזה האישית של כל אחד. לרוב אורזים כל תחבושת טמפון באריזה אישית (מנייר או מפלסטיק) כדי לשמור על סטריליות ואולי פתיחה מראש לפני שבת תגרום למוצר לא להיות הכי נקי. בחלק יש כיתוב על האריזות האישיות ובחלק ישנם ציורים או חלק.יש לציין שלרוב זורקים את האריזה לפח לאחר פתיחתה. במידה ויש איסור בפתיחתם, אשמח אם הרב יתייחס למקרה בו אשה לא ידעה מראש שהיא תזדקק להם בשבת ולא פתחה מראש. אודה לתשובת הרב.
תשובה: מותר לפתוח כל אריזה דרך קלקול.
שאלה: זמן עשר מכות מצרים: רציתי לדעת כמה זמן הייתה כל מכה מעשרת המכות?
תשובה: המשנה בעדויות (פ"ב מ"ב) אומרת "משפט המצריים שנים עשר חדש" ובמדרש (סדר עולם רבה פרק ג) הביאו סמך לזה מהפסוקים "מכות מצרים י"ב חדשים, שנאמר ויפץ העם וגו' אימתי דרכו של תבן באייר, והם יצאו בניסן, לקו המצריים עשר מכות כל י"ב חדש" ומבואר שהמכות נמשכו י"ב חודש. השאלה היא כיצד 'פוזרו' המכות באותם שנים עשר חודש. מצאנו במדרש שכל מכה ארכה חודש: (שמות רבה פרשה ט) "וימלא שבעת ימים אחרי הכות ה' את היאור, רבי יהודה ורבי נחמיה אחד מהם אומר כ"ד ימים היה מתרה בהם עד שלא בא המכה ושבעה ימים המכה משמשת בהם, ואחד מהם אומר ז' ימים מתרה בהם וכ"ד ימים היתה המכה משמשת בהם" גם רש"י על התורה (שמות פרק ז פסוק כה) הביא מדרש זה: "וימלא - מנין שבעת ימים, שלא שב היאור לקדמותו, שהיתה המכה משמשת רביע חדש ושלשה חלקים היה מעיד ומתרה בהם" במדרש נוסף שנינו: (שמות רבה פרשה ה יט) "ויצאו נוגשי העם ושוטריו, כיון שגזר כן הלך משה למדין ועשה ששה חדשים". לפי גירסת הגר"א שם צריך לומר שהיה משה במדין שלושה חודשים לאחר שהתרה בפרעה בחודש אייר וא"כ נותרו תשעה חודשים עד שיצאו ישראל ממצרים- כל מכה חודש- ובט"ו בניסן מכת בכורות. לפי הגירסה שלפנינו נותרו לנו רק ששה חודשים עד יציאת מצרים ופירש המהרז"ו (שם על המדרש) שהמכות שלא היתה בהם התראה (כינים, שחין, חושך) היו כל אחת רק שבוע וא"כ 6 מכות היו כל אחת חודש, 3 מכות כל אחת שבוע ולבסוף מכת בכורות. בסה"כ התקופה שבין תחילת חודש תשרי לאמצע ניסן.  יש להעיר שאמנם מלשון המשנה בעדויות לא מפורש שהמכות היו י"ב חודש אלא רק "משפט המצריים" ובזה אפשר לומר שמשפטם התחיל כבר בהתראת משה לפרעה, אולם מפשט המדרש עולה שהמכות עצמן נמשכו י"ב חודש  ב. שיטה נוספת מצאנו במדרש (הביאו פרי צדיק, ט"ו בשבט א) שכל מכה ארכה שבוע בלבד. מתחילת שבט ועד ט"ו בניסן. זה לשון המדרש: (פסיקתא זוטרתא שמות פרק י) "ויקרא פרעה אל משה. יש אומרים כי משבט התחילו המכות למצריים, לפיכך נקרא שבט שבט למצריים, חשוב עשר מכות לשמונה שבועות, ארבעה בחודש שבט, וארבעה באדר, ושנים בחצי ניסן, ובחמשה עשר בניסן יצאו"  כל הנ"ל בעיקר עפ"י ספרו החדש של הרב יאיר הס שליט"א 'תורה סדורה'
שאלה: ניתוח לייזר: בע"ה שאלה לרב שמואל אליהו יצ"ו בלבד שאלתי את חכם מרדכי זצ"ל אם לעשות ניתוח לייזר לעיניים ותוכן השאלה היתה הואיל ואני משתדל לשמור את העיניים מאוד מגיל צעיר והמשקפיים עוזרות לי לשמור כאשר אני מסירם ומצד שני לא טוב לי איתם כי יש לי מספר גבוה אז הרב זצ"ל ענה לי לא מודגש בשני קוים, אך כעת המספר שלי עולה ועולה והגיע כבר ל12 ואין לי פתרון אלא לעשות ניתוח כי משקפיים קשה לי ועדשות גם וזה גורם לי ביטול תורה גדול כמובן ואני מפחד לעשות נגד רצון צדיק אולי יש לכבודו עצה בזה וישא שכרו מאת נותן השכר ב"ה ו
תשובה: אם יש לך אפשרות לעשות ניתוח ולהוריד למספר בסביבות 3- זוהי האפשרות העדיפה. אם אין לך אפשרות כזאת, ומכיוון שהשתנתה המציאות מהזמן ששאלת את הרב אבא זצ"ל - תתקשר אלי לתשובה פרטית.
שאלה: כיצד לענות לחברה על שאלות באמונה: בני נוער מחפשים אמונה, מחפשים במה להאחז. מאמינים שהוא קיים אבל דורשים הוכחות כדי לדעת שזאת הדרך הנכונה. מה לענות לחברה שדורשת הוכחות כדי לקיים את המצוות. זה ברור שיש לה בעיה אמונית משום שהיא מאמינה שהוא קיים ושאכן מישהו יצר את העולם אבל לא שהוא ממשיך ומנהל אותו.
תשובה: ללמוד בספרים שמדברים על כך. גם באתר זה כתבתי תשובה שנוגעת לשאלה זו. כדאי שמנהלי האתר יפנו אותך לתשובה זו. אם לא תמצא התשובה נשוב ונכתוב בענין הוכחות ואמונה לאמיתות התורה.
שאלה: עבודה בשבת כשירות לציבור: אני עובדת באולפנה לבנות כמגישת מזון לבנות הפנימיה. בערך אחת לחודש הבנות נשארות לשבת ונדרש ממני להגיע במהלך השבת לפינוי שולחנות והדחת כלים בכל הארוחות. שכרי הינו גלובלי מסיבה זו. האם מותרת עבודה כזו בשבת? אם כן, האם אין זה סותר את הזכות שקיבלתי מה למנוחה בשבת?
תשובה: העבודה הזאת מותרת בשבת, כי זה מלצרות ומותר למלצר בשבת, אלא שזה צריך להיות בהבלעה ולא שיהיה שכר על העבודה בשבת לבד.
שאלה: קישקשתי על הקיר בכיתה: כאשר הייתי בכיתה ה, אם אני לא טועה, קשקשתי משהו על הקיר של הכיתה שלי. חבר שלי התנדב למחוק את זה מהקיר, וזה נמחק מאוד בקלות (מים עם סבון מחקו את הכתובת בקלות). הוא מחק עוד כל מיני כתמים שהיו על הקיר. האם זה ר, ואינני צריך להשיב את הנזק? אני שואל כי שמעתי שאם מקשקשים משהו על שולחן בבי"ס וזה נמחק בקלות, אין זה גזל. האם זה נכון? יש לציין כי להשיב את הנזק יהיה לי קשה מאוד, מאחר שכבר סיימתי את ביה"ס היסודי. מאז אני מקפיד מאוד על גזל.
תשובה: למרות שיש מידת חסידות לשלם את הנזקין שאדם עשה בקטנותו, במקרה זה אין צורך לשלם משום שבית הספר לא הוציא כספים מיוחדים לתיקון הנזק שעשית.
שאלה: התעמלות עם מדריך: אני עומדת להתחיל קורס הדרכת כושר בשיטת זומבה והאופציה היחידה הוא ללמוד את הקורס עם מדריך גבר. אני נמצאת במשקל יתר וזה הדבר היחיד כרגע שיכול לעזור לי להוריד. האם מותר לי להתעמל ולעשות את התנועות ליד המדריך? אם לא, אני יכולה פשוט לצפות ולא להשתתף אבל אז אני לא אדע אם אני עושה נכון. לא יהיו גברים אחרים זה קורס לנשים בלבד. זה לצורך בריאות בלבד. חיפשתי קורס אחר עם מדריכה ואין. מראש!!!!
תשובה: אם את לבושה כמו שצריך, זה לא הידור אבל אם את צריכה את הקורס הזה כדי לשמור על הבריאות את יכולה.
שאלה: כתיבת יומן אישי: האם מותר לכתוב יומן אישי? אני שואלת בגלל שכשרושמים - זוכרים. האם עדיף לשכוח את העבר ואת הצרות ולא לכתוב יומן שעוזר ומזכיר נשכחות, בעצם.
תשובה: אנו עם שסגולתו היא לזכור. ודאי שאנו צריכים לזכור את הדברים הטובים אולם אין סיבה שלא לזכור גם את הקשיים והניסיונות. אנו צריכים להתנחם ולהתרפא מהיסורין שהיו לנו בחיים. כשאנו קוראים זכרונות שהיו לנו בעבר אנו צריכים לבחון את עצמנו האם קריאת הזכרונות היא מחלישה אותנו או מחזקת אותנו. זהו המבחן לענין.
שאלה: תפילה בחדר פנימי: בית הכנסת שלנו בנוי כך: נכנסים בדלת לאולם הגדול, שם מתפללים בשבת. מאחורה יש חדרון של בית מדרש, שבו מתפללים בימות החול. ביום חול לעתים אני מתפלל שלא בחדר הפנימי אלא בבית המדרש (מטעמים של: צפיפות בפנים, איחורים וכד ). ראיתי במ"ב (סימן נה) כי מותר במקרה ההפוך - דהיינו אם היו מתפללים באולם הגדול ואני בחדר הקטן - להצטרף למניין אף כי אינני יכול ליצור מניין. שאלתי היא, האם מותר לי להתפלל באולם הגדול ולהסתפח למניין באולם הקטן, גם כשהדלת ביניהם סגורה (וכמובן שאני שומע את התפילה) או רק כשהדלת פתוחה או רק בחדר הפנימי. את זה לא מצאתי כתוב לא במ"ב ולא בספר הלכות תפילה.
תשובה: כשהדלת סגורה, בוודאי אינך מצטרף. כשהדלת פתוחה צ"ע.
שאלה: חילול שבת ע"י ילד - בירור : הרב, בשבת האחרונה קפץ החשמל בביתי, באמצע הסעודה, ונקטתי כדלהלן. רציתי לברר את הנחותי אחת לאחת והאם צדקתי בפסק ההלכה. א. התפללתי במניין מוקדם, חזרתי ושרנו עליכם ואז קפץ החשמל. הנחתי היא כי מבחינתי היא שבת לכל דבר. מבחינת בני הבית, השעה הייתה כמה דקות אחרי שקיעה. האם יש הבדל בתוך י"ג דק אחרי השקיעה, והאם אפשר לסמוך עד י"ח דקות? ב. כיוון שמדובר בצורך מצווה, ובהפסד מרובה, ניסיתי למצוא כל היתר. בתחילה ניסיתי ע"י התינוק שלנו, המתקרב לגיל שנתיים (ואיננו מבין כלל בשבת וכד ). הוא לא הצליח. ג. ניסיתי ע"י גוי (שבות דשבות לצורך מצווה) אבל הפיליפינית בבית סמוך לא הייתה בשבת. ד. לאחר מכן ניסיתי ע"י ילדתי בת השבע וחצי. הנחותי הן שחשמל הוא דרבנן ודלא כחזו"א אמירה לילד בדרבנן מותרת לדעת הרשב"א ולדעת חלק מהאשכנזים, אף כי רק במקרה שהילד פועל לצורכו. כאן היא פעלה לצורך בני הבית כולם. אולם עדיין ניסיתי להקל בהסתמך על כך שהיא עשתה את זה בשינוי ראוי (בשתי אצבעות משתי ידיים שונות), וכן בהסתמך על דעת שו"ע הרב שסובר שמותר לצורך מצווה בכה"ג. כמו כן צירפתי את זה שיש תינוק בן פחות משנתיים העלול לפחד בחושך (האם זה מצטרף?) ושמדובר בסעודת כל השבת, ובעגמת נפש מרובה. האם בהסתמך על כך ניתן היה להקל בשבות דשבות? האם הזמן - בה"ש- בכל זאת מוסיף קולא, למרות שקיבלתי שבת? ה. האם היה עדיף לקחת את בני בן החמש ולא את בתי, בהסתמך על כך שהוא עדיין לא הגיע לגיל חינוך? מאידך, היא הבינה מה שהסברתי לה אח"כ, מדוע זה היה מותר לטעמי, והוא לא היה מבין כ"כ. מה עדיף?
תשובה: אחרי שקיעה זה כבר שבת, ומותר לומר אז רק לגוי. היית צריך לומר לגוי. וגם לדעת הרשב"א, מותר רק אם הילד עושה את זה לצורך עצמו, ופה הוא עשה את זה לצורך שלך. ולכן אין להגיד לילד במקרה כזה, אם הוא היה עושה את זה מעצמו לא היית צריך למנוע ממנו אבל לא להגיד. בטח שלא להגיד לילד גדול שמבין מה הוא עושה.
שאלה: הכשר בהשגחת הרב נחום אפרים טייטלבוים ברוקלין: האם הקרקרים המיוצרים תחת השגחת הרב הנ"ל הם כשרים.
תשובה: צריך שעל הקרקרים יהיה כשרות של הרבנות הראשית לישראל.
שאלה: יפוי כח לעורך דין: רציתי לברר מהו התוקף ההלכתי של יפוי כח בלתי חוזר הניתן לעו"ד? אודה לכם מאד על תשובה מנומקת למקורותיה.
תשובה: אכן מדובר בנושא מעניין ומרתק. לגופו של עניין: ישנו כלל הלכתי האומר שאם בשוק מקובל פעול באופן מסוים, אנו אומרים שפעולה זו תקפה על פי ההלכה, ומבארים שכוונת הפעולה היא להיות מותאמת לכללים ההלכתיים. (כמובן שאנו מדברים רק על דיני ממונות.) כלל זה נקרא בהלכה "סיטומתא," ופרטיו נמצאים בשולחן ערוך חושן המשפט סימן ר"א, והרחיב בדברים החתם סופר המובא בפתחי תשובה על אתר. ולכן אנו נסביר את ה"יפוי כח בלתי חוזר" כסוג של קניין ממוני. למשל ביחס לרישום בטאבו נסביר שהבית נקנה לעורך הדין, וזאת על מנת שיקנה אותו לקונה המדובר על ידי הרישום בטאבו. אולם יפוי כח בלתי חוזר על דבר שלא חל עליו קניין בשום אופן, בסברא פשוטה אינו חל, ונותן היפוי יכול לחזור בו. שכן במצב כזה כל הכח של מקבל היפוי הוא מדין שליח, והמשלח יכול לבטל את שליחות השליח. (הרחיב בנושא זה הרב אורי לביא בספרו עטרת דבורה) הרב חנאל פאטשינו
שאלה: תפילת מנחה בפלג: בכל שבוע אני וחברי עושים קידושים בבית החולים (עוברים חדר חדר ובודקים האם יש מישהו שרוצה שנעשה לו קידוש), בשביל זה אנחנו מתפללים ביום שישי בפלג המנחה, לפעמים יוצא שאנחנו מאחרים ומפספסים את תפילת מנחה עם הציבור. א. מה עדיף, להתפלל מנחה יותר מאוחר (בכניסת שבת, ולא ללכת לקדש בבית החולים) או להתפלל מנחה ביחיד ולהצטרף לשאר הציבור לקבלת שבת וערבית (ואז ללכת לקדש בבית החולים)? ב. אם אנו אנחנו מגיעים צמוד לפלג או קצת אחרי, האם מותר לנו להתפלל מנחה וישר אחר כך להצטרף לשאר הציבור לקבלת שבת וערבית (וללכת לבית החולים לקדש) או שזה נחשב כמנחה לאחר הפלג ונצטרך לחכות ולהתפלל ערבית בזמן הרגיל (אחרי כניסת שבת, וככה לא ללכת לקידושים).
תשובה: א. תתפללו ביחידות, כדי שתוכלו לקיים את המצווה הזאת של זיכוי הרבים. ב. יש כאלה שמחמירים, אבל בשעת הדחק כזאת תסמכו על השיטות שמתירות.
שאלה: רמת כשרות בתרופות: אשתי צריכה לקחת ויטמינים לפי הוראת רופא (ויטמין B12- למציצה תחת הלשון, יש לו טעם). על הויטמינים יש ציון כשרות אבל אני לא מכיר את הכשרויות האלו. השאלה היא קודם כללית: האם צריך להקפיד על כשרות תרופות (בעלות טעם) כמו שמקפידים על אוכל או שאם מצויין שהתרופה כשרה זה מספיק? במקרה זה מדובר על הרבנות הראשית חיפה וועד הכשרות ד מיאמי (KM)- אני לא הייתי קונה מוצרי אוכל עם כשרויות אלו כי אני לא מכיר אותם. מה לגבי תרופות?
תשובה: לא צריך להחמיר יותר מידי בכשרות בתרופות, אלא אם כן יש בתרופה עוד מרכיבים שהם לא חלק ממשי מהתרופה עצמה (סוכר וכדו').
שאלה: לקרוא תהילים בשבת: האם מותר לבקש מאדם שמחלל שבת שלקרוא תהילים בשבת?
תשובה: נראה לענ"ד, שהיות ובקריאת תהילים אין עניין של הוצאת ידי חובה, ולא מדובר שהוא יקרא ויוציא ידי חובה אדם אחר וכד', לכן נראה שאדרבה יש עניין לתת לו לקרוא מתוך תקווה שהאור שבספר תהילים יחזירו למוטב.  מקור: חולין ה'
שאלה: פטירה בטרם עת: לבעלי שיבדל לחיים טובים וארוכים נולדה אחות לפני כ-20 שנה. היא נולדה בריאה ושלמה ונפתרה מחיידק טורף כשהייתה בת כשבוע. הוריה נתנו לה שם והכל היה תקין בימים הראשונים. בשבת האחרונה תהיתי על מקום קבורתה של התינוקת כי מעולם לא דיברו על זה במשפחה ובעלי אמר שבית החולים לקחל את התינוקת, לא נערכה לה הלוויה והיא לא נקברה. כתוצאה מכך מעולם לא עשו לה אזכרה ולא כלום. נשמה שבאה לעולם ונעלמה כלא הייתה - לי זה מוזר ולא מסתדר. אנא עיזרו לי להבין.
תשובה: אין בן דוד בא עד שיכלו נשמות מן הגוף. להופעת נשמה בעולם יש תפקידים רבים. חלק מן הענין שהנשמה תרד לעולם והאדם שבו התלבשה הנשמה יעשה רושם בנשמה על ידי בחירה חופשית ועל ידי פעולתו בעולם. אולם יש נשמות שהענין שלהם נהיה מתוקן בעצם זה שירדה הנשמה לעולם. עצם הירידה לעולם היא גם פועלת משהו בנשמה. הרושם הזה אינו מובן לנו ואינו נקלט על ידינו אולם הוא קיים. ח ביטאו זאת במאמרם, שיש גוף כללי שמכיל המון נשמות שרק כשכל הנשמות האלו ירדו לעולם יוכל העולם ועם ישראל להגיע ליעדו ובן דוד יבוא.
שאלה: עובי כבל תחום עירוב: האם ישנה הגדרה לעובי כבל תחום השבת? אם לא, באיזה כבל בדר"כ משתמשים?
תשובה: לחוט שעל עמודי העירוב אין שיעור, ובלבד שיהיה מספיק חזק שלא יקרע באמצע השבת  ובעירוב קבוע שלא יקרע אף פעם. צריך לקחת חומר אותו ניתן למתוח היטב. מקובל בדרך כלל לקחת חוט ברזל חזק, ומתחת לחוטי חשמל לשים חוט ניילון חזק.
שאלה: כיתוב על מצבה לגיורת : מה אמור להיות הכיתוב על מצווה לגיורת שנפטרה. שמה הוא לאה. האם יש לכתוב "לאה בת אברהם אבינו" "או בת שרה אימנו"? ב - ובבשורות טובות.
תשובה: עדיף בת אברהם אבינו ע"ה.
שאלה: חמץ במקום סגור שבטעות לא נמכר לנכרי: לכבוד הרב שליט"א שאלה למעשה: בקבוק ויסקי יקר שהונח בפסח בארון נעול מתוך הנחה מוטעית שכל החמץ נמכר לגוי. בנוסף, ברור לבעל החמץ שאילו היה יודע שהרבנות הראשית מוכרת את כלל החמץ של כל המעונין בכך - היה מעוניין במכירה זו. האם באופן זה המשקה מותר לאחר הפסח? יצוין שביטול חמץ נעשה כדין. ב מראש
תשובה: הרבנות לא יכולה למכור את החמץ ללא ידיעת האדם. אם הוויסקי לא נמכר במכירת חמץ, אין מה לעשות וצריך לשפוך אותו.
שאלה: קרבה לה  כשרואים סרטים: כאשר רואים סרט שאינו עוסק בענייני יהדות אבל הוא נקי או שמעבירים את הקטעים הלא רצויים, למרות שסרט הוא בידיוני ואתה נכנס לעולם שבעצם סותר את היהדות, שיש לאנשים כוחות וכו. אבל זה רק סרט?! השאלה שלי היא, האם כשרואים סרט כזה מתרחקים מה? כי זה רק סרט! ואם בן אדם רואה סרט שהוא נהנה ממנו זה לא צריך להרחיק אותו מה. והאם יש בעיה הילכתית לראות את הסרטים האלה? ובנושא נוסף, אם יש קטע קטן בסרט שרואים את הנוצרים מברכים אחד את השני אנשים לא נזירים, בלי סמלים בברכת חגם ומקבלים מתנות ורואים את העץ של חגם אך אינם מתפללים. האם מותר לראות את זה בידיעה שהם נוצרים וכך הם נוהגים וגם שאנחנו יהודים ומאמינים שכשיבוא המשיח כל השקר הזה והטומאה הזאת תסור מהעולם? האם יש בעיה בלראות קטע זה שכמובן הסרט לא עושק בו זה פרט שולי בסרט? ונכון שיש בעיה לראות סרט שרואים בו את הנוצרים עם סימליהם ובבתי הטומאה שלהם ואת "הגדולים" שבהם למרות שאינך מיחס לזו חשיבות או שרוב הסרט עושק סביב זה?
תשובה: שאלתך נוגעת ליחס לכל עיסוק בדברים בטלים. באופן כללי, עיסוק בדברים בטלים הוא מיותר. אצל האיש יש בכך אולי גם איסור של ביטול תורה. אצל אישה, אם עסוקים מעבר למידה בדברים בטלים, האיסור מצד שזה מביא את האדם לאיסורים, וכמו שאמרו ח בטלה מביאה לידי שעמום ולדעה אחת לידי זימה. בכל אופן גם אצל האיש וגם אצל האישה אם ההתעסקות בדברים סתמיים היא בשביל להתאוורר ולאגור כוח לעשות את הדברים שדורשים מאיתנו ריכוז ואימוץ כוחות, אזי זה מותר. בנוגע לראית סרט שיש בו נוצרים, אם אדם לא נהנה מראיית היופי של הע"ז ולא אומר כמה נאים מעשיה אין בכך איסור.
שאלה: קיום מצוות ללא שאלות: אני לא מרגישה שום צורך בשאילת שאלות. האם חלק מעשיית המצווה זה לברר מדוע אני עושה אותה?
תשובה: כל עוד את מקיימת בשמחה לא חייבים לשאול שאלות. אבל אם מישהו אומר רעיון יפה, לשמוח בו ולהנות מפני שזה נותן טעם מיוחד בעשיית מצוות.
שאלה: דמי שידוך: אודה לתשובתכם. באם הכרתי בין שני חברים שלי ובלי שתכננתי הזוג התאהב והחליט להינשא כעבור 5 שנות היכרות. האם זהו שידוך? האם עליהם לשלם לי דמי שידוך? ואם כן, מה הסכום? האם מותר לי לתרום את הכסף חלקו?
תשובה: עליהם לשלם סכום מסוים. תתפשרו ביניכם.
שאלה: למה יש כל כך הרבה צרות לעמ"י: רציתי לדעת מדוע יש כל כך הרבה צרות שמגיעות לעמ"י בתקופות האחרונות, למה אנשים טהורים ותמימים שלא עשו דבר רע בחייהם צריכים למות בין אם זה בתאונת דרכים ובין אם זה בפיגוע רצח?
תשובה: למה את אומרת שיש הרבה צרות ולא מוסיפה שיש הרבה יותר שמחות, כל יום נולדים ילדים וזה מאד משמח. וכמו שמצטערים על מיתה כך יש לשמוח על לידה חדשה. הלידות הם רבות מאד והנפגעים הם מעטים. צריך לראות את כל מעשה ד' במבט גדול ואז רואים כמה הוא טוב ויודעים שהכל לטובה וגם הצרות הם לטובה.
שאלה: הכנסת ספר תורה או אזכרה: שאלתי מה קודם למה: אני מוזמן להכנסת ספר תורה וכן מוזמן לניחום אבלים במלאות 30 יום?
תשובה: טוב ללכת לבית אבל.
שאלה: דיני שבע ברכות בחתונה: 1. בעניין שיטת המחבר בחתונה, לפי הסברו של הרב עובדיה, שעיקר החתונה זה בחדר יחוד בסוף החתונה שחתן מביא את אשתו לביתו ומתיחד איתה. ומצד שני, בסוף הארוחה מברכים 7 ברכות. ולכאורה, עדיין לא היה חתונה, כיצד אפשר לברך 7 ברכות שעדין לא נגמר החתונה? (7 ברכות בחופה זה חלק מן החתונה ואין בעיה. וכן חופת נידה שמחבר פוסק שבדיעבד מועיל? אם עיקר החופה זה התיחדות, אז במקרה כזה רק שהאישה תטהר היא גומרת את החופה ואז יש 7 ימי שמחה. והרי לא מצינו שום דעה כזאת! 2. חופה לפני שקיעה, מה צריך לעשות (המינימום) כדי שהחופה תקרא לפני שקיעה וזה יחשב כבר יום אחד מתוך 7 ימי שמחה? (אם מדובר רק על קנין הכתובה בשביל התאריך, עדיין לא היתה חופה ומימלא צריך עוד 7 ימי שמחה כיוון שהחתונה כבר בלילה).
תשובה: 1. מי שלא עושה חדר ייחוד סומך על השיטה שהחופה היא לא החדר ייחוד אלא מה שעומדים מתחת למקלות (מה שקוראים לו היום חופה), ולכן אפשר לעשות שבע ברכות. חופת נידה זה רק בעיה שהם צריכים לשמור מרחק אבל הכל כרגיל. 2. את הקניין של הכתובה צריך לעשות לפני השקיעה. יש כאלה שעושים את הקניין לפני החופה, אבל אז אם הברכות יתחילו אחרי השקיעה זה ספק. אם התחילו לברך את ברכות הקידושין לפני השקיעה, עדיין יכול להיות שצריך שהנישואים יהיו לפני השקיעה. בשעת הדחק אפשר לסמוך על השיטות שכמה דקות אחרי השקיעה זה עדיין יום אבל לכתחילה עדיף להקפיד שזה יהיה לפני השקיעה.