LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: מזוזה שנפלה מהיד: אם נפלה לי מהיד מזוזה בקופסא מה עליי לעשות? ראיתי בגב של הקלף המזוזה למטה אותיות ש.צ. כתובות בעיפרון, יכול להיות שזה הסופר שהשאיר את האותיות של השם שלו או משהו? אני לא מתכוון לאותית ש-ד-י זה משהו אחר למטה.
תשובה: נפילת מזוזה מהיד: לדעת רוב הפוסקים אין צריך להתענות, אך טוב לתת צדקה (מקורות: שו"ת מהרש"ם חלק ב סימן רסד  ציץ אליעזר חלק ה סימן א פרק ט  ספר שערי המזוזה). חתימת סופר על המזוזה: לכתחילה אין לכתוב על המזוזה סימנים כגון שם הסופר או סימן להיכר שהמזוזה נבדקה ואפילו בעיפרון, ויש הפוסלים אפילו בדיעבד (מקורות: טור יו"ד סימן רפח וכן שו"ע ורמ"א שם בסעיף טו  אגרות משה יו"ד חלק ב סימן קמ  ציץ אליעזר חלק יט סימן ו  יחווה דעת חלק ו סימן נד  ספר שערי המזוזה). הרב יאיר וסרטיל
שאלה: חימום שעווה במיקרוגל: האם מותר להשתמש במיקרוגל שחיממו בו שעווה להסרת שיער בלי מכסה? השעווה היא מסדרת "הדבש".
תשובה: אינני מכיר את השעווה וממה היא עשויה. מתוך הנחה כי יש להכשיר את המקרוגל: יש לנקות את המקרוגל היטב מכל השאריות שאולי נשארו, ואז להכניס אותה לתוך המיקרוגל חצי כוס מים עם סבון למספר דקות. (בהוצאת הכוס יש להזהר מהמים הרותחים למרות שהם לא מבעבעים). הרב שמואל הולשטיין
שאלה: כשרות המטבח: אני חוזר בתשובה, הגר בבית שבו יש כלים בשרים וחלבים אך כיור אחד. בעזרת הרבנים באתר הבנתי את חומרת העניין, ולכן אני משתדל שאני אשטוף את הכלים במים שהיד לא סולדת בהם. אך לצערי יש מקרים בהם אני לא בבית (עקב לימוד תורה) והורי שוטפים את הכלים. רציתי לדעת איך אפשר לדעת מהו חום שהיד סולדת בו, עצם זה שהורי שוטפים בחום כזה, זה לא אומר שהיד לא סולדת בהם?
תשובה: בדיעבד הכלים לא נאסרים בשטיפה ידנית.
שאלה: לימוד בעיון - באופן עצמאי או בשיעור?: ידוע שדרך הלימוד בישיבות היום היא שהרב מכין מראה מקומות שאותם לומדים ר עיון ואח"כ נכנסים לשיעור. ראיתי באתר שאלה ששאלו את הרב כיצד יש ללמוד בעיון, והוא אמר שיש ללמוד עם מהרש"א, אחד מגדולי הראשונים, וללמוד גם מגדולי האחרונים. שאלתי היא, מה עדיף, האם להכין את מראי המקומות של הרב ואח"כ להכנס לשיעור שהוא מעביר או שמא ללמוד בעיון באופן עצמאי כמו שהרב מדריך, וכפי שבעצם הרבה מגדולי ישראל מדריכים, דהיינו לימוד עצמאי של הגמרא עם כמה מפרשים?
תשובה: יש להבחין בין מצבים, אם אדם לומד בעיון לבד אז ברור שילמד את הסוגיא כמו שצריך עם הראשונים, עם גדולי המפרשים, היכן שיש קצות, נתיבות, חתם סופר ועוד גדולי ישראל שחרשו את הסוגיא והעמיקו. אבל אם אדם נמצא במסגרת לימודית, והרב של המקום או הר"מ של הכיתה נותן מראה מקומות, הוא רוצה לתת שיעור על נושאים ספציפיים, ויש להכין את השיעור כמו שהוא. אם אתה רוצה להכין יותר, בבקשה. אבל לפחות תכין את המקורות שהר"מ נתן.
שאלה: לקרוא "הארי פוטר": האם מותר לקרוא הארי פוטר סתם כי זה סיפור מענין, כי סתם זה כיף לקרוא אותו, יש הרבה מתח וזה סתם באמת כדי לקרוא כי זה מענין, וזה לא שאני מאמינה למשהו בכלל מהספר הזה זה סתם סיפור דימיוני שאיזה אחת המציאה. אחותי אומרת שזה לא טוב בגלל שאין בו מוסר. אולי באמת אין לא מוסר אבל למה שזה יהיה אסור לקרוא. והיא גם אומרת שזה נקרא שאני מכורה לזה אם אני קוראת את שאר הפרקים. אז זה השאלה!
תשובה: לא מכיר ולא קראתי את הספרים האלו. אולם אם הם ספרים סתמיים ואת קוראת בכדי להתאוורר ולנוח ולא מכורה לכך אז אני לא רואה בכך בעיה.
שאלה: נוסח כתיבת תפילין לספרדי: לגבי פרשיות בתפילין, הנני ספרדי מעדות המזרח, נודע לי שיש כמה סוגי כתיבה, ספרדי, בית יוסף, הארי (הארי ספרדי, והארי אשכנזי). מה אני צריך לרכוש, האם הארי ספרדי זה ר?
תשובה: תקנה תפילין שנכתבו בנוסח ספרדי.
שאלה: שותפות בנים בדירה עם בת : הרב, על תשובתך בעניין דירת שותפים עם בת הנמצאת ביחידת הורים נפרדת, הרב כתב שאם יש לה כניסה נפרדת מותר. רציתי להוסיף פרטים: מדובר ביחידה שהיא בתוך הדירה - חלק מהדירה, אבל די צדדית. כלומר, הכניסה שלה היא מתוך הדירה. אני אנסה לתאר: פותחים את דלת הכניסה, מיד בצד שמאל יש את הדלת של יחידת ההורים, ואם ממשיכים ישר - יש את הסלון ומימין המטבח. ואז החדרים. כלומר, היחידה בתוך הדירה, וכדי להכנס אליה חייבים לעבור דרך הכניסה הראשית לדירה, אבל היא צדדית. יש לציין שהבחורה דתיה. האם עדיין זה ר (העובדה שהיחידה בתוך הדירה)?
תשובה: הדגשתי עוד נקודה שהיחידה תהיה נפרדת לחלוטין, מתיאורך איני מתרשם כך.
שאלה: "ואתה קדוש" אחרי שקיעה: לא אמרתי ובא לציון בבוקר. האם צריך להשלימו אחרי שקיעה צה"כ?
תשובה: אחרי שקיעה ודאי שלא צריך לומר, זה כבר יום אחר. אבל במשך היום, אפשר להשלים.
שאלה: כתיבה לפני התפילה: אני לומד לכתיבת סת"ם ואני צריך להתאמן לפעמים על אותיות. אני משתדל בבוקר לקום מוקדם. האם מותר לי להתאמן בכתיבה (לכתוב סתם אותיות על קלף ו או להכין קולמוסים בין עלות השחר לתפילת ותיקין (יש בערך שעה עד שצריך להתכונן לתפילה)? חשוב לציין שאני לומד לפני אבל באותה שעה בד"כ נופלת עלי עייפות ממש חזקה שמונעת ממני ללמוד, לכן אני מחפש מה לעשות בשעה הזאת.
תשובה: כיון שזה צרכי מצווה, יהיה מותר. זהו לא דין לכתחילה, אבל זהו דין בדיעבד, ועדיף לעסוק בדברים אלו, ולא שיתבזבז הזמן.
שאלה: כלאיים - דלעת יונית: 1. מהי דלעת יונית, האם הדלעת שיש לנו היום? 2. ולעינין כלאים,האם אבטיח, מלון, פסיפלורה (לנוהגים בה כירק) ודומיהם בצורת הצמח, דינם כאותה הדלעת לעניין הפרדה בין גידולי ירקות או שדינה מיוחד מהשאר?
תשובה: הנני מצרף לכבודו מאמר של הרב אחיטוב שליט"א שדן בשאלת הדלעת היונית וזיהויה: כמו כן ידועים דברי פרו' פליקס זצ"ל שהדלעת המצויה איננה הדלעת היונית. נראה ברור שאין להחשיב את האבטיח והמלון ופסיפלורה כדלעת יונית, ואינם נחשבים כמין המתפשט מאד. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: בדיקת חליטת תות שדה לתה: האם וכיצד יש לבדוק חליטת תות שדה לתה? היא מורכבת מפירות מיובשים ויש בה לא מעט פירורים.
תשובה: הדרך הטובה ביותר לכל מיני "עלי התה" היא להנחים בתוך בד צפוף ביותר, ובכך ליצור דבר שלא מעביר את החרקים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: האם חובה על מלצר לדווח על קבלת טיפים?: אני עובד במסעדה שבה תנאי השכר שלי הם כאלו: משלמים לי 20 ש"ח לשעת עבודה, אך מקצצים את שכרי בהתאם להכנסות של מ"טיפים". לדוגמא, אם עבדתי שעה אחת וקיבלתי 20 ש"ח טיפים, המעסיק שלי לא ישלם לי על אותה שעת עבודה. אם עבדתי שעתיים וקיבלתי 20 ש"ח טיפים המעסיק שלי ישלם לי 20 ש"ח בלבד. (במקום 40). שאלתי היא, האם יש למעסיקי זכות (ע"פ ההלכה כמובן) לקחת חזקה על הכסף שלקוחות נתנו לי כי הם נהנו מהשירות שלי או כי הם רוצים לצ פר אותי ובקיצור לקחת חזקה על הטיפ שלי ולשלם לי ממנו משכורת?. האם אני יכול שלא לדווח על ההכנסות שלי מטיפים או לדווח רק חלקית? (זאת אומרת לדווח רק על 20 מהטיפים שקיבלתי באותו יום לדוגמא). האם אי דיווח או דיווח חלקי יחשב גזל מבחינתי? (איך יכול להיות? זה הזוי לא?.) אשמח לתשובה ברורה של כן או לא ולהסבר אם אפשר,
תשובה: בדרך כלל תנאי השכר של עובד נקבעים לפי מנהג המדינה. אך אם יש סיכום מוקדם הולכים לפי מה שסוכם גם נגד מנהג המדינה. לכן, אם סוכם מראש שהמעסיק מקזז את הטיפים מהמשכורת אין לרמות ולקבל כסף שלא כדין.  ב"מ פ"ג תו"דה השוכר שו"ע חו"מ שלא, א באור הגר"א שם ואינו דומה כלל לסוגיה יבמות קו וא"כמל
שאלה: האם קשר כזה יכול להתקיים?: במשך כמה חודשים נפגשתי עם בחור מסויים, דתי פחות ממני. כאשר הקשר הגיע למצב של חשיבה על מיסוד - ביקשתי ממנו לקבל על עצמו כמה דברים על מנת שנוכל לחיות בבית יהודי (3 תפילות במניין, לבישת ציצית וברכות). אותו בחור בא מבית דתי פחות ממני ואני מרגישה שאני מתפשרת על הרבה דברים. קיבלתי שלא יהיה לי בעל שיגיד פירוש תורה על שולחן שבת אבל דברים בסיסייים מאד חשובים לי. אני מרגישה שאף בית לא יהיה שלם בלעדיהם. הוא אמר לי שישתדל לבצע את הדברים הללו וללכת בדרך הנכונה. האם עליי לקחת את הסיכון לכך, האם קשר שכזה יכול להתקיים?
תשובה: לא נכון לקחת סיכון כזה. ומוטב לחפש בחור בן תורה שהבית יהיה בית של תורה. אילו הבחור היה כבר עתה במשך כמה חדשים קובע עיתים לתורה. ושומע שיעורים שמחזקים אותו. ואת נוכחת שהוא באמת מתחזק ולא רק בשבילך. אז יש מקום לבחון את ההמשך של הקשר איתו.
שאלה: כשרות תבניות ורשתות של תנור: איך ניתן להכשיר תבניות ורשתות של תנור שהשתמשנו בהם בבשרי ורוצים מעכשיו להשתמש בהם בחלבי? איך מכשירים כיריים של גז וחצובות, אם נקנה תנור גז ממשהו שיש ספק אם הוא הקפיד על כשרות, והאם צריך גם לטבול את הכיריים והחצובות?
תשובה: מתוך הנחה כי השתמשתם בתבניות גם לצליה ללא רוטב (מידי פעם) יש ללבן את התבניות, אם כל השימוש בהם תמיד היה רק עם רוטב מספיק להגעילם. את הרשתות שיש לשער שרק נוזל נשפך עליהם מספיק להגעיל ואין צורך בליבון. יש לציין, כי לדעת האשכנזים אין מעבירים כלים (בהגעלה) מבשרי לחלבי או להיפך אלא אם: אם מכשירים לפסח ואגב זה מעבירים לחלבי או להיפך, או אם יש שימוש בפרווה לתקופה מסויימת לפני ההכשרה או אם הוא לא היה שלכם קודם לכן. כיריים וחצובות: יש לנקותם היטב היטב. על הכיריים (דרכם יוצאת הלהבה) יש לערות מים רותחים מכלי ראשון ואז להדליק בהם את הגז בחום הגבוה לחצי שעה. את החצובות יש כאמור לנקות היטב ולערות עליהם מים רותחים מכלי ראשון. הכיריים והחצובות אינן צריכות טבילה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: ת על נסיעה באוטובוס: עליתי על אוטובוס של חברה קטנה אשר התברר לי כי היא שוכרת אוטובוסים מחברות שונות. האוטובוס עליו עליתי היה שייך לחברה פרטית אחרת והנהג שאף הוא שייך לחברה האחרת אמר לי שאין באפשרותו לגבות ממני כסף או לנקב בכרטיסיה אלא במהלך הנסיעה יגיע כרטיסן מטעם החברה וינקב לי. אלא שכאשר הייתי צריך לרדת הכרטיסן עוד לא הגיע והנהג אמר לי שהרווחתי. האם עלי לנקב את החור בכרטיסיה ולחייב את עצמי בנסיעה, האם לנהג יש זכות למחול לי על הנסיעה (שהרי לא נסעתי באוטובוס של החברה הרגילה אלא באוטובוס פרטי אחר שהחברה שכרה)?
תשובה: כיוון שידוע לך שהאוטובוס הוא לא של החברה שמפעילה את הקו ולנהג אין שום זכות למחול בניגוד לדעת החברה לכן עליך לשלם את מחיר הנסיעה על ידי ניקוב הכרטיסיה או לדבר עם הנהלת החברה ולשאול אותה כיצד עליך לנהוג, אך בכל מקרה אין מחילת הנהג מועילה כי אדם לא יכול למחול על מה שאינו שלו. הרב אריאל איגרא
שאלה: איסור ריבית בגניבה ובהתערבות: גנבתי סכום כסף לפני זמן רב ואיני זוכר כמה גנבתי. האם אני יכול להחזיר סכום כסף שבטוח יכסה את הגניבה או יש חשש ריבית? אם יש חשש לריבית מה עלי לעשות? הפסדתי בהתערבות עם חבר, האם מותר לי לתת יותר מהסכום (לא מדובר בכסף) שעליו התחייבתי או שמא יש חשש לאיסור ריבית? ההתערבות לא הותנתה בזמן פירעון כלשהו ואני רוצה לתת יותר סתם כך מתוך רצון טוב.
תשובה: א. גנבה אינה הלואה ואין בה ריבית. וכפל יוכיח. ב. התערבות מצד עצמה היא בעיה של גזל לא רק הרבית אל גם עצם הקרן.
שאלה: בתי כנסת בעלי קופה משותפת: הייתי חייב כסף לבית כנסת, עקב רכוש שלקחתי בלי להחזיר, כשניגשתי לגבאי באמירה שאני רוצה לתת כסף לבית הכנסת (משום הבושה לא פירטתי את העניין) הוא אמר לי שיש קופה משותפת לשני בתי הכנסת הצמודים (ספרדי ואשכנזי), לבסוף שמתי את הכסף בקופה המשותפת. האם זהו מעשה נכון, שהרי מחד - אלו הם שני בתי כנסת שונים (אך באותו המבנה) ולקחתי את הרכוש דווקא מבית הכנסת האשכנזי, ואילו מאידך - כך הגבאים אמרו לי לעשות (לשים את הכסף בקופה המשותפת של "בדק הבית").
תשובה: יש ביד הגבאי את הסמכות לשנות את מעות בית הכנסת מצורך אחד למשנהו, ולכן יש לו את הסמכות לומר לך לשים את הכסף שהנך חייב בקופת בדק הבית המשותפת לשני בתי הכנסת. ואין חשש בכך שלא קיימת את מצוות ההשבה, שכן הגבאי למעשה מחל לך על נתינת הכסף באופן המסוים שבו היית חייב. הרב חננאל פאטשינו
שאלה: נטילת ידיים: כשאני קם בבוקר אני אומר "מודה אני לפניך." אמרו לי שאם אני צריך ללכת לבית הכיסא, קודם אני אלך לנטול ידיים לסירוגין, כמו כל בוקר, ולא אברך ואנגב אותם ואז אלך לשירותים. כשאני יוצא אני אטול שוב ידיים ואז אני מברך על נטילת ידיים ולאחר מכן "אשר יצר". רציתי לדעת האם לעשות את זה לאחר הניגוב, מפני שנטילת ידיים מברכים לפני הניגוב ואשר ייצר מברכים לאחר הניגוב, ואני עושה אותם סמוך איך לעשות?
תשובה: אכן יש לעשות כמו שכתבת. אחרי השירותים תיטול ידיך ותברך "על נטילת ידיים" ותנגב, ומיד לאחר מכן תברך את ברכת "אשר יצר".
שאלה: תפילת ישראל: אני לומד בישיבה ידועה בירושלים בה מתפללים בנוסח אשכנז ואלו אני וחברי מתפללים בנוסח ספרדי. מספר שאלות נשאלו לנו: 1)בישיבה לא אומרים קורבנות בבוקר, האם עלינו לקום מוקדם יותר ולומר את הקורבנות או לנהוג כמנהג הישיבה ולהתחיל מברוך שאמר? 2) ישנם כמה וכמה מקומות בתפילה שעלינו לדלג לקצר מפני שהנוסח שמתפללים בישיבה הוא יותר קצר כגון בתחנון שני וחמישי, האם עלינו להשלים זאת לאחר התפילה?
תשובה: 1. בודאי שכן קרבנות הינם חלק בלתי נפרד מן התפילה, ודרך אגב גם אשכנזים אומרים קרבנות. 2. כל מה שתוכל לאחר התפילה להשלים תשלים.
שאלה: כבד ששהה שלושה ימים בלא צליה: בהמשך לשאלתי, הרב כתב שאין בכלל בעיה להקפיא כבד ולצלותו מתי שרוצים וכל העניין של שלושה ימים מיום השחיטה מדובר על בשר. והרי כתוב בילקוט יוסף כך: כבד ששהה שלושה ימים מעת לעת, יש אומרים שאסור לבשלו אחר הצלייה, ויש מתירים. ולדינא ראוי להחמיר כסברא ראשונה שלא לבשלו אחר הצלייה, כדין בשר ששהה ג ימים בלא מליחה שאין לבשלו אחר צלייה וכו וכו. איך הרב מפרש את הדבר הזה?
תשובה: זה לגבי לבשל את הכבד לאחר צלייתו, אבל ע"מ לצלות כבד אפ' לאחר כמה ימים מותר. ואילו בבשר רגיל אם שהה ג' ימים ללא מליחה אי אפשר יותר לבשלו אלא רק לצלותו, וגם בזה לאחר הצליה יהיה מותר לבשלו.
שאלה: ת על שיעור נהיגה שהתחיל באיחור: אני מעונין שהרב יפסוק מה הדין במקרה הנ"ל: אני קבעתי שיעור נהיגה בשעה 7:35, בעקבות פקקים שלא היו באשמתי אני אחרתי ברבע שעה לשיעור ולכן השיעור התקצר בכרבע שעה. מורה הנהיגה טוען שעלי לשלם בעבור שיעור שלם מכוון שהפסדתי אותו את הזמן שבו נאלץ לחכות לי. ואילו אני טוען שאני צריך לשלם רק בעבור זמן השיעור שהתקיים מכוון שזה הזמן שהמורה עבד בפועל. עם מי הצדק? (סיכמתי עם המורה, שמה שהרב יפסוק נעשה ). מראש לכבוד הרב (בהזדמנות זאת אני רוצה להודות לרב על התשובות הנפלאות אשר מתפרסמות באתר -פשוט עבודת קודש)
תשובה: ראשית, הכלל בכל שכירות פועלים 'הכל כמנהג המדינה' (שולחן ערוך חושן משפט סימן שלא). ועל כן, אם יש מנהג ברור שכולם נוהגים כך הוא המחייב. במידה ואין מנהג ברור: אם העיכוב בדרך צפוי, דהיינו פקק בדרך שקורה מידי פעם וכדומה, היה על התלמיד לקחתו בחשבון ולצאת קודם, או לחילופין להתנות מראש שלא יתחייב בגלל מצב זה. אם לא עשה כך התלמיד, עליו לשלם למורה כפועל בטל (ראה להלן ביאור המושג) על זמן ההמתנה. אולם אם עכוב זה היה בלתי צפוי ונדיר, כגון הגעה פתאומית לא ידועה מראש של ג'ורג' בוש, אינו באשמת התלמיד, ועל כן היה צריך מורה הנהיגה להתנות מראש שהתלמיד מתחייב גם על מצב זה. ולכן אם לא התנה המורה מראש פטור התלמיד מלשלם. (שם סימן שלד סעיפים א-ב). שכר כפועל בטל: משמעות הדבר היא, שאע"פ שצריך לשלם לפועל, כיוון שבפועל היה בטל ולא עמל בעבודה, אין הת על זמן זה כת על זמן שבו עבד למעשה. ומשום שפועל מוכן לקבל פחות כסף על מנת שלא לעבוד. לדוגמא: אדם שמרוויח חמש מאות שקלים ליום, אם יציעו לו להיות במנוחה יום אחד תמורת ארבע מאות שקלים מסתבר שיסכים. ובפוסקים יש שדנו למעשה לשלם חצי מהסכום. ואמנם, הדבר משתנה בנתונים שונים של הפועל ואכמ"ל (לדוגמא בסימן שלה סעיף א). כמו כן, במקרה שלנו לא היה המורה במנוחה ממש, שכן חיכה כל רגע שיגיע התלמיד, ולא יכול היה לנוח ממש או לעסוק בעניינים אחרים, גם הוא זמן מועט. לכן, קשה לתת כאן אומד ברור. אכן, אם ברור למורה שלא היה מוכן בשום אופן לפחות מכספו אפילו שקל אחד בזמן זה תמורת מנוחה (שלא כדוגמא למעלה. והתלמיד סומך עליו בזה), או אז עליו לשלם לו את מלוא הסכום. ואם המורה יכול לאמוד פחות או יותר את הסכום שהיה מוכן להפחית במצב זה (והתלמיד סומך עליו) יתן לו כפי אומדנו (וההפרש בין הפחות ליותר שלא ברור למורה האומדנא, יתן שני שליש למורה). אם קשה למורה לאמוד או שהתלמיד לא סומך עליו, נראה שטוב הדבר להתפשר על ת של שני שליש על זמן הבטלה. הרב דוד בר שלטון
שאלה: "יעלה ויבוא" בערב ר"ח: התפללתי מקודם ערבית ושכחתי לומר "יעלה ויבוא". האם עלי לחזור על תפילת שמונה עשרה?
תשובה: מאחר ואת החודש מקדשים ביום ולא בלילה, לכן מי ששכח "יעלה ויבוא" בלילה אינו צריך לחזור ולהתפלל תפילת שמונה עשרה מהרגע שאמרת את שם ה' בברכת "מחזיר שכינתו לציון"
שאלה: חלון שנשבר על ידי כדור שלג: במהלך השלג שהיה לפני כשבוע, נזרק עלי כדור שלג, וכדי להגן על עצמי מפגיעת הכדור סגרתי במהירות את החלון של הבית שבו נמצאתי. הכדור פגע בחלון ושבר אותו. החלון שייך לאדם שלישי, מי צריך לשלם - אני או זורק הכדור?
תשובה: משאלתך נראה שהילד שזרק את השלג לא התכוון להזיק ולא תכנן להזיק ולולא שאתה סגרת את החלון הנזק לא היה קורה, לכן רק סוגר החלון חייב, כי כל הנזק קרה רק בגללו. אמנם את פעולת הזריקה עשה מישהו אחר אבל מי שמקרב חפץ למזיק שכבר קיים הוא זה שחייב כמו שכותב התוס' (בבא קמא נו.) "שאין הבדל בין מקרב את המזיק לניזק לבין מקרב הניזק למזיק" ולכן תמיד מי שמקרב חייב. יש דוגמאות דומות בהלכה: מי שמכופף קמת חברו לאש שתגיע ברוח מצויה (חושן משפט סי' תיח סע' י) ואדם שזרק בכוונה שור לתוך בור (סי' תי' סע' לד), בשני המקרים האדם חייב למרות שהנזק קרה על ידי האש או הבור. הרב אריאל איגרא
שאלה: ההתיחסות ההלכתית ליום המשפחה (ל  בשבט): האם יש מקור לציון יום האם המשפחה בתאריך ל שבט, כיצד יש להתייחס ליום זה?
תשובה: ל' שבט הוא א' דר"ח אדר בו יש שמתחילים בו את "מנשכנס אדר מרבין בשמחה" על סוד קיומה של האומה הישראלית. הלקח הגדול של פורים הוא יחודה של האומה הישראלית שיש לה תרבות, ערכים ולוח שנה משלה ואינה מחקה אחרים אלא לאחר סינון ובקורת, ויציקת תוכן מקורי משלה. ניתן לציין בו את אסתר המלכה שמסרה את נפשה על הצלת עמה והתאפיינה בצניעותה. כיבוד האם (כמו כיבוד האב) הוא מצוה קבועה בכל יום ויום ולא רק פעם בשנה.
שאלה: הנאה מאיסור שבת בקניית בגד: קיבלתי מתנה מקרובת משפחה שנוסעת בשבת. בפתק ההחלפה שצורף, היתה כתובה שעת הקניה והתאריך -המתנה נקנתה כרבע שעה לאחר צאת השבת. אומנם זה לא נעשה בשבת, אבל יתכן שהיא עסקה בחיפוש הבגד במהלך השבת, וגם הגיעה לחנות ברכב בשבת. האם מותר לי ללבוש את הבגד הזה או לא? במידה ולא, האם ניתן למסור למישהו אחר (אדם לא יהודי למשל)?
תשובה: מותר ללבוש בגד זה בשבת.
שאלה: אדם שנפל לבור בחושך: בפרשת משפטים כתוב, שאם אדם חפר בור ולא עשה לו מכסה, אם בהמות נכנסו הוא ישלם לפי הנזק. מה אומר הדין במקרה שאדם נכנס בחושך לבור?
תשובה: נאמר בתורה "כי יפתח איש בור. ונפל שמה שור או חמור". ודרשו ח (מסכת בבא קמא דף כח:) "שור- ולא אדם" ואמנם מיעוט זה נאמר דווקא כשמת האדם, אבל אם ניזוק חייב בעל הבור בניזקו (שם). ולענין לילה, אפילה היא סברא לחייב את בעל הבור ולא לפטור אותו (שם כז:). לכן למעשה, אדם שנפל לבור וניזוק חייב בעל הבור בנזקו בין ביום ובין בלילה (שולחן ערוך סימן תי סעיפים כ-כא). הרב אריאל איגרא
שאלה: אמירת שבע ברכות : אני עומדת לפני חתונה, עבורי אלו נישואים שניים ועבור ארוסי אלו נישואים ראשונים. האם צריך שיהיה 7 ברכות, שבת חתן, בקיצור איך נוהגים? שנינו ספרדים.
תשובה: מזל טוב! כיון שהחתן הוא בחור שעדיין לא נשא, מברכים שבע ברכות כמו בכל חתונה, וכן בכל הדינים מתנהגים כמו בחתונה רגילה.
שאלה: עזרה לזולת לעומת גזל זמן: נקבע לי (בשעת ערב) תור לרופא וכאשר הכנסתי את הרכב לחניון, הייתי כבר באיחור של רבע שעה, ולפתע פנתה אלי אמא לילדים (שבעלה היה עמה) ובקשה ממני שאעזור לה להדליק את מצבר הרכב שלה עם הרכב שלי. הייתי בהתלבטות מה יותר חשוב לעזור לה או לאחר לרופא. החלטתי לעזור לה והתעכבתי עוד 20-15 דקות והצלחנו להניע את רכבה. כשהגעתי לרופא, התברר בדיעבד, שעדיין התור שלי לא הגיע. (לכן לא נגזל זמנו של הרופא). אם כן היה נגזל זמנו של הרופא, האם מה שעשיתי זה אולי מצווה שבאה בעבירה, איך היה עלי לנהוג?
תשובה: את וודאי התכוונת לטובה, אין כאן מצווה הבאה בעבירה. אדם לא חייב להזיק לעצמו בשביל להציל רכוש חבירו. גם כאן, אם זה עניין של זמן שלך או זמן של הרופא, ואת עלולה להפסיד, אינך חייבת, את אנוסה ופטורה.
שאלה: איך נקרא הילד?: ידוע לי שאשה אשר בוגדת בבעלה אסורה לבעלה ובועלה ולכן אם היא מתעברת ממנו לא מבעלה הילד נקרא ממזר כל עוד היא נשואה. אם האשה מתגרשת מבעלה ונישאת לבועלה בזמן שהיא בהריון ולא בעת שהייתה נשואה אלא לאחר שהתגרשה איך נקרא "הילד הזה"?
תשובה: ממזר תלוי במעשה האיסור ולא מתי הילד נולד, ולכן אשה שהתעברה בהיותה נשואה לאדם אחר (שאינו בעלה) הילד ממזר אף שנגרשה עד שנולד.
שאלה: כיצד למנוע הרהורים?: חבר שלי דיבר איתי על זה שיש לו הירהורים בשעות היום ובעיקר בשעות הלילה, מה לייעץ לו כדי שיפסיק עם זה?
תשובה: הדבר הראשון לא לראות דברים שמביאים להירהורים רעים, לא בטלוויזיה, לא באינטרנט ולא בספרים. הדבר השני למלא את הלב בשאיפות חיוביות לעשות הרבה דברים טובים, ללמוד תורה ולקיים מצוות, ואם הלב יהיה מלא דברים טובים לא יהיה מקום להירהורים להכנס.
שאלה: הזכרת שם ה  : האם בהזכרת שם האתר "yahoo" יש חשש של הוגה את ה באותיותיו?
תשובה: לא נראה לי לחשוש. האדם לא מתכוון, וזה אותיות אחרות.
שאלה: ישיבה או הדרכה תורנית?: אני אברך בשיעור ה ויש לי ילד קטן. אשתי לומדת בשנה א במכללה שהיא מאוד רחוקה. בנתיים יש לה הסעה, יש סיכוי שאולי לא תהיה לה, ההוצאה החודשית שלי היא 4000 שקל בחודש אנחנו משלמים גם את הלימודים שלה. ההכנסה מהישיבה כולל כל ה"חלטורות" 2000 ש"ח בחודש. ההורים שלי עוזרים בשאר אע"פ שאין להם הרבה, הם פשוט רואים בזה אידיאל. אני מרגיש רע מאוד עם העזרה שלהם וגם מפחד שלא יהיה לאשתי איך להגיע ללימודים שנה הבאה. הציעו לי לעבוד בכל מיני ישיבות תיכוניות בתור מדריך (אחת מהחובות היא שעות של לימוד תורה), וככה גם להיות קרוב למכללה וגם לא להשען על ההורים שלי והבונוס הכי גדול זה שאמשיך ללמוד תורה. הבעיה היא שאני מרגיש התעלות מאוד גדולה בישיבה שלי בזכות הרבנים. האם אני צריך לספוג את כל ההוצאות 2000 ש"ח בחודש בלי עזרה מהורי ולהשאר בישיבה או לעזוב וללכת להדריך וללמוד תורה קצת פחות. מה ה מצפה ממני לעשות בתנאים האלו?
תשובה: רצונך לעמוד על רגליך מובן מאוד. אך אם הוריך מעוניינים לתמוך בהמשך לימודיך ואתה גם רואה ברכה בלימודיך אתה יכול לדחות את יציאתך לעבודה בעוד שנה. נצל את הזמן הקצר שנותר לך ללמוד לשקוד בתורה ולהתעלות בה.
שאלה: בחירת ישיבה: אני שמיניסט ואני רוצה שנה הבאה ללמוד בישיבה מסויימת, אך שמעתי מכמה חברים שלי שלומדים במרכז הרב שהלימוד בישיבה זו הוא לא לימוד טוב ואי אפשר לגדול בתורה. מה עלי לעשות? האם אפשר לגדול בתורה גם בישיבות שלומדים שם אליבא דהלכתא?
תשובה: לא מכיר לעומק את הישיבה שם. אולם לפי דעת רוב הרבנים הלימוד שנתקבל בישיבות, שהוא לימוד סוגיות בעיון בסגנון שהיה נהוג בישיבת סלובודקה בליטא, הוא הלימוד שנותן את העומק הגדול ביותר בתורה. רק בשלב מאוחר יותר יש ללמוד בהדגשה אליבא דהלכתא. ראשית יש ללמוד צורתא דשמעתתא.
שאלה: היתר עיסקא לחלפנות כספים: מהו "היתר עיסקא", והיכן אני יכול לממש אותו? אני בעלים של משרד חלפנות (change), ברשיון משרד האוצר, ועוסק בהמרות מטבעות ובנכיון שיקים,תמורת עמלה (ריבית). משרד האוצר, רואה בנו, לצורך הענין, בנק קטן. האם אני חייב ב"היתר עיסקא", ואם כן, היכן אני מוציא "היתר" זה?
תשובה: אין צורך בהיתר עיסקה. אתה מקבל שיק של מישהו, לדוגמא, ראובן תובע את שמעון 1000 שקל, וזמן הפירעון כבר עבר או הגיע, אבל עכשיו השטר מחוסר גוביינא וצריך לטפל בגבייה הזו, הגבייה הזו עולה כסף, אז הוא לא ישלם לו 1000 שקל כפי הכתוב בשטר, למרות שאחר כך יגבה הקונה 1000 שקל. אלא ישלם לו רק 900, ואת ה100 הנותרים יקבל לעצמו בעבור שכר טרחה. לא שייך כאן ריבית, זה מסחר.
שאלה: שיטת ההצפנות בתנ"ך: כמו שהרב יודע היום בקרב רבנים רבינם שמנסים להחזיר בתשובה את הרבים ע"י הרצאות ישנה שיטה מוכרת שמראה כי ישנם כל מיני דברים שקרו ש"מוצפנים" בתנ"ך ע"י דילוגי אותיות וכו. כמו למשל על "אסון קולומביה" ו"רצח רבין" וכו. מצד אחד קשה לי לזלזל בשיטה מכיוון שאולי זה קשור לדברים שאני לא ממש מבין בהם. מצד שני זה נשמע ממש לא רציני והרבה חברים שלי ששומעים את זה לא רוצים לשמוע ואומרים (בצדק) שניתן למצוא דברים כאלה בכל ספר ארוך (!!) וזה ממש שטויות. השאלה היא מה צריך ליהיות היחס לשיטה הזאת.? אפשר להגיד כי "כל אחד ושיטת עבודת ה שלו". אבל: א. האם יש ביסוס כלשהוא לשיטה הזו.? שמעתי שהגר"א (אם אני לא טועה) השתמש בשיטה בצורה דומה ב. גם אם כן האם זה נכון לערב כל בור בתורת הסוד, שכשמה כן היא. ג. גם אם השיטה היא אכן נכונה ומבוססת על תורת הסוד זה לפעמים קצת מצחיק שמוצאים מילים בלועזית כמו "קולומביה" או "צונאמי" וכו. כדי להראות את אמיתותה, האם צריך לצאת נגד זה ולמחות במי שמדבר על השיטה.?
תשובה: אתה צריך להפנות את השאלה לאלה שעוסקים בכך ולבקש מהם תשובות על שאלתך. אין כל ספק שיש בתורה רמזים לכל מה שיש בעולם. אך לא כל אחד יכול לגלות באופן הנכון את הסודות האלו. ומי שמאמין בצורה בריאה לא צריך לעסוק בזה אלא כאשר יגיע לרמה תורנית גבוהה ילמד גם את תורת הסוד ואת תורת רמז.
שאלה: תוקף התחייבות לת ע"י גורם שלישי: לפני כמה שנים בהיותי נער, ארגנתי הסעות של בני נוער מהשומרון מדי פעם לצמתים באזור המרכז לשם הפגנות. קיבלתי אז התחייבות מהנהלת תנועה פוליטית כל שהיא, שהם ישלמו את מחיר ההסעות לאחר שיצטבר הת כפי הזכור לי, מראש אמרתי לנהג שאותה תנועה ישלמו את הכסף, והוא הסכים לחכות. מאז, כפי הידוע לי, הנהג לא קיבל את הכסף. לפנות לאותה תנועה היום זה נראה שיהיה קצת קשה, שכן זה ממש הסטוריה (8 שנים בערך), וכבר אף אחד לא מכיר אותי שם היום. האם מצד הדין אני הוא זה שצריך לשלם, שמא הייתה כוונת הנהג שאני הוא המשלם אלא שהסכים לחכות עד שאקבל את הכסף, או שדברים שבלב אינם דברים. ואם לא, האם מצד מדת חסידות אני צריך, כי אולי זאת הייתה כוונתו?
תשובה: אם אמרת שאתה שליח של התנועה, אז אתה רק שליח. זה כמו שאדם שוכר פועל, ואומר לו: לך תשכור לי פועלים שצריכים לעבוד אצלי לזמן מסויים, ואומר להם שכרכם על בעל הבית, לא אני חייב, אלא בעל הבית. אם אמרת שאתה נציג התנועה, הנהג יודע שאתה רק אמצעי, והתנועה תשלם על זה.
שאלה: קדושת שביעית בקליפות ירקות ופירות: בספרי ההלכה בנושא השמיטה מופיעה הנחיה הכללית לגבי הטיפול בקליפות של פירות שביעית: יש להתייחס בקדושה רק לקליפות הראויות למאכל בהמה. קליפות שאינן בקטגוריה זו - יכולות להיזרק לפח האשפה הרגיל. הבעיה היא שלא מצאתי התייחסות פרטנית. אני מבין שקליפות גזר או תפוחי עץ ראויות למאכל בהמה, אך מה דינן של קליפות תפו"א, בטטה, קישואים, שום, בצל, אבוקדו, בננה, קלמנטינה וכיוצא באלו?
תשובה: אמנם קליפות שאינן עומדות למאכל בהמה אין בהם קדושת שביעית, ואפשר להתנהג בהם ככל השנים. (קליפות בננה, קלמנטינה ועוד). לגבי שאלתך נראה שקליפות תפו"א נאכלים על ידי בני אדם ובהמה, וכן בטטה וקישואים, וביחוד שבמינים אלו בזמן הקילוף יורד חלק מהפרי וממילא יש בהם קליפות ומאכל אדם (כגון: אבוקדו), ולכן יש להשתדל לשמור בהם קדושת שביעית. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי