LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ניקוב האוזן בימינו: היה לי ויכוח עם חבר האם מותר לנקב את האוזן או לא, טענתי אליו הייתה שכשאר בן אדם מנקב את אוזנו הוא משתעבד למנקב האוזן מרצונו לכל חייו ולא בתום 7 שנים כפי שעשו בימי התנ"ך. הוא אומר שרק לבנות מותר לנקב את אוזניהן. אילו מן הטענות נכונות?
תשובה: אחד מהדינים בתורה הוא דינו של עבד יהודי, שאמור להשתחרר לאחר כ-6 שנות עבודה, הרוצה להישאר כעבד יותר שנים. אדונו לוקח אותו אל הדלת ורוצע את אוזנו ואז העבד נשאר ברשותו עד ליובל החל כל 50 שנה. זוהי המשמעות היחידה של ניקוב אוזן (רציעה) שבתורה, אדם הנמקב לחברו לא קונה אותו לעבד בכלל. במקום שרק בנות מנקבות את אוזניהם אסור לגברים לנקב את האוזן משום האיסור "לא ילבש". (שולחן ערוך יורה דעה סימן קפב סעיף ה)
שאלה: מי מברך את הכהנים?: אני כהן וחשבתי שהרי הכהנים הם מעיין צינור להעברת הברכות לעם. אם הכהנים הם מעבירים לעם את הברכות מאיפה מגיעות הברכות לכהנים מי מברך אותם?
תשובה: ברכתם מאת ה' יתברך ללא צינור.
שאלה: מלאכת יד או ישיבה בטלה: האם מותרת סריגה כתחביב בחול המועד משום עוגמת הנפש הכרוכה בישיבה בטלה בסוכה מחד וחוסר יכולת ריכוז מספקת ללימוד בלתי פוסק לאורך כל ימי חוה"מ בסוכה? מקובל במשפחתנו לשבת בסוכה, נשים כגברים לאורך כל ימי חוה"מ ולמצות את שמחת החג ואהבת ה שבו, ככל יכולתנו?
תשובה: ח אסרו כל סריגה בחול-המועד.
שאלה: סגנון המשנה - עקבי?: כשיש משנה או ברייתא שלכאורה יש לה שתי משפטים והשני נראה מיותר אז הגמרא שואלת מה החידוש במשפט השני, למה לפעמים הגמרא שואלת שנכתוב רק את המשפט השני ולא צריך את הראשון ולפעמים הגמרא לא שואלת את זה, נכון שיש סגנון של "לא זו אף זו" וסגנון של "זו ואין צריך לומר זו", אבל איך הגמרא יודעת באיזה סגנון דיברה המשנה כדי לדעת מתי לשאול?
תשובה: האמוראים היו מומחים בהבנת המשנה ולשונה ועל כן כשראו צורך לשאול שאלו ואם לא שאלו כנראה שראו בלשון המשנה רמז שאפשר להבין את הדברים מתוך הדברים ועל כן לא טרחו להאריך בשאלה ותשובה.
שאלה: היהדות וצרכים מיניים בנישואין: האם היהדות מכירה בצורך המיני של האדם כצורך טבעי ולגיטימי, האם מספר הפעמים שמותר לבעל להגיע לפורקן מיני הוא כמספר ילדיו, האם מספר קטן זה כשלעצמו לא יכול לגרום לו עוול, האם היהדות מכירה בצורך של האישה לעשות טוב לבעלה כמו הצורך שלו לעשות לה את אותו הטוב? הרי הוצאת זרע לבטלה היא אסורה על הגבר ומגבילה את הצורך לספק רעב טבעי, אבל איך היהדות מאפשרת לחיות עם רעב ותסכול כזה כל החיים, היכן השוויון בין הרעב המיני הנשי שמסופק כל צרכו כל החיים (עם הגבלות הגיוניות ושניתן לחיות איתן), מול הרעב המיני של הגבר שמספר הפעמים שיוכל להגיע לסיפוק הוא אפסי יחסית לזמן חייו?
תשובה: בנושא שאתה שואל יש מה שמותר מבחינת הדין ויש מידות והנהגות של חסידות וקדושה. כל אחד צריך לבדוק מה מתאים לו ומה מדרגתו. לפי היהדות מותר להשתמש בצורך המיני מספר פעמים רב וכפי הצורך. אין איסור להיות עם אישה גם אם המניעים הם לא הבאת ילדים. אולם זאת בתנאי שהאישה היא מותרת לך מתחינת האישות והיא לא נידה. אדם יכול להיות עם אישתו גם מספר פעמים בלילה אחד. אולם מבחינת הנפש והמידות זה לא מומלץ. חכמים אמרו על היצר המיני "משביעו -רעב". כלומר הרגשת הרעב אינה תלויה במספר הפעמים שאדם מתעסק עם הצורך המיני שלו. אנו רואים בצורך המיני לא כצורך גופני בהמי אלא בעיקר כצורך נפשי רוחני. לכן כאן הענין לא תלוי במספר הפעמים אלא באיכות הקשר. יש אדם שיהי עם אישתו פעם פעמיים בשבוע אולם הוא יהיה שמח יותר ומסופק יותר מאדם שירבה בתשמיש. בכל אופן היהדות היא דרך חיים שמתאימה לכוחת הנפש שיש בנו. אנשים דתיים לא צריכים להיות אנשים רעבים אלא להיפך הם צריכים להיות האנשים הכי שבעים הכי שמחים והכי מאושרים.
שאלה: נדר כתנאי להישאר ביחד.: בן זוגי דורש ממני שאנדור נדר בכתב ואשבע בבית כנסת לקיים הבטחה מסויימת וזאת כתנאי להשארותנו יחד כזוג. אני מבקשת לדעת האם מותר לנדור נדר, בכתב, האם הנדר תקף באופן שבכזה (בכתב ובשבועה בבית כנסת) האם ניתן יהיה אי פעם לבטל נדר זה, ואם כן אז איך עושים זאת?
תשובה: בדרך כלל אסור לנדור או להשבע. רק לדבר מצוה כאשר יש סיבה מיוחדת מותר לנדור. גם נדר בכתב מחייב ובודאי שבועה בפה היא שבועה גמורה. לפעמים מסיבות מיוחדות יוצאות מן הכלל מותר לנדור.
שאלה: "רפורמים הם מינים?" : הרב הביא את ההלכה מהלכות ממרים פרק ג הלכה ג ברמב"ם שמדברת בענין תינוקות שנשבו, והרי הן כתינוק שגדל לבין הגוים והוא אנוס. א. הלכה זו, אם זכרוני אינו מטעני, באה לאחר דינם של אפיקורסים (שאינם מאמינים בתושבע"פ), ולא לגבי מינים? (וראינו ברמב"ם שיש גדר שונה בין מין, אפיקורס, משומד וכד, ולית דינא חדא הוא!) ב. והרי בסוף ההלכה (עפ"י הגירסאות המדויקות פרנקל, קאפח., בשם כת"י התימניים)הרמב"ם כותב: "ולא ימהר אדם להרגן"! משמע שבאיזשהו שלב הדין של תינוקת שנשבו בטל ודינם כאפיקורסים לכל דבר. (וראיתי שם בשם הרדב"ז בהערתו וניתן השליך טעמו לימינו, וכן בתשובת הרמב"ם. שניהם מובאים בהוצאת "רמב"ם לעם")
תשובה: במושג תינוק שנשבה שהוא אנוס בדיעותיו אין הבדל אם נתחנך לכפירה או לעבודה זרה, בכל אופן הוא פטור. ומה שכתב הרמב"ם לא למהר להורגם כוונתו אפילו אם נראה לנו שהוא אשם בדיעותיו ולא אנוס צריך זהירות ובדיקה כיוון שבדיני נפשות צריך לחשוש אפילו לספק ספיקא. מה שנוגע לרפורמים בימינו רובם ככולם עמי ארצות ובורים גמורים בכל מה שנוגע לתורה ובודאי שהם בגדר התינוקות שהזכיר הרמב"ם.
שאלה: קרן מאמין וזורע: מה נעשה עם כל הכסף שנשאר בקרן מאמין וזורע?
תשובה: משתמשים בו לאותן מטרות שלשמן היא נועדה כגון לסייע לחקלאים (רובם מובטלים!!!).
שאלה: ברוך הוא וברוך שמו בברכת כהנים: האם הנוהג לאמר "ברוך הוא וברוך שמו" אחרי שמיעת שם השם בתוך קטעי ברכת הכהנים נכון, בכל הכתובים מצאתי רק אזכור על עניית אמן בסוף כל קטע?
תשובה: אין לענות "ברוך הוא וברוך שמו", רק יענו "אמן" בסוף כל פסוק.
שאלה: חישוב וסתות במחשב: האם ידוע לרב על תוכנת מחשב המחשבת זמני וסתות (הפלגה)?
תשובה: אין תוכנה כזאת עד כמה שהצלחתי לברר, היה ניסיון פעם לעשות מחשבון טוהר, ולא היה מוצלח. אבל יש טבלאות פשוטות שניתן להשיגם, וקל בהם לחשב את הזמנים, ניתן להתקשר למכון פועה, שם ודאי ידעו להגיד לכם היכן ניתן להשיגם. הרב אברהם פרל.
שאלה: אלוהים ואדם: ".האדם היה כאחד ממנו לדעת טוב ורע". למי התכוון אלוהים כשדיבר ברבים - מי עוד היה בשעה הזאת אם עוד לא היית אנושות?
תשובה: הרד"ק על פסוק זה מפרש שהקב"ה שיתף עצמו, כביכול, עם המלאכים בדבר זה מעין מה שמפרש רש"י על הפסוק "נעשה אדם בצלמנו" (פרק א פסוק כו) שהקב"ה מתבטא באופן כזה, אף שניתן לטעות ולחשוב שיש עוד מלבדו, כדי שנלמד מידת הענווה להתייעץ עם אחרים.
שאלה: קשיים בחינוך הבן: בני בן ה-13, מראה סימני אדישות וזלזול בקיום מצוות ובלימודים בכלל. למרות שאני יודעת שהגישה צריכה להיות רכה, מבינה ולא לוחצת, אני מוצאת את עצמי חוזרת ובודקת אותו ומראה לו שאני מאוכזבת. קשה לי מאוד ואני מתפללת ובוכה על כך יום יום. הוא ילד נבון ובד"כ תלמיד ללא קשיים הוא לומד במסגרת תורנית שגם ממנה הוא לא מרוצה אך אנחנו גרים בעיר קטנה וזה המקום הטוב ביותר לדעתנו. מה לעשות?
תשובה: צריך לברר מה הסיבה שהוא נוהג כך ואז אפשר יהיה להציע מה לעשות בכל אופן בנתיים בכל פעם שהוא כן עושה דבר טוב תשבחי אותו על כך וזה ימריץ אותו לעשות עוד. אפילו אם הוא עושה מעט מדי תשבחי את המאמץ.
שאלה: גילוח שפם ע"י פינצטה: האם מותר להוריד שערות בולטות מהשפם על ידי פינצטה? שאלתי היא בשפם דווקא כיון שלכאורה יש הבדל מזקן, שבזקן אולי התירו במלקט כיון שכל האיסור הוא השחתה ומלקט לאו דרך השחתה הוא. אבל שפם אינו שייך בהשחתה שהרי מותר לגלחו בתער וא"כ אולי יש בזה משום לא ילבש?
תשובה: אם זה סתם גילוח-מותר, אבל אם זה ללקט שערה לבנה מתוך שחורות-אסור, משום לא ילבש.
שאלה: עמידה לקדושה של מנין אחר בתהילים: מה הדין כשאני נמצא בכותל ואומר תהילים, ולידי יש מנין האומר קדושה. האם צריך להצטרף אליהם לקדושה, האם יש צורך לעמוד, או שניתן להמשיך ולומר תהילים בישיבה?
תשובה: אם אתה בצד המנין, תעמוד במקום אך אינך חייב לומר איתם קדושה.
שאלה: לפרסם שם של קבצן רמאי: יש קבצן אחד שמגיע לבית הכנסת, ואני מכיר שהוא רמאי ונוכל גדול ולכל אחד מספר סיפורים הכי נוראים שיש כדי שירחמו עליו ויתנו לו כסף, כגון שיש לו ילדים בבית שאין להם מה לאכול והם על סף רעב וסיפורים אלה ואנשים תמימים נותנים לו כל מה שהוא מבקש, ואני וחברי יודעים שהוא משתמש לכסף לסמים וסיגריות. האם מותר לפרסם שהוא רמאי ונוכל ולבקש מהגבאים של הבית כנסת שיבקשו ממנו לעזוב את המקום ולא לחזור, או מה צריך לעשות?
תשובה: מותר לפרסם, שהרי כתוב שמי שנותן צדקה למתחזה לעני, לא מקיים מצוות צדקה, אף-על-פי שהוא בטוח שנתן לאדם נזקק.
שאלה: כלי חרס שנשפך עליו רוטב: כלי חרס פרווה שניתן לבשל בו בתנור, היה על פלטת שבת ורוטב בשרי גלש על הפלטה ובא במגע עם הצד החיצוני של הכלי, האם הפך לבשרי?
תשובה: כן.
שאלה: עילוי נשמות לנרצחי השואה: האם אפשר לעשות עילוי נשמה לנשמות של בני משפחתי שנרצחו בתקופת השואה, כאשר יום הפטירה לא ידוע? איך זה נעשה בפועל, אני אשה חילונית, אבל רוצה לעשות את זה על פי ההלכה. האם ביום השנה לפטירה, של מי שתאריך פטירתו ידוע, יש לעשות שוב עילוי נשמה, על אף שהדבר נעשה כבר עם ההסתלקות מן העולם, והאם יש ספרים, בעברית ובאנגלית, שעוסקים בעילוי הנשמה, וניתן ורצוי שהחומר יהיה ברור ונהיר גם למי שאין לו רקע דתי.
תשובה: מי שלא ידוע לו יום פטירתם של קרוביו יכול לבחור יום משוער ולקבוע אותו יום מדי שנה לאזכרה להדלקת נר לעילוי הנשמה לאמירת קדיש למתן צדקה לקריאת התהילים או משנה לעילוי הנשמה ועוד כל מיני מעשים טובים לזכר הנפטר. ואפשר לעשות זאת מדי שנה בשנה באותו תאריך למרות שזה נעשה כבר בשנים קודמות. אינני מכיר ספרים מתאימים לבקשתך אולם בכל אני ממליץ על ספר גשר החיים חלק שלישי ואקווה שתמצאי שם מענה לבקשתך.
שאלה: עליית מפטיר ליום זכרון: רציתי לדעת האם במקרה שכהן לוי וישראל מבקשים עליית מפטיר בגלל יום זכרון, האם אפשר לדחות את הכהן לוי לעלייה שלהם, או שיש להם זכות שווה לישראל, לעליית מפטיר?
תשובה: העיקר היא העליה לתורה, לא משנה איזו עליה, ולכן הגבאים יעשו מה שנראה להם לנכון לעשות.
שאלה: כשרות דג "זאב-מים": רציתי לשאול לגבי כשרות של דג זאב-מים ("szczupak"). זה סוג של דג טורף שמאד נפוץ אצל יהודי מזרח אירופה ואפילו הפך שם לסמל של מטבח יהודי. קראתי שבעבר דג זה נחשב לדג לא כשר, מפני שהקשקשת שלו לא מספיק ברורה. למרות זאת רבנים מקומיים מאשרים את הדג לאכילה. האם דג זה כשר או שכדאי להמנע מלאכול אותו?
תשובה: איני מכיר את הדג, ולכן יש לשאול רבנים הנותנים לו הכשר על סמך מה הם מכשירים אותו.
שאלה: שימוש בפרגולה לדפנות לסוכה : האם מותר לקשור בדים, כמובן בצורה שלא ינועו ברוח מצויה, לצידי הפרגולה ועמם ליצור דפנות לסוכה?
תשובה: לדעת רוב הפוסקים אין לעשות דפנות של סוכה מבדים שאי אפשר שלא ינועו אפי מעט, לכן יש לעשות מחיצה ממש.
שאלה: לולב שנפתח בחול המועד: לולב שנפתח חלקו העליון ב-5 ס"מ בחול המועד, האם הוא פסול או שזה רק פוגם בהידורו?
תשובה: לפי הספרדים, חיסרון בלולב משום שאינו מהודר, אינו פוסל את הלולב בשאר הימים. לפי האשכנזים חיסרון כזה פוסל את הלולב. בכל אופן, לולב נפסל רק אם רובו נפתח, וחמישה ס"מ לא מצוי שיהיה רובה של התיומת.
שאלה: קיימת בעולם רוח מדריכה?: לאחרונה התקרבתי מאוד לדת כמו גם לרוחניות. קראתי ספר שנקרא "מסע הנשמות" שבו ד"ר מייקל ניוטון, מהפנט, מספר את הסיפור של מטופליו ואת הדברים שאמרו לו בעת שהפנט אותם ושאל אותם על העולם שמעבר ועל גלגולים אחרים. כידוע לי גם בקבלה הרעיון של גלגול נשמות מקובל ובכלל אני מאמין שהמוות איננו סוף הדרך, אלא יש נשמה שממשיכה לעולם אחר. הבעיה היא שבאותו ספר, חלק ממטופליו, כך הוא רושם, אמרו לו שלכל רוח (נשמת אדם) יש רוח מדריכה שאחראית עליה באופן ישיר בעולם הזה. הדבר הזה מאוד תמוה בעיני שכן אני חשבתי שה היקר הוא הוא היחיד ששומר עלי ואחראי לגורלי בעולם זה. הרוחות המדריכות על פי הספר הן בעצם נשמות אדם מתקדמות יותר, מפותחות יותר, שמונו להדריך אחת או יותר רוחות אחרות. בספר "המהפך המדע מגלה את האמת שבתנ"ך" מאת זמיר כהן גם כן מפורטת דרך זו של היפנוזה כדי להגיע לגלגולים אחרים. הדרך היחידה שעליה חשבתי לישוב הסתירה היא שאם אותם אנשים כולל הסופר אינם משקרים, אזי ה אחראי ישירות ליהודים, בעוד שלגבי הגויים יתכן שיש להם רוח מדריכה, האם אני צודק, אם לא האם קיימת ביהדות רוח מדריכה, אולי "מלאך שאומר לו גדל"?
תשובה: כדאי שתחזיק בדעתך הישרה והצודקת שרק ריבון העולם הוא המדריך והמכוין אותנו ואין לשום רוח שליטה עלינו. לא כל דבר שהמהפנט כותב יש להתייחס אליו כאל אמת בפרט שזה נוגד את השכל הישר ואת האמונה הטהורה. אמנם יתכן שלפעמים אדם מושפע מכל מיני גורמים כמו שבעולמנו הנגלה אדם מושפע מחברים ומתקשורת וכדומה אבל אין בזה הכרח כמו שמישהו שולט עליו. ריבון העולמים הוא אדון העולם כולו ומכוין את כל יצוריו אל הטוב.
שאלה: גיהוץ בחול המועד: האם מותר לגהץ בחול המועד, לצורך החג ושלא לצורך החג?
תשובה: לצורך החג-מותר, שלא לצורך החג-אסור. קיפול כביסה בחול המועד
שאלה: נישואין עם בת כהן: האם יכול בן לאב לא יהודי ואם יהודיה להתחתן עם בת כהן?
תשובה: כן
שאלה: ביצוע תענית על עבירה : אני חוזר בתשובה מזה הרבה זמן לאחר שירות בצבא. התחלתי לקרוא את הספר תקנת השבין של הרב צדוק הכהן מלובלין. בספרו (חלק שלישי סימן טו) הוא כותב על עוון הוצאת זרע לבטלה חומרתו ותשובתו, התשובה שצריכה להעשות על חטא זה הינה 40 יום תענית. רציתי לדעת האם יש בכך פסק הלכה, וכן האם יש לנהוג כדרך צום ותענית כפי שמבואר שם (צריך להצטער על כל יום ויום שבוצע החטא וכו )?
תשובה: היום ירדה חולשה לבני האדם ובמקום להתענות עדיף להקדיש ארבעים יום במשך שנה שלימה ללמוד תורה שבהם ישמור שלא ידבר דברי חול מתחילת הלימוד ועד סופו. ואם קשה במשך שנה אחת אפשר להקדיש גם ימי שבת וחגים לאותה מטרה או לפזר את הימים במשך שנתיים. וכן צריך להזהר מלשון הרע.
שאלה: שמחת בית השואבה וניסוך המים: מה זה בדיוק שמחת בית השואבה, בימינו ובזמן המקדש ומהו ניסוך המים, האם יש קשר בניהם, וכן מה משמעות הברכה לישב ב"סוכת עורו של לויתן", אשמח לקבל גם מקורות?
תשובה: בכל יום מימי חג הסוכות היו מנסכים מים על גבי המזבח בזמן הקרבת קורבן התמיד. את המים היו שואבים ממעיין השילוח לפני זמן הקורבן התמיד. סדר שמחת בית השואבה התחיל מהערב בו היו חסידים ואנשי מעשה שמחים ורוקדים בעזרת נשים עד שהגיע זמן השאיבה. כשהגיע הזמן היו תוקעים בשער שבין עזרת נשים לעזרת ישראל. ירדו למעלה עשירית ושוב תקעו.ירדו לעזרת נשים ושוב תקעו והלכו למעיין השילוח שם תקעו שוב בזמן השאיבה. (משניות בפרק אחרון של מסכת סוכה ובגמרא עליהן). היום עושים זכר לעניין זה בשמחה וריקודים בערבי חול המועד. כשעוזבים את הסוכה אנחנו מתפללים שנזכה להגיע לימות המשיח ולשבת בסוכה מעורו של לויתן שהגמרא במסכת בבא בתרא (דך עה עמוד א) מביאה מאמר שלעתיד לבא יושיב הקב"ה את הצדיקים בסוכת עורו של לויתן
שאלה: ברכת לחם תירס בסוכות: האם לחם תירס, המוכן מקמח תירס וקמח רגיל (בכמויות לא שוות, יותר קמח תירס), מותר לאכילה לא בתוך סוכה, והאם יש צורך לברך עליו המוציא, ואם לא מה מברכים?
תשובה: אם אחוז התערובת של הקמח הרגיל הוא מעל שמינית מקמח התירס, הברכה הראשונה היא המוציא והאחרונה על המחיה. במקרה זה אין לאוכלה מחוץ לסוכה.
שאלה: ברכה על לולב בסוכה: חלק גדול מצבור המתפללים יוצאים מבית הכנסת לסוכה כדי לברך על הלולב, האם נכון לעשות כך ומה המקור לכך?
תשובה: זו דוגמא לסילוף כוונה טובה. המקובלים המליצו ליטול לולב בסוכה, לפני התפילה! אולם יש עצלנים שרוצים לאחוז את החבל משני קצותיו, גם לישון יותר וגם ליטול לולב בסוכה, כיצד עושים זאת? נוטלים לולב בסוכה. באמצע התפילה. יש הצעה יעילה יותר, להכריז על הפסקה לכמה דקות אחרי חזרת הש"ץ, לאפשר למעונינים ליטל לולב בסוכה. מעיקר הדין אפשר ליטול לולב בכל מקום לאו דוקא בסוכה.
שאלה: חוג דרמה בהנהלת מפיק: אשתי מעוניינת בהשתתפות בחוג דרמה אותו מנהל מפיק, האם הדבר מותר? (נושא זה חשוב לה מאוד, משמח אותה, ואולי יהפוך לפרנסתה בעתיד)
תשובה: אם התכנים צנועים וערכיים וללא מסרים שליליים - מותר.
שאלה: גזל בדפי קשר: אחת הגננות מפיצה בכל שבוע דף קשר לילדים על הנעשה בגן במשך השבוע, הן מבחינת תכנים לימודיים, חוגי העשרה וכדומה. קיבלתי מאחת האימהות את אוסף דפי הקשר של כל השנה, בכדי להסתייע בהם בעבודתי כגננת. כעבור מספר שבועות דבר זה נודע לגננת, והיא הצהירה כי היא איננה מסכימה שאשתמש בחומר זה, ואף ציינה שאם אעשה כן הרי זהו גזל. האם כך הדבר, הרי הדבר מופץ להורי הגן?
תשובה: אם היא לא רשמה על הדפים שאינה מסכימה שיעתיקו, אין בזה גזל.
שאלה: נפטר בעשרת ימי תשובה : מתי נגזר דינו של אדם שנפטר בעשרת ימי תשובה?
תשובה: בראש השנה נגזר על אדם אם אינו בינוני, זה לפי הידוע לנו שיש שלושה ספרים, ובראש השנה נגזר על אדם לאלתר דינו אם אינו בינוני. לדעות אחרות שצריך להחתם ביום כיפור, נידונים בשנה שעברה. הרב אברהם פרל.
שאלה: ברכת איטריות אורז: מה מברכים על איטריות אורז?
תשובה: "בורא פרי האדמה".
שאלה: גורל הגר"א בימינו: האם מותר להשתמש בגורל הגר"א לבירור דברים בהווה (כגון מיקומו של רון ארד) כמו שהרב לוין השתמש לזיהוי הל"ה?
תשובה: רק צדיקים גדולים כר' אריה לוין ראויים להשתמש בגורל הגר"א.
שאלה: תיקון הכללי בתקליטור: האם שמיעת תיקון הכללי ע"ג תקליטור נחשבת כקריאת התיקון עצמו?
תשובה: תיקון כללי העיקר שבו הוא הפניה של האדם אל ה', עצם שפיכת הנפש אל ה' בביטוי כל החיים של הנפש, כל הרצונות של האדם, כל הגעגועים אל ה' וכל הבקשות שיש לאדם. ר' נחמן לימד אותנו מעט מסודו הנפלא של התיקון, ואכן הוא שולח בנו כוחות חדשים, מרים נופלים מחזק ומעודד, ומעבר לכך גילה לנו רבנו שהוא פועל רבות ועצומות. האמירה של התיקון היא התפילה שלנו, והתפילה אמורה להיות על ידי הדיבור, לכן אי אפשר לשמוע את התיקון במקום לומר אותו, אלא התקליטור בא לעזור לנו לומר את התיקון, לעורר אותנו ולעזור לנו להתקשר אל התיקון הכללי. לכן, מי שרוצה יכול לומר יחד עם התקליטור את התיקון, מילה במילה, אך גם זה איננו מומלץ כל כך, שכן כאשר אומרים את התיקון בעצמנו, אנו לא מוגבלים בזמן, ואנו יכולים לעצור כל פעם ולחשוב וכל ידי כך התיקון יהיה אישי שלנו, אך כאשר אומרים עם תקליטור קשה לעשות זאת. אם התקליטור עצמו עוזר לנו, כגון שיש בו תוספות של מחשבות שיעוררו אותנו להתפלל יותר, יש אפשרות לעשות זאת, אך לא לומר את המילים שאומרים בתקליטור אלא לחשוב עליהן. הרב יצחק גרינבלט.
שאלה: לימוד עם בחורה שאינה דתיה: זכיתי להיפגש עם בחורה בגילאי ה-20 שאינה דתיה, שאמרה שהיא מאוד מתעניינת ביהדות והסכימה ללמוד איתי פעם בשבוע בחברותא. מה כדאי ללמוד איתה אשמח אם הרב יוכל להמליץ לי על ספרים בסיסיים שאפשר ללמוד עם אדם שנפגש לראשונה עם התורה (אני מפחדת להתחיל במשהו שיהיה בשבילה מאוד לא מובן ויצור קלקול.)
תשובה: אין אדם למד אלא במקום שליבו חפץ. תציגי לה כמה אפשרויות: פרשת השבוע, תנ"ך, פרקי אבות, מוסר, הרב דסלר, מחשבה מודרנית כגון הרב סולוביצ'יק או הרב קוק או משהו קל יותר: הרב בר שאול, או קלסיקה: הקדמות הרמב"ם ריה"ל, פרקים במחשבת ישראל של הרב ישראלי ואולי אפילו הלכה להתחיל במצוות שבין אדם לחברו בקצור שולחן ערוך.
שאלה: סוכה מבד בדיעבד: מה עושים כאשר מתארחים ויש סוכה עם דפנות מבד ללא לבוד, האם יוצאים בכזו סוכה בדיעבד, או שסוכה כזו פסולה מעיקרה וזה כמו לשבת בחוץ?
תשובה: אם הדפנות קשורות מהצדדים והבד מקבל מהרוח "בטן" של פחות מ-3 טפחים, יש המתירים לשבת בסוכה כזאת.
שאלה: טלית גדול בלי טלית קטן: אני מתחזק לאחרונה, ויש לי שאלה לגבי טלית. אני ממוצא אשכנזי, כך שלפי המנהגים לא נהוג שאלבש טלית גדול לפני החתונה, אך אני עדיין לא לובש טלית קטן, כי אני מתחזק. האם בבוקר, או בכלל (בבית כנסת וכו ) כדאי שבכל זאת אלבש את הטלית גדול, כי אני לא לובש ציצית או שלא אלבש כלום, ובכלל מה עניין ההתעטפות בטלית גדול בתפילה, האם זו מצווה מדאורייתא או מרבנן, ומה טעמה?
תשובה: מצות הטלית היא מצות עשה מן התורה למי שיש לו בגד של ארבע כנפות. ח לימדו שיש ערך מיוחד לתפילה עם טלית המכסה את הגוף ואת הראש, אך אין בזה דין תורה במיוחד לתפילה. רק מבואר שאם התפילה נעשית בהתעטפות העוזרת לריכוז בכוונת התפילה יש לה סיכוי רב להתקבל.
שאלה: וויתור על מצוות קלות: אם אני יודע על עצמי, שאם בתקופות מסויימות, אוותר על מצוות קלות (לדוגמא תפילת מנחה ערבית במניין או בכלל), ובעבור זה יהיה לי קל יותר לעמוד בנסיונות של עבירות חמורות יותר, אם מחמת תוצאה ישירה ואם מחמת שקל יותר לשמור פחות מצוות, האם אפשר צריך לנהוג כך (במקביל ללימוד ספרי מוסר והתחזקות)?
תשובה: הנחתך אינה נכונה. כל פשרה גוררת אחריה פשרה נוספת וכך נוצר מדרון חלקלק. מאידך, כל התעצמות רוחנית מעצימה יותר את הרוח, ובלשון ח מצוה גוררת מצוה ועברה גורת עברה. חזק ואמץ!
שאלה: צורת הפתח ע"י עצים: במושב לצערי אין עירוב שניתן לסמוך עליו ואני מעוניין להקיף עירוב מסביב לבית ע"י צורת הפתח. עקב כך נוצרו לי כמה שאלות שגורמות לי להרבה ספקות ללא פיתרון: א. האם אני יכול להשתמש בעצים כעמוד של צורת הפתח, אם כן האם אפשרי להעביר את החוט דרכו או דרך ענפיו או דרך מסמר שאני אתקע עליו מעל הענפים שלו, או באיזו שהיא צורה אחרת? ב. האם אני יכול להתחיל את החוט מהחלון או הגג שבבית או מהסורגים של החלון בבית או חובה דווקא עמוד? ג. האם אני חייב לסגור מכל הרוחות ע"י צורת הפתח או מספיק רק משלוש רוחות? ד. האם ניתן להשתמש בבית עצמו כמחיצה אחת כאשר משלוש רוחות יש צורת הפתח הסוגרות את חזית הבית, וברוח רביעית בה ממוקם הבית בין השני עמודים אשר לא מועבר ביניהם חוט להסתמך על הבניין של הבית כמחיצה למרות שיש חלל בין כל עמוד הנמצא מצד הבית לבית עצמו? ה. הבנתי שצורת הפתח יכולה להיות גם יותר מ10 אמות האם זה נכון?, בנוסף, האם צורת הפתח שעוברת מעל גדר חי נחשב כאילו היא עוברת מעל עמוד? אודה מאוד לרב יענה לי על כל שאלותיי בע"ה במפורט, וכן אם הוא יפנה אותי לספר העוסק בנושא זה באופן מעמיק אבל לאחר שיענה לי על שאלותיי.
תשובה: א.צורת הפתח חייבת להיות באופן שהחוט עובר מעל עמוד ובדיוק מעליו ולא מן הצד, לכן אי אפשר להעביר את החוט של צורת הפתח מעל עץ שכן אין עמוד תחתיו אלא סתם ענפים. ב. חייב דוקא עמוד שאם לא הרי עליו שם צורת הפתח. ג. כדי להפוך את המקום לרשות היחיד גמורה יש להקיף את אותו מקום מארבע רוחותיו. ד. כן, אם הצורת הפתח שמקיר הבית הוא סמוך לקיר בפחות מג' טפחים, שאז יש דין לבוד. ה. עיין בשו"ע (סימן שס"ב סעיף י') שיש בזה מחלוקת ראשונים יש אומרים שצורת הפתח מועיל אפילו ליותר מי' אמות ויש אומרים שלא מועיל וטוב להחמיר שלא לעשות צורת הפתח ליותר מי' אמות. וצורת הפתח שעוברת מעל גדר חי מועילה ואין צורת הפתח נפסל בכך. על מנת לעיין בנושא זה יש ללמוד בעיון סימן שס"ב בשו"ע עם המפרשים, ואפשר גם לעיין בספר הלכות עירובין של הרב אלימלך לנגה (פרק ד').
שאלה: אוכל שנשאר מ"על האש": מספר חברים ואני עשינו "על האש" כאשר כל אחד היה אחראי על דבר מסויים (אוכל פחמים סלטים בשרים) אני הייתי אחראי על הבאת הבשרים. בגמר הארוחה על האש והמפגש נשארו כמה חבילות בשרים שלא השתמשנו בהם, בקופסא.האם אני שהבאתי וקניתי אותם יכול להשתמש בהם לצורכי הפרטי או שזה שייך לכל החבורה ואני צריך את רשותם או מחילתם, כמו כן שאר האנשים, אם נותרו מן הסלטים או הפחמים האם כל אחד יכול לקחת את מה שנשאר ממה שהוא הביא ללא בקשת רשות משאר בני החבורה? ומה הדין אם ההשתתפות היתה בכסף כאשר כל אחד נתן מכיסו סכום זהה או לא זהה ובכסף זה נקנו כל המוצרים, האם כאשר נותר מן המוצרים לאחר הארוחה כל אחד יכול לקחת מה שירצה לשימושו הפרטי או שצריך לבקש רשות מהחבורה?
תשובה: אם קנית מהכסף שלך, זה שייך לך ואתה יכול לקחת את שלך ללא רשות מאחרים. אבל אם אספו כסף וכל אחד קנה משהו מהסכום הכולל, יש לבקש את רשות כולם, מפני שכולם שותפים באוכל.
שאלה: ברכת נרות ללא קבלת שבת: אני ואישתי מתארחים בשבתות או חגים אצל הורי או הורי אשתי ואנחנו חוזרים במוצאי שבת לבתינו. אשתי מדליקה נרות מברכת אך לא מקבלת את השבת בהדלקה מכוון שצריך לנסוע לבית הורי. האם אשתי צריכה להדליק נרות שבת עם ברכה או ללא ברכה?
תשובה: במקרה שאינכם שובתים בבית שלכם לא צריך להדליק בבית שלכם נרות שבת כלל, אלא תדליקו באותו בית שבו אתם מתארחים, ושם תדליקו בלי ברכה אלא תסתמכו על ברכת בעלת הבית, אא"כ מייחדים לכם חדר לעצמכם ואתם יכולים להדליק בחדרכם שאז תוכלו להדליק עם ברכה.
שאלה: טלית המכסה את הראש: א. מה המקור שצריך (אם צריך) לכסות את הראש בטלית, ומתי? ב. אם יש צורך או מנהג לכסות את הראש, האם ש"צ בערבית צריך לכסות את ראשו?
תשובה: א. כתוב בגמרא במסכת קידושין ששאלו את אחד האמוראים: "אמאי לא פריס מר סודרא ארישא? (-למה אתה לא מכסה את הראש בטלית? וענה:) משום דלא נסיבנא (משום שלא נשאתי אישה)". מכאן למדו חלק מהראשונים שאדם נשוי צריך לכסות את הראש בטלית בתפילת שמונה-עשרה. ב. בתפילת ערבית יתעטף בטלית, אך לא יכסה ראשו.
שאלה: צריך חזן בפסוקי דזמרא?: האם בתפילה בציבור יש הכרח לחזן בפסוקי דזמרא, או שאפשר שכל הציבור יגיד פסוקי דזמרא עצמאית והחזן יתחיל מ"ישתבח"?
תשובה: אפשר לומר עצמאית עד ישתבח ואין צריך חזן לכך.
שאלה: מזל רע והחלפת מזוזה: לאחרונה (מסיבות שלא אפרטן) עלה בדעתי כי הגיעה השעה להחליף מזוזה בכניסה לביתי. אני לא בטוח אם מקורו של המנהג בהלכה, ורציתי לשאול מה מקור המנהג ואם יש לו תוקף כלשהו, וכן מה לעשות במזוזה הישנה?
תשובה: אין מנהג להחליף מזוזה אם היא כשרה ללא דופי ורק אם יש טובה ממנה אפשר להחליף, אבל להחליף מזוזה כשרה אחרת יש בזה פגיעה בכבוד המזוזה הראשונה. ואם כבר נעשה הדבר אין להניחה סתם אלא למסור אותה למי שאין לו מזוזה שיקבענה אצלו ולא תתבטל המצוה.
שאלה: רכיבה על סוסים בשבת: האם רכיבה מתונה (!) על סוסים, שלא למטרת ספורט או דהרה מאמצת מותרת בשבת, אודה מאד אם תנמקו את תשובתכם?
תשובה: אסור לרכב על בהמה בשבת אפילו שלא למטרת ספורט וכדו'. איסור זה הוזכר במשנה במסכת ביצה (דף לו ע"ב) שאין רוכבין על בהמה בשבת, ואחד הטעמים לכך הוא כיון שאדם מצווה בשבת לא רק על שביתת עצמו אלא גם על שביתת בהמתו, ועוד טעם הוזכר בגמרא על כך והוא משום גזירה שמא יחתוך זמורה להנהיג בה את הבהמה, ואפילו במקום שאין זמורה ואין חשש זה, גזירת ח לא מתבטלת.
שאלה: תיקון חזן שטעה בברכת כהנים: ברצוני לשאול את הרב האם כאשר חזן טועה בהקראת הפסוקים לכהנים ומתחיל בפסוק שלישי ("ישא") במקום בפסוק שני ("יאר"), האם מותר לכהן לתקן אותו ולומר בקול רם "יאר"?
תשובה: כן.
שאלה: שקית תה בפניני הלכה: בספר פניני הלכה על הלכות שבת הרב כתב בפשטות שמותר לשים שקית של תה בכלי שלישי למרות שהיא מקלי הבישול. החזו"א כותב להחמיר בזה אולם הרב לא מביא בספר את דעתו, וממש עכשיו תוך כדי כתיבת השאלה אני מעיין במהדורה האינטרנטית של הספר ורואה שדעת המחמירים כן מצוינת. מדוע א"כ הדבר לא פורסם בספר?
תשובה: כמדומה לי שלא עיינת היטב, גם בספר בעמוד 141 מובאת דעת ערוה"ש והחזו"א שהחמירו. אמנם ההלכה להקל, שאין בישול בכלי שלישי.
שאלה: מנהגים בנר של הבדלה: אבי שעלה מטוניס נוהג להדליק נר הבדלה, נר רגיל עם פתילה אחת שנשאר דולק גם לאחר ההבדלה, ולעומת זאת אני רואה היום שכמעט בכל מקום נהוג להדליק נר לפחות של 2 פתליות וכן מייד בסיום ההבדלה לכבות את הנר ביין. האם אני צריך להמשיך במסורת אבי או אני רשאי לשנות את המנהג?
תשובה: יש להניח שגם בטוניס שהייתה יהדות תורנית, השתמשו באבוקה דהיינו נר בעל שתי פתילות לפחות.
שאלה: "ישימך אלוקים כאפרים וכמנשה": פסוק שלא פסק משה בתורה אנן לא פסקינן ליה. אז איך אנחנו מברכים את הילדים במילים "ישימך אלוקים כאפרים וכמנשה" שהם רק חלק מפסוק?
תשובה: על שאלה זו נכתב הרבה בספרות הפוסקים, ואחד מההסברים הוא שאין אנו מתכוונים לצטט את הפסוק, אלא שאנו מתכוונים לברך את ילדינו, ואנו משתמשים בביטוי של הפסוק.
שאלה: שירותים עם כפפה: מי שנכנס להתפנות בשירותים עם כפפות (בגלל עבודות לפסח), האם צריך ליטול ידים ביציאתו, האם הנטילה היא בשביל נקיות, או בשביל להעביר רוח רעה?
תשובה: הנטילה היא בגלל הרוח הרעה, ולכן צריך ליטול ידיו.
שאלה: "בין הזמנים" ארוך מדי: למה בחורי הישיבה חוזרים לישיבה אחרי "בין הזמנים" ארוך?
תשובה: אתה צודק בשאלתך, ולכן לדעתי יש לקצר את "בין הזמנים".