LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: הזמנות שלא נדרשות: אני עובד בבית מלאכה לייצור מוצרים ללקוחות מחומר גלם. כל הזמנה שונה מחברתה ומותאמת בדיוק להזמנתו של הלקוח. לקוחות מבצעים הזמנות ולפעמים משלמים מראש. א. מה דינם של הזמנות ששולמו עליהם אולם הלקוחות לא באו לאסוף אותם (אין טלפון ליצירת קשר), לאחר חודש, חצי שנה ושנה? האם בעל המקום יכול להשתמש בחומר הגלם מההזמנה שימוש חוזר להזמנה אחרת? יש לציין כי יש הרבה הזמנות שבוצעו לפי בקשותיהם של לקוחות שלא שולמו עליהם מראש וגם להם אין מבקש. ב. לקוחות מביאים לבית המלאכה מוצרים אישיים שלהם לצורך תיקונם, וחלקם נשארים בבית המלאכה (אפילו שנים) מה דינם?
תשובה: א. מותר להשתמש בכל מקרה. ואם המזמין שילם כבר, אם יקרה והמזמין יבוא ויבקש את מה שהזמין, בעל בית המלאכה יכין לו משהו חלופי. ב. בחפצים אישיים יכול בעל הבית להשתמש, אך ירשום שזה שייך לפלוני, ואם יבוא אותו אדם ויבקש את חפציו, ישלם לו בעל הבית תמורת השימוש בחפצי אותו האיש.
שאלה: הריגת גוי לשם השתלת איברים: יש לי בן משפחה עם מחלת ריאות שבסופה עליו לעמוד בפני ההחלטה אם לעבור השתלת לב ריאה או למות. הקושי הוא שכיום מצבו טוב ואיננו מצדיק השתלה, וכאשר מצבו יתדרדר עלול להיות שלא ימצא תורם מתאים בארץ. התברר לנו שבסין ישנה אפשרות לקבל תרומה של לב ריאה עם הצלחות מרשימות מהצד הרפואי. הקושי הוא הצד ההלכתי: מדובר באיברים שנלקחים מאזרחים סינים חיים שנידונו למוות על ידי בית משפט סיני, ומוחזקים במרתפים של שלושים וחמישה בתי חולים בסין. כאשר תייר מערבי בא ומשלם עבור השתלה, הצוות הרפואי מאתר עבורו את התורם המתאים. במקרה של השתלת לב ריאה הנדון למוות מוצא להורג על ידי צוות המנתחים ואיבריו נלקחים להשתלה. מה שמסבך עוד יותר את השאלה הם המקרים של בני אדם שלא היו נדונים למוות בשום מדינה אחרת. לדוגמא: בני כת שעושים מדיטציה מסוג מסוים, ובסין דנים אותם למוות על כך (לא מדובר בעבודה זרה, למיטב ידעתי). המידע שקיים במערב הוא שמאה חמישים אלף מאנשי הכת נדונו למוות ומוחזקים במחנות מיוחדים ובמתקני הכליאה שבבתי החולים. לסיכום: השאלה היא האם כאשר יגיע המצב הקשה של בן משפחתי הוא צריך לחכות בארץ לתורם מתאים או שמותר לו לנסוע לסין ולבקש לעבור השתלה שם?
תשובה: אסור להרוג גוי. אפילו לא לשם שימוש באבריו להצלה. רק אם הגוי כבר נהרג בלי כל קשר לתרומת אבריו מותר להשתמש באבריו. צריך לברר בסין האם ההוצאה להורג נעשית בגלל הצורך להשתמש באברי הנדון, אם כן - אסור. אך אם אין כל קשר בין הוצאתו להורג לבין ההשתלה - מותר.
שאלה: גדולת הרב קוק מול הראגצ ובר: הרבנים מפליגים מאוד בשבחי מרן הרב קוק זצ"ל וכותבים שהיה יחיד בדורו. רציתי לשאול האם לדעת הרב הרב קוק זצ"ל היה גם ר גודל של הגאון הראגצ ובי?
תשובה: אין להשוות רב גדול אחד לרב גדול אחר אלא כל אחד מהם היה גדול בתורה. אלא שיחודו של הרב קוק שחוץ מגדלותו בתורה, שהיה בקי בכל התורה כולה הן בגלוי שבה והן בנסתר, הוא ידע לראות ולהבין את ההתגלות האלוקית שבעולם ועל ידי כך הבין את נפש הדור ואת תהליכי הגאולה שהתרחשו בדורו.
שאלה: הפסקה בשניים מקרא: האם בשעת שניים מקרא ואחד תרגום שאדם קורא, הוא יכול לענות לקדיש או קדושה וברכו?
תשובה: מותר להפסיק בדיבור באמצע שניים מקרא ואחד תרגום. (ערוך השולחן סימן רפה סעיף ז) ויש מחמירים שלא להפסיק בדיבור (משנה ברורה סעיף קטן ו ובבאר היטב סעיף א) ונראה שאם שומע קדיש וכדומה צריך להפסיק גם לשיטתם.
שאלה: חיידקים כשרים?: מדוע חיידקים כשרים לאכילה, הרי הם חיים ופעילים ואין להם סימני טהרה? אלא אם כן יש הלכות שמגדירות לנו מהו יצור חי שהייתי מעוניין לדעת אותם.
תשובה: התורה לא ניתנה למלאכי שרת ולכן איסור שקצים ורמשים כולל רק יצורים שאפשר לראות בעיניים. אם הדין לא היה כך אי אפשר היה לנשום שהרי בכל נשימה נכנסים דרך הפה הרבה חיידקים. (להרחבה ילקוט יוסף הלכות איסור והיתר חלק ב הלכות תולעים)
שאלה: פרשה פתוחה וסגורה: מדוע יש פרשות פתוחות וסגורות, מה ההבדל בין פרשה פתוחה לפרשה סגורה, יש גם איזשהו הבדל רעיוני?
תשובה: התשובה נמצאת בספר התודעה, פרק ל: "שש מאות ששים ותשע הפרשיות שבתורה, שאמרנו למעלה, לא כולן נקראו בשם אחד, אלא מקצתן נקראות 'פתוחות', ומקצתן - 'סתומות': רוח של תשע אותיות שיש להשאיר בין פרשה לפרשה, שוה בזו כמו בזו, ומה בין פרשה פתוחה לפרשה סתומה?, בדבר זה יש מחלוקת בין הפוסקים, וכדי לצאת ידי כל הדעות, אנו נוהגים להבדיל בין פתוחה וסתומה בדרך זו - שהרוח שנתן לפרשה פתוחה (תשע אותיות, כנ"ל), הוא בסוף השורה הקודמת, והפרשה החדשה מתחלת בראש השורה הבאה  לפיכך היא נקראת 'פתוחה', כלומר, פרשה שפותחין בה שורה חדשה, אבל הרוח שנתן קודם התחלת פרשה סתומה, הוא באמצע השורה, ולאחר הרוח וקודם שגמר השורה, מתחיל מיד בפרשה שלאחריה, ולפיכך היא נקראת 'סתומה' (שסותמת את השורה)". "בחומשים המודפסים, רגילים לסמן התחלת פרשה פתוחה באות פ, וכשהיא בראש הסדרה, כגון נח, לך, וירא, חיי - שלש אותיות פ פ פ (פ - פתוחה), והתחלת פרשה סתומה מסמנים באות ס, ובראש הסדרה, כגון ר ויצא מספר בראשית, ו ר ויגש - שלש אותיות ס ס ס. ולא מפני שיש הבדל בכתיבת הספר בין פרשה שהיא באמצע הסדרה לפרשה שהיא בראש הסדרה, אלא מפני סימן הכר בחומש המודפס בלבד, לומר שכאן מתחילה סדרה חדשה. ואילו בספר תורה גופא אין שום סימן הכר אחר בין פרשה לפרשה, אלא זה שנאמר למעלה, ברוחים באמצע השורה או בסוף השורה, באמצע סדרה כמו בראשה". "אין בידינו מקורות ראשונים מוסמכים שיבארו לנו מה הוא ההבדל המהותי שבין פרשה פתוחה לסתומה, ואיזו משתיהן נחשבת הפסקה גדולה מחברתה, או אם שתיהן שוות לענין ההפסקות, אבל אם נבוא לדון מתוך קריאת השם, שזו נקראת 'פתוחה', וזו - 'סתומה'  מצורת הכתיבה, שזו פותחת שיטה חדשה, וזו אינה פותחת, ומתוך מה שרואים שכל חמשה החומשים והרוב הגדול של הסדרות והרוב מכל ענין חדש שבתורה - כולם מתחילים בפרשה פתוחה, מזה נתן אולי לשער שההפסק לפרשה פתוחה הוא הפסק שלם, ואילו ההפסק לפרשה סתומה אינו שלם כל כך. והשערה זו אם נכונה היא, יכולים להבין בה עוד הרבה ענינים בטעם החלוקה של התורה לפרשיות אלה או אלה". הרב אברהם פרל.
שאלה: הטמנה בשבת: האם לעטוף משהו בשקית בשבת נקראת הטמנה, אני יכול לעטוף משהו בשקית אבל לא לגמרי ובכך לא אחלל שבת?
תשובה: הטמנה בשבת היא סוג של איסור בישול, כלומר, אין לבשל אוכל על ידי הטמנתו ובכך החום הנוצר מההטמנה יבשל אותו. על ידי הכנסת דברים לשקית לא נוצר בישול ואין איסור בדבר כזה.
שאלה: סיפור חידוש המצוות בנחמיה: יש בנחמיה סיפור חידוש של קיום כל המצוות, אפילו הפרדת נשים נכריות, והבאת ספר התורה בפעם הראשונה, וכו. זה יכול להיתפרש גם כערעור על רציפות המסורת. מי שרוצה יכול לפרש את זה כמנהיג מאוד כריזמטי וחזק, שהעלה את החלשים חברתית מבבל, בתירוץ פוליטי של עם סגולה, והם נתנו לו את הקרדיט כי זה היה נוח להם, מכל המובנים, ובאמת לא היו דברים מעולם, הכל המצאה של נחמיה, החלשים חברתית הלכו איתו כי הוא נתן להם תקווה. האם יש לזה סתירה לוגית קרה. אני לא רוצה תשובות שמבוססות על תושב"ע, כי אפשר לומר שכל התושב"ע התחילה גם כן שם באותו סיפור. אני רוצה תשובה חותכת מהמקרא בלבד.
תשובה: א) אחרי שבעים שנה של גלות וחיים בתוך ארץ בבל שבזמן מסויים גם אילצה את הגולים לעבוד עבודה זרה, טבעי הדבר שרבים שכחו את התורה ונשאו נשים נוכריות. ב) כך נראה בימינו גם יהודי רוסיה שעלו לארץ ולרובם אין מושג ביהדות ורבים מהם נשאו נשים נוכריות. בכל התיאור על אותו מעמד שבא לחזק את כולם לקבל מחדש את התורה נזכר שהתורה היא תורת משה איש האלוקים. בתפילה הגדולה בפרק ט' הם מתודים על אבותיהם שבאו לארץ אחרי יציאת מצרים ולא שמרו את כל התורה. לשם כך הם מתחייבים במיוחד לתת שקלים לבית המקדש ולתת את המעשר לכהנים וללוים כדי שאלה שמלמדים את התורה ועובדים במקדש ישמרו על עם ישראל כעם ד' השומר תורה ומצוות. יש התחייבות לא לשאת נשים נוכריות ולשמור את השבת כי מצוות אלה שומרות במיוחד על עם ישראל שלא יאבד את זהותו הקדושה. אינני מבין מה שכתבת על נחמיה הרי מסופר במפורש כי היה שר בחצר מלך פרס ובא לארץ לכמה שנים רק כדי לחזק את הישוב כמו שכתוב על בנין החומה ועל גערתו בעשירים ששעבדו את העניים. כמו כן מסופר על עשירי העם והאצילים שהתנהגו שלא כהוגן והוא חינך אותם ודירבן להשתתף בבנין האומה מחדש, אבל מפורש שהיו גם עניים וגם עשירים. בסוף פרק י"ב מספר כי שמרו את משמרת הטהרה מימי דוד ושלמה ולא מסופר על המצאת דינים בימי עזרא ונחמיה. ישנם התיחסויות למה שכתוב בתורה כתורת משה שציותה להרחיק עמוני ומואבי ככל המפורש בספר דברים. ושם בפרק י"ג מסופר על מאבקו של נחמיה בכהן הגדול שבני משפחתו נתנו לטוביה העמוני מקום במקדש, וכן על ריב נחמיה עם הסגנים החשובים שזלזלו במתן המנות ללויים וגרמו שהלויים עזבו את המקדש. אינני מבין מאיפה נובע חוסר האימון בתורה שבעל פה כאשר התורה מצוה לשמוע לדברי חכמים, וחכמי ישראל בכל הדורות הם שמסרו את חייהם על לימוד התורה וקיום מצוותיה ואין נאמן מהם בשמירת מצוות והתורה. איך אפשר ללמוד תורה שבכתב בלי מסורת התורה שבעל פה. איך קובעים מתי נכנסת שבת ומתי היא יוצאת?, איך יודעים למה התכוונה התורה שנערה מאורסה ענושה בעונש חמור?, מה זה אירוסין?, מהן המלאכות שאסורות בשבת?, למה התכוונה התורה כשציותה להתענות ביום הכיפורים?, מזה וקשרתם לאות על ידיך ולטוטפות בין עיניך?, מי יודע על תפילין בלי מסורת ח. אני מניח לפי שאלותיך שאינך מכיר את ח והייתי מציע קצת שתכיר על מי מדובר ולכן לקרוא את הקדמת הרמב"ם למשנה ואת ספר הכוזרי לרבי יהודה הלוי. ואקווה שאם תעבור על כל הספר תוכל לברר לעצמך שאלות רבות בדרך ההגיון הבריא והישר.
שאלה: לימוד נסתר בגיל צעיר : הרב אמר שהרב קוק עודד לימוד של נסתר רק לת"ח שמילאו את כרסם בש"ס ופוסקים, וקשה לי דבר זה משום שהרב קוק במפורש במספר מקומות מזכיר שיש הקלות לענין מילאו את כרסם בש"ס ופוסקים, וגם אדם שמתחבר ומצליח בלימוד רוחנית צריך לעסוק בה בתור עיקר, (חלק מהמקורות אגרת תרב באגרות הראיה ואורות התורה פרק י פסקאות ג וה ) ולכן משמע שגם מי שעוד לא תלמיד חכם כן יכול לעסוק בדברי הנסתר לפי כוחו וכו לפי הרב קוק?
תשובה: הרב קוק לא התכוון לצעירים שלא קרו ולא שנו דיים. רק לאחר שאדם למד ברצינות חלק ניכר של הש"ס וגם ספרי יסוד במחשבת ישראל הוא רשאי לעסוק בנסתרות.
שאלה: אכילה בסופר מותרת?: הרב ענה כי מותר לאכול או לשתות מוצרים מהסופר לפני שאתה קונה אותם, אם בקופה אתה מראה את המוצר ומשלם עליו. האם יש לדבר מקור בהלכה? ואם כן, האם יש בעיה בכך עם ההלכה שאדם שאוכל ברשות הרבים הוא פסול לעדות בגלל התנהגותו הבזויה, או יש בכך חילול ה שאפילו הגויים בארצות "תרבותיות" נמנעים מלאכול ברשות הרבים, כי הם מבינים שהתנהגות זו לא ראויה?
תשובה: מצד הדין מותר לאכול בסופר מוצרים לפני שאתה קונה אותם, מפני שלא איכפת למוכר מתי תאכל, אלא חשוב לו שתשלם, וכך אתה עושה. וגם מצד אכילה ברשות הרבים אין בזה בעיה, משום שזה מקובל כיום שאוכלים קצת בפני אנשים אחרים, ולא מסתכלים על-זה בצורה שלילית.
שאלה: טיול בצפון כעת: כל שנה ב בין הזמנים אני מטייל עם משפחתי בצפון. השנה רציתי לשאול האם זה שייך? השיקולים הם שמצד אחד אסור לשנות את שגרת החיים בגלל כמה מחבלים ולעבור על "אל ירך לבבכם", שהרי המלחמה היא גם נגד האזרחים, שהרי יורים קטיושות על האזרחים. מצד שני יש מצווה של "ונשמרתם מאוד לנפשותיכם" ואולי בגלל זה אסור במצב של היום להגיע לצפון (למרות שלדעתי הסיכון של פגיעה שואף לאפס). מה הרב ממליץ לעשות?
תשובה: מאחר ויש כל-כך הרבה מטחי קטיושות בכל יום, אל תכניס את עצמך למצב של סיכון לצורך טיול. לעומת זאת, מי שצריך להגיע לשם לצורך פרנסה, מותר לו לנסוע לצפון, וכן מותר לבוא ולחזק את התושבים.
שאלה: הלכות בורר במטבח בשבת: 1. האם יש איסור בורר במסננת של הכיור (שמשאירה את כל הלכלוכים בכיור)? 2. יש לי מתקן לייבוש סכו"ם, עם סכו"ם מעורבב. א. האם מותר לי להוציא פריט מסוים שאני רוצה, או שזה נחשב בורר? ב. אם אסור- באיזו דרך זה יהיה מותר? ג. אם אין דרך אחרת- האם כשמניחים את הסכו"ם לייבוש במתקן, חייבים להניחם בצורה ממויינת, כדי שזה לא יהיה בורר כשארצה לקחת פריט אחד?
תשובה: 1. אין איסור בורר כשהכל הולך לאשפה, שאין זה ברירת פסולת מאוכל. 2. מותר לקחת את הסכו"ם אותו אני רוצה, שזה נחשב כבורר אוכל מתוך פסולת לצורך מיידי, וזה מותר.
שאלה: יחס לגדולים בנושא שירות לאומי: לגבי השואל שטען כי גדולי הדור אסרו שירות לאומי, ענה הרב שאסרו רק חיוב אך בהתנדבות זו מצווה גדולה ו"אין בזה איסור". א. מדוע לא הוזכרה עמדתם של הרבנים האוסרים בהתנדבות (הרב עובדיה יוסף למשל ועוד רבנים חרדים), (ובפרט שהרב העריך כי השואל חרדי - כלומר אלה רבותיו והרב כביכול התעלם מעמדתם?!)? ב.מה הקריטריון לפיו נקבע שהרצי"ה, הרב הרצוג הרב שפירא וכו ראויים לתואר גדולי הדור וראוי לשמוע להם יותר מאשר החזון איש הרב שך הרב קנייבסקי וכו? ג.ראיתי ציטוט בשם החזון איש בו נאמר כי מי שחוגג את יום העצמאות הוא אפיקורוס. יכול להיות שהציטוט מדויק, או שזה זיוף בוודאות?
תשובה: א. לא שמעתי כי יש רבנים שסוברים שיש איסור להתנדב לשירות לאומי. אין זה אומר שאין רבנים שמתנגדים לכך כהדרכה, כדי שהבנות יוכלו להתחתן יותר, או מפני החששות שיש ביציאה של בת למקום שאינו מושגח כראוי. אבל לפסוק באופן נחרץ כי השירות הלאומי הוא אסור לגמרי, בכל מצב ובכל תנאי - על כך לא שמעתי שיש רבנים שאוסרים. בנוסף לכך, אינני מבין מדוע יהיה איסור לעזור לילדים חרשים למשל? או לנשים קשישות בבית אבות? כאשר יש בעיות צניעות אזי יש איסור מצד בעיות הצניעות, אבל לא מצד עצם זה שהבת עוזרת לזולת במסגרת ה"שירות לאומי". אמנם אם זה יוגדר כחובה, ויש חשש סביר שיכפו על בנות לנהוג שלא כפי ההלכה, אזי יש מקום לומר שיש להתנגד לזה בכל תוקף, ויש בזה בחינה של כפייה על דת, וממילא יובן שאמרו על כך "יהרג ובל יעבור". אבל אחר שזה רשות, כמדומה לי על פי דרישתה של הרבנות הראשית. ב. לא בררתי מה דעת רבנים חרדים, מפני שמי שפונה אלי מן הסתם מבקש לדעת את מה שלמדתי מרבותי. אילו היה רוצה לדעת את דעתם של רבנים אחרים, היה צריך לפנות אליהם. ג. בישיבת מרכז הרב למדנו להעריך את כל גדולי ישראל, ובכללם את ה"חזון איש" שבוודאי היה אחד מגדולי הדור. אמנם הרבנים שנחשבים בעניינו כגדולים, ושהדרכותיהם מחייבות, הם הרבנים שממשיכים את דרכו של מרן הרב קוק, גדול הדורות האחרונים, מרא דארעא ישראל, זצ"ל. ד. אינני בקיא כראוי בהשקפותיו של ה"חזון איש" כדי לענות על כך. מכל מקום סופר לי כי כאשר הגאון העצום הרב משולם ראטה הגיע לארץ, הלך ה"חזון איש" לבקרו והתייחס אליו בהערכה גדולה. והוא הגאון הרב משולם ראטה היה זה שביסס באופן הרחב ביותר את מעמדו של יום העצמאות. הוא קבע לומר בו הלל עם ברכה, לעשותו יום טוב, ואף הורה שמי ששמח בו יברך על עיצומו של יום "שהחיינו". כל זאת בשו"ת קול מבשר א, כא. נ.ב. אם יש בידך דברי רבנים שכתבו בתקופה האחרונה, כי יש איסור מוחלט ללכת ל"שירות לאומי", ואף נימקו את דבריהם, אודה לך אם תשלחם אלי.
שאלה: נישואין כדת משה לגויה: האם הנישואין בין יהודי לבין אשה לא יהודיה לפי הלכה, שהתקיימו לפי מנהג ישראל תקפים, (האשה לא הייתה בתהליך של גיור), האם יהודי אחר יוכל לשאת אותה לאשה לאחר שעברה גיור?
תשובה: נישואין אלו אינם תקפים ע"פ ההלכה. אך לאחר שתתגייר יהודי אחר יוכל לשאת אותה לאשה.
שאלה: ביקור רופא בשבת: בשבת האחרונה התארחנו אצל גיסתי שבעלה בצו 8. בערב שבת אחת הבנות סבלה קשות מכאבי אוזניים (בת 3.5), וגיסתי הזמינה בטלפון רופא לביקור בית. הגיעו שני רופאים, אחד רשם והשני בדק את האוזניים. אובחנה דלקת רצינית באחת האוזניים, והיה צריך ללכת לקנות אנטיביוטיקה.ברוך ה לאחת השכנות היתה תרופה זמינה. בסוף הביקור חמותי התבקשה לשלם במזומן במקום. שאלתי היא בדיעבד: א. האם היה צריך להזמין רופא על כאבי אוזניים? ב. מהיכן היה עדיף להתקשר, מטלפון אלחוטי, פלאפון או טלפון שולחני? ג. איך עדיף לשלם באשראי או במזומן (האם אין מנגנון מיוחד לשבת במלר"מ)?
תשובה: א. מכיוון שלא היה ידוע מראש מה היה לילדה, היה מותר לכם להזמין רופא. ב. השימוש בטלפון בשבת אסור מדרבנן, ולכן לא משנה מאיזה טלפון התקשרתם. ג. אם אפשר, יש להפקיד אצל הרופא תעודת זהות ולשלם לו אחרי השבת, אבל אם אין ברירה עדיף לשלם במזומן.
שאלה: תפילה לפני לימוד תורה ביחידות: אדם הלומד תורה ביחידות בביתו, האם צריך לומר את נוסח ה"יהי רצון" שבו נאמר "וישמחו בי חברי", שלפני הלימוד ו"מודה אני" שלאחריו?
תשובה: אדם שלומד ביחידות יגיד את הנוסח הרגיל, כמו מי שהולך בדרך לבדו ואומר את הנוסח הרגיל של תפילת הדרך, בה נאמר "שתוליכנו" בלשון רבים.
שאלה: התעסקות בדברים לפני נטילת ידיים: האם ניתן לכבות את השעון המעורר עוד לפני נטילת הידיים של הבוקר?
תשובה: מותר לכבות שעון מעורר קודם נטילת ידיים של שחרית.
שאלה: תפילה לפני לימוד תורה: האם אדם הלומד בעיתים שונות ביום, יכול להתפלל פעם ביום את הנוסח לפני הלימוד ופעם בסוף היום את הנוסח לאחר הלימוד (ול "פטור" את כל שאר היום), או שלפני כל לימוד ולימוד חייב להתפלל לפני ואחרי?
תשובה: כן, מספיק בתפילה בתחילת היום.
שאלה: בעיות "יצרא דעריות": א. בלי לפגוע, למה ה ברא שני מינים הרי אם לצורך הולדת ילדים ה היה יכול לעשות זאת בדרך אחרת ובשביל מה ה צריך את "הבעיות " של יצרא דעריות? ב. הגמרא אומרת שלא צימצמו את יצר העריות לשעת הזיווג והרוויחו בזה שיש "חדוותא דשמעתא". דבר זה לא מובן לי שהרי פרט לצדיקים גדולים לרובא דאינשי יש יצרא דעריות גדול, ו"יצר חדוותא דשמעתא" קטן וחלוש. ומעטים האנשים שיש להם משיכה מאוד גדולה ללמוד, אז איך זה מסתדר?
תשובה: א. התורה במפורש אומרת "לא טוב היות האדם לבדו אעשה לו עזר כנגדו" - ומבאר רש"י שללא הרגשת הצורך בקשר עם המין השני האדם היה מרגיש עצמו כשלם. לא היה לו דחף לשנות את עצמו. רק המציאות הזוגית היא הבסיס לכך שאדם מרגיש עצמו כחסר. בשאלתך נראה שאתה מעלה על דעתך אפשרות של יצירת איש ואישה ללא יצר עריות. המשמעות של יצירת איש ואישה זה שצריך שיהיה משיכה בינהם. מהות המשיכה היא יכולה לבוא מצד יצר הטוב ויכולה לבוא מצד יצר הרע. עצם המשיכה של איש לאישה אינו שלילי להיפך הוא טוב וראוי. אולם זאת אם זה נעשה מצד היצר הטוב. אולם אם המשיכה של האיש לאישה היא מצד יצר הרע כלומר מצד הצדדים הנמוכים הגופיים והאגואיסטיים של האדם אזי אדם הורס את הדבר הנפלא שיצר בו הקב"ה. ב. המשמעות של הרחבת היצר לנושאים נוספים אינה גורמת ליצר המיני להיפך ליצר הרע. להיפך, היא מאפשרת לראות את הנטיה המינית בצורה נקיה וטהורה יותר. זה בא לידי ביטוי גם בשמחת הלימוד. אולם זה רק כסימן לכך שהקב"ה נטע בנו כוח שיכול להופיע בצורה טהורה.
שאלה: מסעדה שפתוחה בשבתות וחגים: אני מתגוררת עם בעלי וילדי בקנדה ולפני כחודשיים פתחנו מסעדה עם מאפייה שכרגע סגורה בשבתות (המסעדה לא כשרה). אני שומרת מסורת, לא עובדת בשבת, לא מבשלת וכו אבל בעלי ההפך הגמור ממני והוא רוצה שבהמשך המסעדה תיפתח בשבתות. מה אפשר לעשות כדי שהמסעדה תעבוד בשבת אבל לא יהיה בכך חטא לנו, אני מודעת לאפשרות לצרף שותף לא יהודי, אבל בעלי לא מסכים לזה האם יש אפשרות אחרת? העניין מפריע לי מאוד למרות שאני אישית לא אעבוד בשבתות וחגים. אשמח אם תוכל להעלות בפני מספר אפשרויות נוספות לפתרון הבעיה.
תשובה: השאלה שלך ממולכדת. מצד אחד את מחפשת דרך לשמור שבת ותבוא עליך ברכה, אלא שהפיתרון היחידי לכך הוא ע"י גוי (בתנאים מאוד מיוחדים כפי שיבואר בהמשך) אלא שאז לא תהיה המסעדה כשרה א"כ יצא שכרנו בהפסדנו. התנאים לשותפות גוי בעסק הם עריכת חוזה חוקי ומסודר שלפיו בשבת העסק הוא רק של הגוי וכל הרווחים (נטו, להוציא שימוש במצרכים, במקום ובמתקניו וכדו') הם של הגוי בלבד! וכן אסור שבשלט יהיה בו שם של יהודי. כדי לפתור את בעיית הכשרות, בהתחשב במצבכם המיוחד, יש צורך במשגיח מיוחד שבידיו יהיו המפתחות של חדר כלים שבו יאוחסנו כל הכלים הכשרים במשך השבת, ולהיפך, בו יאוחסנו כלי הטרפה כל השבוע. לחדר זה אין גישה לאף אדם חוץ מהמשגיח.
שאלה: טבילה במקוה לאשה לא נשואה: פנתה אלי בחורה חילונית מסורתית שחיה עם החבר שלה כבר למעלה משנה. היא מעוניינת להתחתן והוא עדיין לא. היא שאלה אם מותר לה אם זה רצוי להתחיל לשמור על הלכות נידה ולטבול במקוה. הבחורה מודעת לכך שכל מציאות חייהם כרגע היא בניגוד להלכה.
תשובה: המנהג הוא שרווקה לא טובלת במקוה כדי למנוע מכשול. אולם במקרה הזה שהיא כבר נכשלת באיסור כרת יש מקום להתיר לה לטבול.
שאלה: גמ"ח עם רווח: חבר קרוב הציע לי להשתתף עמו בגמ"ח של ספרי קודש לשמחות או להבדיל לעילוי נשמת נפטרים. בכוונתו לקנות ספרי קודש (סידורים, חומשים, ספרי הלכות ומוסר וכו ) בכמות גדולה מספק אשר מוכר אותם יותר בזול מן המחירים הרגילים בשוק, כאשר חברי ימכור אותם לכל דורש ברווח מסוים אשר עדיין יהיה זול יותר מן המחירים בשוק ספרי הקודש. האם זהו אכן נחשב גמ"ח, שהרי מצד אחד חברי מוכר ספרי קודש בזול, ומאידך עדיין יש לו רווח מסוים? האם ראוי להיות שותף למפעל זה?
תשובה: גמ"ח זו גמילות חסדים, ואיני רואה פה גמילות חסדים. אמנם יש בזה מעלה, שהוא עוזר לאנשים לקנות ספרי קודש במחיר מוזל.
שאלה: סרטים "משפילים" ביום השואה: ישנם סרטים של יום השואה בה אויבי ישראל פוקדים על הנרצחים להסיר את כל כסותם וכך הם מצולמים, ואנשים נשים וילדים רואים סרטים אלו כסרט חינוכי על יום השואה. רציתי בבקשה לדעת מהי דעת הרב בנושא?
תשובה: לא די שהשפילום בחייהם שאנו משפילים אותם גם במותם?! יש מספיק זוועות בשואה לפרנס רבבות סרטים ואין צורך להוסיף את הזוועה הזאת. ויתרה מזאת, אסור מהתורה לראות עירום משום "ולא תתורו".
שאלה: ביצוע מלאכה בשבת ע"י חיה: לדוד שלי יש כלב מאולף והוא עושה כל מה שאומרים לו, גם להדליק ולכבות את האור. האם אפשר בשבת להגיד לכלב לעשות דבר כזה?
תשובה: לא. גם בעלי החיים ברשות האדם חייבים לשבות בשבת.
שאלה: ברכת "הגומל" לאחר ניתוח: לפני 3 שבועות עברתי ניתוח גב שבוצע בהרדמה מלאה וארך כמה שעות ולאחריו היה אשפוז של כמעט שבוע בבית חולים מתוכו כמעט יממה שהיה אסור לי לקום מהמיטה. ב"ה הניתוח הצליח ואני כעת בבית. נאמר לי שההתאוששות מהניתוח היא כזו: שבוע בבי"ח, חודש בבית (שבמהלכו אני יוצאת להסתובב מעט - כולל לבי"כ), ושנה שלמה שאסור לי להתאמץ ולסחוב דברים כבדים. לפי מה שקראתי באתר אני מבינה שאני צריכה לברך "הגומל" אבל אני לא יודעת מתי נחשב שכבר הבראתי. אוסיף גם שאין שלב שבו מוציאים את התפרים כיוון שאלו תפרים ש"נמסים" לתוך העור?
תשובה: תברכי "הגומל" כשתוכלי לצאת בצורה חופשית מהבית.
שאלה: אמי מתנגדת לחזרתי בתשובה: אני בחור בן 26 שבמשך השנתיים האחרונות התהדקתי ביהדות והגעתי לשלב ולמדרגה שהחלטתי לחזור בתשובה מלאה, והכנתי את עצמי לכך רבות כיוון שידעתי תמיד שזאת הדרך שאנו צריכים ללכת בה, אך אמי שתזכה לחיים ארוכים ומצוות מרובות מתנגדת שאחזור בתשובה ואעלה לישיבה כי לדבריה "יצאתי מדעתי". אינני יודע מה לעשות כי הנני אוהב מאוד את אמי ומכבד אותה מאוד?
תשובה: אתה בחור מבוגר וזכותך להחליט בעצמך על דרכך. על כן אם הגעת להכרה שדרך התורה היא הדרך הנכונה. לך בדרך זו למרות התנגדות אמך. יש להניח שבמשך הזמן אמך תווכח שהשתנת לטובה והיא תשמח שבחרת בדרך התשובה. לא מעט הורים שהתנגדו שבנם יחזור בתשובה לבסוף לא רק שקבלו את הדבר אלא אף הם התקרבו לתורה ולמצוות בעצמם.
שאלה: ברכה שאינה צריכה בשעת צורך: האם מותר להוסיף ברכות על פירות ולהיכנס לספק ברכה שאינה צריכה, כדי להגיע למאה ברכות בשבת?
תשובה: צריך להקפיד שלא תהיה ברכה שאינה צריכה, וכבר עשו גדולי ישראל חישוב שעם עניית אמן בתפילות שבת מגיעים לכתשעים ברכות, ולהשלים עוד עשר ברכות זהו דבר קל ביותר.
שאלה: טעות בכריכות תפילין של יד: בזמן תפילתי ראיתי שכרכתי על היד שמונה כריכות בטעות, מה הדין, האם צריך לשנות מיד, להניח תפילין מחדש, או ניתן להשאיר כך, ומה הדין בכריכה חסרה? (6 כריכות)
תשובה: זו לא טעות נוראה, ולכן אם אתה באמצע שמונה-עשרה תמתין עד סוף תפילתך ואז תוסיף או תחסיר כריכה, כפי הצורך.
שאלה: שירות לאומי לבנות - דעת הרבנים החרדים: הרב ביקש שמי שיודע על דעות של רבנים חרדים שאוסרים את השירות הלאומי - שישלח לרב. כמדומה שזו היתה דעת החזו"א, והנה כמה ציטוטים שלו: א. אגרות החזו"א ח"א אגרת קיא: "ואנו שומעים איומים להתנפל עלינו ולהוציא הבנות מחיק אמותם באלמות ובאגרופים, ודמעת העשוקים כנחל, פן ח"ו יפגעו בבבת עינם בבנותיהן היקרות להוציאן לרעות בשדות אחרות.הריני פונה את לבן הטהור לחגור שארית כח שלא ליתן שום אפשרות של כפיה על הצעירות נגד מצפון שלהן." ב.אגרות החזו"א ח"א אגרת קיב: ".וזה ע"א הבנות ביחס לכפיה.הפגיעה בבנותיהן לכפיה בכל אופן שיהיה, הם לפי מצב הנוכחי, מגינת לב האבות והבנות יחד שאין דוגמתה מצד אחד ומסכנת באמת את כל האופי הטהור והקדוש של המחונכות היקרות אשר נשארו לנו לפליטה, רגשות נפשי מורה ובאה שהוא ענין של יהרג ואל יעבור, ואולי גם מנקודת הלכה כן, ולכן אני פונה לכ שיחי ולהחברים היקרים שיחיו אשר בידם לעשות בזה לקיים את ההסכם שלא לנגוע בהבנות הצנועות". ג. שם אגרת קיג: "מה נורא הכאב, ומה אכזריה המכה, לאכוף על בנותנו האמונות עלי צניעות המפוארה, לצאת חוץ למחיצותיהן.כל עין תדמע לשמע אוזן כל רוח נשברה.גזרה היא קורעת כל לב! עינינו לשמים לסבב את הסיבות שלא יגזרו עלינו כאלה ויעזבו את מחשבתם הרעה הזאת, ואשרי מי שיזכה שיגולגל זכות על ידו שנשוב למנוחה ונתבשר שהגזרה נתבטלה.". ד. שם ח"ג אגרת צז: "גיוס בנות לשירות לאומי הכאיב לבבי מאד מאד.העיקר שרצוני להשאיר עוד מקום לרחמים ותחנונים, ולא לקבל ח"ו את הגזירה -- והריני מקווה שישועתו קרובה". ה. שם אגרת צח: "ההצבעה בעד שירות לאומי אסורה, אף אם ההמנעה מאיימת הפסדים" ו. שם אגרת צט: "חובתי להגיד לכם -- כי ההצבעה בעד חק גיוס בנות לשירות לאומי אסורה ע"פ ההלכה, ואין דבר שבעולם שיאפשר היתר בזה".
תשובה: יישר כח גדול על הציטוטים החשובים. וברור לי שגם היום אילו היו מטילים על הבנות גיוס בכפייה למסגרת "שירות לאומי" היה צריך ללחום נגד זה בכל תוקף, וקרוב להיות ככפיה על דת, שכן על ידי הכפייה היה חשש קרוב שיכריחו בנות להיות במסגרת שאינה הולמת את רמתם הדתית, והיו גורמים לחלק מהן לרדת בשמירת מצוות. עוד חשוב לשים לב כמה דייק להגדיר את עמדתו: "רגשות נפשי מורה ובאה שהוא ענין של יהרג ואל יעבור, ואולי גם מנקודת הלכה כן". מכל מקום מדברים אלו של החזון איש זצ"ל מתברר שצדקתי בדבריי, שההתנגדות החריפה היתה כנגד גזירת כפייה, וגם הרבנות הראשית דאז התנגדה לכך, אבל לא דובר אז על שאלת התנדבות, לפיה הבת יכולה לבחור מקום הגון, שבו תוכל להתנדב ולתרום. השאלה האם יש רב חשוב שקבע שיש איסור על עצם ההתנדבות לעזרה לזולת במסגרת ה"שירות לאומי".
שאלה: לימוד מבוא לקבלה : האם ניתן ללמוד ספרים העוסקים במבוא לקבלה ומלמדים מושגים וידיעות מתורת הנסתר (כגון ספרו של הרב הס), ללא כוונה עכשיווית להתחיל ללמוד נסתר אלא רק את המבוא והמושגים, למרות שאני בן 17?
תשובה: אני חושב שאדם צריך לדעת את המושגים האלה, אבל גיל 17 הוא גיל צעיר מדי ויש מספיק מה ללמוד בנגלה. תחכה עד לאחר חתונתך.
שאלה: מציה עם דג מלוח: מה מברכים על מציה עם דג מלוח?
תשובה: תלוי מה העיקר ומה הטפל, כלומר אם אתה חפץ באכילת הדג מלוח ועל מנת להמתיקו מעט אתה אוכל עימו גם מציה תברך שהכל, ואם העיקר הוא המציה תברך מזונות.
שאלה: ת עבור נסיעה במונית: השבוע נסעתי במונית בירושלים ובסוף הנסיעה המונה הראה 15 שח. כשהוצאתי לנהג שטר של 100 שח הוא אמר לי שאין לו עודף ושאל אם אין לי כסף קטן, בדקתי בכיסים ומצאתי 8 שקלים, הנהג אמר שזה מספיק ויצאתי מהמונית אבל בדיוק לפני שסגרתי את הדלת נזכרתי שיש לי אולי כסף בתיק, חיפסתי ומצאתי 10 שקלים ושילמתי לנהג. האם זו היתה חובתי לשלם או כיוון שהנהג כבר מחל זה רק לפנים משורת הדין, נפקא מיניה אם אני ממהר ואין לי זמן לחפש או אם מצאתי את המטבעות ואני צריך אותם לשימוש אחר?
תשובה: הנהג היה מוכן לוותר מתוך הנחה שאין לך יותר כסף, אך לו היה יודע שיש לך עוד לא היה מוותר, לכן יפה עשית ששילמת לו.