LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אור במקרר בשבת: בתשובת הרב הי"ו לשאלה בעניין אדם ששכח אור דולק במקרר בשבת הרב נתן אופצייה לחכות שמנוע המקרר יכבה ואז להוציא את השקע ולנטרל את הנורה ולהחזיר את השקע. שאלתי היא, הרי יש במקרר עוד מערכות חשמליות שעובדות חוץ מהמנוע כגון טיימר, גוף חימום, מערכות אלקטרניות. מה הנימוק שכב התבסס או הסתמך עליו בפסק זה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אור במקרר בשבת"
תשובה: אם יש עוד מערכות שעובדות גם כשהמנוע לא עובד אז אין היתר שהרי בניתוק החשמל יעשה כיבוי המערכות הנ"ל
שאלה: הדרך לחשב את מחצית השקל: הרב. איך יודעים לחשב כמה ספרדים נוהגים לתת בזכר למחצית השקל? בנוסף, כמה בדיוק יוצא מחצית השקל השנה? לרב.
תשובה: וברכת ה'. א. לפי המשקל נחלקו המפרשים האם השקל בימינו משקלו 14.6 גרם כסף (דעת רש"י) או משקלו 17 גרם כסף (דעת הרי"ף). הרמב"ן מספר שתחילה סבר כדעת הרי"ף ואולם כשעלה לארץ ובדק את שקלי הארץ מצא כדעת רש"י שהשקל משקלו 14.6 גר' כסף. יש לציין שבחפירות והתגליות שמצאו בתקופה האחרונה נמצאו מטבעות של שקל ובכולן המשקל הוא כדעת רש"י (עיין בספר מערות במדבר יהודה). השו"ע (חו"מ פח סעי' א, יו"ד סי' שה סעי' א) הכריע כדעת הרי"ף שהשקל הוא הגדול יותר ומשקלו 17 גר'. העולה שמחצית השקל הוא 8.5 גר' כסף. ב. משקל השעורה יש המודדים את השקל על פי משקל השעורה, כאשר השקל הוא 384 שעורות, וכאן נשאלת השאלה מה משקל השעורה, יש שמדדו אותה לפי 0.05 גרם, ולפי הסבר זה יוצא ששקל הוא 19.2 גר', ואם אנו שוקלים את השעורה של ימינו הרי משקלה 0.04 גר' וממילא השקל הוא 15.36גר'. מחצית השקל לפי מדידות אלו הוא 9.6 גרם, או 7.68 גרם. ג. להלכה להלכה מחצית השקל בדיני תורה הוא 9.6 גר' כסף (פדיון הבן). ואילו בדברים שהם זכר או דרבנן אפשר להסתפק שמחצית השקל היא 8.5 גרם כסף כפי משקל השקל שנפסק בשו"ע. (עיין מדות ושעורי תורה עמ' תצ). ד. המציאות בתאריך כג אדר ראשון תשע"ד, מחיר גרם כסף היה 2.45 ש"ח. לפי זה, לדעות שמחצית השקל היא 9.6 גרם השווי הוא 23.52   ובתוספת מע"מ 27.28, ולדעות שמחצית השקל היא 8.5 גרם השווי הוא 20.825   ובתוספת מע"מ 24.16 ש"ח. יש להעיר שעל פי המציאות בעולם (המהפכות והנפט) ערך הכסף והזהב משתנה במהירות, כמו כן הדולר יש בו תנודות רבות. על כן יש לעקוב אחר המציאות ולעשות את החישוב לפי תאריך נתינת מחצית השקל, כל החשבונות המופיעים כאן הם נכונים לתאריך כג אדר ראשון תשע"ד. כתבנו את ערכי מחצית השקל האמיתי, למהדרין במצוות ורוצים לקיים זכר למחצית השקל כפי שנהג בזמן שבית המקדש היה קיים. כתב המ"ב (באור הלכה תרצ"ד ד"ה ויש) שזה רק למי שעזרו הקב"ה שיכול ליתן, אבל מי שמתקשה והמחיר גבוה יתן ג' מטבעות של חצי שקל (בימינו שקל וחצי). בברכת התורה והארץ הרב יהודה הלוי עמיחי מכון התורה והארץ
שאלה: ברכת שהחיינו על מזוזה: בבדיקת מזוזות נמצא שהמזוזה הייתה פסולה מעיקרה, קניתי מזוזה חדשה וכשרה. האם צריך לברך גם שהחיינו?
תשובה: אין מברכים שהחינו על מזוזה חדשה. אפשר לקנות פרי או בגד חדש ולברך שהחיינו לאחר קביעת המזוזה.
שאלה: כמו איזה פוסק לפסוק?: לרב שליט"א אם אני ספרדי, אני חייב לפסוק כמו השו"ע? אני לא יכול ללכת לפי פוסק ספרדי אחר? בא"ח, חיד"א, הגר"מ אליהו, הרב משאש? הכוונה דווקא לפי השו"ע?
תשובה: אתה יכול לפסוק על פי כל אחד מהפוסקים הללו. השולחן ערוך הוא הבסיס לכול הפוסקים המוזכרים ולכן השפעתו היא הגדולה ביותר.
שאלה: אבק לשון הרע בעבודה: אם אני עובד כמייעל זמנים זו פרנסתי ועל כך משלמים לי. אם אני כותב בדו"ח על מחלקה מסויימת "כדי לחסוך זמן על כולם לחתום בעט" זה בטוח יביא לאבק לשון הרע על מישהו, האם מותר לי?
תשובה: כיון שיש בזה תועלת חשובה תעשה ואל תחשוש כי זוהי אחריותך.
שאלה: ת למתווך לא מוסמך: נדרשתי לשלם לאדם שהכיר לי קונה לדירה, התובע אינו מתווך מורשה ולפי חוק התיווך אסור לו לעסוק בתיווך ואסור לי להעסיק אותו. לא הייתה ביננו התקשרות כתובה הוא טוען שכך סוכם ביננו, האם התביעה הזאת ניתנת לבירור במסגרת בית דין?האם דיין יכול לחייב אותי לשלם בניגוד לחוק בהנחה שיש חיוב לשלם לפי דין תורה?
תשובה: ודאי שתביעה מעין זו יש לנהל בבי"ד. האם בי"ד יכריח לשלם? במידה ואין הסכמה הדבר תלוי במספר גורמים, גודל הטירחה שטרח המתווך, באיזה מיגזר נעשתה העיסקה במקום שהולכים עפ"י החוק או שבאותו מיגזר לא מתחשבים בחוק ומקובל לשלם על פעולות כאלה. בכל אופן מאוד חשוב להגיע לבי"ד לבירור העניין, כמו שאדם רוצה שבביתו יאכלו אוכל כשר כך גם מוטל על האדם להיות נקי כלפי כלפי ה' ואדם בעניני ממונות ושלא יהיה בידיו גזל. הגמ' במסכת סנהדרין דף ז. אומרת "דאזיל מבי דינא שקל גלימא - ליזמר זמר, וליזיל באורחא"- מי שלקחו לו בבי"ד את הגלימא שילך וישיר על שהוציאו ממנו ממון שאינו שלו. והאמת וה אהבו. מצד היושר ראוי לשלם סכום מסוים למי שעזר למכור את הדירה גם אם לא היה סיכום מוקדם בינכם. (לא סכום שמקובל לשלם על תיווך אלא סכום חלקי) הרב דניאל לונצר
שאלה: מחלקת כשרות ומוצרים מהונדסים גנטית: לכבוד הרבנים יש לי שאלה שנוגעת למזון מהונדס גנטית שאנו אוכלים מדי יום. להקדמת השאלה, ברצוני להקדים מספר דברים: למעלה מעשור, חברות מסחריות מכניסות גנים של חיידקים בתוך צמחים (סויה, תירס, קנולה או כותנה) כדי להקנות להם תכונה שהם מעוניינים בה. ב-85 מהמקרים, מדובר בגן שנותן עמידות לקוטל עשבים כך שזה מעודד את החקלאי לרסס יותר את השדה שלו (השימוש בחומרי הדברה גדל בעשרות אחוזים בסויה ובתירס בין 1995 ל-2005). ב-15 מהמקרים הנותרים, מכניסים גן שפועל כקוטל חרקים (BT). הרשויות בארה"ב לא דורשות שום מחקר כדי לוודא שאין השפעות בריאותיות ארוכות טווח. באירופה, המחקרים מוגבלים ל-90 יום. מחקרי החברות מצביעים על כך שזה לא מסוכן. מחקרים עצמאים מראים סכנות לטווח ארוך. (גם סיגריה לא ממיתה אדם אם הוא מעשן 90 יום בדרך כלל!). בישראל, אנו מייבאים מוצרים מהונדסים גנטית, בעיקר תירס וסויה. משרד הבריאות התחייב משנת 2005 להעביר תקנות לסימון מוצרים מהונדסים גנטית אך אינו עושה זאת עד היום. פוסקים חלוקים בשאלה האם צמחים מהונדסים גנטית הם כלאיים. הגישה הכללית היא שיש עיסוק במעשה בראשית אך שמבחינה הלכתית גרידא, יש ספק כלאיים. קיימים בישראל צרכנים שלא רוצים לצרוך מזון מהונדס גנטית ולהם סיבות מגוונות: יש והמניע קשור לנושא כלאיים (בחב"ד, יש המחמירים עם הנושא הזה) יש והמניע בריאותי (התנגדות לשימוש בחומרי הדברה או בקשר ל"ספק נפשות מחמירים") ויש מסיבות ערכיות שקשורות להגנת הסביבה, לרצון לאכול מוצרים לא מהונדסים טבעיים יותר או מכל סיבה אחרת. אך אינם יכולים לעשות זאת משום שאין סימון בישראל. במצב של העדר סימון, המאמרים שקראתי בנושא מתייחסים לזה כמקרה של גניבת דעת ולכך שיש צורך ב"גילוי נאות". שאלתי היא כזו: האם אין זו מתפקידה של מחלקת כשרות לוודא שיש גילוי נאות בנושא כזה? מראש על התשובה,
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה לדעתי אין בעיה הלכתית בשינויים גנטיים בצמחים (חקיך למדני עמ' 185). הרבנות צריכה כיום להיזהר לא להתערב בדברים שלא קשורים באופן ישיר לתפקידיה כדי למנוע ריחוק מהדת. אפילו בדבר שקשור לבריאות והרבנות דורשת שחברות של הירקות יהיו מפוקחות גם בנושא הדברה בגלל שסכנת בריאות חמורה מאיסור - היו שטענו שלרבנות אין לפרסם תוצאות של בדיקות הדברה כי זה לא תפקידה. הרב חגי בר גיורא
שאלה: הנחת תפילין פעם שנייה באותו היום: אם אדם מניח תפילין פעם שנייה באותו יום, האם צריך לברך? האם צריך לקרוא ק"ש? ואם בזמן שהתפילין עליו הוצרך לנקביו אז לאחר שמתפנה האם צריך לברך שוב על התפילין או לקרוא את הפרשיות?
תשובה: בשני המקרים צריך לברך שוב, אך אין צורך לומר קריאת שמע או פסוקים אחרים.
שאלה: גלגול הנשמות: האם כשיבוא המשיח אני יהיה עם המשפחה שיש לי עכשיו, ולא עם משפחה שהייתה לי בגלגול הקודם?
תשובה: מי שבא בגלגול יקום בתחיית המתים גם בצורתו הראשונה וגם בשניה כך שכל הקרובים אליו לא ירגישו בחסרונו כי הוא יחזור אליהם כפי שהכירוהו.
שאלה: מותר לחמם בשבת מאכל עם רוטב?: לפי דעת הרב, אפשר לחמם בשבת מאכל עם מעט רוטב? ממש מעט.
תשובה: אם הרוטב הוא מעט ואין לו חשיבות עצמית ולא ישפכו אותו על תפו"א או אורז, אם זה למשל בשר ויש שם מעט רוטב כדי למנוע את החירוך של המאכל, אז הולכים אחר עיקר המאכל, ועיקר המאכל הוא גושי ומותר. אבל אם משתמשים גם ברוטב אסור לחמם אותו בשבת.
שאלה: קיום מצווה בפירות של עץ גזול: -אדם גנב עץ אתרוג (או כל מין מארבעת המינים), שתל בביתו, ולאחר זמן כשהעץ גדל השתמש בפריו לארבעת המינים. האם האתרוגים שיצאו מעץ זה פסולים? האם זה משנה אם חתך וגנב ענף (יחור)? האם יש הבדל בין ארבעת המינים? (פרי ענף)? -אם גנב ענף מעץ (כל עץ), איך מחזיר את הגזילה? (איך מחשבים?)
תשובה: בשולחן ערוך אורח חיים סימן תרמט סעי' א נפסק: "כל ארבעה המינים פסולים בגזול ובגנוב, בין לפני יאוש בין לאחר יאוש  אבל גזול וקנאו בלא סיוע המצוה, כגון גזל לולב ושיפהו, כשר, דקנייה בשינוי מעשה". השו"ע מחלק, אם קנה את הלולב קודם קיום המצווה הלולב כשר. ואם לא קנה פסול, ביום הראשון משום שצריך שהאתרוג היה שלך ושבאר ימים משום מצוה הבאה בעבירה וכן אם קנה בסיוע המצוה לא יצא משום מצוה הבאה בעבירה. א. גזל עץ ושתל, אם גזל עציץ שאינו נקוב או עציץ נקוב והניחו במקום שפוסקת יניקתו או עץ בלא הגוש הרי הוא כמטלטלין שיש בהם קניני גזילה ולכן קנה את הפירות שגדלו אח"כ. עיין שולחן ערוך חושן משפט סימן שנד לגבי גזל בהמה ונתעברה אם מחמתו קנה את השבח. ולדעת הרמ"א אפילו השביח מאליו קנה את השבח מדין שינוי (נתיבות) ואם גזל זמורה ונטע אותה קנה בשינוי את הזמורה עצמה שהנטיעה עצמה היא שינוי הקונה כדברי הירושלמי (ביכורים פרק א דף סג טור ד ה"ב) "האריסין והחכורות והסקריקון והגזלן אין מביאין מאותו הטעם משום שנאמר ראשית בכורי אדמתך. גמ' - עד כדון בשגזל קרקע גזל זמורה ונטעה ולא דמים הוא חייב לו? אלא צריכא לרבנין מצוות כגבוה הן או אינן כגבוה הין תימר כגבוה הן אינו מביא ואין תימר אינו כגבוה מביא." ואם גזל עציץ נקוב או עקר עץ עם גוש יש לדון שהרי דינו כקרקע וקרקע אינה נגזלת ונראה לי לדמות מקרה זה לגזלת עבד. הש"ך בסימן שסג ס"ק ג מביא מחלוקת: הראב"ד סובר שיאוש מהני בעבד והרשב"א כותב שלא מהני. אך אפשר לומר שבעציץ נקוב גם הראב"ד יסבור שלא מועיל יאוש, כמו שמשיכה לא מועילה בקנין עציץ נקוב (שו"ע רב יא) והעציץ נחשב כברשותו של הבעלים כך גם בגזל. ודבר שברשותו לא מועיל יאוש. אבל אם קטף והעביר לאחר ודאי קונה, ביאוש (שסתם גנבה יש יאוש) ושינוי רשות ואפשר לצאת ידי מצוה. ב.לגבי גזלת זמורה חשוב לציין שיש מקומות שמותר לקחת. בבא קמא דף פ עמוד ב "ת"ר, עשרה תנאין התנה יהושע:.ומלקטים עשבים בכל מקום חוץ מתלתן, וקוטמים נטיעות בכל מקום חוץ מגרופיות של זית." רמב"ם הלכות נזקי ממון פרק ה הלכה ג: וכן התנה שיהיה אדם קוטם נטיעה בכל מקום חוץ מגרופיות של זית ואינו קוטם מן האילנות אלא בזית כביצה ובקנים ובגפנים מן הפקק ולמעלה ובשאר האילן מחובו של אילן לא מחודו, וכשהתיר לקטום לא התיר אלא מחדש (ענף חדש) שאינו עושה פירות אבל לא מישן שעושה פירות, ואינו קוטם אלא ממקום שאינו רואה פני חמה. צ"ע האם תקנת יהושע שייכת בזנים עם יחוס מיוחד שהפצתם תגרום נזק רב לחקלאי. ג. גנב ענף מעץ פרי, אם יש תקנת יהושע ומותר לקטום ענף אין חיוב. אך אם אין על זה תקנת יהושע או שקטם ממקום שאסור יש לדון כיוון שכיום אין אפשרות לקנות דבר כזה, אך יכול להיות שיש לענף כזה שווי רב, תלוי ביחסו של העץ. ולכן נראה שיש לשאול חקלאי בכמה היה מוכן למכור ענף כזה. וכן אם העץ ניזוק יש לחייבו ע"פ שומא כמה ניזוק העץ. הרב משה מאיר אבינר
שאלה: סנדק עם תפילין: שליט"א חברותא שלי מבקש שאניח תפילין בברית מילה של בנו כסנדק אני חושש מיוהרא ואיני יודע אם לסרב וחבל להפסיד סנדקאות
תשובה: רבים נוהגים כך בברית מילה. ולכן אין בזה יוהרא. מצווה גדולה וזכות גדולה
שאלה: המשך ההתייחסות לדג וחלב: הרב ליאור השיב בתשובה על דג וחלב שאינו יודע על איזו טעות סופר בבית יוסף מדובר. שמא הכוונה לטעות סופר המדוברת בבית יוסף (דגים וחלב בשר וחלב) - על פי הדברי משה פז-ד, ערוך השולחן סט"ו. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אכילת דג וחלב"
תשובה: בזמנינו לפי הרופאים שאין בזה סכנה. והתוס' במועד קטן אומר שיש דברים שהשתנו בטבעים ולפי זה אם הרפואה קובעת שאין בזה חשש סכנה אין להחמיר. ואפילו נאמר שאז היה אסור היום לפי חכמת הרפואה אין בזה סכנה.
שאלה: זכויות יוצרים, מה בגדר גזל ומה מותר?: מספר שאלות: א. אם קניתי דיסק של אומן כלשהו, האם מותר לי להעביר את תכולת הדיסק למכשיר אחר, כמו טלפון נייד או מחשב? ובמקרה שלא ניתן לעשות זאת ישירות מהדיסק, מותר להשיג את התכולה ממקור אחר כמו חבר או מהאינטרנט בטענה ששילמתי על התוכן בקניית הדיסק? ב. שאלה לגבי האתר YOUTUBE שבו נמצאים שירים שחלקם האומנים העלו לאתר וחלקם הועלו ע"י אנשים אחרים: במקרה והאומן העלה (או אדם מטעמו של האומן) את השיר, האם מותר לשמוע אותו? ואם כן, האם מותר גם להעביר את השיר אל הטלפון הנייד? ובמקרה ואדם פרטי, שאינו קשור לאומן, העלה את השיר- האם מותר לשמוע את השיר? אם כן, האם מותר להעבירו אל הטלפון הנייד? אוסיף שבעבר רב מסוים השיב לי כי האתר הזה הוא בגדר רשות הרבים ואם אדם גזל את השיר מן האומן, והשליך אותו כביכול לרשות הרבים, ניתן להינות מן הגזלה מבלי לקחת חלק בעבירה של הגזלן. אשמח לשמוע אם סברה זו מבוססת מבחינה הלכתית. מראש
תשובה: א. אם שילמת אתה רשאי להעביר למכשיר אחר וכן אם צריך לעשות זאת באמצעות דיסק של חבר, הואיל ושילמת על זכות השמיעה. ב. באתר יוטיוב למיטב ידיעתי השירים שם בחזקת לא גזולים הואיל והאתר בוחן זאת ומעניש את מפירי החוק. לכן מותר לשמוע אך אין להוריד כי האומנים מסכימים לשים שם בתנאי שתשמע ישירות משם משום שהם מפיקים מכך תועלת פרסומית. אם ידוע לך ששיר הועלה לשם שלא בהיתר הדבר בעייתי. אמנם כדבריך יש מי שמתיר זאת מטעם זוטו של ים, אך רבים חולקים וראוי לחוש לדעתם.
שאלה: ברכה על ראיית חכם בחכמות המדע: הרב, אני לומד הנדסה וחלק מהמרצים שלי הם פרופסורים ודוקטורים בעלי שם דבר בארץ ובעולם. האם צריך לברך על ראייתם ברכה מיוחדת? ואם כן מתי?
תשובה: בזמננו לא מברכים, כמו שעל תלמידי חכמים גדולים בזמננו לא מברכים, כי אנחנו לא יודעים בדיוק לאיזה רמת גדלות התכוונו ח, אם בכל זאת אתה מכיר אותו בתור חכם גדול מאוד, תברך בלי שם ומלכות "ברוך אתה שנתן מחוכמתו לבשר ודם".
שאלה: טבילת כלים: ו א. נכון הדבר שחציצה בבית הסתרים בכלים לא מעכב (למקצת פוסקים), אבל עליו להיות בתוך המים.כמו שמיעוט שאינו מקפיד אינו חציצה אבל אם נשארה אפילו שערה אחת מחוץ למים לא עלתה טבילה. האם זה נכון? ב. כמבואר בשו"ע ושאר פוסקים, דינו של הכלי נקבע ע"פ עיקרו. לכאורה, כאשר עיקרו של הכלי עשוי מחומר הטעון טבילה- הכלי כולו מחוייב. בדיוק כמו שידות הכלים (שאינן עומדות להקצץ) טעונות טבילה למרות שהן בפני עצמן ודאי אינן כלי סעודה. האם לפי זה גם כלים שמורכבים מפלסטיק ומתכת ביחד צריך להטביל בצורה מלאה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "טבילת כלים העשויים מפלסטיק ומתכת"
תשובה: שאלת כיצד יש להטביל כלים בעלי ידיות העשויות מחומר שאינו טעון טבילה, כגון פלסטיק. בתשובתי הקודמת לא ביארתי די. המשנה (מקוואות פ"י מ"ה) אומרת: "כל ידות הכלים שהם ארוכין ועתיד לקצוץ מטבילין עד מקום המדה", ומפרשים הר"ש והת"י שבית הסתרים בכלים אינו טעון ביאת מים כאשר עתיד לקצוץ את הידית, אולם אם אינו עתיד לקצוץ והידית אמורה להישאר בכלי, אפילו אם היא עשויה מחומר שאינו טעון טבילה מצד עצמו, כיוון שהיא מחוברת לכלי מתכת - הכלי כולו חייב בטבילה כולל החלק שאינו מקבל טומאה. האחרונים משווים דיני חציצה של כלי סעודה לדין כלים הטעונים טבילה מצד שקבלו טומאה, ראה דעת תורה (יו"ד סימן קב ס"ק צו, צז). לכן למעשה, כלי עם ידית שעתידה להישאר עליו - יש להטביל את כולו כי היא חלק מעיקר הכלי, ואם עתידים להורידה - יש להטביל עד מקום ההורדה, ואין בית הסתרים מעכב בו.
שאלה: הקראה לכהנים ע"י ילד: האם מותר לילד בן שמונה להקריא את ברכת הכהנים בחזרת הש"ץ בשחרית ובמוסף?
תשובה: אין ראוי לתת לקטן להקריא את ברכת הכהנים.  עפ"י פמ"ג קכח אשל אברהם לח
שאלה: כלי חלבי שבא במגע עם בשר: חתיכת עוף לא חמה נפלה לקערת מתכת חלבית מלוכלכת לא חמה. האם צריך להגעיל את הקערה או מספיק לשטוף?
תשובה: די לשטוף היטב עם סבון. הרב עודד מילר
שאלה: כלי פרווה שנפל לרוטב עוף: חלק ממעבד מזון פרווה נפל לתוך תבנית שהייתה בכיור. המעבד לא היה חם. בתבנית היה רוטב עוף ומים לא חמים. החלק עשוי מפלסטיק ומתכת. האם יש אפשרות להמשיך להשתמש במעבד המזון כפרווה? (לפעמים אני מרסקת בו דברים חמים מאוד)
תשובה: יש לתת את החלק בתוך מים עם הרבה סבון, ולשפשפו היטב. לאחר מכן ניתן להשתמש שוב במעבד כ"פרווה". הרב עודד מילר
שאלה: ברכה אחרונה לאחר אכילת רימון: כבוד הרב כאשר אני אוכלת גרגרי רימון לאט לאט, בערך חצי כוס גרגרים במשך חצי שעה או שעה, האם לברך את ברכת מעין שלוש בתום האכילה?
תשובה: יש בכך ספק, משום שאין זה נחשב כזית תוך זמן של אכילת פרס, אך מצד שני גרעין של רימון נחשב "בריה" ויש ספק אם על בריה מתחייבים אחרונה אף בפחות מכזית. לכן לכתחילה טוב לאכול ברצף כזית תוך כדי אכילת פרס (אפשר גם כזית מפרי אחר משבעת המינים) כדי לא להיכנס לספק.
שאלה: מעמד הר סיני לאומות: שאלתי היא האם אומות העולם שמעו את הדיבור בסיני או רק עם ישראל? ואם הם שמעו מדוע אנחנו היחידים שמעבירים את המסורות הזו ולא גם אומות העולם? אני שואל על סמך המדרשים הבאים : 1)רעם אל בקולו נפלאות מהו ירעם? אלא בשעה שנתן הקדוש ברוך הוא את התורה בסיני, הראה בקולו לישראל פלאי פלאים. כיצד? הקדוש ברוך הוא היה מדבר, והיה הקול יוצא ומחזיר בכל העולם, וישראל שומעים את הקול בא להם מן הדרום, והיו רצים לדרום לקבל את הקול משם וכן לכל ד רוחות, ואחר כך נהפך להם מן השמים והיו תולין עיניהם לשמים, והיה הקול נהפך להם מן הארץ שנאמר: מן השמים השמיעך את קולו לייסרך. ועל הארץ והיו ישראל אומרים זה לזה, והחכמה מאין תמצא? וכל העם רואים את הקולות, שהיה הקול נהפך לשבעה קולות, ומשבעה לשבעים לשון, כדי שישמעו אומות העולם, והייתה כל אומה ואומה שומעת קולו של הקדוש ברוך הוא, ונפשם יוצאה אבל ישראל לא היו ניזוקים. והוא שמשה אמר בסוף מ שנה: כי מי כל בשר אשר שמע קול אלוהים חיים מדבר מתוך האש, כאשר שמעת אתה ויחי אתה היית שומע וחיה. אבל אומות העולם שומעים ומתים. 2)אמר רבי יוחנן: היה הקול יוצא ונחלק לשבעים קולות, לשבעים לשון, כדי שישמעו כל האומות, וכל אומה ואומה שומעת קול בלשון האומה, ונפשותיהן יוצאות, אבל ישראל היו שומעין ולא היו ניזוקין. כיצד היה הקול יוצא? אמר רבי תנחומא: דו פרצופין היה יוצא והורג לעובדי כוכבים, שלא קבלוה ונותן חיים לישראל, שקבלו את התורה, הוא שמשה אמר להם: בסוף ארבעים שנה (דברים ה, כג): כי מי כל בשר אשר שמע קול אלהים חיים מדבר מתוך האש וגו, אתה היית שומע קולו וחיית, אבל עובדי כוכבים שומעים ומתים.
תשובה: לשואל מדברי ח הנפלאים שהבאת אכן עולה כי גם אומות העולם שמעו את דבר ה', אלא שאומות העולם אינן בנויות לכך, על כן מששמעו את הקול פרחה נשמתן. מובן שאלו שאינן בנויות לשמוע קול ה' אינן ראויות להיות אלו שמעבירים את התורה. נאמנה
שאלה: ארוחה שאינה מספקת את בעליה : ידוע שאסור לקחת אוכל ממישהו שהארוחה אינה מספקת לבעליה, אז מה קורה כשמישהי רוצה אוכל ממני וזה לא מספיק לי ואני לא יכולה לומר לא. מה אני אמורה לעשות?!
תשובה: לא לבקש מסעודה שאינה מספקת לבעליה נאמרה על המבקש. אינך חייבת לתת שאין עבורך מספיק.
שאלה: הליכה לפני המתפלל: בוקר טוב, ידוע הדבר כי יש איסור לעמוד בארבע אמותיו של המתפלל ואף לשבת באזור המתפלל שמונה עשרה. רציתי לדעת כיצד אפשר לשמור על דבר זה בעמידה בכותל למשל שיש עומס של אנשים וכולם עומדים צמוד אחד לשני. האם בכך אנו עוברים על ההלכה? או שיש בזה התר מסוים? ויישר כוח
תשובה: ב"ה שלו-ם וברכה הלכה זו נמצאת בשולחן ערוך(אורח חיים סימן ק"ב). האיסור קיים בישיבה או בהליכה לפני המתפלל ולא בעמידה. וכן מעיקר הדין אם אדם ישב תחילה ואחר כך בא אדם אחר והתפלל מאחוריו אין היושב צריך לקום אלא רק ממידת חסידות. לכן בכותל שמתפללים בעמידה אחד מאחורי השני אין איסור אלא שמתפלל קידמי צריך לחכות שהמתפלל אחורי יגמור את תפילתו כדי שהקדמי יכול לפסוע אחורנית. שתתקבלנה תפילותינו לרצון. הרב חגי בר גיורא
שאלה: כספי מעשר : האם מותר להחליף לרצועות עבודת יד מכספי מעשר או להחליף לבתים עבודת יד מכספי מעשר? האם יש מקום לחלק בין הדברים?
תשובה: כל מה שנוגע למצוות שאנו חייבים לא יכול להיות מכספי מעשר, אך אם המצוה כשרה ורוצים להוסיף הידור אפשר להשתמש בכספי מעשר. לכן אם הרצועות והבתים כשרים ותוכל לתרום אותם לנצרכים תוכל לקנות רצועות ובתים מהודרים מכספי מעשר.
שאלה: תפילה במזרח בית הכנסת: ידוע הוא, שמקום המזרח בבית הכנסת נועד לבחירי הרבנים. מצד שני, יש עניין לאלו המאריכים בתפילתם שלא לצער את הציבור ולהתפלל "ראשונים", צמוד למזרח, כדי לא לעקב את אלו שלפניהם. מה יעשה אדם במקרה זה? האם רשאי כל אחד להיות במזרח ולהאריך תפילתו, ובכך יהיה אולי שמץ של יוהרא שמתפלל הוא "יותר" מן הרבנים שלצידו? האם מותר לו "לחבוש" את כובע הרבנים ולהיות שם בכלל? מראש
תשובה: לא רק רבנים יושבים במזרח אלא גם זקנים
שאלה: תשמיש בחדר שיש בו מגילה: כשלמדתי את סימן ר"מ זכור לי שראיתי שם שאפילו חומש בודד אם הוא כתוב על קלף וכו אז צריך מחיצה עשרה טפחים, ונדמה לי שנאמר שם שה"ה לשאר כתבי הקודש, ולכן אני מקפיד שהמגילה לא תהיה בחדר שינה בכלל. עברו כבר שנים מאז שלמדתי אז אולי אני טועה, אבל כדאי לבדוק את הענין. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "מגילת אסתר מתחת למיטה"
תשובה: מגילה זה פחות חמור מספר תורה כי היא בתוך כלי, אז יש כלי בתוך כלי ולכן אם אין מקום אחר לשים אותה לא להחמיר בזה, אבל לכתחילה ודאי שזה לא מכובד. לכתחילה צריך שיהיה מחיצה עשרה טפחים או כלי בתוך כלי, אם אין מחיצה או כלי בתוך כלי זה בעיה.
שאלה: הנחת תפילין כסנדק: שליט"א בהמשך לתשובת הרב ראיתי ציטוט בספרים כי כתבו הפוסקים שלא להניח תפילין בשעת המילה, משום פגיעה באותו מילה, כמו במוסף ראש חודש ובחול המועד בשבתות ובחגים. מה דעת הרב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סנדק עם תפילין"
תשובה: נכון, הש"ך רסה,מג"א עוד יוסף חי (הבן איש חי) כתבו להניח תפילין שיש בזה סוד נשגב. והחיד"א דחה רעיון זה - שונה שבת ותפילין שניהם שניהם אות בו עצמו מה שאין כן המניח והנימול הם אנשים נפרדים. וכתב בילקוט יוסף - ו,ב אם נוהגים אין לערער על מנהגם. ולכן אם אבי הבן ביקש ראוי כך לנהוג בעת היותך סנדק.
שאלה: ברכת האורח בדרך: אם לקחתי לחם מבית חברי ואכלתי אותו בדרך ולא בבית חברי, האם צריך לברך ברכת האורח בברכת המזון?
תשובה: אם כל האוכל היה של חברך יש לברך אותו אך לא במילים "בעל הבית" אלא "בעל הסעודה".
שאלה: המיקום המדוייק של התפילין: הרב. רציתי לשאול מספר שאלות בנוגע להלכות תפילין: א. מיקום תפילין של ראש- אמנם לדעת ה"דברי חיים" אין צורך לדייק במיקום התפילין של ראש, אך לדעת הרבה אחרונים כן צריך, וכן מביאים ראייה שהגמרא אומרת ששתי פרשיות צריכות להיות בצד ימין, ושתיים בצד שמאל. לדעת אחרונים אלו- איך אפשר לדקדק שתפילין יהיו באמצע ממש (גם עם מראה איני יודע בדיוק)? ב. מיקום תפילין של יד- כשמטים את התפילין של יד כלפי הלב, עד איפה זה נקרא שזה עדיין על הקיבורת? לפעמים נראה לי שזה כבר לא על הקיבורת. עד איפה צריך להטות? ג. חציצה בתפילין- ראיתי שכתוב בהלכה שגם חציצה שאין אדם מקפיד חוצצת בתפילין. האם חציצה קטנה- כגון "שוונצים"- חתיכות בד קטנות מחולצה, או לכלוך קטן- חוצצים? לפי זה, האם צריך לשטוף את מקום התפילין (ולנגב) לפני ההנחה? אשמח לפירוט.
תשובה: א. גם אם זה לא בדיוק זה לא חשוב, אדם צריך לעשות מה שהוא יכול, דיני התורה לא נתנו למלאכי השרת. יש ביטוי במסכת בכורות דף יז, הגמרא דנה שם האם אדם יכול לצמצם במידה, כתוב "ועשית כלי אמתים וחצי אורכו", איך אתה יכול לומר שאפשר לצמצם, אולי אדם טעה? אלא אדם עושה מה שיש ביכולתו ומה שהוא עושה התורה סמכה על זה. אדם לא חייב להסתכל במראה בשביל לבדוק שזה באמצע, אני לא שמעתי שאדם יהיה חייב ללכת עם מראה בכיס, אלו דברים חדשים, אדם מכוון את התפילין עם הידיים שלו, אם הוא חושב שזה בין העיניים זה ר. לגבי המקום של תפילין של ראש, שהבית לא יבלוט ממקום שאמורות להיגמר השערות, כי גם אדם שיש לו קרחת מניח את התפילין במקום שראוי להיות שערות. ב. שכשאדם יוריד את היד, התפילין יהיו לכיוון הגוף ולא לכיוון קדימה של האדם. ג. לשטוף ודאי שלא צריך, מה שלא רואים זה לא בעיה. זה נכון שלא יהיה שם בד או תחבושת, אבל באופן כללי זה דבר לא מצוי שאדם יהיה לו דבק או זפת צמודים לגוף במקום הקיבורת. לגבי תפילין של ראש יש מחלוקת ראשונים בין הרא"ש לבין הרשב"א האם בתפילין של ראש פוסלת חציצה, זה מוזכר לגבי הסוגיא איפה כהן גדול היה שם את התפילין שלו, אנחנו פוסקים שאם יש לאדם תחבושת על הראש יניח תפילין על התחבושת בלי ברכה, אבל בתפילין של יד אם יש לו תחבושת זה בעיה של חציצה, אז הוא פטור כי הוא אנוס. לא צריך לחשוש שיש חציצה סתם ככה, אם יש משהו דבוק שרואים אותו תוריד אותו.
שאלה: דיני ברכות, טהרה במקלחת ו"לא ילבש": כבוד הרב, ברצוני להפנות אלייך מספר שאלות: 1. לאחר שאכלתי דבר הדורש להגיד עליו ברכה אחרונה (אם זה ברכת המזון, בורא נפשות או מעין השלוש) - כמה זמן אחרי שסיימתי לאכול (ממש מהביס האחרון) אני יכול לברך את הברכה? 2. לאחר שאני מבצע פעילות ספורטיבית (ריצה וכו ) אני אוכל מיד סעודה שכוללת בתוכה לחם. את הפעילות הספורטיבית אני מבצע עם בגדים קצרים (קצרים יותר מקו הברך וקו המרפק). האם אני יכול לברך את ברכת המזון עם בגדים אלו? האם זה ר לבצע עם בגדים כאלו כל ברכה שהיא (אשר יצר, שהכל נהיה בדברו וכו )? האם זה בכלל ר לברך ברכות כשאתה מזיע מאוד ומלוכלך מהזיעה לאחר הפעילות הספורטיבית? 3. למיטב הבנתי, קיימת אפשרות לבצע סוג של טבילה במקלחת בבית במקום במקווה עצמו. שאלתי היא האם זה נכון, ואם כן כיצד הדבר מתבצע? בכמה ליטרים של מים עלי להתקלח וכמה זמן בערך עליי להתרחץ כשזרם המים עליי? 4. האם זה ר לקצץ שיער במקומות שונים בגוף (בית שחי, חזה ובטן)? אשמח לתשובתך המהירה,
תשובה: לשואל, 1. אם אכלת כמות של ארוחה מלאה ומשביעה - יש לברך אפילו אם חלפו מספר שעות, עד שאתה כבר מרגיש רעב לארוחה הבאה. אם אכלת כמות קטנה - יש לברך עד שיעברו 72 דקות (האומדן המקובל ל"מהלך ארבעה מיל") מסיום אכילתך (שולחן ערוך אורח חיים סימן קפד ס"ה ומשנה ברורה ס"ק כ). 2. מותר לברך את כל הברכות עם בגדים קצרים וכשאתה מזיע, פרט לתפילת העמידה שבה נדרשת הופעה מכובדת כעומד לפני המלך (שולחן ערוך סי' עד סעיף ו). הידיים צריכות להיות נקיות בכל מקרה, ואם הן מלוכלכות מזיעה צריך לרחוץ אותן לפני כל ברכה (שער הציון סי' קפא ס"ק לב ומשנה ברורה סי' רכז ס"ק יב). 3. מקלחת איננה תחליף לטבילה של חובה בשום אופן, לא בזרם מים שזורם עליך ולא בכניסת הגוף לתוך המים. במקרה מסוים הקלו בזה: עזרא הסופר קבע שבעל קרי (מי שיצא זרע מגופו, ואין זה משנה באלו נסיבות) לא יברך ולא ילמד תורה עד שיטבול, ולעניין זה הקלו ח שניתן להסתפק בשפיכת תשעה קבין של מים, שהם כ- 12 ליטר, על הראש ורוב הגוף, ובתנאי שזה יהיה ברציפות. בזרם בינוני במקלחת זה בערך דקה ורבע. בגמרא נאמר שתקנה זו בטלה, ולכן מן הדין אין צורך לטבול במקווה או להתקלח כאמור, אבל יש שמקפידים על טבילה זו, והם יכולים להמיר אותה במקלחת כנ"ל. 4. על פי איסור "לא ילבש גבר שמלת אשה" אסור לגבר להסיר לגמרי את שיער בית השחי ואת השיער באזור הערווה, מאחר שזהו דבר שדרך נשים לעשותו ואינו מקובל אצל גברים, אלא אם כן יש בדבר צורך רפואי. מותר לקצר את השערות הללו במספריים שמשאירות שערות ניכרות. בשאר חלקי הגוף מלבד אלו, מותר לקצץ לגמרי אבל לא בתער אלא ב"מספריים כעין תער", קיצוץ במספריים בדומה לתער, כגון מכונת גילוח (שולחן ערוך יורה דעה סימן קפב סעיפים א, ד, והרחבה בספר 'קדושת ישראל' לרב איתמר מחפוד, פרק ו).