LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: אמירת אמת פוגעת אך מועילה: האם מותר לי לומר לחבר שיש אצלו משהו מוזר, מצחיק, ילדותי וכו אם זה עלול לפגוע בו, אך אם הוא יקח את דברי לתשומת ליבו זה ימנע ירידות עליו בהמשך (שעלולות להיות יותר בוטות מאיך שאני אגיד לו את זה)?
תשובה: : מה שאתה אומר לתועלת חברך ולא לפגוע בו, מותר לעשות זאת.
שאלה: גרושת הלב: האם יש מצב הלכתי שנקרא גרושת הלב? אם כן, במה מחויבת אשה כזו? אם הגרושין מתעכבים בגלל עניינים טכניים כמו כסף, פרנסה, ילדים, האם אשה במצב כזה (שבעלה לא נאמן לה) חייבת במצוות טהרה? ורק שמחות לכל עם ישראל.
תשובה: אם הגרושין מתעכבים למשך זמן ממושך, כך שעדין לא החלו בתהליך, אין לכם בעיה של בני גרושת הלב. אמנם במציאות מסוימות בהם הבעל אינו נאמן לה אינה מחויבת במצות טהרה. הדבר תלוי בפרטי המקרה ולכן את צריכה להתייעץ עם רב שתוכלי לפרט לו את פרטי הענין. כמובן שבכל ענין אסור לקיים יחסי אישות ללא טבילה במקווה, האיסור בזה חמור מאוד. אפרט מעט את הענין: במצב בו הבעל עומד לגרש את אשתו, היא מוגדרת לגביו כגרושת הלב. ואסור לו לקיים עמה יחסי אישות. (גמרא במסכת נדרים סוף פ"ב. ובשו"ע או"ח סימן רמ) אם הגרושין מתעכבים אפילו מסיבות טכניות, שבגללם עוד לא החלו בתהליך הגרושין, אין אסור של בני גרושת הלב, וממילא האשה מחויבת לבעלה בכל החיובים שיש לאשה כלפי בעלה כולל מצוות טהרה, חיוב זה הוא טובת האשה והבית, כיוון שזה הבסיס להצלחת שני בני הזוג יחד, בין אם זה יחיה את הבית, ובין אם זה ייצור מצב נעים ומתוקן יותר למשך זמן מסוים. אמנם אם אינו נאמן לה או שאינו נותן לה את מה שמחויב לה, יתכן והיא אינה מחויבת לו. כדי לקבוע את זה צריך לשמוע את פרטי המצב. את צריכה לפנות לרב שתוכלי להכניסו לפרטי הענין ולהתייעץ עמו. בשורות טובות, הרב מרדכי גרוס
שאלה: חוצפה כלפי שמיא: אני שואל למה לא חושבים שזה חוצפה שאנחנו אומרים לה שיעשה לנו דברים כאילו הוא חייב לנו משהו, זה כמו שנגיד למישהו תביא לי, תעשה לי? מראש!!
תשובה: : כל מה שאנו פונים לקב"ה זה לא תביעות אלא זה תחנונים ובקשה למתנת חינם כדי שנוכל לקדש שם שמים. אנו אומרים לקב"ה רחם עלינו כמו אבא שמרחם על בניו. אנו אומרים לקב"ה רחם עלינו כמלך שנותן לעבדיו תנאים בסיסיים כדי שיוכלו להיות עבדים שעושים את מלאכת המלך בפניות ובנחת.
שאלה: להפסיק את שאילת הגשמים לפני פסח: לכבוד הרב! 1) לפי מה שכתוב במסכת תענית שואלים גשמים מז בחשון בשביל שלא יירדו גשמים על עולי הרגלים, מדוע מפסיקים לשאול רק בפסח ולא לפני, הרי גם לפני הפסח צריכים לעלות לרגל ויוצא שירד גשם על עולי רגלים? לדעתי זה כמו מה שכתוב גם במס תענית שזה כמו מלך שביקש מעבדו יין ושפכו עליו בחזרה (לעניין גשם בחג סוכות) אז גם כאן אפשר לומר שזהו סימן קללה שיירד גשם בזמן העליה לרגל. 2) במס תענית מוזכר שמיני עצרת כשמיני של חג סוכות, וכי שמיני עצרת לא חג בפני עצמו או וכי סוכות חג של 8 ימים (שאומרים שמיני של סוכות)?
תשובה: 1. ראיתי כמה תשובות מעניינות על שאלה זו: א. הגר"ח קנייבסקי השיב שמובא בראשונים הטעם (איני יודע היכן), שבפסח יצאו לדרך בחורף והגיעו מוכנים ומצויידים לגשם עם מעילים וכד', אולם בסוכות יצאו ללא מעילים ובלתי מוכנים להליכה בגשם. אגב, דבר זה מצוי באנשים שנוסעים לחגים, שלמרות שיודעים מראש שיתכן שירד בעוד כמה ימים גשם אינם מצטיידים כראוי כיוון שבזמן צאתם עדיין לא יורד (ועדיין לא נמצאים באוירה של ימי הגשמים), ואי אפשר לדעת מה בדיוק יהיה מזג האויר בעוד כמה ימים. ב. אם תתעכב תחילת העונה הדבר לא נורא משום שאפשר להתחיל את הזריעה מעט מאוחר יותר, אך לאחר שזרעו אם יחסרו גשמים בסוף יש בכך פגיעה קשה יותר בחקלאות. ג. ניתן לדחות התחלה חדשה של גשמים (מעין "שב ואל תעשה"), אך בתוך עונת הגשמים ליזום ולהפסיק מצב בו מתפללים על הגשמים יותר קשה. ד. כשעולים לרגל שבח הוא שמתאמצים לעלות אף על ההליכה בגשם, בשונה מחזור. ה. נראה לי להוסיף טעם לשבח, שכמבואר במסכת ראש השנה נקבע בתחילת השנה כמה גשמים ירדו במהלך השנה לפי זכאותנו, ולפיכך אם נתפלל לעכב את מועד תחילת הגשמים לא נפסידם כי על כל פנים ירדו בהמשך יותר גשמים, אך בסוף עונת הגשמים אם נתפלל שלא ירדו גשמים נגרום לירידת פחות משקעים במהלך החורף, ויגרם נזק לחקלאות ולמי השתייה. 2. יש עניינים שבהם נחשב כחג בפני עצמו ויש עניינים שבהם נחשב כחלק מאותו הרגל. עיין גמ' יומא ג ע"א וכן ראש השנה ד ע"ב.
שאלה: תפילה על זיווג ספציפי: ידוע שזה בעייתי להתפלל על זיווג ספציפי, כי זה יכול להביא לתוצאות לא רצויות, והאדם לא תמיד יודע בוודאות מהו הדבר הנכון בשבילו, לכן צריך להתפלל רק באופן כללי. אבל אם כך עולה שאלה - למה בעצם בכל תחום אחר בחיים, כשמתפללים תפילה אישית, זה כן ר להתפלל באופן ספציפי? לכאורה אין בזה הגיון וזה לא מביא כל תועלת, כי הרי כל דבר בעולם, אפשר להגיד שגם אם הוא נראה טוב לאדם, אולי בעצם זה לא טוב לו, וממילא יתכן שהתפילה תיענה באופן אחר שהוא היותר נכון עבורו, אז למה לא להתפלל תמיד בניסוח כללי של "שיהיה טוב" (או משהו כזה) וזהו?
תשובה: : יש עדיפות להתפלל על בקשה פרטית ולא סתם על בקשה כללית. דברים אלו למדתי מתוך דברי המלבי"ם. התפלה אינה מורידה את החלק של האדם בגיבוש הרצון שלו. אין לאדם אלא מה שעיניו רואות אולם חשוב לנסות לראות. לכן אנו מתפללים שנרפא על ידי תרופה מסוימת שאנו לוקחים. אנו מתפללים שנתפרנס דרך עבודה מסוימת שאליה אנו רוצים להתקבל וכד'. גם בענין בניית בית אנו מתפללים שנזכה להקים בית עם פלוני אלמוני שאיתו אנו רוצים להקים בית. בכל התפילות ובכל מעשינו אנו כמו יצחק אבינו שמשאירים מקום גם למהלך האלוקי ששונה ממה שאנו חושבים שכשהוא בא אנו אומרים גם ברוך יהיה. יצחק רצה לברך את עשיו, כשראה שההשגחה סובבה שיעקב יתברך הוא קיבל זאת והתיישר לפי התוכנית של הקב"ה.
שאלה: שאלות על דת המניכאיזם: ישנה, או יותר נכון היתה, כת או דת בשם "מניכאיזם" אשר טענתה המרכזית היתה כי האל היהודי הוא האל הרע וישראל הוא עמו ושורש נשמתם הוא משורשו הרע כביכול ולכן אין פלא שנגלה אליהם כי הם באמת עמו אך נשמתם מן הרע. וכי באמת יש אל טוב יותר שהוא שורש הטוב. שאלותי: 1) כיצד ניתן לדעת שאין כך פני הדברים? 2) האם במעמד הר סיני אפשר בעצם לומר שהעם קיבל מידע למעשה שכל מחשבה, כל נשמה, כל רעיון אפילו הרעיון הגנוסטי הנ"ל בשורשו האמיתי הוא מן האל שנגלה להם? 3) בנוסף, אם הנ"ל טוענים כי נשמת היהודים היא מן "האל הרע" ומצומצמת, אזי ההתגלות בסיני היא מצומצמת ביסודה (מבחינת הכלי) וניתן לומר שבהתגלות ל"נשמה מהאל הטוב" (כלי חזק יותר) מיד יבחין האדם כי יש אל אחר טוב יותר. כיצד עונים על כך? זו השאלה הקשה יותר מבין השלוש. ב
תשובה: 1. ראשית צריך להגדיר לעצמנו מהו טוב ומהו רע. אם נבין שהטוב הוא כל מה שעוזר לחיות ולשפר את החיים ואת שמחתם, והרע הוא ההיפך. אפשר לראות ברור שעם ישראל הביא לעולם את הטוב את גמילות החסדים ואת אהבת הבריות, את המידות הטובות השכל הישר ועוד. 2. במעמד הר סיני נפגשנו עם ד' מקור החיים והבריאה ובכך גם מקור כל הטוב בעולם. פגישה זו עשתה רושם עצום על ישראל והטביעה בנו טבע לנצח של עדינות נפש וטוב לב כמו גם אמונה מוצקה מאוד בבורא עולם שלנצח לא תשתנה. כל הדברים האלה הם שטויות שלא ראוי להתייחס אליהם כי מי שמאמין באלוקים באמת מבין שלא יכולים להיות שניים כי אם יש שניים אז באמת אף אחד מהן איננו אלוקים.
שאלה: החיוב על שמירת ארץ ישראל : נסעתי ברכב עם אבי שלקח רב מאוד גדול למקום פלוני. הרב עישן סיגריה ואחר מכן זרק אותה מהחלון. מאוד תמוה לי העניין, האם אין בזה איסור משום לכלוך ארץ ישראל? הרי ידוע שאסור ללכלך את א"י, האם לכלוך הארץ נחשב כעברה, והאם אותו רב נהג כהלכה? אם יש הלכה ברור בקיצור שולחן ערוך או שזה מפניני הלכה? אני זוכרת שלמדתי בשיעורי תושב"ע משהו בנושא ולכן השאלה מהדהדת בי כבר כמה ימים ואינני מוצאת תשובה לכך. אשמח לעזרתכם.
תשובה: : אין הלכה שמורה לאסור לזרוק בדל סיגריה. אולם אם יש חוק בענין אזי מצד דינא דמלכותא דינא צריך להימנע מכך. וודאי מצד המידות הטובות ראוי שלא ללכלך את הארץ אולם יתכן שאותו רב זרק במקום שכמעט ואין שם משמעות ללכלוך שהוא הוסיף. על עצם ההרגשות שלך את צריכה לזכור שגם רבנים הם לא מלאכים ולא מתוקנים בכל מעשיהם. כדאי שלא לצאת מפרופורציות. מה שבעניך נחשב כדבר בסיסי אצל אחר יכול להיות הלכה שדש בעקביו.
שאלה: הפסקה בברכת המזון בבית אבות: אני גרה בבית אבות, שם אוכלים את כל הארוחות בחדר האוכל המשותף על יד שולחנות נפרדים. לעתים קרובות כאשר אני מברכת את ברכת המזון מישהו מהשכנים עובר על ידי ומברך אותי ל כיצד עלי לנהוג? האם אני יכולה (כאילו להפסיק בברכת המזון) ולהשיב או עלי להסתפק בנענוע ראש כהכרת הברכה שקבלתי או אולי לא לעשות כלום, אפילו שעל ידי זה אני עלולה לפגוע ברגשותיה של שכנה ידידה?
תשובה: אין להשיב באמצע ברכת המזון וגם ברמיזה ובנענוע הראש יש להשתדל מאוד שלא להפסיק. הטוב ביותר הוא להבהיר לחברותייך בצורה נעימה שבאמצע ברכת המזון אינך משיבה להן בגלל שאת פונה לרבש"ע ואינך יכולה לפנות אליהן תוך כדי הברכה.  שו"ע קפג ח  ערוה"ש שם
שאלה: השפעת האמריקניזציה  תרבות המערב  על הדת: ברצוני לדעת איך הדת מושפעת מתהליך האמריקניזציה (השפעה של תרבות המערב)במשך הדורות ובחיינו עכשיו. האם זה לא נוגד את התורה? איך ההשפעה באה לידי ביטוי גם בתחום הדת? והאם השפעת תרבות המערב פגעה ופוגעת בנו בתור אנשים מאמינים? בנוסף רציתי לדעת איך היהדות מתמודדת עם ההשפעה והתהליך שהולך ותופס תאוצה בחיינו ועלול עוד להתפתח יותר ממה שהוא. אשמח לתגובה במהרה ולתשובה מספקת. יום טוב!
תשובה: : תרבות המערב הביאה את העולם להשגים מאד גדולים בתחומים רבים. עיקר ההשגים הם בתחום ההתפתחות החומרית. אנו נמצאים בעולם מלא שפע. התגברו על רוב בעיות של רעב בעולם שפעם נבעו ממצוקה אמיתית של מיעוט מזון. היום אם יש רעב זה רק בגלל שבני אדם לא מחלקים באופן הוגן את היבול שיש בעולם. בסיסית אנו בעולם מלא עושר ואפשרויות. גם בתחום המוסר התרבות המערבית שהציבה את האדם הפרטי האינדוודואלי במרכז ההויה גרמה לכך שיש פחות רשעה שתלטנות ואלימות בעולם. גם ההתפתחות של הנשים עברה מהפך חיובי והיום נשים מצליחות להביא לידי ביטוי את כישוריהם בתחומים רבים תחומים שבעבר היו מחוץ לעיסוקם. אולם בתחום התרבותי רוחני התרבות המערבית היא ממש אנטי טזה ליהדות. התרבות המערבית מבוססת על כפירה ועל הנחת יסוד שאין אמת אוביקטיבית, הכל סוביקטיבי. התרבות מבוססת על כך שכולם שוים, אין מי שדעתו נחשבת יורת או נחשבת פחות. עמדות אלו הם עמדות שמנוגדות לאמירה היהודית שמאמינה שיש אמיתות ויש ערכים שהם עיקר התכלית שבעבורה נברא האדם. התרבות המערבית אינה מאמינה בערכים מוחלטים וממילא היא עוברת מעיסוק במשמעות ובערכים לעיסוק בקיום הגופי וביצירת חיים שיש בהם הטבה חושנית. היהדות מאמינה שעיקר העיוד של האדם נוגע לא לחיי הגוף שלו אלא לחיי הרוח והנשמה שבו. כאן אנו עומדים ראש בראש אל מול התרבות המערבית. הדרך להתמודד היא לעשות סדר בתוכנו בנוגע למה שטוב ומה שרע בתרבות.ככל שיהיה בהירות בדברים הטובים שיש בתרבות נוכל גם להילחם כנגד הדברם השליליים שיש בתרבות זו.
שאלה: לחמם כרית חימום על פלטה בשבת: האם מותר לחמם כרית חימום שבדרך כלל מחממים במיקרוגל על הפלטה בשבת?
תשובה: כמה שאני מבין, בכרית זו אין בעיה של מבושל כי מה שבתוכו מבושל. אין גם מיחזי כמבשל כי זה כרית ולא דבר שמתבשל. אז אם זה רק מוצק, מותר. אם זהב נוזל או מים, אסור.
שאלה: השם דינה לילדה: האם ראוי לתת את השם דינה לילדה? האם זה יכול להיות אחד משני שמות?
תשובה: בוודאי שם טוב. הבת של יעקב.
שאלה: לחכות אחרי שניצל פרווה: אם שניצל פרווה היה ביחד עם שניצל בשרי בתנור כאשר כל שניצל נמצא במגש אחר, האם השניצל הפרווה נחשב כעת בשרי ממש ואז צריך לחכות 6 שעות לחלבי או שזה גם נקרא בחזקה ולא צריך לחכות כלל? ו ה יברך את הרב השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "בחזקת בשרי במזנון חלבי"
תשובה: אין צורך להמתין 6 שעות.
שאלה: לקרוא ספרים באנגלית: לכבוד הרב לאור השאלה שנשאלה "האם מותר לקרוא ספרי חול בכלל ובשבת" נענתה התשובה, שאין איסור לקרוא ספרי חול בימי חול ובשבת יש מצווה ללמוד כמה שיותר תורה. יש לי שתי שאלות: 1. אם אני מסתדר יותר לקרוא ספרים באנגלית האם גם זה מותר לי? 2. למה התכוון השו"ע כשאמר ש"אסור לקרוא ספרים, כגון: עמנואל וספר מלחמות אף בימות החול משום מושב ליצים"? (אורח חיים ש"ז) השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "קריאת ספרי חול"
תשובה: 1. לא משנה השפה העיקר התוכן. אם זה דברים בטלים גם בעברית אסור ואם זה דבר חיובי אפשר לקרוא גם בשפה לועזית. הרבמ"ם כותב בפרוש כל מסכת אבות, שלא השפה קובעת אלא התוכן. גם הרמב"ם כתב את פירושו בשפה הערבית ויש עוד ספרים באותה תקופה. זו הייתה השפה המדוברת וזה מה שהציבור הבין ולכן כתבו בה. 2. אם זה ספרי לימוד, כגון: חשבון, גאוגרפיה ואסטרונומיה, אין לאף אחד מונופול עליהם וזה שייך גם לעולם התורה. ח לא אסרו ללמוד את חוכמת הכרת העולם. ח התכוונו לספרים של סיפורים שאין בהם ערכים אמיתיים שנועדו לבלות את הזמן או לגרות את היצר הרע, על דברים כאלו אנו אומרים שאדם ימנע מלקרוא אבל לא על ספרי מדע. לפי הרבה ראשונים גם בשבת מותר לאדם ללמוד חוכמות. מותר לקרוא ספר על שיגור חללית לירח, זה ענין מדעי, או על צוללת שעברה באזור הקוטב הצפוני אבל ספרים של בילוי או גירוי אסור.
שאלה: מתנות בגין תרומת מעשר כספים: מתנות הניתנות ע"י גופים ומוסדות שונים - כגון: להפצת תורה, פדיון שבויים וכדו, לאלו התורמים להם את מעשר הכספים שלהם. האם דין מתנות אלו (כגון ספרים, דיסקים, חפצי יודאיקה וכדו ) הם כדין מתנה גמורה או שיש בזה משום תמורה ישירה עבור תרומת כספי המעשרות (ואז יש לייעד את המתנה לטובת הכלל ולא לשימוש אישי בלבד)? בכבוד רב וב מראש!
תשובה: המתנה היא שלך ומותר להשתמש בה לכל דבר.
שאלה: אבא טוב: שאלו אותי איך יודעים שהקדוש ברוך הוא הוא טוב והוא באמת רוצה להטיב לנו? כי אומרים שהוא ברא אותנו כדי להטיב לנו אז איפה כתוב בתורה ואיך אפשר להסביר את זה למי ששואל אותי בצורה הגיוניות ושהוא יהיה מרוצה מהתשובה!
תשובה: שמחתי מאוד על העיסוק שלך בנושא, הוא מאוד מאוד חשוב. כיום מאוד חשוב לאנשים להרגיש את הקשר עם ה', להרגיש שה' הוא אבא שאוהב, ושרוצה את הקשר אלינו, דואג לנו וחפץ בנו. הרצון של ה' להיטיב לנו כבר מופיע בפסוקים בתורה, בכך שה' אומר לנו שיש לנו שתי דרכים, ושאנו נקראים לבחור בחיים. ודאי דבר זה מטובו אלינו, שכך הוא רוצה שאנו נבחר. המון המון מקורות יש בדבר, כגון הרמח"ל בספריו דעת תבונות וספר הכללים ועוד. מלבד הלימוד במקורות עצמם, מאוד מאוד חשוב להרחיב ולהתרגל לדבר. אני מאוד ממליץ לקרוא שיעורים שונים באתר שמרחיבים בנושא (אפשר למצוא בחיפוש קל ואם תתקשה אשמח לעזור לך). וכן מומלץ מאוד, סדרת שיעורים של הרב יהושע שפירא, ראש ישיבת ההסדר ברמת גן, בשם אל ה' ואל טובו, שבה כל הנושא מורחב ואף מובאות דוגמאות רבות בחיים וביחס שלנו אליהן. אשמח להמשיך לעזור, אתה מוזמן לפנות אלי ישירות אל כתובתי. הרב יצחק גרינבלט zahig1 gmail.com
שאלה: קניות בשנת אבל: אני בשנת אבל על אבי, רציתי לדעת האם באפשרותי לקנות בגדים חדשים, לקנות בית חדש, לעבור דירה שאני משכיר לדירה אחרת או להתחיל להשכיר דירה, לקנות או להחליף רכב, רציתי לדעת במדויק ובפירוט מה באפשרותי לעשות, כי אני מפחד מעשיה בשנה זו? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ארועים בשנת אבל"
תשובה: אין ללבוש בגדים חדשים במשך השנה. דברים חדשים אחרים לא נאסרו במפורש אך כל דבר חדש שניתן לדחות מן הראוי לדחותו.
שאלה: סתם ויש אומרים: אז למה הביא מרן גם את היש אומרים אם זה לא לפי ההלכה? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "סתם ויש אומרים הלכה כסתם"
תשובה: מקובל על הפוסקים שכשהשולחן ערוך פוסק דעה בסתם ומוסיף דעה בשם 'יש אומרים' הלכה כדעה הסתמית. אלא שנחלקו הפוסקים במשמעות הכלל הנ"ל, ומכיון שהדברים רחבים אכתוב רק בקצרה ממש (ולכל כלל יש יוצאים מן הכלל): דעת הגר"ע יוסף שליט"א שהלכה כדעת הסתם לגמרי בין להקל ובין להחמיר והשו"ע כתב את הדעה השניה בשם יש אומרים רק כדי לחלוק לה כבוד בספרו.  לדוגמא עי' יביע אומר ח"ו יו"ד סימן ה אות ב  ח"ח אבן העזר יז ובהקדמת הרב יצחק יוסף לספרו ילקוט יוסף איסור והיתר ח"ב. לעומתו, דעת הגאון הרב בן ציון אבא שאול זצ"ל שאמנם הלכה כדעה הסתמית אולם אין דעת היש אומרים נדחתה לגמרי מההלכה ויש לחוש לה להחמיר במקום שאין הפסד וכד'.  עי' בהקדמתו לספרו שו"ת אור לציון ח"ב  כמובן, אין זו מחלוקת שהתחילה בדורנו אלא שכיום נהוג להגדיר את המחלוקת בעיקר עפ"י הגדולים הנ"ל וכל צד מביא ראיות לשיטתו מדברי השו"ע עצמו ומגדולי הדורות אחריו. שבוע טוב
שאלה: השכרת דירה של נפטר שלא בתום השנה: סבי נפטר לפני מספר חודשים. האם מותר מבחינת ההלכה להשכיר את הדירה לפני תום השנה לפטירתו? כמובן אציין שאבי הוא היורש היחידי של אביו. אשמח לקבל תשובה מפורטת בנושא.
תשובה: מותר, אין צורך להפסיד. כדאי לתת חלק מדמי השכירות צדקה לעילוי נשמתו.
שאלה: שכרם של דיינים: האם בזמן התנאים ובזמן הסנהדרין, שהיו פוסקים דינים, היו מקבלים שכר עבור עבודתם עבור פסיקותיהם והכרעת הדין או שזה היה נעשה ללא שכר? אבקש לדעת את המקורות לכך וישר כח גדול
תשובה: במשנה (בבכורות כט.) כתוב: "הנוטל שכרו לדון דיניו בטלים". ובגמ' שם מוסבר הטעם משום, מה אני בחינם (מסרתי את התורה) אף אתם בחינם, וכמו שמוטל על האדם ללמד בחינם כך צריך לדון בחינם. וכתבו הריטב"א (קידושין נח) והרמב"ן, שמי שנוטל שכר דיניו בטלים משום קנס. אולם בכתובות (קו.) מוזכר שדייני גזירות בירושלים היו נוטלים שכרם מתרומת הלשכה ובתוס' הסביר שני הסברים: א. אסור לקחת כסף ממי שדן לפניך, אך מהציבור מותר. ב. מפני שלא היתה להם עבודה כדי שיוכלו לדון תמיד, היה מותר להם לקחת ת בנוסף דנה שם הגמרא על האמורא קרנא שהיה נוטל שכר לדון, ואומרת ששכר בטלה מכוער לקחת אך שכר "בטלה דמוכח", דהיינו: אם באותה שעה שדן הייתה לו עבודה אחרת, מותר לו לקחת שכר השווה לסכום שהפסיד מכך שלא עבד. אולם דייני גזירות היו מקרה חריג שכן היו צריכים לדון כל הזמן ובפועל בזמן התנאים היושבים בסנהדרין לא נטלו שכר, לדוגמא בברכות כח. מסופר על ר' יהושע שהיה עני, "מכותלי ביתך ניכר שפחמי אתה", והוא היה דיין. וכן לכל התנאים היו עבודות נוספות. מקורות נוספים לגבי הזמן הזה: שו"ע חושן משפט סימן ט' סעיפים:ג', ה'. ובפתחי תשובה סעיף קטן ח' וי"ב. הרב דניאל לונצר
שאלה: אופין חישוב מעשר: עברתי על רוב הכתוב באתר בנושא מעשר באתר, ועדיין מתקשה לחשב את המעשר. אני עצמאית ובעלי שכיר ויש לנו שני ילדים קטנים. אנחנו משתכרים סכום של כ- 15,000 ש"ח בחודש יחד. עם זאת, יוקר המחיה באיזור מגורינו (משכנתא גבוהה, ארנונה, חינוך, חוגים.) מביא לכך שההוצאות השוטפות שלנו מתקרבות לסכום זה ובחודשים מסוימים אף עוברות את הסכום. איננו אנשים בזבזנים או נהנתנים, ובכל זאת זה המצב. השאלה היא מאיזה סכום יש לחשב את המעשר, האם מהשכר שנכנס לבנק- 15,000 ש"ח או שישנן הוצאות לגיטימיות של הבית שיש להחסיר לפני חישוב המעשר. כיום אנחנו מנסים להפריש סכום מהמקסימום, וזה מאוד קשה. האם אנו נוהגים נכון? לתשובתך אודה.
תשובה: הוצאות חינוך של ילדים מעל גיל שש לצורך לימוד תורה אפשר להחשיב כמעשר כספים. כמו"כ, גם משכנתא ניתן להחשיב כמעשר כספים. לגבי תשלומי ארנונה, ניתן להחשיב כמעשר את אחוז הת המיועד (ברשות המקומית) לצורך חינוך דתי או חרדי.
שאלה: פאה של עצמה: איך ייתכן? הרי התירו פאה שהיא "נוכרית" דייקא, ומשום כך יש הכשרים ואסור לה להראות בשיער שלה או של י הודי ה אחרת. ומכאן השם "פאה נוכרית.". לא כן? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "פאות נוכריות משער האשה"
תשובה: אין הבדל בין פאה נכרית של יהודיה לגויה והסיבה של ה"שם" זה בגלל שהיא נכרית לאשה ולא חלק מגופה. אני חושב שאסור ללכת עם פאה נכרית. וגם למתירים זה רק בדיעבד, משום שזה לא צנוע שהרי יש מראית עין.
שאלה: כיסוי ראש מדאורייתא או מדרבנן: היכן מוזכר בתורה שבכתב מפורשות על כך שהאישה צריכה בכיסוי ראש מלבד ש"פרע את ראשה"? הרי אין פה אימרה מפורשת על "לא תלך האישה פרועת מגולת שיער. מכאן יוצא שכל כיסוי מאיזה סוג שי הי ה הוא מנהג חשוב או הלכה מדרבנן. לא? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "כיסוי ראש חלקי"
תשובה: זהו מנהג מהתורה.
שאלה: תפילת שחרית מאוד מוקדמת: יש לי שאלות בקשר לתפילת שחרית. אני מתעורר כל יום ב4.30 בבוקר אומר מודה אני. לאחר מכן מתפנה שותף פנים נוטל ידיים ומברך אשר ייצר. אומר ברכות השחר ובסביבות השעה חמש מניח תפילין. האם בגלל השעה המוקדמת זה ר? ואם כן, איזה סדר תפילה עליי להיתפלל מה מתפללים ומה לא? אני אומר פתח אליהו, העקדה, קריאת שמע ותפילת שמונה עשרה ועלינו לשבח. ובחמש ושלושים יוצא לעבודה. יש לציין שאין באפשרותי להתפלל בעבודה ואני מגיע לביתי בשעה חמש בערב.
תשובה: אם אין לך כל אפשרות להתפלל במהלך הבוקר הינך יכול בשעת הדחק כשלך להתחיל להתפלל ברכות השחר ופסוקי דזמרא אפילו בעוד לילה אולם הנחת תפילין וטלית יש לקיים רק לאחר עלות השחר שהוא לשיטות המקילות 90 דקות לפני הנץ  כיום בסביבות השעה חמש ועשרה  אולם אין לברך עליהם עד כשעה לפני הנץ  "משיכיר את חבירו", גם קריאת שמע ושמונה עשרה יש להתפלל רק לאחר עלות השחר. בהמשך השנה שהנץ יוקדם יש להשתדל להתפלל בתוך 72 דקות לפני הנץ ולא לפני כן וכשהדבר אפשרי יש להניח תפילין לקרוא קריאת שמע ושמונה עשרה רק בתוך 50 דקות לפני הנץ. אין להתפלל קריאת שמע ושמונה עשרה לפני עלות השחר. יש למצוא זמן במהלך הבוקר לחלק זה של התפילה. משך הזמן של הנחת תפילין קריאת שמע ושמונה עשרה הוא כרבע שעה, בטוחני שבשיחה קצרה עם המעסיק תמצא את הזמן לכך. פתרון נוסף אפשרי הוא להתפלל בדרך  כמובן אם אינך נוהג. בחלק מהרכבות יש אפילו מניינים.
שאלה: לפנות שוכרת ללא חוזה שכירות: לכבוד הרב האם בהתאם להלכה ניתן לפנות שוכרת, שאין לה חוזה שכירות תקף, למרות שזה מספר שנים השכירות בפועל מתקיימת והמשכיר מעולם לא מחה. בנוסף טוען המשכיר כי השוכרת מדי פעם מאחרת בתשלומים, מה שמוכחש על ידה. השוכרת השקיעה סכומים ניכרים בשיפוץ והשבחת הדירה, כאשר לטענתה היה סיכום עם המשכיר כי תהיה זכאית לגור בדירה כחמש שנים בשכירות מופחתת. המשכיר מתכחש לכך. שאלתי הינה, בהנחה שהשוכרת דוברת אמת, מה דין תורה בעניין?
תשובה: לא ניתן לענות על שאלה זו בלי לשמוע את שני הצדדים. נא לפנות לבית הדין. הרב אריאל איגרא
שאלה: מקור שם משפחה ושיוך: אני אם לבן, כיום בן 28. חמי אמר שאנו ממשפחת לוי לכן לא ערכנו פידיון. לאחרונה אחיו אמרו שאיננו מלוי אלא ישראל. שאלותיי הם : א-האם משפחת שמוחה היא לוי או ישראל? ב-האם בשל הספק צריך לערוך פידיון כלומר מה אם הוא לוי ויהיה פידיון?
תשובה: א. לא ידוע לי. ב. אפשר מספק לעשות פדיון ללא ברכה, וכיון שזה רק ספק הכהן יחזיר את הכסף.
שאלה: הפסק בדיבור בין לשם ייחוד לתפילה: 1. האם מותר להפסיק בדיבור בין קריאת לשם ייחוד לתפילה? 2. האם זה שונה בלשם יחוד של קריאת שמע שעל המיטה? כיון שהנוסח שם הוא שונה "הרני מקבל עליי אלקותו יתברך" (ולא- "הרי אנחנו באים להתפלל תפילת מנחה") ז"א, שבק"ש שעל המיטה את הלא מגלה דעתך שאתה הולך לעשות משהו (להגיד ק"ש וכו ) אז אולי אין בעיה להפסיק בדיבור. מקווה שהשאלה מובנת.!
תשובה: 1. לא ראוי להפסיק. 2. גם שם לא ראוי להפסיק.
שאלה: קניין עבדים: שאלה לצורך עיוני. אישה לא נשואה שקיבלה במתנה נכס נדל"ן שיש בו מספר עבדים גויים, היא אינה מעוניינת להחזיק בהם אלא לשחררם, ואפילו לאלתר. 1. האם חייבת במילתם בו ביום? 2. האם חייבת בהטבלתם לפני שחרורם, שהרי מעולם לא רכשה אותם לשם עבדות. 3. במקרה שהיא קנתה אותם באופן יזום לשם שחרורם המיידי, האם חייבת במילתם ובהטבלתם? אם תקדישו לי מזמנכם
תשובה: אשה אינה מצווה למול בנה אלא רק איש (רמ"א יו"ד רסא, א)., ויש לדון אם כך הדין לגבי עבדיה. המנחת חינוך סי' ב וכן השאגת אריה סי' נג מסתפקים בכך, ומדברי רעק"א יו"ד סי' רסז סע' א נראה לענ"ד שסובר שגם בכך אינה מצווה. על הצד שהיא חייבת, ישיש מקום לשאלתך. ישנם שני מצבים בעבדים, יש הנקנים ע"מ שיהיו גרים ברמה של עבד וחייבים במצוות כאשה, ואותם מצווה האדון למול ויש שבשעת קנייתם לקחום שלא ע"מ להתגייר והם אינם חייבים במילה (יבמות מח ע"ב  שו"ע יו"ד סי' רסז סע' ד). בנידון של השאלה כיצד מדובר? אם אביה קנאו לשם גירות אז כבר הוא מל והטביל, ואם קנאו שלא לשם גירות אזי היא יורשת עבד שאינו לשם גירות ומצבו לא משתנה וגם היא פטורה מלמולו וכן מלטובלו. ואם כוונתך שאביה קנאו לשם גירות אך עבר ולא מלו, נראה לי מסברא שאם כוונתה לשחררם בו ביום אינה מצווה, הואיל והמצווה למולו אינה דוקא בבוקר אלא במשך כל היום, ובינתיים כבר משחררת אותו ואין דיניו מוטלים עליה יותר, וכן במקרה שקנתה בעצמה לשם שחרורם המידי, אך אם תשחרר רק למחרת לכאורה חייבת ביום הראשון.
שאלה: דברי שקר בצחוק על מנת לשמח: בהמשך לשאלה הזו, אשמח לדעת מהם הכללים לפי דעתו של הרב: כלומר, מתי השקרים מותרים ומתי זה כבר מוגזם (אם בכלל)? אשמח לדעת מקור לדברי הרב. אני בדיוק כותב על זה עבודה. השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "אונאת דברים במסיבת הפתעה"
תשובה: מפני ה ולהשכין אהבה ואחוה מותר אבל סתם וודאי שאסור לשקר.
שאלה: טלית מצוייצת בקידוש החודש: בפסיקתא דרב כהנא, פסקא ה אות טו נכתב כך : נתעטף הקב"ה בטלית מצוייצת והעמי למשה מיכן ולאהרן מיכן וקרא למיכאל וגבריאל ועשה אותם כשלוחי החודש ואמ להם כאיזה צד ראיתם את הלבנה לפני החמה לאחר החמה לצפונה לדרומה כמה הוא גבוה ולאין הוא נוטה הידי רחב א להם כסדר הזה שאתם רואים כך יהו בניי מעברים את השנה למטן על ידי זקן ועל ידי עדים ועל ידי טלית מצוייצת: עברתי על מקורות באינטרנט ולא מצאתי שום דבר על טלית מצוייצת. כלומר מקורות יש אבל לא הסבר מהי הטלית המצוייצת ואיך היא שונה מטלית רגילה או לא מצוייצת. וכמובן בהקשר לפסקא למעלה, למה עיבור החודש דווקא בטלית מצוייצת?
תשובה: טלית סתם בלשון ח משמעותה בגד ולא הטלית בה אנו מתעטפים בשעת התפילה, ולפיכך כאשר מדברים על טלית עם ציציות מזכירים "טלית מצוייצת". לגבי משמעות הטלית בשעת קידוש החודש, בהמשך המדרש נאמר: "אמר להם כסדר הזה שאתם ראיתם כך יהיו בני מעבירים את השנה למטן ע"י זקן וע"י עדים וע"י טלית מצוייצת", ולפיכך נראה לי שמטרת הטלית היא בגד המכבד את המעמד וכעין שכתוב ששליח הציבור יתעטף בטלית משום כבוד הציבור (ראה למשל שולחן ערוך הרב אורח חיים סימן יח סעיף ד: "כל העובר לפני התיבה אפילו לומר סליחות ותחנונים צריך להתעטף בטלית גדול מפני כבוד הציבור ואפילו לומר קדיש יתום יש מי שאומר שצריך להתעטף ולכן מותרים להתעטף אפילו בלילה דהדבר ידוע שאין מתכוונים לשם מצות ציצית אלא מפני כבוד הציבור"), ובמילים אחרות הטלית כאן מהווה תחליף ל"פראק" אותו נוהגים הדיינים ללבוש.
שאלה: מעמד כהן גרוש: כבוד הרב ידוע שלכהן אסור להינשא לגרושה. האם לגבר גרוש אסור לכהן ככהן? כמו כן ידוע שמעלתו הרוחנית של הכהן או הכהן הגדול גדולה מכולם. האם היא גדולה יותר ממשה רבנו אשר קיבל את התורה?
תשובה: א. כהן גרוש הוא כהן לכל דבר. ב. מעלת משה רבנו, בחיר הנביאים, גדולה ממעלת כהן גדול.
שאלה: איש סאונד בהצגות נשים: הרב, רציתי לשאול האם הרב חושב שיש עדיפות שבאירועים של בנות כגון: הצגות והכתרות של בנות אולפנא, יהיה עדיף אם בנות יעבדו בתאורה ובסאונד במקום בנים? אשמח אם הרב יפרט.
תשובה: ברור שלכתחילה כל הידור של צניעות הוא חשוב ויש בו ערך, ותבוא ברכה על מי שמהדר בצניעות. הכלל הוא, שמי שעסוק בעבודתו אינו טרוד בשמיעת קול הנשים. אם זה ארוע של בית ספר, שהאיכות היא לא מקצועית אלא זה חובבני, עדיף שתהיה אישה גם אם היא לא מקצועית. אם מדובר בהפקה של ארוע מקצועי ויש גבר, אפשר מאחר והוא טרוד בעבודתו.