LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: באלו ברכות אחד מברך לכולם: על ציצית והבדלה פסקו שלכתחילה עדיף שאחד יברך לכולם (הבנתי שזה משום פירסום וקידוש ה ), ואולם לא הבנתי מדוע על מזון, תפילת הדרך וכו הכריעו שעדיף שכל אחד יברך לעצמו?
תשובה: בתפילת הדרך זה לא כך. אני יודע בהרבה מקרים שאחד מברך ומוציא את כולם. מעיקר הדין כשכמה אנשים צריכים לברך אותה ברכה עדיף שאחד יברך לכולם, כך יהיה ברוב עם. אבל יש מקרים שצריך להתכוון ולא כולם יתכוונו. אצל יהודי תימן גם בימות החול אחד מברך על המזון בשביל כולם. אצל אחרים חוששים שהאחרים לא יכוונו. אבל יש מקרים ובהם אחד מברך לכולם, כגון שעושים קידוש לאחר התפילה בבית הכנסת ואחד מברך מעין שלוש בשביל כולם. מבחינה עקרונית אין הבדל. תמיד עדיף שאחד יברך לכולם. מה הראיה מהבדלה, הרי שם אחד מברך לכולם? אינני יודע מה כוונתך בציצית.
שאלה: נשיאת נשק מדומה בשבת: אני שוהה במאחזים של נוער למען א"י, שהם, כידוע, נקודות התיישבות חדשות ולא מבוססות שלרוב הן ללא שמירה ונושאי נשק. אלו מקומות בעלי סיכון, שחלקם אף הותקפו ע"י ערבים ותומכיהם עקב הקלות היחסית, שהרי צה"ל אינו נוכח במקומות אלו. אני נער בן 17 - מתחת לגיל הרישיון לנשיאת נשק אישי - ומוטרד מהשאלה, האם כאשר אני מקיים שבת במאחז, ללא שמירה ואף נושא נשק: א. קיים היתר פיקוח נפש לשאת אקדח אוויר (בעל חזות של אקדח אמיתי) לא שמיש, לצורכי הרתעה בלבד או שהוא בגדר "מוקצה"? ב. קיים היתר פיקוח נפש לשאת אקדח אוויר הפועל על מנגנון גז דחוס שמסוגל לגרום לפציעות קלות עד בינוניות בלבד ולא להריגת תוקף?
תשובה: א. זה לא מוקצה כי זה להרתעה. ב. מותר באותה המידה.
שאלה: נדר שתיקה ביהדות: מה אומרת ההלכה על נדר שתיקה ונדרים בכלל. מי, מתי, איך ומדוע להשתמש בזה, היש הבדל בין גברים ונשים בנדון?
תשובה: מה היחס שלנו לדנרים? בגמ' כתוב שיש נדרים שהם חיוביים. הנדר החיובי הינו נדר שאדם נודר כדי לקיים מצווה מן התורה. נדרים שנוגעים לעניני הרשות, נדרים שאדם אוסר בהם מה שהתירה לו התורה הם כבר ענין מורכב יותר, כאן צריך לבדוק את המניע לנדר. אם היה מצב נתון שבו ללא הנדר היה אדם יכול לבוא לכלל עבירה והוא נודר כדי לעשות לעצמו סייג הרי זה חיובי. כך מצאנו בבועז שהשביע את יצרו שלא יתגבר עליו. אולם אם מדובר על נדר שבא ללא מחשבה מתוך כעס ופזיזות זהו נדר שאין לו מקום. לסוג נדרים זה קבעה התורה שניתן להתיר נדרים על ידי פתח או חרטה. סתם נדרים שאדם רוצה להיות פרוש, זה תלוי במדרגה הרוחנית של האדם. רבי עקיבא במשנה אומר נדרים סייג לפרישות. אולם יש האומרים שנדרים סייג לפרישות נאמר רק בנדרים שאדם נודר בכדי לקיים מצווה.  ר"ת בתוס' מסכת נדרים דף כ א  והרמב"ן בתחילת מסכת חולין הביא שתי שיטות. בשיטה הראשונה הוא סובר שיש מקום לנדרים רק בזמן מלחמה או בזמן צרה. אם כן ניתן לומר שיש מקום לנדרים כשיש סיבה מיוחדת שדורשת מאמץ רוחני מיוחד. במקביל למלחמה וצרה יכול להיות במקום שיש חולה בבית או בימים נוראים.  כך כתוב בבית יוסף שזמן עשרת ימי תשובה נחשב כזמן של מלחמה. בשיטה שניה הרמב"ן סובר שכל נדר שיש בו ערך חיובי, והוא לא סתם לאסור אכילה מותרת, מותר לנדור אותו. לכן מותר לנדור נדרי צדקה וכדו'. כך לשונו שם: "עוד הקשו והכתיב וידר יעקב וכתיב וידר ישראל וכתיב נדרו ושלמו לד' אלקיכם כל סביביו, ותירצו דבשעת צרה שאני כמו שאמרו באגדה וידר יעקב נדר לאמר לאמר לדורות שיהו נודרין בשעת צרתן, ולי נראה שלא אסרן אלא בקדשי מזבח שמא יבאו לידי תקלה ואין בקרבנות צורך לגבוה כדכתיב הנה שמוע מזבח טוב, אבל לצדקה ולהפריש עישור לעניים ואין צריך לומר לקיים מצות, נשבעין ונודרין כדתנן (אבות פ"ג) נדרים סייג לפרישות" נראה שגם נדר תענית של שתיקה אינה דומה לנדר שאין בו טעם אלא יש בו ערך של התעלות. לכן לפי השיטה השניה של הרמב"ן אם הדבר נעשה בכובד ראש ולמטרות נעלות מותר לנדור. אולם בכל אופן המליצו הפוסקים שאדם ינהג את המנהג הטוב ויאמר שהוא מקבל אותו על עצמו בלי נדר. אולם זוהי עצה של חסידות. פרשת נדרים התחדשה בין לגברים ובין לנשים. בנוגע לנשים אנו רואים בתורה שבמקום שמדובר באישה נשואה הנדר של האישה תלוי בהסכמת הבעל שלה. אולי זה נובע מכך שנשים נוטות יותר מהר לנדור. לכן התורה רצתה לאפשר את ביקורת הבעל בנוגע לנדריה. ויותר נראה שהטעם הוא שלפעמים הנדרים יכולים לפגוע בבעל של האישה. האישה היא קודם כל צריכה למלא תפקידה כאישה ורעיה ועל גבי זה היא יכולה לקבל עליה מידות חסידות של נדרים וכד'.
שאלה: ללכת אל חברה ערביה: יש לי חברה ערביה בעבודתי, והיא הזמינה את כל הבנות במשרד לערב אצלה בבית. האם יש בעיה ללכת אליה? כמובן שלא אוכל כלום ממה שיציעו לי שם.
תשובה: זו בעיה.
שאלה: קרואים בעליה לתורה : בשבת פרשת פינחס קראו לי לתורה לעלות "ששי". מכיון שאני כהן, הופתעתי. הגבאי הסביר לי, שכמעט כל המתפללים במנין הם כהנים או לוויים, יש רק שלשה ישראלים, ולכן אין ברירה אלא לקרוא לכהן לששי, ואחריו ללוי לשביעי. הוא הסתמך על ההלכה שבית כנסת שכולם כהנים, יעלו כולם לתורה בזה אחר זה. האם נהגנו כשורה או שיש פתרון הלכתי אחר?
תשובה: ח קבעו שאין קוראים לתורה לכהן אחר כהן, מפני חשש פגם, כלומר: שמא יאמרו שהתברר שהכהן הראשון בעצם אינו כהן, ולכן צריך להעלות כהן אחר במקומו. אולם במקרה ואין במנין זה מספיק ישראלים היכולים לעלות לתורה, קוראים לכהן אחר כהן, ולא חוששים שמא יגידו שאחד הכהנים פגום, שהרי כולם רואים שהסיבה לעליית כהן אחר כהן היא מפני שאין מספיק ישראלים. (שו"ע סי' קלה סעי' ח, יב, ומנשנ"ב שם) הרב אלחנן לוין
שאלה: ספר כמעשר כספים: קניתי ספר בכספי מעשר כספים, ומאחר ויש להניחו לשימוש הציבור חשבתי להניחו באוצר הספרים בישיבתי ואף אמרתי לחבר שאתן לו את הספר כדי שיעביר אותו לאוצר. בפועל לא מסרתי את הספר לחבר כי שיניתי את דעתי ואני רוצה להניח את הספר בבית הכנסת שבשכונתי. האם מותר לי להחליף את החלטתי הראשונה ולהניח אותו בבית הכנסת?
תשובה: כן, כיון שלא אמרת דבר זה בנדר אתה יכול לשנות את המקום שבו אתה חפץ להניח את הספר.
שאלה: צמח רוזמרין לשימוש בהבדלה: האם אוכל לקטוף במוצאי שבת צמח רוזמרין הגדל (לכאורה) פרא מול פתח ביתי. 1) האם יש בעיה של גזל (לעירייה לא ממש איכפת וסתמא דמילתא הם היחידים שיכולים להיות בעלים)? או בעיה של ספיחין או של נעבד (יתכן והעירייה שולחת גויים לטפל בגינון - הצמח הזה ספיציפית גדל פרא), ומתי לא יחולו עליו דיני שמיטה? 2) מהי ברכתו: עצי או עשבי בשמים (למנהג הספרדים לא מברכים מיני בהבדלה על דבר שברכתו ברורה). שאלה דומה לגבי עלים של עץ לימון שבעליו לא נוגע בו בשמיטה כלל (השטח איננו מגודר) ובשאר שנים איננו מקפיד על לקיחת עלים בודדים (אין בזה חשש גזל) שאילה דומה לגבי הרחה בצמחים המובאים בבית הכנסת במוצאי שבת ויתכן והובאו על ידי חשוד על השביעית.
תשובה: 1. אין מקום המקפיד על צמח רוזמרין, ועל כן אין חשש גזל בצמחי רוזמרין. 2. אין איסור ספיחים ברוזמרין, שהוא רב שנתי. 3. כל הרוזמרין כעת הוא קדוש בקדושת שביעית. 4. ברכת הרוזמרין עצי בשמים. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: בחירת מקצוע: לאחר שסיימתי שיעור ט בישיבה התחלתי לעבוד בהוראה, השנה הייתה קשה ביותר בעיקר מבחינת בעיות המשמעת איתם הייתי צריך להתמודד. פעמים רבות במשך השנה חשבתי שאינני רוצה כלל לראות יותר כיתה בחיי! אמנם היו גם הרבה דברים יפים בעבודת החינוך שחשתי מהם סיפוק. במשך השנה עשיתי בנוסף קורס לכתיבת סת"ם. לקראת השנה הבאה אני מתלבט מאוד מה הכיוון בו אני רוצה ללכת, ומה ה שואל מעימי. האם לנסות שוב את ההוראה, לעסוק בסת"ם או להתחיל לרכוש מקצוע חופשי? יצויין שהורי מאוד מודאגים מעיסוקי בתחום הסת"ם, כיוון שהם סבורים שהמקצוע מסוכן ובלתי אחראי. כיצד אני אמור לדעת מה שליחותי בזה העולם?! עשיתי אבחון מקצועי אך הוא לא חידש לי דברים משמעותיים.
תשובה: אתה צריך להעריך האם הקושי שהיה לך בחינוך נבע מכך שזו היתה השנה הראשונה או משום שהיה לך כיתה קשה במיוחד. או שמא אין לך את הנוכחות וכריזמה שנצרכת בכדי להצליח בתחום החינוך. אולם גם אם לא התאמת להוראה בכיתה גדולה אולי אתה יכול מאד להצליח בתחום הלימידה הפרטנית יותר. אם יש לך סבלנות ויכולת הסברה טובה תוכל להצליח בתחום החינוך המיוחד. אם יש לך יכולת להבין בנפש האדם אתה יכול לפתח את תחום היעוץ. בנוגע לתחום הסת"ם אני מבין את החשש של הוריך. צריך סבלנות גדולה והתאמה בכדי לעבוד שעות רבות בסת"ם. יתכן שממולץ לפתח יחד עם לימוד סתם עוד תחום נוסף שתתעסק בו. מאד קשה לעבוד בסת"ם כל יום במשך 8 שעות. אם יש תחום של עיסוק חופשי שאתה יכול לפתח זה יכול להתאים. כיצד תדע מה שליחותך בעולם? ארבעה עקרונות: 1. שהתחום שתתעסק בו לא יוריד את הרמה הרוחנית שלך ולא יגרום לכך שתפסיק להיות אידאליסט. 2. תבחר את התחום שבו אתה יכול להביא לידי ביטוי את מה שאתה במיוחד מוכשר בו. 3. תבחר דבר שאתה אוהב לעשות. 4. תעדיף עם אפשר נושא שיותר קרוב אל הקודש או אל דבר שנצרך לבנין העולם מאשר עיסוק סתמי. הסדר של העקרונות שכתבתי הוא גם סדר החשיבות שלהם. עלה והצלח.
שאלה: אכילת פירות עץ הדר שמור ונעבד: האם מותר לי לאכול מפירות הדר שגדלו אצל יהודי בארץ ישראל בחצר גינתו, כאשר הוא עובד בטיפוח גינתו לכאורה כרגיל, משקה בלי הגבלה ובעיקר לא מפקיר את פירותיו (הכל מגודר והכניסה דרך הבית היא לבני הבית ולאורחים בלבד)? האם פירות אלו חייבים בתרומות ומעשרות עם בלי ברכה? מתי אפשר יהיה להתחיל לאכול מפירות אלו (לאכל הפרשת תרו"מ כדת עם ברכה) בלי חשש?
תשובה: אנו פוסקים ששמור ונעבד לא נאסר, ועל כן הפירות מותרים באכילה בקדושת שביעית. אמנם הוא לא הפקיר כרמו אבל נראה שהכוונה הוא שלא ידעה ממצוות שביעית וקדושתה, וייתכן שאין כאן גדר של שמור, ואפילו אם שימר אנו פוסקים ששמור מותר באכילה. בכל אופן הפירות הם קדושים בקדושת שביעית. לעניין תרומות ומעשרות, יש שהזקיקו הפרשה בלא ברכה. בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: צום י"ז בתמוז: מי היה אותו אפוטרופוס ששרף את התורה, על איזו תקופה מדובר?
תשובה: אפסטמוס הוא מלך ממלכי הייוונים ששלט בתקופת הבית השני, שקבלה הייתה ביד חכמים שהוא העמיד צלם בהיכל ושרף את התורה בי"ז בתמוז.
שאלה: תפילה בכותל בלילה: מזדמן לי הרבה פעמים להגיע לכותל בלילה, לפני חצות. האם ומה נכון להתפלל בשעה זאת?
תשובה: לפי האשכנזים ולפי אלו שלא מקפידים על הנהגות ע"פ הקבלה ניתן לקרוא תהילים. אם רצונך להקפיד אזי תתפללי תפלת ערבית.
שאלה: כמה שאלות בתנ"ך: 1. איך יכול להיות ששמשון לא שם לב שדלילה רוצה ברעתו ולהורגו, הרי גם כשעבד עליה היא השתמשה במה שאמר לה נגדו 3 פעמים, מדוע אמר לה בסוף את האמת וכי הוא לא ידע שהיא תשתמש בזה נגדו? 2. מדוע במעשה פילגש בגבעה הסכים המארח להוציא את בתו ואת הפילגש, וכי הן פחות חשובות? 3.מדוע בפעם השניה ששאלו בנ"י אם לעלות ולהלחם בבנימין ושאלו אם לעלות כמו שצריך, לא כמו בפעם הראשונה, הם נפלו? 4.מדוע כשעלי אומר לשמואל לומר: "דבר ה כי שומע עבדך", שמואל משמיט ואומר רק דבר כי שומע עבדך?
תשובה: 1. מסיפור שמשון ודלילה אנו יכולים ללמוד עד כמה גדול כוחו של היצר הרע. כבר לימדונו חכמים שהיצר מסמא את עיניו של אדם, ואין הוא רואה את הסכנות שיצר מזמן לו. דרכו של היצר, ובעיקר יצר העריות, שהוא נראה מתוק בתחילתו, והוא מלפף את האדם בדימיונות שוא ומסתיר ממנו את תוצאות המעשה. אומנם אנחנו כקוראים תמהים כיצד שמשון לא שם לב למלכודת שדלילה מניחה לרגליו, אבל הוא עצמו כבר היה שבוי בידי יצרו. וכבר אמרו חכמים בגמרא: "שמשון חטא בעיניו" - כלומר, חטאו, שהתחיל במראה עיניים, שהרי העין רואה והלב חומד, ובסוף נתעוורו עיניו, בתחילה על ידי היצר ובסוף על ידי הפלישתים. כמובן, שאין בזה כדי להפחית מגדולתו של שמשון, כמושיעם של ישראל, שנסתבך בחטאים כדי להציל את ישראל, והסכים לדרת אל מעמקי הטומאה של הפלישתים כדי לנקום את נקמתם של ישראל, אולם בדרך הקשה הזו, למרות מסירות הנפש שלו, היו סכנות גדולות, שבסוף גרמו לו ליפול. והדברים ארוכים ואין כאן מקומם. 2. כמובן שהבנות אינן פחות חשובות, וכבר במעשה זה, של הפקרת הפילגש (את הבת לא הוציאו אליהם בסוף), התחיל החטא. והדמיון להצעתו של לוט להוציא את בנותיו בתמורה לאירוח המלאכים יוכיח. הרבה ביקורת ישנה בח על הצעתו זו של לוט, שיותר מכל לימדה עליו עצמו. ולכן בסוף האכילו אותו מבשרו, כלומר, הוא עצמו היה עם בנותיו. וד"ל. 3. תשובת ה' לעם כי הם יכולים לעלות ולהלחם עם בנימין למרות שידוע לה' שהם יכשלו, נתונה במחלוקת בין הפרשנים, לדעת רש"י גם בפעם השנייה הם לא שאלו כהוגן. ולדעת הרד"ק היו ישראל חייבים עונש על שלא מיחו בפסל מיכה. על כבוד בשר ודם (האורח ופילגשו) הם מיחו ועל כבוד שמים לא מיחו, ולכן הסית ה' אותם להלחם ולהפסיד כדי שיבואו עלעונשם. (ועיין עוד ברד"ק לשמואל א פרק ד). ויש הרבה מה לדון בתשובתו של הרד"ק ממנה משתמע שהקב"ה מכשיל את האדם כדי להענישו, ואכן רוב הפרשנים נטו מדרכו. 4. השמטת שם ה' על ידי שמואל באה מתוך מורה השכינה שהיה על ראשו בשעה שהקב"ה נגלה עליו בראשונה. הנבואה היה מחזה מושך ומרתק מחד, אך גם מפחיד מאוד מאידך. ובכמה מקומות בתנ"ך מסופר על נביאים שנפלו על פניהם או שרעדו למשמע דבר ה'. החשש הזה של שמואל להפגש עם ה' בפעם הראשונה גרם לו לנסות ולהדחיק את המפגש, ולכן אמר: דבר כי שומעך עבדך, ולא אמר: דבר ה', כאילו הוא מקווה שהפעם יהיה זה עלי ולא ה'.
שאלה: קנית רכב בשלושת השבועות: רציתי לדעת האם מותר לי לרכוש רכב שהוא לא חדש אלא יד שניה במהלך שלושת השבועות?
תשובה: אין לברך ברכת "שהחיינו" בשלושת השבועות (משום שלא נכון לומר שהחיינו וקיימנו לזמן הזה שהוא זמן אבל וצער, שולחן ערוך סימן תקנא) אלא רק בשבת ולכן אי אפשר לחדש דברים שמברכים עליהם "שהחיינו". אולם אם הרכב שייך לכל המשפחה אין מברכים עליו "שהחיינו" אלא "הטוב והמטיב" וברכה זו אפשר לברך בשלושת השבועות (שערי תשובה על אורח חיים תקנא סעיף ו) ואפשר לקנות את הרכב עד לראש חודש אב.
שאלה: מצלמה חדשה בשלושת השבועות: קנינו מצלמה דרך האינטרנט לפני שלושת השבועות אך היא תגיע רק בשלושת השבועות, האם יהיה מותר להשתמש בה בזמן שלושת השבועות?
תשובה: אין לברך ברכת "שהחיינו" בשלושת השבועות (משום שלא נכון לומר שהחיינו וקיימנו לזמן הזה שהוא זמן אבל וצער) אלא רק בשבת ולכן אי אפשר לחדש דברים שמברכים עליהם "שהחיינו". אולם אם המצלמה שייכת לכל המשפחה אין מברכים עליה "שהחיינו" אלא "הטוב והמטיב" וברכה זו אפשר לברך בשלושת השבועות (שערי תשובה על אורח חיים תקנא סעיף ו) ולחדש את המצלמה עד לראש חודש אב.
שאלה: נסיעה באניה בשבת: ראיתי את תשובת הרב שהתיר לנסוע באניה שכל נוסעיה יהודים לאומן גם כשהיא נוסעת בשבת. וקשה שהרי בבאר היטב (אורח חיים, רמח, ס"ק יא) אוסר במפורש כל הפלגה שהיא לצורך יהודים בלבד, האם הרב יוכל להסביר ולהביא מקורות לשיטתו?
תשובה: לצערי אין באפשרותי להרחיב בביאור כל הסוגיא, אך זאת אכתוב לך, סוגיא זו של יציאה בספינה קודם שבת מובאת בגמ' במסכת שבת (יט:) ושם מובא ששלשה ימים קודם שבת אסור ובתחילת השבוע מותר, והסביר הרמב"ן (דבריו הובאו בר"ן על הרי"ף (ז: בדיבור הראשון) דמיירי שהספינה נוסעת רק בשביל ישראל לכן אסור בג' הימים הצמודים לשבת אבל בתחילת הבוע מותר גם בכה"ג. ועיין גם ערוך השלחן (סי' רמ"ח סק"ה). וכיוצא בזה פסק בשו"ע הרב (סי' רמ"ח סק"ו) ו, אם הנוסעים על הספינה רובם ישראלים אסור ליכנס בה בתוך ג' ימים לפני שבת וכו', הרי שכשיש רק יהודים או רובם יהודים אסור רק בג' ימים שקודם שבת, אבל מתחילת השבוע מותר. ולדעתי אפשר לדחוק כן גם בדברי הבאר היטב שהזכרת.
שאלה: נהמא דכיסופא: דרך הטוב להיטיב ולכן ה מייטיב לנו אבל כדי שלא נתבייש בקבלה הזאת ה נתן לנו מצוות שאת הטוב נקבל בתמורה לעשייתן. השאלה שלי: במקרה שאדם לא מצליח לעמוד בנסיון ונכשל הוא נענש יענש על כך אז אולי זה לא שווה עדיף לקבל בחינם ולהתבייש מאשר לקבל עונש, אולי הבושה של קבלת חינם עדיפה על בושה של חטא בעולם הבא?
תשובה: אדם חפץ בשלו ובמה שהרוויח בעמלו יותר ממה שהוא מקבל במתנה או כצדקה, מאדם אחר או מהקב"ה, והפגם של הטובה שבאה כמתנת חינם נשאר גם לאחר שהטובה עצמה כבר נגמרה. דרך משל, עני המקבל אוכל מן העשיר, חש שהוא תלוי בעשיר וחייב לו, גם כאשר האוכל נגמר. מתנת חינם היא זמנית, אבל החוב שהיא יוצרת הוא נצחי. לעומת זאת נפילה בחטא היא זמנית. את הנפילות הכישלונות ניתן לתקן על ידי תשובה והיטהרות ותלמוד תורה. ואם לא הצליח האדם לתקן הכל בעולם הזה, גם בעולם הבא לא נזכר החטא לעד. לאחר זמן מה, מתכפרים חטאיו של אדם ואז הוא יכול ליהנות מן הטובה שצבר בחייו בזכות עמלו. נמצא שבזכות המצוות שנתן לנו הקב"ה אנו יכולים לזכות בטוב הנצחי, ובזכות אפשרות זו אנו נפטרים מתחושת החוב התמידית שמלווה את המקבל בחינם, הסיכון שבנפילה אינו נצחי, ותקנתו בצידו על ידי תשובה. ועוד, שעיקר השכר מקבל האדם על המאמצים ולא על התוצאה. אדם שמתאמץ ללכת בדרך טובים, להיות טוב וישר כלפי אלוקים ואדם, ודאי שיזכה לחלק טוב, גם אם לא תמיד הצליח לממש את רצונו. ועוד הערה, המכשולים והקשיים שבחיים אינם באים כדי להפיל את האדם, להפך, מכל נפילה יכולה לצמוח עלייה. המכשולים והנפילות באו לרומם את האדם. ותמיד כשנופלים אפשר להשתמש בנפילה עצמה כדי לקום מחדש, ואז המכשול עצמו הופך לזכות. ואדרבא, אם אדם נופל, במקום לחשוב שהוא יקבל עונש, הוא צריך לחשוב שנתנו לו משמים הזדמנות להפוך רע לטוב, ואת הנפילה לעליה - ויזכה על ידי זה לשכר גדול, וטוב שאין עמה שום פגם.
שאלה: נופש שלושת השבועות: האם תקין נכון לצאת לנופש במלון בתקופת שלושת השבועות? (חמישי - שישי - שבת - עד א ר"ח אב).
תשובה: מותר.
שאלה: קבלת שבת בחוץ   פתיחת הארון קודש וסגירתו: יש לי כמה שאלות לגבי קבלת שבת ופתיחת הארון 1) כשמתפללים בחוץ לאיזה כיוון צריכים לפנות כדי לקבל את שבת המלכה? אפילו בתוך בית כנסת יש אנשים שפונים לכל מיני כיוונים ולאו דווקא לכניסה. מה המקור של זה? 2) בדרך כלל משנים את המנגינה באמירת "לא תבושי." - מדוע עושים כך? 3) יש מנהגים שונים לגבי סגירת הארון קודש לפני או אחרי אמירת "שמע ישראל". בבקשה להסביר לי למה? (שמעתי דעה פעם שזה דומה לכיסוי החלות מפני היין של הקידוש וכך לא עושים בושה לספרי תורה שלא לוקחים לקריאה). 4) כמו כן, יש גם מנהגים שונים לגבי סגירת ארון הקודש כשמכניסים את ספרי התורה חזרה עם שירה לפני הקדיש. בבקשה להבהיר לי דעתכם בענין.
תשובה: 1) צריך לפנות לכוון מערב. אלו שמתפללים בתל-אביב פונים אחורה לכיוון מערב ומי שנמצא ביריחו מתפלל לכוון ירושלים, מערב, ולא פונה אחורה. 2) אני לא יודע לענות על זה. 3) כשמתחילים לשאת את הספר לכיוון הבימה כבוד הארון שיסגר. אבל כל זמן שעסוקים להוציא את הספר אין צורך לסגור. 4) סוגרים את הארון אחרי "ובנחה יאמר".
שאלה: איסור שמיעת שירים בשלושת השבועות: מדוע אסור לשמוע שירים בשלושת השבועות?
תשובה: מפני שהדבר גורם לתענוג, ואיך יתכן שיתענג האדם בימים אלה, שבהם אנו מתאבלים על חרבן ביתו של רבנו של עולם! אם השכינה עדיין שרויה בצער כל עוד שלא נבנה הבית, עלינו להצטער בצער השכינה, לפחות בימים הקרובים ליום זיכרון החורבן. הרב יונתן סרור
שאלה: ענידת טבעת נישואין: אני עונד טבעת נישואים, אך ישנה הלבטות באיזה יד לענוד טבעת נישואין, יש אומרים ביד ימין יש אומרים ביד שמאל כי הינה קרובה ללב. באיזו יד יש לענוד טבעת נישואין לפי ההלכה, ולמה?
תשובה: לפי ההלכה אין עניין שהבעל יענוד טבעת לידו, לכן הנוהגים שכן לענוד, אין זה משנה באיזה יד יענדו. אם כי יש לנו כלל בהלכה כי תמיד להעדיף את צד ימין בכל דבר כך שאולי יש מקום לנהוג כן גם בעניין זה. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: רייקי על ידי מטפלת: אני רוצה שיעשו לי סידרת טיפולי רייקי והבנתי שכעקרון הדבר מותר. האם מותר למטפלת לנגוע בידה במטופל (נראה לי שעל הבגד שלי)?
תשובה: לגעת בבגד פחות בעיה. אם זה לא מגע ישיר, אני לא יודע אם זו מידת חסידות, אבל מצד הדין לא נראה שיש בעיה.
שאלה: בליעת רוק בצום: האם מותר לבלוע רוק שמצטבר בפה במהלך הצום, או שיש להוציאו?
תשובה: לא ניתנה תורה למלאכי השרת.
שאלה: חטיף דגנים המכיל קמח: מה מברכים על חטיף "אנרגיה" שעשוי מחתיכות גדולות של דגנים דבוקים, אם רשום ברכיבים שהוא מכיל גם קמח חיטה? האם הדין משתנה אם אוכלים למטרת הטעם (החטיף מתוק) או למטרת שביעה?
תשובה: קמח הנועד לדבק אינו נחשב ולא מברכים בגינו 'מזונות'. אם בחטיף יש שיבולת שועל מברכים אדמה. אם זו תערובת מברכים על הרוב. אין זה משנה לאיזו מטרה אוכלים. אכילה לשם שביעה חשובה לגבי פת הבאה בכיסנין, שבמקרה כזה מברכים המוציא וברכת המזון - אם אוכל באמת שיעור המשביע אותו.
שאלה: לסעוד עם מכחישי התורה: כתוב בחק לישראל (ויחי יום ג, במוסר) שאסור לת"ח לסעוד עם מכחישי התורה. מובן משם שגם לאדם רגיל לא טוב לסעוד עם מכחישי התורה. האם זו הלכה, שאם האבא רוצה שאסעד אם אדם כזה אסור לי לשמוע לו? ולגבי בית בשבתות וימים טובים?
תשובה: לסעוד בקבייעות עם אנשים כאלה אסור שלא להתחבר עמם וללמוד ממעשיהם אבל שלא בקביעות אם אירע כן פעם אחת אין בזה איסור ובודאי שלדעתי אין לסרב לאביך בענין זה.
שאלה: שימוש בחפצים על סמך יחסי קרבה ללא אישור מפורש : אני בת שירות במעש מרכז יום לאנשים בעלי צרכים מיוחדים שהיחסים שם מאוד פתוחים-אצוות מביא מוצרים ל,הצוות למשל מביא מוצרים למע"ש ובמקביל לוקח מ"המעש". כוונתי למשל שאם צריך שקיות למעש אז אני מביאה מהבית,שאלתי אם מותר לי לקחת חד פעמי מהמעש כשאני צריכה אוסיף שאם אבקש רשות מהמנהלת היא תנתן לי, רק שלא נעים לי לבקש ובאווירה אין כל כך צורך-כי הכל חברותי מאוד. 2.אנו מתנדבים בבסיס צה"ל,שם הצוות לוקח תרופות לעצמו באישור החיילים אך לא באישור המפקדים הראשיים -מותר לעזור לי בנשיאה של תרופות משם? משום שכבר נשאתי-כיצד עלי לתקן זאת? - בלי ידיעה שהמוצרים שייכים לבסיס השתמשתי באחד מהם-כיצד לתקן? - מתוך אי נעימות לקחתי ווזלין מהבסיס המנהלת נתנה לי ושבאתי להזירו גיליתי שנשפך לי בתיק, איני יודעת איפה מוכרים ווזלין באריזה כזאת-מה לעשות? 3.במעש אנו עובדים עם גומיות קטנות שנופלות, האם עלי להרים כל גומיה שנופלת לי ולחניכים? זה מאוד קשה ומטריד. האם עלי להחזיר למספק העבודה על הגומיות שהפלתי? אציין שיש מן מעגל של אני-נותנת למעש-המעש למספק העבודה -אני לוקחת ממספק העבודה, האם אפשר לסמוך על יחסים כאלו כפטור מגזל או שיש כאן גזל?
תשובה: בנוגע לשאלותיך: 1. מותר לך לקחת שקית כשאת צריכה ואת לא צריכה לשאול את המנהלת. 2. בנוגע לצה"ל, נראה לי שיש בכך איסור. את יכולה לקנות ווזלין בחבילה אחרת להחזיר. אם לא יקבלו ממך את פטורה. 3. לגבי הגומיות את לא צריכה לעשות דברים שהם לא הרגילות של העובדים והעובדה.
שאלה: חייבת כסף לאוטובוס ולנהג מונית: 1. נוצר מצב שהנני ספק חייבת לאגד ומטרופולין כסף - המצב נוצר על ידי שימוש בכרטיסיות נוער כשעברתי את הגיל המותר ובעקבות נהג שהעלה אותי חינם. מפניה למטרופולין למנהל לא קיבלתי תשובה ברורה. כיצד להחזיר וכמה - הרי איני זוכרת את הסכום? אני בת שירות לאומי שמקבלת נסיעות חינם,אפשר שאשלם כמה נסיעות לאוטובוס, למרות שמגיע לי חינם וכך אחזיר לאוטובוס? 2. ביררתי מחיר בטלפון למונית והזמנתי בידיעה שאני הולכת לשלם 25 ש"ח, הנהג גבה פחות כסף - הייתי צריכה להחזיר, האם יש לסמוך על הנהג כמחליט המחיר במקרה שאמרתי לו והוא אמר לא משנה? במצב הנוכחי לא החזרתי לו - האם עלי להחזיר, ולמי לתחנת המוניות או לנהג?
תשובה: 1. תפני להנהלה הראשית של חברת האוטובוסים ותספרי להם על חובך, ואם יאמרו לך שאין דרך להחזיר, אז את פטורה מלהחזיר את הכסף, כיון שגם את בספק אם את בכלל חייבת. וגם, הגוף שאת לכאורה חייבת לו כאילו מחל על החוב. 2. במקרה שציינת אינך חייבת כלום כיון שמי שקובע בסופו של דבר את המחיר הוא בעל המונית עצמו ואם הוא אמר לך סכום קטן יותר ממה שאמרו לך בטלפון אז הסכום הקובע הוא מה שבעל המונית אמר לך.
שאלה: סדר קדושה בבית כנסת מרוקאי: 1. בבית הכנסת שלי (מרוקאי) כולם חוזרים על סדר הקדושה מילה במילה כשהרב מגיע ל "וקרא זה אל זה.", האם הדבר נכון? 2. אם סיימתי את תפילת העמידה, האם אני צריך להגיד את הקדושה עם הרב ביחד או שרק לענות קדוש, ברוך וימלוך? 3. כמו כן הבנתי משאלה באתרכם, שיש לפנות שמאלה-ימינה-אמצע כשאומרים וקרא זה אל זה, מהיכן המקור להלכה? אני דווקא הבנתי ממקורות שיש לפנות ימינה ואז שמאלה.
תשובה: 1. ודאי נכון הדבר ולדעתי יש בזה אפילו עדיפות כיון שבמציאות זו הציבור גם שומע מילה במילה המהחזן וגם אומר בעצמו את כל הקדושה. 2. לא הבנתי את שאלתך הרי אם סיימת לגמרי את תפלת י"ח ודאי שתענה כמו כולם את כל הקדושה. 3. אין לדבר זה חשיבות רבה כל כך אם פונים קודם ימינה או שמאלה.
שאלה: בדיקות בהיריון: כיום בעידן המודרני, ישנה מודעות רבה והתפתחות טכנולוגית בנושא של בדיקות בהריון. חלקן דרך הקופה וחלקן בת אילו בדיקות הרבנים ממליצים לבצע? ומה עושים חו"ח במקרה שמתגלה משהו? בתור אנשים מאמינים שהפלה לא באה בחשבון- האם יש צורך בכלל בבדיקות? אומנם עכשיו אני לא בהריון, וילדתי שלושה ילדים בריאים, אך מהריון להריון החששות גוברים, ותמיד בסוף ההחלטה הייתה לבצע את הבדיקות מהקופה. אשמח בכל זאת אם לרב תהיה תשובה בשבילנו.
תשובה: תשובה כללית לשאלתך היא שכל בדיקה שהיא לא מזיקה את העובר או את האם מותרת. כל בדיקה שיש בה סכנה מחייבת שאלת רב. כמובן שיש הרבה פרטים לגבי גיל והסטוריה רפואית. אבל זאת לא תשובה מלאה ומאד מומלץ לדבר עם רב במכון פוע"ה 1800071111 שימליץ לך על איזה בדיקה מתאימה לכל אחת.
שאלה: כיבוס בגדי שבת בתשעת הימים: אסור לכבס בגדים בתשעת הימים. בתשעת הימים יש שתי שבתות. האם הבגדים שאני לובש. למשל בשבת הראשונה ולמשל התלכלכו לי. לא אוכל לכבס לכבוד שבת הבאה שתחול גם היא בתשעת הימים?
תשובה: מה שאסור לכבס בגדים אינו איסור מוסכם על כולם: לדעת המחבר בסימן תקנא, האיסור מתחיל דווקא משבוע שחל בו תשעה באב, ולפי זה, השנה שאין שבוע שחל בו, אין נפקא מינה באיסור זה לספרדים (ע"ש בסעיף ג, ד, ובמשנה ברורה סע"ק ל"ט). ואפילו לאשכנזים, היוצאים ביד רמ"א, שכבר מראש חדש נוהגים איסור בכביסת הבגדים, מי שאין לו בגדים מותר לו לכבס לכבוד שבת. עיין במשנה ברורה סע"ק ל"ב, שכך הביא בשם המג"א בדעת הרמ"א. הרב יונתן סרור
שאלה: טבילת כלים: האם מותר לטבול כלים בלילה?
תשובה: מותר להטביל כלים בלילה (טבילת כלים, פרק ו, א). במקום בו מקווה הכלים סמוך למקווה נשים אין לטבול כלים בלילה ולפנות ערב משום צניעות.
שאלה: מרים הנביאה וארץ ישראל: מדוע מרים לא נכנסה לא"י? אשמח לקבל מקורות.
תשובה: לא מצאתי סיבה מיוחדת לכך. הרב יאיר וסרטיל
שאלה: לא תעמוד על דם רעך: האם לא תעמוד על רעך קיים גם היום? אם אפשר לפרט כמה שיותר כולל כל ההחמרות וההקלות.
תשובה: בדרך כלל זו אזהרה לאדם הרואה את חברו במצוקה או סכנה, יש מצוה עליו להציל אותו. הדוגמא הקלסית היא כשרואה אח חברו טובע בנהר - צריך לקפוץ למים ולהצילו. או כשיודע שגנבים רוצים לשדוד את חבירו, צריך ליידע אותו. כל יהודי שנמצא בסכנה ויש יכולת ביד האחר, חייב לעשות הכל על מנת להצילו.
שאלה: שקע גרמא בשבת: 1) האם ניתן להשתמש בשקע גרמא (של מכון צומת) בשבת להפעלת מכשיר חשמלי ע"מ להוריד (ולהעלות) במדרגות אשה מבוגרת שלא יכולה לרדת בכוחות עצמה ורוצה להגיע לבית הכנסת, כלומר, האם מקרה כזה מאפשר את השמוש בשקע? 2) במידה ומותר, האם ניתן לחבר ולנתק את מכשיר העזר מהשקע מספר פעמים ככל שנדרש לדוגמה אפילו 4 פעמים במשך 10 דקות (כמובן, שרק בזמנים הנכונים מבחינת השקע) או שהשימוש בשקע מותר רק במרווחי זמן ארוכים (כמו חימום אוכל בבתי חולים, פעמיים ביום) בין פעולה לפעולה?
תשובה: 1) אני חושב שכן, זהו צורך גדול ואפשר ע"י גרמא. 2) מותר, כי זה פחות מאיסור דרבנן.
שאלה: שהחיינו על נעליים שאינן מעור: האם מברכים על נעליים שאינן עשויות מעור?
תשובה: השולחן ערוך (אורח חיים, רכג, ו) פסק שאין לברך "שהחיינו" על נעליים מאחר ואינם בגד חשוב ואם הוא עני יברך כי הוא שמח בהם. אבל הרמ"א כתב שגם עני לא יברך על נעליים. ומביא המשנה ברורה שהטעם של הרמ"א הוא, שמאחר ורגילים לחדש נעליים תמיד אין שייך לומר "שהחיינו לזמן הזה". להלכה מכריע המשנה ברורה (ס"ק כד) שאין לברך "שהחיינו" על נעליים וגם עני לא יברך. וכן פוסק ערוך השולחן. וכן בילקוט יוסף (סימן רכג, א) לא חילק בין עני לשאר אדם, שלא יברך על מנעלים מפני שאינם בגד חשוב.
שאלה: הנחת תפילין סמוך לשבת: לפעמים אינני מספיק להניח תפילין בערבי שבתות מכל מיני סיבות כאלה ואחרות ובזמן האחרון הנחתי תפילין סמוך לבין השמשות שמעיקר הדין (לפי הבנתי אולי אני טועה) עדיין השבת לא נכנסה. א.האם מצד ההלכה מותר לעשות כן? ב.והאם בדיעבד מותר? ישר כוחכם עלו והצליחו!!!
תשובה: לכתחילה כמובן שיש להניח תפילין בזמן. אולם אם ישנו אונס ואדם לא הניח תפילין קודם בין השמשות יניח גם ביום שישי בלי ברכה - לפני צאת הכוכבים. הרב שמואל הולשטיין