LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: יחסו של הרב קוק לממון: מדוע הרב קוק נהג לזלזל בכספו האישי, ותרם כספים רבים למרות שהוא וביתו היו חיים בדוחק? מהי ההדרכה המעשית כיום לגבי היחס לכסף?
תשובה: יש מנהגי חסידות של צדיקים שמוותרים על הנאת עצמם למען אחרים, וכאשר גם המשפחה שותפה לזה, אזי יש בכך חסידות. אולם ההנהגה הרגילה לשמור על הכסף, ולא לבזבז יותר מחומש. וכך נהגו רוב רובם של הצדיקים, וכך נהגו האבות הקדושים, אברהם, יצחק ויעקב שהגדילו את רכושם וזכו לברכה. ויעקב אבינו חזר אחר פכים קטנים.
שאלה: חזן ראוי לימים הנוראים: ידוע שהחזן בימים הנוראים צריך להיות נשוי עם ילדים כי אדם בעל משפחה דואג יותר וטרוד יותר ולכן יתפלל ביותר כוונה. גם לרווק יש דאגות (ממה שזכור לי מימי רווקותי). הדאגה המתמדת אם בכלל אמצא שידוך היתה קשה מאד. גם לנשוי חסר ילדים יש דאגות כששנה מתחלפת בשנה ואין ילדים זה מדאיג מאד והתפילות לעיתים היו עמוקות הרבה יותר מתפילותי היום, כשהמשפחה התרחבה. קשה לי להבין למה לא יכולתי להיות חזן בימים נוראים? וכי דאגותיהם של הרווקים או של חסרי הילדים נופלות משל הנשואים פלוס?
תשובה: אכן אתה צודק שגם לרווק יש דאגות או לאדם נשוי בלי ילדים, אך הנקודה המרכזית של שליח ציבור, היא שיש ציבור שעומד מאחוריו ותלויים בזכותו. ומעין זה יש במשפחה המצומצמת שהילדים מבקשים מאביהם לחם והם תלויים בו והוא שליח שלהם לתפילה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: ברכה לגבי הרכיבים שבמרק: האם צריך לברך על הרכיבים של מרק הכולל תפוחי אדמה וגזר? האם על שקדה המרק והאיטריות צריך לברך? איזו ברכה אחרונה צריך לברך אם המרק מכיל הרבה שקדי מרק והרבה ירקות?
תשובה: בוודאי שמרק שמכיל הרבה ירקות טעון ברכת "בורא פרי האדמה" אחת ואין לברך על כל ירק בנפרד. לגבי שקדי המרק - כיוון שאדם לא אוכל אותם בפני עצמם אין לברך עליהם כלל והם בטלים למרק. אמנם, לגבי האיטריות שאוכלים אותם כדי לשבוע, אי אפשר לומר שהן טפילות למרק. לכן, יש לברך על האיטריות "בורא מיני מזונות" ועל הירקות "בורא פרי האדמה" והנוזל של המרק עצמו טפל לרכיבים שבו ואין לברך עליו "שהכל נהיה בדברו".
שאלה: תצפית מרהיבה על עיר גדולה: ראיתי לאחרונה מצוקים גבוהים את הערים קריית-שמונה ושכם, וממש התרשמתי והתפעלתי מן המראה. האם אני צריך לברך על כך ברכה כלשהי? המדובר הוא על ראיית אלפי בתים במבט אחד.
תשובה: על הרים ומצוקים מרשימים במיוחד אפשר לברך "עושה מעשה בראשית", ועל הבתים שנעשו בידי אדם אין מברכים. על כן אם התפעלת מההרים והמצוקים תברך.
שאלה: ברכות על ביקור בישובים: בבין הזמנים אני מקווה בעז"ה לסייר בישובים ביש"ע שטרם הייתי בהם. האם יש ברכות מיוחדות אותן צריך לברך?
תשובה: במקום בו יש בית כנסת מברכים "מציב גבול אלמנה". ברכה זו ניתן לברך גם בימינו.
שאלה: מדיח כלים בשבת: האם מותר להשתמש במדיח כלים בשבת? השאלה היא הן מצד המכשור החשמלי והן מהצד של הכנה מקודש לחול ועובדין דחול. האם יש הבדל בין שבת ליו"ט? האם יש הבדל בין לכוון להפעלה אחת לבין לכוון לשתי הפעלות (שלפני ההפעלה השנייה צריך לסובב קצת את הכפתור)?
תשובה: יש למנוע סגירת מעגל חשמלי בשעת סגירת המדיח. גם אם אין בו כרגע זרם. כי גרמא לא הותרה אלא במקום הפסד גדול. הפעלה שניה בשבת אסורה מהטעם הנ"ל. ביו"ט אפשר להקל כי זה צורך אוכל נפש.
שאלה: אמן לאחר יתגדל ויתקדש: מודע עונים אמן לאחר אמירת "יתגדל ויתקדש שמה רבה" הרי אם כבר היה צריך לאומרו לאחר "בעלמא די ברא דכרעותה" כי הרי התרגום הוא "יהא שמו הגדול מבורך בעולם שברא כרצונו" ואז אמן, מדוע מפיסקים את המשפט באמצע ללא הגיון תחברי?
תשובה: אכן השו"ע בסימן נו סעיף ב' לא הזכיר לומר את האמן לאחר שמיה רבא והדבר היה לפלא בעיני המשנב"ר לאחר שהזכירו בבית יוסף וכן ברמב"ם. אך כנראה השו"ע הרגיש בנקודה שציינת. ואולם אפשר להסביר שהאמן בעצם נאמר על יתגדל ויתקדש שמיה רבא אף שזה באמצע משפט, כי בעלמא די ברא כרעותיה הוא בעצם ציון מקום איפה יתגדל ויתקדש שמו הגדול, וגם אם לא היה כתוב: "בעלמא וכו'" המשפט העיקרי עומד בפני עצמו והוא הנושא. הרב חיים כץ.
שאלה: לעבור דירה אחרי החג: אנו מתעתדים בקרוב בעז"ה לעבור מעיר להתנחלות. האם מותר לעשות הכנות למעבר (כגון אריזת חפצים) בחול המועד?
תשובה: בדרך כלל בחול המועד לא עוברים דירה וגם לא מכינים את מעבר הדירה. לכתחילה יש לדחות את המעבר וההכנות לאחר המועד.
שאלה: ארבעת המינים לאדם שמאלי: אני שמאלי. האם אני צריך להחזיק את האתרוג והלולב כמו כל אדם או הפוך?
תשובה: יהודי ספרד נוהגים כדעת מרן המחבר ונוהגים להחזיק את הלולב בימין ואת האתרוג בשמאל, אך יהודי אשכנז שפוסקים כרמ"א יחזיקו את הלולב ביד שמאל והאתרוג ביד ימין.
שאלה: סנדק פעמיים?: שמעתי שאין ראוי שאותו אדם יהא סנדק פעמיים אצל אותה משפחה, אבל הנודע ביהודה אמר שאין בגמ איסור שכזה. מה יש לעשות הלכה למעשה?
תשובה: אין מניעה הלכתית לתת לאותו אדם להיות סנדק פעם שניה וגם אני כבדתי את מו"ר הרב צבי יהודה זצ"ל פעמיים להיות סנדק לילדי. אכן בדרך כלל נהגו לכבד אנשים אחרים. ההחלטה בידי אבי הבן אם לכבד את אותו אדם פעמיים או לא.
שאלה: פתילות של רדזין: במה עדיף להשתמש, תכלת רדזין או של "פתיל תכלת"? האם עדיף ללכת עם לבן או עם תכלת של רדזין?
תשובה: המון דיו נשפך על הנושא הזה ולעניות דעתי התכלת של "פתיל תכלת" הינו התכלת האמיתי.
שאלה: כשרות בבית צימחוני: הוזמנתי לבית שאינו מקפיד על הלכות כשרות ואוכל, אך ידוע לי כי בני המשפחה צמחוניים ומבשלים רק חלבי או פרווה. האם אכילה בכלים מפלסטיק ובישול בכלים שאינם דורשים טבילה יפתרו את בעיית הטבילה? האם הפרשת מעשר על ידי בצלחת תפתור את בעיית המעשר? האם אפשר לסמוך על בדיקת ירקות מחרקים, למרות שלא גודלו בגוש קטיף? האם מלבד בעיות של טבילת כלים, בדיקת חרקים בירקות והפרשת מעשר, ישנם דברים נוספים שעליי לברר?
תשובה: אכן דייקת מאוד בשאלתך ויש לדון בכמה נושאים: בשר וחלב - אין חשש, שהרי הם צמחונים. טבילת כלים - אפילו אם בישלו בכלים שאינם טבולים (ועברו על האיסור בכך), עדיין המאכל אינו אסור באכילה, ולכן מותר לך לאכול את המאכלים, אך את צריכה להקפיד לאכול את המאכלים בכלי פלסטיק שאינם צריכים טבילה. הפרשת מעשרות - את יכולה להפריש קצת מכל ירק ולכוון אפילו רק במחשבה שזה החלק הינו המעשרות. בדיקה מחרקים - על הרבה ירקות שאינם גדלים בגוש קטיף יש הכשר, ואם את סומכת על הכשר מסוים (או על כולם) בשאר מיני אוכלים, את יכולה לסמוך על הכשרים אלה גם אם הם מופיעים על חבילות של ירקות. האם הבדיקות הנ"ל הן מעשיות?
שאלה: צניעות במאבק על ארץ ישראל: האם מותר לבנות לעמוד בצמתים למען המאבק על א"י? האם יש הבדל בעמידה עם דוכן בקניון או בארוע מסויים? ידוע לי שהרב תמך שבנות ילכו לפנים אל פנים, האם יש הבדל?
תשובה: אמנם יש הבדל בין עמידה בצמתים בפרהסיא לבין ביקור בית, אך גם עמידה בצמתים עדיין היא בגדר הצניעות. בת שמרגישה שהדבר פוגע בצניעותה תמצא עיסוקים אחרים חשובים לא פחות. לתשובת הרב דב ליאור. לתשובת הרב זלמן מלמד. מותר לפרוץ גדרי צניעות בזמן מלחמה? מה עוד ניתן (היה) לעשות למניעת הגירוש?
שאלה: תפילה ליד עלון עם תמונות - המשך: בהמשך לתשובת הרב בנוגע לאיסור תפילה ליד עלון עם תמונות. מה יהיה הדין אם אני מסתכל אך ורק בסידור או עוצם עינים?
תשובה: אין להתפלל מול תמונה גם כאשר משתדלים להתרכז בתפילה. משום כך גערו הפוסקים במדפיסים שהכניסו ציורים למחזורים כגון בתפילת טל וגשם.
שאלה: ק"ש שעל המיטה בסוכות: האם אומרים קריאת שמע שעל המיטה עם הוידוי וברכת המפיל בחול מועד סוכות?
תשובה: בימים שאין אומרים תחנון, אין אומרין וידוי בק"ש שעל המטה. כל השאר אותו דבר. הרב רואי מרגלית.
שאלה: לקשור את הסכך עם אזיקונים: האם לקשור קרשים שמעל הסכך לקרשים שמתחת לסכך או לסוכה עצמה(באזיקון) והסכך ביניהם זה נקרא "מעמיד" (ואז זה בדיעבד) או "מעמיד דמעמיד" (ואז זה לכתחילה)?
תשובה: הדבר מותר לכתחילה כי זה "מעמיד דמעמיד" ואף טוב לעשות כך.
שאלה: לאיזה כיוון לומר את הקדיש?: האם יש חובה לומר קדיש לכוון ירושלים?
תשובה: בקדיש אין צורך לעמוד מול ירושלים.
שאלה: התפללתי בלי נטילת ידיים: האם כאשר אדם התפלל וידיו צריכות נטילת ידיים, צריך לחזור הוא על תפילתו?
תשובה: בדיעבד אין צורך לחזור ולהתפלל.
שאלה: קניית פריט איכותי מערבים: האם מותר לי לקנות מערבים? אם אני רואה ערבי בצד הדרך שמוכר פריט כלשהו ביותר זול מיהודי והפריט של הערבי יותר איכותי, זה יהיה אסור בכל מקרה?
תשובה: מצד עיקר הדין אם זה יותר זול או יותר טוב מותר לקנות, זה ביחס לאדם פרטי שרוצה לקנות, ואני לא דן מבחינה לאומית, אבל וודאי שמבחינה ציבורית היה ראוי להטיל חרם על התוצרת שלהם ואז אם יקשה עליהם מבחינה כלכלית אולי הם יהגרו, אבל זה בתור החלטה ציבורית, אבל כל עוד שלא, אז אדם בתור פרט זה לא משנה אם יקנה או לא יקנה.
שאלה: תיקון מחשב בחול המועד: האם מותר בחול המועד לשלוח את המחשב לטכנאי ולתקנו?
תשובה: אם אין במחשב זה צורך גדול לטובת רבים או לצורכי מצווה, אסור לתקנו בחול המועד ואסור לשולחו לתיקון בחול המועד.
שאלה: קרוב משפחה לא יהודי בחג: אביה של אישתי אינו יהודי (בן למשפחה נוצריה). הוריי שהיו מאוד שמחים להזמין את חמי לחגוג עמנו את חגי ישראל, הבינו מאחיותי ומבעליהן שיש איסור לחגוג את חגי ישראל בנוכחות גוי. אישתי נפגעה מאוד מהמצב והתפלאה כיצד יתכן מצב בו הדת שדוגלת בכיבוד אב ואם מאפשרת מצב בו אביה נשאר לבדו בימים בהם כל עם ישראל חוגג. האם נכון הדבר שכך הם פני הדברים? האם בכל החגים? האם ישנו פתרון למצב המסובך?
תשובה: בשבת אין בעיה להזמין גוי לארוחה, אך ישנה בעיה להזמין גוי לחג משום שח התירו לבשל בחג אוכל רק לצורך יהודי, אך לצורך גוי לא התירו רבותינו לבשל בחג. ולכן אם אתם רוצים להזמין את חמיך לחג כדי להרבות תצטרכו להתאמץ קצת ולבשל את כל האוכל לפני החג, ואז אין את החשש שבגללו גזרו רבותינו "שמה ירבה (לבשל) בשבילו". "והאמת וה אהבו". להביא את האח החילוני לליל הסדר? לארח נוצרי בליל הסדר?
שאלה: חימום אוכל לבני עדות שונות: א. אני מחממת את האוכל עפ"י מנהג אשכנז. האם מותר לביתי הנשואה לתימני לחמם אצלי עפ"י מנהגה בביתה? ב. האם מותר לשאר בני המשפחה לאכול מהאוכל המחומם לפי המנהג התימני שהוא פחות מחמיר בהשוואה אלינו?
תשובה: א. אשה צריכה לנהוג כמנהגי עדת בעלה ולכן אשכנזיה הנשואה לתימני יכולה להקל כשיטת התימנים. ב. יש לנו כלל במקרים של בישול: כאשר יש לנו מחלוקת איך מותר לחמם את האוכל, אם האוכל חומם בהיתר (כגון אישה הנשואה לתימני חיממה את האוכל לפי שיטת התימנים), מותר לכולם ליהנות ממנו (אף לאשכנזים).
שאלה: אילן בתוך סוכה: רציתי לשאול לגבי סוכה שבגלל מקום מצומצם, כוללת אילן קטן בשטחה (מבפנים). האם ענפי האילן פוסלים את הישיבה בכול הסוכה? בחלקה? בחלק שמתחת לענפים?
תשובה: אם ענפי האילן (כאשר אין סוכה), כאשר החמה עומדת בקו ישר ממעל להם, גורמים ל"צילתם (של ענפי האילן) מרובה מחמתם (מהרווחים בין ענף לענף)" אז כאשר בונה סוכה עם האילן בתוכה, מה שמתחת לענפי האילן אינו נחשב כסוכה אך כל שאר הסוכה כשרה. אך אם ענפי האילן מועטים מהרווחים בין ענף לענף, כל שטח הסוכה (כולל מתחת לענפים המועטים) כשר לסוכה.
שאלה: כיסוי תנור שאינו כשר: האם כסוי התבשילים שבתוך התנור יועיל להשתמש בתנור שאינו כשר. האם בשעת הצורך ניתן להקל בזה?
תשובה: הרבה יותר פשוט להכשיר את התנור. ועיקר הכשרו על ידי חימומו על החום הגבוה ביותר למשך יותר מחצי שעה. וטוב לנקותו לפני כן, אבל הניקוי אינו מעכב, הואיל ומה שנשאר שם נשרף בחום ומאבד את טעמו. לגבי התבנית, בזה כמובן תשתמש בתבנית כשרה, חלבית לחלב ובשרית לבשר.
שאלה: "שקר לבן" למען שידוך: חברה ביקשה ממני לשקר לגבי גילה על מנת לשדך לה מישהו. כשאמרתי לה שאני לא מוכנה לשקר היא טענה שיש היתרים מרבנים להפחית בגיל למען שידוך. היא בת 28. האם זה נכון?
תשובה: אסור לשקר אפילו למען שידוך, אך לא תמיד חייבים לספר את כל הפרטים לצד השני ואם שואלים אותך במפורש בת כמה היא, מותר לך להתחמק ("לא זוכרת בדיוק" וכדומה) אך אסור לך לשקר ישירות ולהגיד גיל שאינו נכון. ובעז"ה אמת מארץ תצמח ושידוך הגון משמיים נשקף.
שאלה: כשחם בסוכה.: כידוע, כאשר ישנם גשמים בסוכות, אדם פטור מליישב בסוכה, מכייון שהוא מצטער בה. מהו הדין כאשר מדובר שאדם מצטער בישיבה בסוכתו, והוא ממש סובל, כאשר בחוץ ישנו חום כבד, כמו שצפוי השנה?
תשובה: בעקרון גם חום כבד מאוד פוטר מהסוכה. אולם לא כל חום נחשב כבד. רבותינו גרו בטבריה ובבית שאן וישבו בסוכה. בפרט שבימינו יש מאווררים ב"ה ואיתם ניתן לשבת בסוכה וגם בחום ואף ליהנות.
שאלה: קריאת תהילים בחול המועד: האם בקריאת תהילים בחול המועד צריך לסיים בבקשה של יום חול או בבקשה של שבת?
תשובה: בשבת אדם אינו מבקש את צרכיו הפרטיים, לעומת יום חול שאדם מבקש את צרכיו הפרטיים, ולכן ישנן תפילות שונות בשבת ובחול, ומכיוון שגם בחול המועד מותר לאדם לבקש על צרכיו הפרטיים, לכן לאחר קריאת התהילים יכול לומר את התפילה של יום חול.
שאלה: למה התפילה כתובה בארמית?: חלקים גדולים בתפילה כתובים בארמית בגלל שזו הייתה השפה המדוברת בתקופה שבה חוברו קטעי תפילות אלו. מדוע לאחר עשרות שנים שהעם היהודי חזר לארצו לא "גוירו" גם קטעי תפילה אילו שאיבדו את משמעותם, מאחר שרוב העם אינו דובר ארמית?
תשובה: קודם כל עיקרה של התפילה, שמונה עשרה ופסוקי דזמרא היא בעברית. רק "יקום פורקן" וקדיש הם בארמית. לתרגם קדיש לעברית לא כל אחד יודע, וגם אם אדם לא מבין אז 'רחמנא לבא בעי' העיקר הכוונה, (גם בדורות הקודמים, בגלות, לא כולם הבינו את התפילה שהיתה בלשון הקודש). לדעתי אין לשנות כי היציבות בשמירת המסורת יותר חשובה מכך שכולם יבינו את התוכן.
שאלה: רחיצה ביום טוב, אפשר?: האם בימינו, כשלכל אדם יש מקלחת בבית ואנשים מתקלחים בכל יום, תחשב רחיצה ביום טוב כדבר השווה לכל נפש ויהיה מותר להתרחץ כל גופו בחמין שהוחמו בין מדוד שמש ובין מבוילר?
תשובה: אדם שסובל כאשר אינו מתקלח יכול להתקלח ביום טוב, אך לא ניתן להוציא היתר גורף לכל עם ישראל שמאפשר להתקלח ביום טוב.
שאלה: שאלה על חברה: שמי שלמה, התחלתי כיתה יב. בתחילת החופש הכרתי מישהי והקשר בינינו נהיה רציני. ב"ה אנחנו מצליחים לשמור נגיעה ואף קבענו לעצמנו גבולות שיעזרו לנו לשמור על כך. יוצא לנו להיפגש רק 2-3 פעמים בחודש בגלל המרחק. שנינו מאוד אוהבים אחד את השני וברור לשנינו לאן הקשר מועד. שנינו מתכננים לדחות גיוס וכנראה ללכת למדרשה-ישיבה בשנה הבאה. רציתי לדעת אם יש בעייה רצינית בקשר שלנו? לפי השאלות שמוצגות כאן ייתכן ויש כזו. כמו כן איך אפשר לשמור לחלוטין שלא ניכשל בנגיעה?
תשובה: לפי דעתי עדיף להקפיא את הקשר ביניכם. כלומר, שתחליטו לעשות הפסקה בקשר עד שתגיעו לזמן שתהיו מוכנים לחתונה. אני מניח שזה לפחות שנתיים וזה לא בריא להיות בקשר זמן כה רב ללא חתונה. יש לכך כמה וכמה טעמים מדוע הקשר עכשיו לא בריא, אך איני רוצה להכנס להסברת הטעמים. אתם יכולים לסכם ביניכם שאתם שואפים לשמור אמונים זה לזה אך מבלי להתחייב ממש, כי לפעמים הדעה משתנית. אם בבוא הזמן עדיין שניכם תהיו מעונינים לחדש את הקשר על מנת לבנות משפחה אזי תחדשו את הקשר ביניכם.
שאלה: לעיסת מסטיק לפני ההבדלה: לפני ההבדלה אסור לאכול ורק מים מותר. האם מותר ללעוס מסטיק?
תשובה: כן.
שאלה: הסרט "אושפיזין": האם מותר ללכת לקולנוע בכדי לראות את הסרט "אושפיזין"? מצד אחד רבנים מדברים בגנות הקולנוע ומצד שני מדובר בסרט כשר שאולי כדאי לעודד אותו וסרטים שדומים לו.
תשובה: שמעתי מפי אלו שראו את הסרט הזה שהוא טוב ולדעתם הוא מקרב אנשים רחוקים לאמונה, על כן נראה לי שאין מניעה ללכת אליו אלא מצד ביטול תורה למי שזה יבוא במקום לימוד תורה. האם השחקנית שבסרט אמורה להפריע?
שאלה: כשרות מהודרת לכבד: אני משגיח בקייטרינג בכשרות מהדרין ויוצא לי להכשיר הרבה פעמים כבד ובכמויות גדולות. האם אפשר לשים בצפיפות את הכבדים ע"ג הרשת כשהכבדים נוגעים אחד בשני ואולי מעט אחד על השני? מה הדין בבישול הכבד ברוטב לאחר הצליה (הכבד אינו תוך 72 שעות)? האם יהיה מותר לחמם את הכבד ואת הרוטב בנפרד ולערבבם כשהם חמים סמוך להגשה?
תשובה: אם יש בכוח החום להפליט את כל הדם, אז מותר לשים את הכבד בצפיפות (רק לשים לב שהצפיפות לא מונעת מהדם להיפלט). ואחר כך אפשר לבשלו ברוטב לאחר הצליה או לטגנו במחבת וכדומה וכמובן שאפשר לערבב את הכבד והרוטב סמוך להגשה.
שאלה: שמחת תורה והושענא רבה: האם שמחת תורה והושענא רבה נחשבים לימים טובים או שהם עדיין קשורים להלכות של חול המועד סוכות?
תשובה: הושענה רבה דינו כמו חול המועד, אף על פי שמרבים בו בתפילות ותחנונים. שמחת תורה הינו חג בפני עצמו וכל הלכות החג חלים עליו.
שאלה: תשובה ביום החתונה: ידוע כי נהוג לצום ביום החתונה. שאלתי היא מדוע צמים, ומה יש לעשות ביום זה? מה יש ללמוד? מה יש לחשוב? התשובות שקבלתי דברו על כפרת עוונות ביום זה, אך מושג הכפרה מתקשר אצלי ל"קבלה לעתיד", דבר שקשה מאד לעשות ביום חתונה, שעה בה כל חיי העתיד הינם בגדר בלתי-צפוי ובלתי-נודע, נוכח התמורות המהותיות הצפויות בחיים מיד לאחר החתונה.
תשובה: הגמ' אומרת כי חתן נמחלין כל עונותיו, וההסבר הפשוט, כי הוא הופך להיות אדם חדש (לפני כן הוא היה חצי אדם). ולכן זה כמו יום כיפור לחתן. ונהגו בני אשכנז אף להתענות באותו יום. כמובן שאף פעם אדם לא יודע מה יהיה בעתיד, וגם ביו"כ אדם משתדל לשוב בתשובה שלימה, אע"פ שאנו יודעים והוא יודע, שלא תמיד הוא יוכל לעמוד בקבלה לעתיד שלא לחטוא, אך באותו זמן פיו ולבו שוים, והוא באמת רוצה להיות אדם יותר טוב. והגמ' בקידושין מזכירה מקרים של קידושין בתנאי, שאם לא מתמלא התנאי הקידושין מבוטלים, ורק במקרה שאדם אמר לאשה הריני מקדשך ע"מ שאני צדיק ונמצא רשע הקידושים תופסים שמא הרהר תשובה בלבו באותה שעה. ולכן כל חתן צריך להאמין שבעז"ה המצוה שהוא נגש אליה עכשיו תרומם אותו ותקדש אותו ובעז"ה תשפיע על חייו הרוחניים והגשמיים ושומר מצוה לא ידע דבר רע, וצריך להתעסק בשמחת החתונה ופחות בחששות ופחדים מפני הבלתי נודע, שבעז"ה יהיה טוב ומוצלח, כמו הרבה זוגות שהקימו בית נאמן בישראל. הרב רואי מרגלית.
שאלה: כתיבה בחול המועד: 1. אני רוצה לשמוע שיעורי תורה, אך המחשבה שאני לא יכול לסכם אותם, גורמת לי לא לשמוע, שהרי אני רוצה לחזור עליהם, ואם אני לא יכול לחזור, אין הרבה ערך, מותר לי לסכם, כאשר אני שומע את השיעורים במחשב, ומייד מסכם אותם ב- Word? 2. יש לי סיכומים בכתב של שיעורים במסילת ישרים, אני רוצה להעלות אותם למחשב, וכן לערוך אותם בו בזמן, האם אני יכול? כאשר לאחר חוה"מ לא ישאר לי הרבה זמן להעלות? 3. האם יש בעיה בלהדפיס קטעים כתובים כבר על המחשב? לדוג : מאמרים וכדו 4. האם מותר לי ללמוד גמרא, ולסמן בעיפרון הערות על הגמרא? 5. האם מותר לצרוב קבצים שיש בהם קטעים שנכתבו לפני המועד? 6. ואני מבין שאם יהיה לי מותר לכתוב, להדפיס או לשמור על דיסקט, או לצרוב יהיה אסור, זה נכון?
תשובה: 1. מותר. 2. מותר. 3. בזה יש מחלוקת ויש מחמירים בהדפסה על דפים, כי היא לא צורך המועד ולא דבר האבד. 4. מותר. 5. בדיסקט ישן אין בעיה ובחדש יש מחלוקת כי יש אוסרים שעושה בזה כלי חדש. 6. כמו שאמרנו, להקליד מותר וגם לשמור על המחשב או על דיסק או על דיסקט ישן מותר, אך בהדפסה במדפסת או לשמור לצרוב על דיסק דיסקט יש מחלוקת, ויש מחמירים בזה. הרב רואי מרגלית.
שאלה: קידוש בהקפות שמחת תורה: האם מותר לקדש ולאכול באמצע ההקפות בשמחת תורה (לפני העליה לתורה)?
תשובה: כן, מותר.
שאלה: הלכה או קבלה?: מה עלי לעשות כאשר נראה שהקבלה סותרת את השו"ע וההלכה? למשל - באושפיזין כתוב לעשות אחרת ממה שמצויין בסידורים.
תשובה: בענייני תפילה וכמו כן אושפיזין נוהגים יותר על פי הקבלה. בשאר העניינים כאשר ישנה מחלוקת בין פוסקי ההלכה והוראות על פי הקבלה, פוסקים כפי ההלכה.
שאלה: שיעור נהיגה בחול המועד: האם ניתן לקיים שיעור נהיגה בחול המועד?
תשובה: כן.
שאלה: עשיית אמה על אמה בחול המועד: אני תלמיד ישיבה. הגעתי הביתה במוצאי יום הכיפורים והתחלתי לשבור את הקיר בכדי לעשות אמה על אמה זכר לחורבן אך הפסקתי באמצע וכעת הגודל שהצלחתי לשבור הוא בערך 15 ס"מ על 20 ס"מ. האם ניתן בימי חול המועד להמשיך ולשבור את החלק המסויד עד שאגיע למצב של 50 ס"מ על 50 ס"מ לא מסוידים?
תשובה: באופן פשוט לא שייך להמשיך לשבור את הקיר בחול המועד. אך למה אתה בכלל שובר את הקיר? הרי מספיק להוריד רק את הטיח. לצייר בתוך אמת החורבן.
שאלה: צילום אתרים בחול המועד: האם מותר יהיה לצלם בחול המועד במצלמת סטילס ובמצלמת וידאו אתרים שנבקר בהם בעז"ה ביש"ע? אלו לא מקומות שאנו מבקרים בהם פעמים רבות, ורצינו שתהיה לנו מזכרת מאותם מקומות.
תשובה: אין שום בעיה לצלם תמונות בחול המועד.
שאלה: אני רוצה לבנות סוכה: האם מותר לאישה לבנות סוכה שתהיה כשרה?
תשובה: מכיוון שבניית סוכה אינה צריכה כוונה לשמה, אפילו גוי שעשה סוכה לשם צל, מותר לישראל לשבת בה לשם מצווה. לכן ברור שבת ישראל שבנתה סוכה, הסוכה כשרה למהדרין.
שאלה: עיוות הפנים בשבת: מי שבגלל בעיה נוירולוגית עלול להיות משותק בחצי מפניו. הדבר ניתן לטיפול ע"י תרופות אך אם יוזנח עד מוצ"ש יכול להיות ללא תקנה. אין פה שום ספק נפשות והדבר רק גורם עגמת נפש עצומה (שאינו נראה כאחד האדם כשמדבר או מחייך) אך יכול להמשיך לאכול ולשתות כרגיל. האם מצב זה יוגדר כסכנת אבר לענין חילול שבת? האם ניתן להקל כהפוסקים להתיר חלול שבת באיסור דאוריתא בשינוי בכגון זה?
תשובה: אם הטיפול הוא תרופתי אין צורך להגדיר זאת כסכנת אבר. גם אם נגדיר כחולה שאין בו סכנה התרופות מותרות.
שאלה: היכן להדליק נרות שבת?: אני נשוי וגר עם סבתי ואימי. יש להן חדר לכל אחת. האם הן יכולות להדליק נרות שבת במקום אחד או שכל אחת צריכה להדליק בחדר שלה? מי צריכה להדליק במקום הסעודה?
תשובה: אני מציע שתי אפשרויות, אפשרות ראשונה: שכל הנשים תתאספנה להדליק ביחד, אחת תברך בקול ושאר הנשים תכוונה לצאת ידי חובת הברכה ואז כל אחת תדליק את הנרות שלה. אפשרות שניה: כל אחת תדליק במקום אחר עם ברכה.
שאלה: מותר להכין פירה בשבת?: מותר להכין פירה בשבת?
תשובה: מותר להכין פירה בשבת, גם במזלג רגיל.
שאלה: לברך על כל כניסה לסוכה: למה לא פוסקים כרמב"ם והגר"א לברך "לישב בסוכה" על כל כניסה לסוכה?
תשובה: אנו לא פוסקים כרמב"ם והגר"א במקרה זה משום שרבו החולקים עליהם וביניהם רבי יוסף קארו (אף על פי שבדרך כלל הוא פוסק כמו הרמב"ם כאן הוא בחר לחלוק עליו), משום "ספק ברכות להקל" אנו מברכים רק בזמן הסעודה.
שאלה: לשנות שם פרטי: הייתי רוצה לדעת אם מותר לשנות את שמי הפרטי? מה אני צריך לעשות?
תשובה: בדרך כלל לא משנים שם פרטי, אף על פי שלפעמים מוסיפים שם שני. משום שאומרים שהשם שניתן בברית הינו מכוון משמים. אך במקרים פרטיים חריגים הדבר אפשרי (בהתייעצות רב).
שאלה: אני רוצה לברך על 4 מינים: למה אסור לאישה לברך על הסוכה ועל 4 המינים? מה, עשיתי משהו רע?
תשובה: את שואלת שאלה מאוד חשובה, אך זו שאלה לא רק על מצווה יקרה זו של סוכה וארבעת המינים אלא על כל מצוות עשה שהזמן גרמן, שנשים פטורות מהם. לדעת האשכנזים אישה שפטורה ממצוות עשה שהזמן גרמא אך בכל זאת רוצה לקיימה מותר לה לברך ולדעת הספרדים מכיוון שהאישה פטורה ממצוה זו, אין היא יכולה לברך. כמובן שלא עשית משהו רע, אך אם את ספרדיה את מנועה מלברך עליה מכיוון שאת לא מחויבת בה. היעלה על הדעת שגבר שרוצה לטבול יברך כמו שאישה הטובלת מברכת? אשריך שנפשך חשקה לברך על המצוות, אלא שכל אחד יש לו את עניינו המיוחד בעולם.
שאלה: תפילה ברוב עם: התפילה אצלנו בשבת בבוקר מתחילה בתשע ומסתיימת קרוב לשתיים עשרה. לאחרונה נתגבשה קבוצה שמעונינת להתפלג ולארגן מניין מהיר יותר. יש בכח הרב למנוע את קיומו של המנין הנ"ל. האם מבחינת ההלכה עדיף שיהיה מניין אחד או שהדבר נתון לשיקול דעתם של הגבאים והרב לא צריך להתערב?
תשובה: הרב צריך להתערב במידה שהפיצול פוגע באחדות הקהילה או בתפילה אך יש להביא בחשבון שאם חלק אינו מרוצה מהתפילה זה גם פוגע בתפילה של הצבור וגם של עצמם. וצריך לשקול המעלות לעומת החסרונות כמה יעברו למנין החדש ומי יעבור ואולי זה לטובה זאת אפשר לשקול רק מקרוב.
שאלה: למה מצטער פטור מהסוכה?: למה במצוות סוכה יש את הגדר של "מצטער פטור"? לא מצינו בשאר המצוות גדר כזה.
תשובה: במצות הסוכה ישנה הלכה מיוחדת הנלמדת מהפס': "בסוכות תשבו שבעת ימים" - תשבו כעין תדורו. כלומר סוכה נחשבת כדירתו של אדם, וכמו שאדם המצטער בדירתו יוצא ממנה, כך אינו חייב לשבת בסוכה כשהוא מצטער בסוכתו. הרב חיים כץ.
שאלה: עץ ערבה בחצר בניין משותף: בחצר הבניין בו אני גר גדל עץ ערבה. גזע העץ ורוב ענפיו נמצאים בשטח הבניין שלנו, ומיעוט קטן של הענפים יוצאים אל מעל רשות הרבים (מדרכת הרחוב). העץ גדל פרא, ונמצא בחלק האחורי של הבניין. האם מותר לכל אחד מהדיירים לקטוף ערבות לשימושו האישי, או שלא ניתן לקטוף בלי הסכמה של כל הדיירים האחרים?
תשובה: העץ שייך אומנם לכולם אך אם אין התנגדות שכל אחד יקטוף לעצמו ערבות מותר לכל אחד לקטוף לפי צרכיו. לקטוף ערבה מחצר אחרת.
שאלה: כיסוי ראש בבית בנוכחות זרים: עברנו לבית פרטי עם חצר פרטית מסביבו. בדירתי הקודמת הלכתי בביתי בלי כיסוי ראש רק בנוכחות בני ביתי או בנוכחות נשים. כיוון שאני יוצאת גם לחצר הפרטית וגם ניתן לראותי בתוך ביתי מבחוץ - עלתה אצלי השאלה האם ניתן ללכת בלי כיסוי ראש בתוך שטחי הפרטי גם בנוכחות זרים. על מה מסתמכות כל אלו שהולכות כך (וטוענות שזה מותר)?
תשובה: לדעת התוספות (כתובות עב, ב) חיוב כיסוי ראש הוא רק בשעה שאשה יוצאת מחוץ לביתה וחצרה. אמנם אפשר לפרש שאם יש שם אנשים זרים, עליה לכסות את הראש גם כשהיא בביתה. אבל לדעת הרמב"ם חיוב כיסוי הראש הוא בכל מקום. להלכה למעשה יש שתי דעות באחרונים, ואפשר לנהוג כאחת משתיהם. המחמירים מצריכים כיסוי ראש גם כשאשה לבדה בביתה. וכך דעת חתם סופר או"ח לו, ובעל המשנה ברורה בבאור הלכה או"ח סימן עה. והמקילים מתירים שלא תלך בכיסוי ראש כשהיא בביתה, ואפילו כשבני ביתה עמה, אבל אנשים זרים אסור שיראוה, וכך כתב באגרות משה חלק אבן העזר א, נח.
שאלה: גילוי טפח מרובע של הראש: הרב פסק כי מותר לגלות טפח מרובע. האם כוונתו לטפח על טפח (8X8) או שטח של 64 ס"מ (לדוג - 16X4)? במידה והאשה מסתפרת עד לאוזניים, שטחו של השיער מתפרש על כל הראש, ואז כמה מותר לגלות?
תשובה: השטח הכללי של השער המגולה יכול להיות כ-64 ס"מ מרובע. גם 4 על 16 ס"מ או 2 על 32 ס"מ עונים על קריטריון זה. האם עדיפה פאה או מטפחת? האם יש בעיה להוציא את הצמה מהכיסוי? האם יש הקלה לאלמנה?
שאלה: החלפת עצי פרי בעצי פרי?: אני רוצה לבנות על שטח שיש בו עצי פרי. חלק מהעצים ברצוני להעתיק לאיזור אחר שבו נטועים גפנים. האם אפשר להחליף את הגפנים הנ"ל בעצי הפרי שאותם אני נאלץ לעקור לצורך הבניה?
תשובה: אם בלאו הכי העצים ייעקרו מותר להחליפם בגפנים. את הגפנים יש לעקור ע"י גוי או לגרום לייבושם (אם בלי מים הם ימותו).
שאלה: מה לעשות עם כלבה חולת כלבת?: היתה ברשותינו כלבה שהיתה חולת כלבת. זרקנו אותה מחוץ לישוב. רצינו לדעת האם נהגנו נכון או שמא היינו צריכם להרוג אותה?
תשובה: הכלבת היא מחלה מדבקת ומסוכנת. מן הראוי להרוג כלבה כזאת. אולם מיתה קלה ללא יסורים.
שאלה: נקיון הרצפה בשבת: במידה והרצפה התלכלכה מאוד בשבת, האם מותר לשפוך מים ונוזל נקוי ולגרוף את המים עם מגב גומי?
תשובה: היות והיום כל הרצפות מרוצפות בבלטות הדבר מותר ואין בזה חשש של השווית גומות ומה שאסרו ח לכבד ולרבץ זה דווקא בקרקע של אדמה. ומותר גם לייבש אחר שגרף את המים בסמרטוט רצפה המיוחד לכך שאין חשש שיבוא לסחטו הואיל ומיוחד לכך. ועדיף רק במגב גומי.
שאלה: נסיעה לסדנה רוחנית באומן: אני מתכננת בעז"ה לנסוע לאומן עם חברות בעוד כשלושה שבועות במסגרת סדנה הנקראת "מסע אל הנפש, סדנת צמיחה רוחנית". הסדנה למיטב ידיעתי מיועדת לאנשים בכל הגילאים ומכל הסוגים ובהנחיית הרב ארז משה דורון והרב סטבסקי, ורציתי לדעת מה דעת הרב בנושא?
תשובה: אמנם הרבנים הנזכרים הם מחנכים מפורסמים ויש להם השפעה חיובית מאד על רבים. אך אני ממליץ לא לצאת בשל כך לחוץ לארץ שיש בה טומאת ארץ העמים וכל הדר בה אפילו באופן ארעי כמו שקרה לדוד המלך הרי הוא כאילו אין לו אלוה וכאילו עובד עבודה זרה. ולעניות דעתי מן הראוי לקיים סדנא זו בארץ ישראל.
שאלה: עניית אמן בקדיש של ספרדים: הבנתי שספרדים עונים ב"אמן יהא שמיה רבא." 28 תיבות עד "דאמירן בעלמא". האם צריך להספיק להגיד את כל זה עד שאומר הקדיש מגיע ל"שמיה דקודשא בריך הוא"? מה עושים אם לא מצליחים להספיק להגיד הכל?
תשובה: מנהג זה הוא ע"פ הקבלה אך כיון שלא נזכר בפוסקים הראשונים יכול להתעכב ולא לומר את ה"אמן" אחר "בריך הוא", אך לא יתעכב מלומר את ה"אמן" בסוף החצי קדיש לאחר "דאמירן בעלמא" (ילקוט יוסף הלכות קדיש וקדושה). הרב רואי מרגלית.