LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: סלט ירקות במשרד חילוני: התחלתי השנה לעבוד במשרד חילוני. במשרד הנהגנו כל יום לחתוך סלט ירקות לצהריים מירקות שהביאו העובדות. כולן מאוד הולכות לקראתי כדתיה, ומשתמשות רק בכלים שאני הבאתי מהבית. ביקשתי מהן להביא ירקות רק מסופרים מוכרים ולא מהשוק בגלל העניין של המעשרות. האם אכן ניתן לסמוך באופן גורף על הסופרים הגדולים והרשתות כדוגמת שופרסל? (לא נעים לי לבקש שכל פעם יבדקו את ההכשר) עד היום נהגתי להפריש מעט ללא ברכה מסופרים שלא הכרתי. מה עושים כשמדובר בפירות (לימון או אבוקדו), ואיך יהיה עלי לנהוג בשנת השמיטה, וכן האם יש לי בעיה לאכול ירקות שקולפו במקלף שלא הוטבל?
תשובה: בד"כ הסופרים והרשתות הגדולות יש בהם הפרשת תרו"מ מסודרת. אולם כשיש סופרים קטנים לא מוכרים עדיף להפריש בלא ברכה, דבר שיכול להעשות בצנעה בלא פרסום, וכמות מועטת. ההפרשה ברשתות הגדולות היא על הכל כולל פירות וירקות. בשנת השמיטה השאלה היא כיצד את נוהגת, ברשתות הגדולות ברובן הירקות יהיו של היתר מכירה. ומי שסומך על כך יכול להמשיך לקנות כרגיל. ירקות שקולפו במקלף שלא הוטבל אפשר לאכלם ללא ספק. אולם צריך לטבול את המקלף. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: צירוף חילוני לזימון: אם מתארח אצלנו אדם שאינו שומר מצוות בשבת, האם אפשר לצרפו לזימון?
תשובה: אכתוב לך סיכום שכתבתי בעת לימודי בזה. אמרו חכמים שעם הארץ אינו מצטרף לזימון. ועיין ברכות מז, ב, דעות רבות איזהו עם הארץ שאינו מצטרף למניין. ודעת אחרים, וכך משמע להלכה, שאפילו אם לא למד ושימש תלמידי חכמים כראוי, כבר נחשב לעניין זה עם הארץ שאינם מצטרף לזימון (ברכות מז, ב). והכוונה שאין לבני תורה לצרף עם הארץ עמהם לזימון, ואם אין להם שם שלושה בני תורה, לא יצרפו עם הארץ עמהם. אמנם עמי הארץ עצמם מחויבים בזימון (באו"ה קצט, ג 'מזמנים'). ויש לציין שדין זה שונה מדין מניין, כי למניין גם מי שעובר עבירות מצטרף, שישראל אפילו שחטא ישראל הוא, ואם הם מצטרפים לדבר שבקדושה השכינה שורה עמהם. אבל לעניין סעודה, אין ראוי לבני תורה אכול יחד עם אדם שאינו בן תורה, ואם אכלו, ראוי להביע הסתייגות מהצטרפות עמו, ועל כן אין מצרפים אותו לזימון (באו"ה קצט, ג, 'עם הארץ'). אולם למעשה נפסק בשו"ע קצט, ג, שבזמן הזה מצרפים אותם, מפני שאם בני התורה יסתייגו מהם, יפרשו עמי הארץ ויקימו במה לעצמם שלא על פי הדרכת התורה (עפ"י ר' יוסי בחגיגה כב, א, כמובא בתוס' שם ובברכות מז, ב, 'אמר'). אלא שכתבו כמה אחרונים (שלטי גיבורים, מ"א קצט, א) שאין לצרף לזימון מי שעובר עבירות בפרהסיא, ונימק המ"א, מפני שאין חשש שעבריינים אלו יפרשו לעשות במה לעצמם. ובבאו"ה שם הסכים לדבריו, אלא שנשאר בצ"ע לעניין צירוף לזימון עשרה, שאולי בזה דינם כדין צירוף למניין, שגם עבריינים מצטרפים. ובשו"ת בצל החכמה ה, פ, כתב שכבר נמצא בידינו תוס' ר' יהודה החסיד ותוס' הרא"ש, שכתבו במפורש שאין מצטרפים גם לעשרה. (ומסתבר שמה שהסתפק בבאו"ה הוא לשאר עבריינים אבל לגבי מחללי שבת בפרהסיא הלא כתב במ"ב עפ"י פמ"ג שמחמירים, ועיין בפניני הלכה תפילה ב, ח, שלמעשה מקילים במי שאינו עובר להכעיס). ולמעשה, נחלקו פוסקי זמנינו אם מצרפים חילוני לזימון, בשערי הברכה ה, יז, הביא בשם כמה אחרונים, שהעובר בפרהסיא עבירות שכולם יודעים שהן עבירות, כגון אכילת נבילות וטרפות וחילול שבת, אינו מצטרף לזימון. ושכ"כ בצל החכמה ה, עח. ובשו"ת באר משה ה, צד, כתב שיש לדלג אתה שם כשהזימון הוא בצירוף אנשים כאלה. לעומת זאת, הגרש"ז אוירבאך כתב שחילוני שהוא בגדר "תינוק שנשבה" מותר לצרפו לזימון, אך אין ראוי לכבדו לזמן. וכך דעת הגרח"פ שיינברג (הובא בוזאת הברכה ע' 132). גם בפס"ת קצט, ב, כתב שזו דעת פוסקי זמנינו, שכ"כ גם בקניין תורה א, נ, ורק מי שהוא רשע להכעיס אינו מצטרף, אבל מי שנתגדל בלא חינוך "תינוק שנשבה", כל שהאמונה הבסיסית קבועה בליבו ואינו מחלל שבת בפרהסיא להכעיס, מצטרף לשלושה ועשרה. ועוד הוסיף בפס"ת, שאם החילוני אינו יודע לענות, אם הוא אחד משלושה מצטרף בזה שהוא מקשיב (עפ"י שו"ע ר, א, מ"ב ג) ונלענ"ד שיש להקל בזה לא רק מצד "תינוקות שנשבו", אלא, על פי סברת ר' יוסי המובאת בחגיגה כב, א, שעל פיה פסקו תוס' ושו"ע שמצרפים מי שלא שימש ת"ח, מפני שחוששים שאם נסתייג מהם, יקימו במה לעצמם. הרי שגם בשאר חילונים אפשר לחשוש לכך שיקימו במה לעצמם - אם בסגנון של רפורמים או בסגנון של יהודים שאינם שומרי מצוות ומתעקשים שהם היהודים הראויים. לסיכום: כל חילוני שרואה ערך בהצטרפות לזימון, אפילו אם הוא עובר עבירות בפרהסיא, וגם אם גדל בחינוך דתי ועזב, מצטרף לזימון.
שאלה: תמונה הקובעת זמן השתילה: יש לי שני עצי הדר לימון ותפוז זמן השתילה אינו ידוע במדויק. לפי תמונות עם תאריך: הלימון נשתל לפני יא בניסן התשס ד, והתפוז נשתל לפני ו בניסן התשס ג. 1. איך אני צריך לספור עבור כל עץ, (הלכה למעשה מתי אני יכול לאכול מהפירות) 2. האם יש דין של נטע רבעי על הפירות, ומתי, ומה צריך לעשות עם פירות אלו?
תשובה: הלימון וכל הפירות שחנטו מטו בשבט תשסז הם נטע רבעי, ושנה לאחר מכן חייבים בתרו"מ. התפוז כל שחנט מטו בשבט תשסו היה נט"ר, ושנה לאחר מכן חייב בתרו"מ כרגיל. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: משחת שיניים "גם וגם" בשבת: האם מותר לאשכנזי לצחצח שיניים בשבת במשחת "גם וגם", המיוחד במשחה זו הוא שניתן להשתמש בה גם כמי פה, אך היא אינה נוזלית כמו מים, מה הגדר המדויק שיודעים האם יש בכך חשש ממחק או לא?
תשובה: הכלל הוא, שאם היו שמים את זה בצלחת וזה היה מתפשט יש לזה גדר נוזלי, ואם זה היה עומד על מקומו יש לזה גדר של משחה ואסור להשתמש בזה לכתחילה בשבת.
שאלה: בקשת סליחה מתלמיד: כאשר אני מחנך ילד בגיל חינוך (ולאו דווקא), במידה וצעקתי עליו ופגעתי וזלזלתי בו מול חבריו, האם אני מחויב לבקש ממנו סליחה כמו כל אדם מבוגר שהייתי פוגע בו?
תשובה: אם זה למטרה חינוכית, לא צריך. אם אתה מרגיש שטעית במעשיך, וזה לא היה ראוי, זה לא למטרה חינוכית, ויש צורך לבקש ממנו סליחה.
שאלה: השכמה לסליחות על חשבון לימוד תורה : אני אדם נשוי שעובד, ולצערי מצליח ללמוד רק שעה ביום. האם עדיף שאבטל באופן קבוע את קביעות הלימוד ע"מ לקום לסליחות, או שעדיף לקום רק לחלק מהימים (ובאופן כזה אולי אצליח גם ללמוד באותו יום על חשבון פחות שינה וכדומה)?
תשובה: תקום פעמים בשבוע לסליחות ובשאר הימים תמשיך ללמוד. אלא אם אתה מרגיש שהסליחות מחזקות אותך בעבודת ד' במיוחד תלך לכל הסליחות.
שאלה: הכניסה השניה חייבת במזוזה?: לחדרי יש שתי כניסות, האחת ראשית (מחוץ הבית) ובה מזוזה, והשניה חדשה (מתוך הבית) ובה אין מזוזה. לכניסה השניה (שלה אין מזוזה, כאמור) מוביל גרם מדרגות מתוך הבית ובראשיתו דלת עם מזוזה. האם הכניסה השניה שלי חייבת מזוזה, אם כן מאיזה צד ומהי הברכה?
תשובה: הכניסה מחדר המדריגות חייבת במזוזה, מצד ימין לנכנס מהמדריגות לחדר. חדר עם 2 דלתות חייב ב-2 מזוזות, למרות שדלת אחת יותר עיקרית.
שאלה: השחתת עצי מאכל לשם פרגולה: ברצוננו לבנות פרגולה בחצר שתשמש גם כסוכה לחג אך בעיקר לשולחן וכסאות לחצר. כדי לפנות מקום צריך לכרות עץ תפוזים זקן שמניב מעט פירות (עץ שהיה עוד כפרדס כשרעננה היתה מושבה). האם מותר לחתוך את גזע העץ?
תשובה: אין לעקור עצים משום הרווחה בלבד, אלא א"כ אתם מעבירים את העץ למקום אחר שבו ימשיך את חייו. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: התרת ציצית ונוטף : שמתי לב שבאחת מארבעת הציציות בטלית גדול שלי מניין הכריכות הוא לא 7-8-11-13 אלא אם אני לא טועה 8-9-12-13. האם אפשר להתיר ולקשור מחדש, או שמותר להתיר ציצית רק על דברים שיותר מעכבים? מה הפירוש לכך שהציציות תהיה נוטפות, אחרי שאני מקפל את הטלית על הכתפיים, שהציציות לא ירדו ישר למטה אלא הצידה?
תשובה: ודאי שאתה יכול לתקן, במספרים האלה יש רמזים מסויימים. ציציות "נוטפות" פירושן, ששמים את הקשר הראשון קצת מהודק לבגד. שאם יהיה גדול הציציות יהיו רפויות וישתלשלו מייד למטה. והם צריכות להשתלשל לצד הטלית, וממילא זה נוטף על הפינה.
שאלה: כשרות לא מהודרת באירוח: אני שומרת על כשרות מהודרת (של הרבנות), עוף בשר חלב, כיצד עלי לנהוג כאשר מזמינים אותי להתארח אצל משפחה שאיני יודעת אם שומרת על כשרות מהודרת (כלומר- יכול להיות שמסתפקים בכשרות רגילה)?
תשובה: קבלי על עצמך לשמור על נורמות גבוהות בבית ובכל מקום שאפשר, אך לא כשאת מתארחת.
שאלה: שינה בסוכה לאח ואחות: האם מותר לאחים בוגרים לישון לבד בסוכה כשיש שולחן ספסל כסאות מפרידים בניהם והם גם נמצאים רחוק יחסית ואין בניהם בכלל קשר עין?
תשובה: כן, לאח ואחות מותר לישון באקראי באותו חדר.
שאלה: ביטחון עצמי לאחר חטא: כשאדם חטא או בירידה רוחנית הוא חושב שהשם לא איתו ולא יעזור לו, ובכך יורד לו הביטחון העצמי. מה הדרך שבה האדם צריך לחשוב ומה הכלים שנעזר בהם שלא ירד לנו הביטחון העצמי? רב שבירך אדם מסוים והאדם הזה חטא או ירד ממדרגתו הברכות עדיין פועלות עליו או שבגלל החטא הם לא מתקימות?
תשובה: יש שיטות בין הראשונים שבאמת סוברות שמידת הביטחון תלויה במידת צדקותו של האדם. כך נראה מדברי הרמב"ם בסוף ספר מורה נבוכים. וכך נראה בגמ' שהגמ' מקשרת את המצב של הפחד למצב של החטאים. ומסמיכה זאת על הפסוק "פחדו בציון חטאים". אולם מאידך מצאנו בדברי אחרונים ובעיקר הדברים הורחבו בדברי בעל הלשם, המבארים שדווקא המצב של הפחד הוא הפחת להתחזק במידת הביטחון. מידת הביטחון מיוחדת בכך שאם אדם מתגבר על כל החולשות ומאמין ובוטח בה' לא משום זכויותיו אלא משום שרוצה להטיב לעולם ולקדש שם שמים אזי גם אם יש לו חטאים הקב"ה אינו מסתכל בהם והוא זוכה לישועה. לסיכום הייתי אומר שמבחינתנו הדבר העיקרי הוא הכוונה והרצון. אם אנו רוצים דבר מסויים וכונתינו היא לשם שמים. אנו לא חושבים על הטובה שנגרמת לנו אלא על כך שנזכה על ידי כוחות חיים שהקב"ה יתן לנו להוסיף עוד קדושה ושכינה בעולם אזי מידת הביטחון תפעל. אולם אם לא מצליחים לטהר את מחשבותינו וכל מה שאנו מוטרדים זה רק ממצבינו האישי אזי מידת הביטחון פועלת פחות. הדרך להוושע היא כשאדם מבטל את מחשבותיו האישיות ומתרכז בהתמסרות לעשיית רצון ה'. אם אדם רוצה לזכות לזיווג מסויים יחשוב שכל זאת עושה משום שהוא מאמין שכך יוכל לבנות בית קדוש וטהור - יזכה שיהיה לו סיעתא דשמיא. במקום שאדם לא נענה על בקשתו, צריך לשאול תלמיד חכם האם להמשיך ולהתפלל שהרי במקומות רבים מצאנו שהקב"ה עונה לנו לא לאחר תפילה אחת אלא לאחר תפילות רבות והקב"ה חפץ שנמשיך לבקש לפניו ואז יענה לנו. לפעמים אדם צריך להניח לבקשה מסוימת ולומר זהו רצון ה' וכל דעביד רחמנא לטב עביד. כך מצאנו אפילו על משה רבינו שבשלב מסויים הניח לקב"ה ולא ביקש לעבור אל א"י. הדרכה בענינים אלו צריכה להיות או מכוח תובנה פנימית או מתוך הדרכה של תורה וצדיקים.
שאלה: ת על הסעה ללימודים: אנחנו כמה משפחות שנזקקות להסיע את ילדיהם למקום הלימודים. לחלק מהמשפחות יש יותר מילד אחד, האם הת להסעה מתחלק לפי מספר המשפחות או לפי מספר הילדים, האם הדין שונה כאשר ההסעה מתבצעת בפועל ע"י ההורים ולא ע"י חברת הסעה חיצונית?
תשובה: בעניין שאלתך אודות גובה ההשתתפות בהסעת הילדים, נראה שלפי הסדר ההלכתי הפשוט על כל אחד לשלם לפי מספר הילדים שיש לו. הסברא בזה היא שהצורך להסעה הוא צורך הנובע מן הילדים, ובודאי שלאחד שיש יותר ילדים צורכו בהסעה גדל. ומסתבר שגם אם ההסעה היא בתורנות בין ההורים, יחוייב האב שיש לו יותר ילדים להסיעם מספר פעמים גדול יותר. מקור לדבר ניתן למצוא בדברי הגמ' (ב"ק קטז:) ביחס לשיירה שנזקקה לשכור מורה דרך עקב כך שאבדו את דרכם במדבר, כאשר מתבאר מן הגמ' שחלוקת הת למורה הדרך תהיה על פי מספר הנפשות שכל אחד מחזיק ועל פי כמות הממון היחסי שיש לכל אחד. הטעם לחלוקה זו היא משום שיש עליהם סכנת שודדים העשויים להרגם ולגזול את ממונם. אם כן נמצינו למדים, שבכל ת עבור צורך משותף שהשתמשו בו מספר אנשים, תהיה החלוקה על פי נשואי הצורך, דהיינו כמה רווח יחסי יש לכל אחד מן המשתתפים. (וכך כתב שם בספר ים של שלמה.) שאלתך הוצגה בפני תלמידי חכמים מובהקים, והוסכם ביניהם שפשטות ההלכה היא כפי שכתבנו לעייל, אומנם היתה דעה שסברה שבנידון זה של הסעת הילדים הקשר בין כמות הילדים להסעה הוא מקרי לחלוטין, ולכן החלוקה תיהיה בשווה. ובכל אופן גם לדעה זו, אם בגלל ריבוי הילדים של אותו האחד נדרשו לשכור הסעה גדולה יותר,בוודאי שיחולק הת לפי כמות הילדים שיש לכל אחד. כמובן שכל הנאמר הוא כל עוד לא סוכם אחרת, אך אם כבר סוכם העניין בתחילת העיסקה באופן שונה הרי שיש חובה לעמוד בסיכום הראשון. הרב חננאל פאטשינו.
שאלה: מייבש כלים לחלב ובשר: האם מותר להשתמש במייבש כלים אחד עבור כלים חלביים, וכלים בשריים, והאם יש צורך להפריד שלא יהיו כלים בשריים חלביים בו זמנית על המייבש?
תשובה: לכתחילה צריך להתרגל לעשות בזה אחר זה. זה לא שאם עושה אותם יחד זה אוסר, כיון שבסה"כ מדובר על כלים נקיים הדורשים ייבוש. אך לכתחילה לא ראוי לשים אותם בו זמנית.
שאלה: גידול זקן ע"פ תלמוד ירושלמי: נראה לכאורה לפי התלמוד הירושלמי שגידול זקן אינו טבעי, אשמח להסבר. "אי זו אומה כאומה הזאת! בנוהג שבעולם, אדם יודע שיש לו דין, לובש שחורים ומתעטף שחורים ומגדל זקנו, שאינו יודע היאך דינו יוצא. אבל ישראל אינן כן, אלא לובשים לבנים ומתעטפין לבנים ומגלחים זקנם ואוכלין ושותין ושמחים בראש השנה, יודעין שהקב"ה עושה להן ניסים" (ירוש ר"ה פ"א ה"ג)?
תשובה: במקומות רבים בח רואים כי גילוח הזקן פירושו סידורו באופן יפה ומכובד. גם בירושלמי הזה רואים זאת - אדם שבטוח בדינו אינו חושש ולכן מרשה לעצמו לבוא בהופעה מכובדת לבית הדין, (ואין הכוונה גילוח מוחלט של הזקן דבר שלא היה כמעט מקובל בתקופת ח ). כתיבה וחתימה טובה הרב שמואל הולשטיין
שאלה: עדיפות לאתרוג תימני?: שמעתי שהרב פסק שרק אתרוגים תימניים הם בחזקת לא מורכבים. האם זה פסיקת הרב, ואם כן האם יש עדיפות לבחור אשכנזי ספרדי להדר אחרי אתרוג תימני?
תשובה: יש המון אתרוגים שהם בחזקת בלתי מורכבים. אתרוגים תימנים הם וודאי לא מורכבים. יהודי תימן הביאו גרעינים מתימן ושתלו אותם, כשאצלם לא היתה הרכבה. זה גם ניכר בפנים, כשחותכים את האתרוג המבנה שלו כמו תפוח. עד חדרי הגרעינים הכל יבש כמעט לגמרי, ואפשר לאכול אותו אם הוא בשל (כמו תפוח). כמו כן, כל הסימנים המוזכרים בהלכה קיימים בו. אני באופן אישי לוקח כבר שנים אתרוג תימני, אך אינני יכול לומר על האחרים שאינם טובים, אך אתרוג תימני הוא ודאי בלתי מורכב (אלא אם כן, יש בעלי אתרוגים תימנים שאינם נאמנים. אך אם הוא נאמן, וקיבל את הגרענים מסבו שהביא אותם מתימן, זה ודאי לא מורכב).
שאלה: התנהלות עם כספים בשמיטה: כספק פרטי, רופא שיניים, כיצד ניתן לעקוף קבלת ת עם קדושת שביעית, האם ת בשיק או כרטיס אשראי פוטר את הבעיה, והאם גם אני כקנין צריך לשלם כך?
תשובה: א. ברור שכל אדם המקבל צ'ק או ויזה אין בכך קדושת שביעית, ולכן החושש מדמי שביעית עדיף שיקבל באמצעים שאינם כסף ממש. ב. רוב הכסף בארץ אי"ה לא יהיה בקדושת שביעית, למרות שעדיין אין הדבר ברור. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי
שאלה: מעקה לחלונות נמוכים: ברשותי דירה בקומה שלישית את הדירה אני משכיר ואין בדירה ילדים מתחת לגיל 18. החלונות בגובה מינימלי של מטר ועשרה ס"מ מהריצפה. חלק מהחלונות הם קטנים ויש בהם חלון זכוכית הזזה ולכן רוחב החלון הוא מכסימום 35 ס"מ כך שקשה להשתחל בהם וליפול. האם יש עלי חובה לעשות מעקה, האם בכל החלונות או רק בחלונות הגדולים והרחבים?
תשובה: חיוב מעקה מצד הדין הוא בגובה של 10 טפחים, ומטר ועשרה זה הרבה יותר מזה. גם אם עושים מעקה של 10 טפחים האדם יכול לקפוץ, אלא שהחיוב הוא שלא יוכל האדם מבלי משים ליפול. ולכן במקרה שלך, אינך חייב.
שאלה: סדר פנימי וחיצוני: אני סובלת מבעיה קשה של סדר אמרו לי שזה התיקון שלי. האם זה נכון, ואיך מגיעים למצב של סדר פנימי שמוביל לסדר חיצוני, ממה זה נובע, גם בפנימיות שלי אני מאוד מבולבלת מה עושים כדי לשפר?
תשובה: סדר זו אחת מן המידות הטובות. אולם קשה לומר לך בצורה פסקנית שזה התיקון שלך. יש עוד מידות רבות שעליהם צריכים לעבוד. לפעמים אדם מתרכז במידה אחת שהיא המידה שמעכבת את התפתחותו. יתכן שאצלך זה הסדר. אולם צריך להיזהר מאד שלא להיות פסקני בכך. במיוחד שנראה ממה שכתבת ש"אמרו לך". ענין מעין זה לא צריך להיות מכוח מה שאמרו לך אלא מכוח תובנה פנימית שלך. אם את מרגישה שזו הנקודה עתה אזי יש מקום להתמקד במידה זו. גם כך אין זה אומר שזו עבודת החיים שלך. יתכן שזה מה שאת צריכה לעשות עתה אולם. אולם בעוד שנה העבודה שלך תהיה מידה אחרת. מידת הסדר היא מידה שמופיעה בלבושים שונים בעולם הזה. את צריכה לבחור את המידה בענין זה כפי מה שמתאים לך. לא הייתי ממליץ להיפך משועבד לענין הסדר. בכל אופן כעצה גם אם עובדים על מידה זו, לא לעשות זאת בצורה לא מסודרת. העבודה צריכה להתחיל מנושא מסויים שבו את מתמקדת ואותו את בודקת מידי פעם. תבחרי נושא מסויים שבו את מתקדמת ואת השאר בנתיים תניחי. עוד הייתי מייעץ שהעבודה לא תהיה רק על הסדר החיצוני אלא על סדר פנימי. הסדר הפנימי קשור בעיקר לכך שלפני שאת מתחילה את היום את מגדירה לעצמך את המשימה שאת רוצה לעשות. לחילופין הסדר הפנימי קשור ליכולת שלך לסכם דברים שעברת במשך היום. כל יום תקחי בערב כרבע שעה שבה את חוזרת לעצמך על דבר מסויים שעבר עליך במשך היום. לפעמים אי הסדר נובע מכך שאנו מוצפים בחוויות שאנו לא מספיקים לעכל את מה שעובר עלינו. לכן צריך זמנים לשים רווח בין פרשה לפרשה. הזמן שלפני עשיית הדבר והזמן שלאחר עשיית דבר חשובים יותר מאשר הזמן של העשייה עצמה. ובהצלחה.
שאלה: הדלקת נר לעילוי נשמה: בנוגע להדלקת נר לעילוי נשמת נפטר. האם גם אחד האחים של הנפטר יכול להדליק נר לעילוי נשמתו, והאם מדליקים רק לפני כניסת השבת נר לעילוי נשמה או רצוי בכל יום (בנוסף למנורה שדולקת שנה בקיר)?
תשובה: גם אח או קרוב אחר יכול להדליק נר או לתת צדקה וללמוד לעלוי נשמה. מובן שלבנים יש בדבר חובה ולא רק זכות. בשנה הראשונה אפשר להדליק נר מדי ערב שבת ואין צורך מדי יום אם יש כבר נר חשמלי.
שאלה: גרביונים או גרביים?: האם מבחינה הלכתית (בהתאם לפסיקה הספרדית) יש העדפה צניעותית בלבישת גרביונים על פני גרבים, והאם יש משמעות לאורך, בהתחשב בעובדה שאני הולכת בכל אופן עם חצאיות ארוכות ונעלים סגורות?
תשובה: אינני חושב שיש בעיה. נשים שמקפידות צריכות ללכת עם גרביים שאינם בצבע העור, אחרת זה מטעה את האנשים. (אין הבדל בין אשכנזים לספרדים).
שאלה: קריאת השמות בכתובה: הייתי בחתונה שבה החתן נקרא בכתובה בשם משפחה אחר ממה שהוא נקרא תמיד בפי כל, אבל מאוד דומה, מפני שהוא גורס שזה שם משפחתו האמיתי על סמך שמועה ששמע, אבל כל משפחתו למעשה אינה נקראת כך. האם יש בעיה עם כך?
תשובה: אחר בירור עם דיין מכהן, התשובה באופן כללי היא שכדאי לגשת לדיין המתעסק בעניינים אלו ולברר הפרטים, שיתכן שצריך ראוי לתקן את המצב. ובאופן כללי בכתובה (שהיא שטר חוב), כאשר יש טעות ממשית בשם המשפחה (אם כתבו אותו) הדבר יגרום לבעיה בגבייה בגלל בעיה בזהות המתחייב. ואמנם, אם ניכר ששם המשפחה הוא אותו שם, ואין השינוי באופן שהופך להיות שם משפחה אחר המצוי (או קרוב מאוד למצוי), אין בעיה בזה. כמו כן, אדם יכול לשנות את שם משפחתו (ואף את שמו), והיום מקובל לעשות זאת, ובדרך כלל נעשה הדבר גם בתעודת הזהות. ואם אכן שינה האדם את שמו והדבר ידוע, אע"פ שאנשים אחרים ממשיכים לקרוא לו בשם הקודם, שמו החדש הוא שמו. ובזה איתא שצריך שיוחזק שמו בעיר שלושים יום. עכ"פ למעשה צריך לגשת עם הפרטים לדיין המתעסק בעניינים אלו כנ"ל. שנה טובה וגמר חתימה טובה הרב אחיה ליפשיץ
שאלה: טיול בזמן עשרת ימי תשובה: האם מותר לטייל בארץ בזמן עשרת ימי תשובה?
תשובה: כן.
שאלה: מזוזה על דלת חירום: בבית הכנסת שלנו שנבנה זה עתה, ישנן שתי דלתות חירום המשמשות ליצאה בלבד בעת חירום. האם יש לקבוע מזוזה על משקופן, ואם כן באיזה צד, לימין היוצא מבית הכנסת אל מגרש החניה (עיקר שימושו) או כרגיל מימין לנכנס מבחוץ (אל תוך בית הכנסת)? אציין כי דלתות אלה נעולות וניתן לפותחן רק מתוך ביהכנ"ס בשעת חרום.
תשובה: מסברה נראה שדלתות אלו פטורות ממזוזה כיון שאינם עשויות לשימוש חיים שוטפים, אלא רק ליציאה. על פי זה, גם דלת שאינה לחירום ומשמשת רק ליציאה דינה כך.
שאלה: קריאת תהילים על המיטה: האם מותר לומר תהלים על המיטה בישיבה והם בשכיבה מותר, וכן האם אשה נשואה צריכה לכסות את ראשה בזמן קריאת התהילים?
תשובה: אפשר לומר תהילים בכל תנוחה, שרק בתפילת שמונה עשרה אדם צריך להימצא במצב של עמידה. מדין כבוד הספר, אין להניחו באותו מישור ולהשכיבו על המיטה. אישה מכסה ראש בגלל צניעות ביחס לאחרים, אבל לעצמה (או אם חברתה עימה), מותר להתפלל ולברך ללא כיסוי ראש.
שאלה: מסננת פרווה שהפכה לבשרי?: במסננת מתכת המיועדת לסינון מרק ירקות, סננו בטעות מרק עוף. האם מרק ירקות שיסננו בה בעתיד יהיה בשרי, האם יהיה אפשר לסנן לתוך כלי חלבי?
תשובה: אם השאלה היא לעניין להיות "בשריים" אחרי אכילת המרק ירקות, אזי התשובה היא שלא הופכים לבשריים - אחרי אכילת המרק המסונן יהיה מותר לאכול חלב. אולם לעניין לאכול את המרק ממש עם חלב: לכתחילה אין לשפוך את המרק לתוך המסננת כדי לאוכלה עם חלב, אולם אם שפכת ואז החלטת לאכול את המרק ממש עם חלב (אם ישנה מציאות כזו) מותר. לשפוך את החלב לתוך כלי חלבי - מותר. הרב שמואל הולשטיין
שאלה: היתר דאודורנט ביום כיפור: האם ניתן להתיר, משום כבוד הבריות, להתיז דאודורנט ספריי ביום כיפור? יש לציין שביום זה ישנם לא מעטים שבאים לבית הכנסת בחולצה ארוכה, חליפה או קיטל, דבר המגביר את הזיעה.
תשובה: מותר, זה לא מוגדר "סיכה", סיכה זה שמן, וכאן מדובר בריח שמנטרל ריחות לא נעימים.
שאלה: להקל בלחיצת יד לאחר החופה: האם מותר לחתן ממשפחה של חוזרים בתשובה, שבני משפחתו (הדודות ובנות הדודים) אינם דתיים - להתחבק וללחוץ יד כשהם באים לברכו לאחר החופה? אם לא - זה עלול לפגוע בהם מאוד.
תשובה: לתת יד זה פחות בעיה, אך מלהתחבק ולהתנשק יש להימנע. תגיד להם את זה בנימוס ובתקיפות.
שאלה: קשר בין בחורה דתית לחילוני: אני בחורה דתית, רווקה, בת 26. מזה מספר שנים אני מנסה למצוא את הזיווג הראוי אך לא נמצא האחד שראיתי עצמי בונה עימו בית. לאחרונה התפתח קשר ביני לבין בחור במקום עבודתי (שניינו אחים בבית חולים), ואני חושבת עליו בכיוון של נישואים. כעת, שתי בעיות עיקריות עומדות בפניי: הבחור אינו דתי, אך יש לו ידע ורצון להתקרב לדת (מניח תפילין, שומר כשרות וכדומה), אולם אני מפחדת שלא בלב שלם אלא שעל מנת לרצות אותי. יתר מידותיו מעולות: אוהב את הזולת, אדיב, מתחשב וסובלני, ומאוד מאוד מכבד אותי ואת ערכיי הדתיים. הבעיה השניה היא שהבחור מבוגר ממני ב-10 שנים. לא קל להבחין בזה (בהתנהגות או במראה) אך אני חוששת מההשלכות של כך בעתיד, אם יהיו. האם חששותיי מוצדקים? הייתי רוצה לקבל כיוון ראיה נוסף על מנת שיקל עליי להחליט כשאצטרך.
תשובה: השאלות שהעלת גדולות. מצד אחד בתקופה זו יש בחורים רבים שעדין לא נישאו ויש מקום להמשיך לחפש בחור דתי. וזה נראה לי עדיף. אך אם את רוצה בכל זאת לבחון את האפשרות של הקשר עם הבחור שהכרת אני מציע לבחון היטב את ההתקדמות שלו ברצון לשמור תורה ומצוות ואת הקיום בפועל. ולא להדק את הקשר בטרם התברר הדבר שהוא ממש רציני בכוונותיו לשמור מצוות. וגם לברר היטב מה עבר עליו במשך השנים עד עכשיו.
שאלה: מצב משפחתי מורכב בראש השנה: הנני בן 24 ויש לי אחות ושני אחים קטנים ממני. הוריי בהליכי גירושין וחיים תחת אותה קורת גג, ביחד אך לחוד, והילדים בקו האש. אציין כי אינני גר עם ההורים אלא עצמאי לחלוטין. לאבי יש אח חולה נפש שנמצא לבדו וגר לבדו. לקראת החגים אמי אמרה לאבי כי הוא יכול לעשות איתנו את החג אם ירצה, אך ללא נוכחות אחיו. לכאורה זה הדבר נשמע אכזרי אך אציין כי בחגים שעברו, כאשר דודי עשה איתנו את החג, המצב היה בכי רע והשפיע על מהלך כל האירועים בחג, אווירת החג, קדושת החג ויצר חילוקי דעות רבים ומתח. אינני יודע מה לעשות מצד אחד להשלים עם העובדה שאבי לא יהיה איתנו בחג או להתערב ולנסות לשכנע את אימי ואז כולם יסבלו. בבקשה מכבוד הרב, זה מדיר מנוחה מעיניי.
תשובה: עדין אנו לפני חג הסוכות ויש מקום להשיב על שאלתך. אני מבין את רצון אמך ועדיף שאביך יהיה עם המשפחה בלי אחיו בחגים. למרות אי הנעימות כלפי האח החולה.
שאלה: השי"ן במזוזה מגולגלת: יש לי מזוזה מגולגלת בבית כאשר בחלק האחורי שלה, במקום שכתוב "שדי", רק רואים את הדלת ואת היוד, כאשר השין מוסתרת בגלגול, האם אני צריכה לגלגל מחדש את המזוזה?
תשובה: לא, זה לא לעיכובא.
שאלה: השאלת ספר תורה לבית הכנסת: השאלתי ספר תורה תקין לבית הכנסת. 1. האם רצוי להכין סוג של חוזה עם בית הכנסת למקרה שתהיה בעיה בהשבת הספר או בנזק שיגרם לו, ואם כן, האם יש נוסח כזה? 2. במידה והתגלו אותיות שיש לתקנן, מי אמור לשאת בעלות התיקון?
תשובה: 1. ודאי שרצוי לחתום על חוזה. וזה כלל גדול בכל עניינים אלו שבין אדם לחברו, שרצוי לחתום על חוזה. ולא זו בלבד, אלא רצוי שהחוזה יהיה מפורט כמה שיותר. ואל יאמר אדם, אנו חברים וכו', אלא אדרבה כבר היו הרבה מקרים שבגלל שלא חתמו על חוזה מפורט הפכו הידידים לשונאים לא עלינו. אינני יודע על נוסח כזה של השאלה, יתכן שאפשר לברר בבתי כנסת אחרים אם אצלכם טרם נעשה חוזה כזה. על כל פנים, עיקר החוזה הוא הודאה של הגבאים האחראים (ויש לוודא שאכן החותמים הם בעלי הסמכות להתחייב בעניין זה! ושהודאתם והתחייבותם מחייבת את בית הכנסת) שהם קיבלו את הספר לרשותם בשאלה. מעבר לזה יש לפרט את התנאים הנילווים בצורה ברורה. דבר נוסף חשוב לציין בחוזה, שכל דין ודברים לגבי ההשאלה יובא לדיון אך ורק בדין תורה, ויתירה מזאת, רצוי לציין בגוף החוזה בית דין מוסכם שאצלו יובאו הדברים לדיון (או דיין יחידי, אע"פ שעדיף בית דין). ויש לכתוב שהדברים נעשו בקנין באופן המועיל, ולחתום (והדבר יועיל גם להתחייבויות שונות, ואין כאן מקומו להאריך). 2. באופן רגיל של השאלת חפץ, אמנם השואל חייב לא רק בגנבה ואבידה אלא גם באונסים, אבל מתמעט מדין זה 'מתה מחמת מלאכה' היינו כל פגם ונזק שנגרם עקב שימוש סביר בחפץ המושאל (סימן ש"מ סעיף א). לכן, אם התגלו פגמים בספר, ודאי אם מתברר שהם היו מלכתחילה, וגם אם הם קרו תוך כדי שימוש סביר בספר, אין האחריות על השואל. ואמנם, גם אין לחייב אותך המשאיל, לתקן את החפץ ולהעמידו אצל השואל ( בית הכנסת) כספר תורה הראוי להמשך שימוש. אכן, יש דיון בפוסקים בנידון זה של שואל חפץ לדבר מצוה אם דינו כשואל או כשוכר ( שומר שכר) ואין כאן מקומו להאריך. והרי כאן סיבה נוספת לערוך חוזה, על מנת לקבוע את מצב ההשאלה לפרטיו. (עיין חושן משפט סימן עב סמ"ע ס"ק כא, קצות החושן ונתיבות המשפט שם, וספר פתחי חושן הלכות פקדון ושאלה פרק ט סעיף כ). במה דברים אמורים, כשלא התנו ביניהם אחרת בשעת ההשאלה. אבל ביכולתך להתנות בשעת ההשאלה, שלא יפטר אם 'מתה מחמת מלאכה' (סי' שה סעיף ד מעין זה. זה העקרון ויש פרטים שונים, שלעיתים יתכן שצריך קניין, ואכמ"ל). וכן שחובת הגהה ותיקון תהיה מוטלת על בית הכנסת, כגון: חובה להשיבו אליך ראוי לשימוש עם תום ההשאלה. וכן להפך, ביכולת השואל להתנות שלא יהיה חיובו כשואל אלא כשומר חינם (החייב רק על פשיעה) ואף פחות מזה, הכל כפי שהתנו ביניהם. וכנ"ל כדאי מאוד לערוך חוזה ולפרט בו את כל הפרטים הנצרכים, ושנעשה קניין באופן המועיל כנ"ל. שנה טובה וגמר חתימה טובה הרב אחיה ליפשיץ
שאלה: בניית בית בשנת השמיטה: אני בע"ה מתכנן להתחיל לבנות בית בשנה הבאה והיא שנת שמיטה. האם קיימות בעיות ביישור הקרקע חפירות ובניה על הקרקע? אני לא שואל לגבי הקמת גינה, זה ברור לי שאסור.
תשובה: כל זמן שיהא בודאות שהכל לבנין ולא לגינה אין איסור. בברכת התורה והארץ כתיבה וחתימה טובה הרב יהודה הלוי עמיחי