LidanRubinov/Halacha-QA huggingface dataset:
שאלה: ברכה על מיץ סחוט טרי: מה הברכה שמברכים על מיץ סחוט טרי? (אם אפשר להביא מקורות,רצוי(זה בשביל עבודה בגמרא)
תשובה: הברכה על מיץ סחוט היא שהכל נהיה בדברו. עיין שו"ע או"ח רה, ג אריאל (המשיב אינו רב)
שאלה: הדלקת נרות שבת על ידי גבר: אישתי מפחדת פחד רב להדליק נרות שבת עם גפרורים ועם כל אמצעי הצתה אחר. על כן היא מבקשת ממני להדליק בעבורה את נרות השבת ולאחר מכן היא מברכת. האם מותר לי לעשות כן? למעשה היא אינה מדליקה, אך היא המברכת. אם הדבר אסור- מה ניתן בכל זאת לעשות.
תשובה: הברכה על הדלקת הנרות היא הברכה על המצווה, לכן מי שעושה את המצווה מברך עליה. אם היא לא מסוגלת להדליק נרות אתה יכול להדליק את הנרות ולברך עליהם, אשתך תוכל להיות נוכחת לענות אמן ולהתפלל את התפילה שנוהגים לומר לאחר הדלקת הנרות. במקביל היא יכולה לדאוג להדלקת כל האורות בבית לאחר שהאיש ידליק נרות. בנוסף, כדאי לבדוק את אפשרות לטיפול בפחד הזה. ברכה והצלחה. ירון דוראני.
שאלה: קידוש: האם זה נכון שבנות לא עומדות בקידוש ערב יום שבת? או שזה תלוי אם זה אשכנזים או ספרדים.
תשובה: לגבי קידוש בליל שבת, יש שלושה מנהגים (כך מביא הרמ"א בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן רע"א): יש העומדים בכל הקידוש, ומתיישבים לאחר סיום הקידוש לשתות את היין בישיבה. יש היושבים בכל הקידוש. יש העומדים באמירת "ויכולו", ומתיישבים לפני הברכה על היין- ברכת "בורא פרי הגפן". אין זה קשור לנשים או גברים.
שאלה: ששאלות הלכה: לכב הרב! ברצוני לשאול 3 שאלות: 1. קידוש: בקידוש של ערב שבת, אנו נוהגים לעמוד. אבי נוהג לאחר הקידוש וברכת הגפן לשבת ולשתות את היין בישיבה. האם זוהי חובה או מנהג ידוע, והאם אני יכול בעיקרון לשתות אותו גם בעמידה? 2. הבדלה: לפעמים מזדמן לי לבצע את ההבדלה בבית הכנסת (הכוונה כשליח הציבור שמברך את הברכות ומוציא את כולם ולא כאחד השומעים). האם לאחר מכן כשאני מגיע לביתי, אני יכול להבדיל שוב כדי להוציא את בני הבית? (האם הדבר נכון גם לגבי הדלקת חנוכיה וקידוש?) 3. הבדלה: האם אני יכול לברך על מיני בשמים ומאורי האש בשני מקומות שונים בצאת השבת? הכוונה לברך עליהם בבית כנסת, ואחר כך גם בבית (בלי שום קשר לאיפה אני מבדיל בפועל). 4. שעון שבת: יש לנו בבית שעון שבת על המזגן שאפשר לכוון אותו לפי דקות, מתי יידלק וייכבה לכל אורך השבת. האם בעת שהמזגן דולק או כבוי בערב שבת למשל, אני יכול לקבוע למחרת מתי ידלק וייכבה?
תשובה: 1. גם אם מקדשים בעמידה, שתית היין של הקידוש צריכה להעשות בישיבה מפני שהקידוש מחובר לסעודה. 2. אם יש אישה וילדים שצריכים לשמוע הבדלה בבית אז גם המקדש עצמו יכול לעשות שוב הבדלה בבית. 3. הברכה על האש והבשמים צמודה להבדלה. אם לא יצאת בזמן ההבדל אז אתה יכול לברך בהזדמנות הראשונה שיש לך נר ובשמים. 4. הנושא מורכב מאוד. עיין
שאלה: ממזוזות במוסד ציבורי: אני סטודנטית במכללה חילונית מפורסמת בצפון הארץ בשנה הראשונה ללימודים. הבחנתי כי קיימות מזוזות רק בפתחי הבניינים ולא בכניסה לכל כיתה וחדר. כשפניתי אל מנכלית המכללה היא טענה שאי שימת המזוזות על הדלתות היא אידיאולוגיה כדי לא להראות שהמכללה דתית. כמו כן, היא טוענת שהמכללה הולכת לפי דברי ההלכה שיש להתקין מזוזה רק בפתח הבניין? האם מוסד ציבורי בישראל יכול לנהוג כך? אשמח לקבל תשובה עם מקורות. ויישר כח!
תשובה: לשאלתך שני פנים. הפן האחד האמירה האידאולוגית שהיא לדעתי היותר בעייתית בהקשר הזה, אמנם המכללה היא לא דתית אבל היא בהחלט ישראלית וזה סממן יהודי מובהק שצריך להיות קיים גם במוסדות שאינם מוגדרים כ"דתיים". מסיבה זו כמדומני שקיימת תקנה או חוק של משרד החינוך שבכל הכיתות שבמגזר היהודי יש לקבוע מזוזות. הפן השני הוא הלכתי, האם יש צורך לשים מזוזות בכיתות לימוד? יש דיון הלכתי סביב הנקודה זו יש הפוטרים כיון שכיתת לימוד לא מוגדר כמקום מגורים שהרי לא ישנים שם בלילה, ויש המחייבים מכיון שנמצאים שם כל היום אוכלים ולפעמים גם ישנים שינת עראי. הפסיקה המקובלת היא לקבוע מזוזה בפתחי הכיתות, לגבי הברכה על הקביעה עדיף שלא לברך. ההצעה שלי היא לקיים בנועם ובדרך ארץ שיח עם ההנהלה עם זה, ואם ניתן כדאי לקיים דיון בין הסטודנטים על כך, אני מעריך שאם יהיו מספיק סטודנטים שהנושא יהיה חשוב להם ההנהלה תשים מזוזה. מקורות: שולחן ערוך יורה דעה סימן רפו סעיף י ילקוט יוסף שובע שמחות ב עמוד תקס ברכה והצלחה. ירון דוראני.
שאלה: על בשר: הרב. לפי מה שאני יודע, על לחם ויין נתקנו ברכות מיוחדות כי הם מאכלים חשובים. עניין אותי למה בשר, שאני מאמין שכולם מתייחסים אליו בתור מאכל חשוב (ויקר) לא קיבל ברכה מיוחדת? האם זה בגלל שלעתיד לבוא אנו אמורים לא לאכול בשר? חג שמח
תשובה: המיוחד בלחם וביין, שהם עברו תהליך יצור המשנה את התוצר שינוי מהותי ממה שהיה כחומר גל בטבע. התססת התירוש, והפיכתו ליין, היא שינוי רדיקלי, וכך גם הכנת הבצק ואפייתו. זו הסיבה שהברכה על הלחם והיין היא ברכה מיוחדת, להבדיל מן הבשר, שגם צלייתו  בישולו כנתח שלם, או טחון, אינה משנה אותו שינוי בדומה ליין וללחם.
שאלה: התקרבות: בזמן האחרון אני מרגישה התרחקות מה, וספקות בנוגע לבריאת העולם. מה אני עושה כדי להרחיק ממני את הספקות האלה?! איך אני מתקרבת לה?
תשובה: בדור שלנו הרגש מוביל יותר מההשכל. הספקות השכליים באים לאחר חולשה רגשית. ודאי צריך לפתור את הקשיים השכליים אבל חייבים להעצים ולחזק את הרגש האמוני. הרגשת הקרבה אל ד  מתחזקת בדרכים רבות: תפילה בכוונה ובתשומת לב לתכן התפילה ולחוייה של עמידה ודיבור עם ד. התבודדות ותפילה בשטח או בקברי צדיקים לימוד תורה בנושאים משמעותיים ומעניינים: פרקי תנ"ך על דמויות מופת בעמ"י - האבות והאמהות, דוד ושלמה וכיו"ב. דמויות חכמים (ונשותיהם) דרכי חכמים במחשבה ובמעשה: רבי עקיבא ורחל וכדו, רבי שמעון ובנו. קיום מצוות בדגש על הרעיון של המצווה - לדוגמה: להעמיק ברעיון של השבת לפני שבת, לחשוב על המשמעות של אכילה לפני הברכה על האוכל ולפני ברכת המזון. גמילות חסדים בגופך - ביקור חולים, תמיכה בילדים עם צרכים מיוחדים, דאגה לקשישים בבית אבות. יצירה מתוך שאיפה למפגש עם הנשגב והעליון: טיולים בנוף מתאים נגינה או ציור, ריקוד או כתיבה. בהצלחה!
שאלה: ברכת המזון: שאלה לגבי ברכת "שהכל נהיה בדברו" אם אכלתי מאכל שאיני יודע מה מברכים עליו אז אני מברך שהכל נהיה בדברו ואם לאחר המאכל הזה אני שותה מים אז גם על המים אני צריך לברך שהכל נהיה בדברו? או שזה כלול הראשונה?
תשובה: אם לפני אכילת דבר שאינך יודע מה הברכה עליו ברכת "שהכל נהיה בדברו", הברכה חלה גם על דברים נוספים, שאתה יודע שמברכים עליהם ברכת "שהכל נהיה בדברו"
שאלה: מה נחשב היסח הדעת לעניין תפילין וטלית?: האם צריך לחזור ולברך לאחר שהורדתי את הטלית והתפילין לצורך הפסקה בתפילה (שירותים או הליכה למקום תפילה אחר)? האם יש לברך על טלית בחתונה, בברית, בעליה לתורה ושליח הציבור בערבית ומנחה?
תשובה: א. אדם שהלך להתפנות בשירותים, אחר שיצא יתעטף בטלית ללא ברכה, ויניח תפילין כי אסור היה לו להיות עם תפילין בשירותים, והרי זה לגבי התפילין הפסק גמור. מה שאין כן לעניין טלית אין איסור גמור להכנס בטלית גדול לשירותים. ב. החושב להסיר את טליתו למשך כשעה, כשיתעטף בה בשנית יברך עליה. וכן אם הלך למקום אחר, לזמן חשוב, כגון חצי שעה, כשיחזור למקומו ויתעטף בה יברך. ג. כעקרון אדם העולה לתורה ולברית ולהיות חזן במנחה - יברך על הטלית. בערבית לא יברך - כי הלילה אינו זמן של חיוב ציצית. ד. מי שממהר מאוד, לעלות לתורה וכדומה, כדי שלא לעכב את הציבור, רשאי לדחות את הברכה על הציצית לאחר שיברך על התורה. ואם הטלית של חברו, רשאי לכוון שאינו קונה אותה, ובזה יהיה פטור מהמצווה ומהברכה. ולא כאן המקום להרחיב בפרטי הלכה זו. האם שליח ציבור צריך לברך?
שאלה: הנאה מחילול שבת של יהודי: אנחנו מקבלים ירקות מקיבוץ חילוני שאיננו שומר שבת וסביר להניח שהם עובדים את האדמה בשבת. לא בטוח שהעובדים בשבת הם יהודים אך יש חשש כזה. חוצמזה האם הפירות הם בחזקת דמאי או טבל?
תשובה: מצד החשש של חילול שבת, כיוון שיש ספק, מותר לאכול את הפירות. לעניין תרומות ומעשרות, כל זמן שאין עדות על כך שהירקות מופרשים, חובה להפריש מהם תרומות ומעשרות. לעניין הברכה על הפרשת תרומות ומעשרות, ואם ברור שלא הפרישו, מפרישים ואם יש ספק מפרישים בלא ברכה.
שאלה: מה לברך על קוסקוס?: מהן הברכות ראשונה ואחרונה באכילת קוסקוס והתייחסות לכמות הנאכלת?
תשובה: הברכה על קוסקוס היא "בורא מיני מזונות" ואם אדם אכל כזית הוא מתחייב אחרונה שהיא "על המחיה ועל הכלכלה".
שאלה: ברכה על קביעת מזוזה: מה הברכה על קביעת מזוזה? לא כולם יודעים ואי ואפשר למצוא באתרים.
תשובה: הברכה על קביעת מזוזה: "ברוך.אשר קידשנו במצוותיו וציונו לקבוע מזוזה". הרב יאיר פרייליך לשאלות נוספות בענייני מזוזה לחץ כאן.
שאלה: מתי ליטול ידים בבוקר? : האם יש ליטול ידים ולברך על הנטילה ישר איך שקמים הרי נאמר שאם לא עשית צרכיך בשירותים זה ממש תועבה לברך ולהזכיר את שם האל או להתפלל? האם יש לחזור אח"כ לעשות צרכים ושוב לברך ולהתחיל להתפלל? האם כשאני נוטלת ידים ללחם במקלחת אני צריכה להגיד "אשר יצר." או ישר להגיד "ברוך.על נטילת ידים" ואח"כ מיד "המוציא."?
תשובה: על פי דברי הזוהר והמקובלים יש ליטול ידיים מיד כאשר האדם מתעורר ולכן יש להכין ולהניח כלי עם מים סמוך למיטתו. ויש הרבה פוסקים שהקלו ואמרו שכל הבית נחשב לארבע אמות ואפשר ללכת לכיור וליטול את הידיים שם. זמן הברכה על נטילת ידיים הוא לאחר הנטילה ולפני הניגוב אבל מאחר ובדרך כלל אדם נצרך להתפנות כשקם משנתו, ואין ראוי לברך כשאדם נצרך להתפנות, יטול ידיו ויתפנה ואחר כך יטול שוב ידיו ויברך לפני הניגוב. (משנה ברורה אורח חיים סימן ד סעיף קטן ד ופניני הלכה, תפילה פרק ח) ברכת "אשר יצר" מברכים אחרי שאדם עושה את צרכיו. אדם שעשה צרכיו לפני האוכל ורוצה ליטול ידיים גם לאוכל יטול פעם אחת את ידיו שלא כדין (בלי כלי או פחות מרביעית ויכול גם לגעת בידיו במקומות מטונפים) ויברך "אשר יצר" ואחר כך יטול ידיו כדין ויברך "על נטילת ידיים". אם נטל נטילה אחת כדין לשם סעודה יברך קודם "על נטילת ידיים" ואחר כך "אשר יצר" ולבסוף יברך "המוציא" ויאכל לחם. וכן הדין אם אין לו מספיק מים. (שולחן ערוך אורח חיים סימן קסה סעיף א ומשנה ברורה סעיף קטן ב) לספרדים, דעת הילקוט יוסף (חלק ג סימן קסה עמוד צו) פוסק שעדיף ליטול ידיו שלוש פעמים לסירוגין לשם נטילת ידיים ויברך "על נטילת ידיים" וינגב ויברך "אשר יצר" ואחר כך יאכל לחם. ואם אינו חושש שישכח לברך "אשר יצר" יבצע את הלחם מיד לאחר ברכת "על נטילת ידיים" ויאכל כזית לחם ויברך "אשר יצר".
שאלה: שינוי מקום ושינוי אוכל: אם אכלתי ארוחת צהרים ואחרי קצת זמן (5 דקות בערך) הלכתי לשתות מים: 1.האם ברכת "שהכל" שבירכתי על הסעודה שאכלתי פוטרת גם את המים, או שמשקים לא מצטרפים לאוכל אפילו ששתי הברכות שוות? 2. אם אכלתי דבר מסוים ולא התכוונתי לאכול דבר אחר, ואחר-כך הביאו לי מאכל נוסף, האם אני צריך לברך עליו, אפילו אם ברכתו שווה? 3.האם בגלל שיצאתי החוצה מבניין מסויים בישיבה והלכתי לבניין אחר, אני צריך לברך שוב "שהכל" או לא?
תשובה: אם אכלת, לדוגמא, דג לארוחת צהרים, מן הסתם דעתך היתה בשעת הברכה על כל שאר הדברים שברכתם שווה, ובפרט כשמדובר בשתיה, שהרי ברור שאחרי שתאכל תרצה לשתות. אבל אם חשבת בפירוש שאתה רוצה לאכול רק דג ולא משהו אחר, הנך חייב לברך שוב על השתיה או המאכל החדש שהביאו לפניך. אם שינית את מקומך ויצאת מתחת לקורת הגג בה אכלת, הנך צריך לחזור ולברך שוב ברכה ראשונה, למעט באכילת לחם, שם אינך חוזר לברך "המוציא".
שאלה: ברכה אחרונה על פירות חו"ל: בימים האחרונים שמעתי פרסומים על כך שלכבוד ט"ו בשבט - למרבה האבסורד- ייבאו תאנים, צימוקים וכו. מטורקיה, יפן ועוד. רציתי לשאול: האם צריך לברך אחרי אכילת הפירות הנ"ל ברכה מעין שלוש? כי הרי מברכים "על הארץ ועל פירותיה"? אך לא תמיד ניתן לדעת אם הפירות הנאכלים הם תוצרת הארץ או תוצרת חוץ, מה עושים?
תשובה: הברכה על פירות שבעת המינים מיובאים היא "על הארץ ועל הפירות". יש גם צימוקים ותאנים תוצרת הארץ.
שאלה: למה הרשעים נענשים?: האם כשנבוכאדנצר שרף את בית המקדש הוא קיבל עונש, אם כן, הרי הוא שליחו של הקב"ה הקב"ה מינה אותו מדוע אם כן יקבל עונש, זאת נראית לי גם שאלה כללית האם אדם שעושה משהו רע לאחרים הרי הוא שליחו של הקב"ה למה שהוא יקבל עונש, להיפך הוא צריך לקבל שכר על כך שהוא עושה את רצונו של מקום? וכן מדוע אנו מתאבלים בברכת המזון דווקא על הרוגי ביתר ולא גם על שאר המקומות?
תשובה: יש לאדם בחירה חופשית לבחור לעשות טוב או להיפך. אם מגיע לאדם מסויים או לעם עונש מאת ה' אין זה אומר שהמבצע את העונש הוא צדיק אלא הוא רשע שעל ידו ה' מגלגל את העונש וכדברי חכמים: מגלגלין זכות על ידי זכאי וחובה על ידי חייב. ועוד שאומות העולם לא הרעו לעם ישראל רק כי ה' אמר אלא גם כי היה זה רצונם להרוג ולהכות בעם ישראל ואף הגדילו לעשות ולהציק. הרוגי ביתר נהרגו על ידי אדריינוס הרשע כשהכניע את מרד בר כוכבא ולא הרשה לקבור אותם אלא הקיף את כרמו בגופות ההרוגים ועשה הקב"ה עימם נס ולא הרקיבו ולא הסריחו עד שהתחלף אותו רשע והובאו לקבורה וכהודיה ל-ה' תיקנו ביבנה את ברכת הטוב והמטיב. הרא"ש (ברכות נט ב) מסביר שתיקנו לומר אותה על היין מאחר והיין אדום כדם. ומוסיף המשנה ברורה (קעה ס"ק ב) שעל ידי זה יזכור יום המיתה ולא ימשך אחרי היין הרבה ולא יבוא לידי קלות ראש. טעם נוסף שמביא הרא"ש (ברכות מח ב) בשם הירושלמי: שכשנחרבה ביתר נגדעה קרן ישראל ואין עתידה לחזור עד שיבא בן דוד ולכן סמכוה לבונה ירושלים. ובריטב"א (בבא בתרא קכא ב) כתב שהיה נס זה חשוב להם מאד ולכן קבעו לברך אותו בנפש שבעה ובלב שמח. והרב קוק (עין אי"ה ברכות מח ב) מסביר שכל ברכת המזון היא על קיום עם ישראל והיה אפשר לחשוב שבזמן הגלות נגדעה קרן ישראל לבלי לשוב, ח"ו, ואין תקווה יותר אבל מכך שהרוגי ביתר לא הסריחו יש להבין שאף בגלות ה' יתברך שומר עלינו עד עת גלותינו ולכן היא תוקנה להאמר בברכת המזון לאחר הברכה על בית המקדש שהיא המסמלת את הגלות ואת החסד שה' שומר עלינו בגלות. (וכן במשך חכמה דברים ח י)
שאלה: ברכות על פתיתים: מה מברכים על פתיתים בתור ברכה ראשונה ובתור ברכה אחרונה. וכן, מהו השיעור עליו צריך לברך ברכה אחרונה על פתיתים?
תשובה: הברכה על פתיתים היא "בורא מיני מזונות" ולאחריהם מברכים "על המחיה". שיעור האכילה לברכה אחרונה הוא כזית אם אוכלים אותם בכדי אכילת פרס. לדעת האשכנזים מודדים בנפח והוא כגודל קופסת גפרורים ולדעת הספרדים מודדים במשקל והוא כ-27 גרם.
שאלה: פדיון הבן בהפלה סודית: משפחתי אינה יודעת על הפלה שעברתי ואני רוצה שהמצב ישאר כך. ההפלה הייתה לפי הרופאים בשבוע 9 רציתי לדעת האם אנחנו צריכים לעשות פדיון הבן. והאם ניתן לעשות פדיון הבן ללא אמירת שם השם, במקרה שלא רוצים שהמשפחה תדע, ואם כן איך בדיוק עושים את הפדיון, וכן האם ניתן לקנות בגד חדש ועליו לברך בעת עשיית פדיון הבן כביכול?
תשובה: יש כאן 2 בעיות, ברכת שהחיינו והברכה על הפדיון. צריך לברר, אם היה רק חיתוך של איברים ולא היתה לידה ממש (גרידה), זה שום דבר. ובפעם הבאה יש לפדות עם ברכה. אבל אם היתה לידה, אם ברור לרופאים שלא היתה צורת וולד אז אפשר לברך. ואם היתה הפלה עם צורה, זה ספק, ולכן עושים פדיון בלי ברכה. אלא שכאן את מתביישת. כעיקרון, אינני מבין מדוע את צריכה להתבייש כל כך, איזה דבר עבירה יש כאן, מן השמים היתה לך הפלה (אלא אם כן, באמת יש כאן מה להסתיר). ולכן לא נראה לי שצריך לברך בגלל זה. תשתדלו שהמשפחה לא תרגיש. לגבי שהחיינו זה בעיה יותר פשוטה (כפי שציינת).
שאלה: ברכה על סנדוויץ: אם אני אוכל לחם שיש בתוכו מאכל כל שהוא, האם אנימברך שהכל נהיה בדברו או ברכת המוציא?
תשובה: הברכה על הלחם פוטרת את כל האוכל הטפל ללחם ונאכל איתו, ולכן עליך לברך אך ורק ברכת המוציא ולאחר האכילה ברכת המזון.
שאלה: ברכות ראיה וריח: 1) לגבי הלכות "ברכות הראיה" בספר ליקוטים ג מה לגבי ברכה על ראיה בתמונה או בטלויזיה או בשידור ישיר (האם יש חילוק ביניהם?) והאם יש הבדל בדבר בין "צוק במדבר יהודה"- (נוף יפה) לבין אירוע מסעיר (כגון סופה או ברק)? 2) לגבי מה שהרב כתב שייש לברך על בושם סינטטי, האם מותר להשתמש בו להבדלה? וכן מה יהיה הדין (לגבי ברכה) בטבק המצוי היום הנקרא בפי יוצאי פולין "שמאק טבאק" שהבנתי שהוא בעצם טבק גרוס שעליו טיפטפו ריח חזק? 3) מה שהרב כתב בהערה האחרונה בברכות הריח (בליקוטים ג ) שמברכים על ריח של קפה, האם זה מתייחס לדברי הרב בעמוד לפני על פולי קפה, או שהכוונה שמברכים גם על ריח של (משקה) קפה מוכן, ברוך.הנותן ריח טוב בפירות?
תשובה: 1) על ראיית תמונה אין מברכים. על צוק מרשים במיוחד מברכים "עושה מעשה בראשית". וכן מברכים על ברקים "עושה מעשה בראשית". ועל הרעם מברכים: "שכוחו וגבורתו מלא עולם". וכיוון שכמעט תמיד בסופות יש ברקים ורעמים, הרי שהברכה עליהם חלה גם על הסופה. ומכל מקום אם היתה רוח חזקה מאוד, בלא ברקים, יברך "עושה מעשה בראשית". ואם הסופה היתה זועפת ומפחידה במיוחד, יברך "שכוחו וגבורתו מלא עולם". 2) לפי מה שכתבתי גם על "שמאק טבאק" צריך לברך "מיני בשמים". וגם בהבדלה אפשר לברך עליהם. 3) על קפה חם טרי, שנטחן זה עתה, מברכים "הנותן ריח טוב בפירות" (מ"ב רטז, טז). אבל על קפה שאינו חם טרי, אין נוהגים לברך.
שאלה: בוטנים אמריקאיים: מה מברכים על בוטנים אמריקאיים, לפני ואחרי? האם צריך להפריד אותם לחלקים שונים?
תשובה: כיוון שהקמח שבציפוי הוא אחד ממרכיבי המאכל   יש לברך עליהם ברכה ראשונה 'מזונות'. לגבי ברכה אחרונה: אם אכל כשיעור כזית מהקמח לבדו   יברך 'על המחיה'. ואם לא אכל מהקמח שיעור כזית, אך מהציפוי והבוטנים ביחד אכל כזית   יברך 'בורא נפשות'. ואף שיש דעות שונות לגבי הברכה על בוטנים אמריקאיים, ראה נימוקים בהרחבות לספר פניני הלכה ברכות. --- התשובה נכתבה על ידי הרב יגאל ללום על פי פסקי הרב אליעזר מלמד שליט"א.
שאלה: פדיון הבן לאחר הפלה: יש לי בעיה ילדתי לפניי כשבועיים בן ובע"ה אצטרך לעשות לו טקס פדיון. נאלצתי לעבור הפלה בעבר. אף אחד אינו יודע על זה ומשפחתו של בעלי מאוד נוקשה ואיני מעוניינת שידעו ואם הם ידעו זה יעורר בעיות רבות האם אוכל לערוך לו את טקס הפדיון?
תשובה: אם ההפלה הייתה תוך 40 יום מהטבילה האחרונה אפשר לפדות כרגיל. אם ההפלה הייתה אחרי כן, ולדברייך יש הכרח לעשות את הפדיון, ניתן לעשות הכל כרגיל חוץ מהברכה על הפדיון שאותה אפשר לומר ללא שם, כלומר להבליע את את המילים "ה' אלקינו", איש לא ישים לב.
שאלה: ברכות על שתיה אוכל: למה מברכים "שהכל נהיה בדברו" או "בורא מיני מזונות" וכו? למה אני לא יכולה להודות לו במילים שלי?
תשובה: שאלת שאלה חשובה מאוד ושאלת חכם חצי תשובה - אפשר וגם רצוי להודות לה' גם במילים שלך בנוסף לברכה, ואף נראה שלפני שתקנו ח את נוסח הברכות הקבוע היה כל אחד מודה לה' במילותיו שלו. ובכל זאת תיקנו חכמים במהלך הדורות נוסח קבוע לברכה, וניתן להציע מספר סיבות לכך: ראשית, לא כל אחד היה יודע להתבטא במילים שלו, וגם מי שהיה יודע להתבטא פעם אחת או פעמיים היה מרגיש לאחר כמה פעמים שכבר אין לו מה להוסיף ולחדש, ומהר מאוד היינו עלולים להימנע לגמרי מברכה. ניתן להיווכח בכך בקלות כשנשים לב כמה פעמים אנחנו מודים לה' על דברים רבים שאיננו חייבים להודות עליהם. שנית, בנוסח שתיקנו ח ישנו עומק גדול המפגיש אותנו עם מימדים נוספים מלבד מילותינו שלנו. למשל, המושג של ברכה שלנו ביחס לה' הוא חידוש גדול שמעצמנו לא היינו מעלים אותו בדעתנו, וגם לאחר שתיקנוהו ח הוא מפליא ומפעים וראוי להתבוננות   שהרי מי שאנחנו שנברך את ה', ומה שייך בכלל שנברך את ה', שהוא מקור כל הברכה והשפע? דוגמא נוספת, נראה לי שאם אנחנו היינו מנסחים את הברכה על הלחם, לעולם לא היה עולה בדעתנו לברך "המוציא לחם מן הארץ", שהרי איזו חשיבות יש למקום צמיחתו של הלחם? היינו ודאי אומרים ' ה' שבראת את הלחם המזין, הטעים והבריא". מדוע ההדגשה היא דוקא על כך שהלחם בא מהארץ? ומדוע כשאוכלים פרי לא מברכים 'המוציא פרי מן הארץ'? ומדוע הבחינו ח בין פירות העץ לפירות האדמה? ואם כבר הבחינו ביניהם, מדוע לא הבחינו בין פירות העץ למיניהם? כתבתי דוגמאות ספורות לשאלות רבות שניתן לשאול וכתוצאה מהן ללמוד ולטעום מהעומקים הגדולים שהצפינו ח בברכות שמברך כל אחד מאיתנו. סיבה שלישית שניתן לומר היא שנוסח הברכות הקבוע לכולם יוצר מציאות שבה עם ישראל כציבור מברך את ה', ולא רק אוסף יחידים. אמנם כפי שכתבתי בתחילה אין הדבר מבטל את יכולתו של כל יחיד להוסיף משלו. חג שמח הרב יעקב כהן.
שאלה: מצבים שונים בנט"י וברכת המזון: מחילה על שאלות כה פשוטות, פשוט איני יודע ולא יצא לי עוד להיות בהם. 1. האם מותר לברך המוציא כשאין מים ליטול ידיים ואין מיני דמנקי? (יש נייר כסף שיחצוץ בין היד לאוכל)? 2. מה להגיד בברכת המזון (הרחמן הוא יברך את.) כשאדם אוכל א. לבד בתנאי שדה. ב. כשיש 2 בשדה. ג. 3 או יותר בשדה. ד. במקום ציבורי שהוא אוכל לבד. ה. במקום ציבורי שאוכלים 2 או 3,אך כל אחד את האוכל שלו ולא מאותו אוכל. 3. מי שלא אוכל לחם בסעודה עם כולם, האם חייב להשיב אמן? האם קודם יחכה עד שיסיימו ואז יגיד את מעין שלוש?
תשובה: 1. לפני אכילת לחם חייבים ליטול ידיים. אם אין לו מים ואין לו אפשרות להשיג מים, יכרוך את ידיו במפית או בשקית ניילון ויאכל. ברכת המוציא לא קשורה לנטילה ויש לברכה בכל מצב. 2. אדם שאוכל לבדו יברך רק את הוריו. אם אוכל עם עוד בני אדם, יכול לברך גם אותם. 3. אם שומע את הברכה עליו לענות אמן. יכול לברך מעין שלוש כשהם מברכים ברכת המזון. זימון הוא יכול לענות.
שאלה: לשתות לאחר ברכה אחרונה: אדם שאכל סעודה, והתחייב בברכת המזון אך מעוניין להמשיך לשתות על אף שסיים את הסעודה, האם יכול לברך ברכת המזון ולחזור ולברך שהכול? מחד, אם יברך ברכת המזון ויחזור ויברך שהכול, האם יש כאן ברכה שאינה צריכה? ומאידך, אם יחכה עד שיסיים לשתות יש אפשרות שישכח שאכל וישכח לברך ברכת המזון על הסעודה. האם יש הבדל בין אם אכל לחם ואז מתחייב בברכת המזון וספק אם ישכח (ספק דאורייתא לפי חלק מהראשונים שברכת המזון דאורייתא) מול ברכה שאינה צריכה, אם היא אכן אינה צריכה (ספק דרבנן), לעומת, אם אכל שאר דברים שבהם מתחייב ברכה אחרונה אחרת (בורא נפשות או על המחייה שאז זה דרבנן) ויש כאן ספק דרבנן מול ברכה שאינה צריכה שגם היא מדרבנן. האם יש עניין של זמן? שיעבור הזמן שבו יכול לברך ברכה אחרונה או שכיון שממשיך לשתות אז הסעודה נמשכת? מה לגבי אם הוא משנה את מקומו, כלומר ממשיך לשתות ועובר מקום? (האם יש נפקא מינה אם המשיך לשתות כל שהוא באותו מקום ואז עבר או שלא שתה עוד באותו מקום שאז יש להקל שיברך ברכה אחרונה, יעבור מקום ואז יחזור וישתה). מצטער על אורך השאלה.
תשובה: א. אפשר לברך ברכת המזון ולשתות אחר כך ואין בזה ברכה שאינה צריכה, כי מצוי שאין קבע לשתיה ופעמים רבות אדם רוצה לשתות אחרי הסעודה. ב. אם אכל אוכל שטעון ברכה אחרונה יכול לברך ואין בזה ברכה שאינה צריכה כי מצוי לשתות ואין לזה קבע, אולם אם שתה אין זה ראוי לברך ברכה אחרונה ולהמשיך לשתות. ג. אם יעבור הזמן של הברכה על האכילה אין השתיה מאריכה את הזמן. ד. לא ראוי לשנות מקום עד שמברכים ברכה אחרונה. ואז אם בירך ברכה אחרונה ועבר אין שאלה של ברכה שאינה צריכה לגבי שתיה במקום חדש.
שאלה: כתיבת שם הברכה על אריזות מזון: יש חברות לייצור מזון שרושמות את הברכה - ברכת הנהנין - שצריך לברך על המוצר על גבי האריזה. ולכאורה יכולות להיות בזה שתי בעיות: הראשונה - ישנם מאכלים רבים שיש לגביהם מחלוקת בשאלה איזו ברכה מברכים עליהם, ואם כן, מה יכתבו באריזות של המאכלים הללו? שנית - בדרך כלל זורקים לפח אריזות מזון, ואולי ישנה בעייה לזרוק לפח אריזת מזון שכתוב עליה איזו ברכת הנהנין צריך לברך על המוצר.
תשובה: 1. זהו צד שיווקי של החברות. הם כותבות את הברכה על פי נותן הכשרות. כל אחד צריך לברך את הברכה המתאימה על פי פסקי רבותיו. 2. מותר לזרוק לפח אריזות אלו.
שאלה: ברכה על נר חנוכה כשההדלקה בזמן במקום העבודה: האם צריך לברך על הדלקת נר חנוכה המקום העבודה, מדובר על אחרי צאת הכוכבים,ואם כן מברכים,האם אני רשאי לברוך שוב בהדלקה בביתי?
תשובה: הברכה על הדלקה במקום העבודה נתונה במחלוקת כיון שיש הסוברים שרק בבית הכנסת אפשר להדליק ולא במקומות ציבור אחרים. אם ניכר הדבר שרק להדלקה עם ברכה תהיה משמעות ורק אליה יתכנסו העובדים אפשר לברך  וכן במקרה שהעובדים לא מדליקים בביתם וזו הדלקת הנרות שלהם בחנוכה. הטוב ביותר אם הדבר אפשרי הוא להתפלל מנחה או ערבית בסמוך להדלקה כך שייחשב המקום כעין בית כנסת. המברך על הנרות במקום העבודה חוזר ומברך על ההדלקה בביתו.
שאלה: השתכרות בפורים: כיוון וקשה לי לשתות יין ואפילו את מיץ הענבים בקידוש אני שותה בקושי, ברצוני לדעת אם ההשתכרות בפורים צריכה להעשות ע"י יין בלבד או שאפשר גם ע"י וודקה - אותה אפשר למהול במיץ תפוזים למשל ע"מ לעמעם את החריפות?
תשובה: אם אתה לא יכול אז אתה אנוס ופטור. אני לא חושב שאפשר לצאת במשקאות אחרים אלא בפורים יש לשתות דווקא יין מכיוון שהנס נעשה על ידי יין, ולכן כדי לזכור את הנס שותים יין. כמה זה 'עד דלא ידע'? לא אוהב יין- חייב להשתכר בפורים? הברכה על היין בפורים השתכרות לצעירים אני חושש לעשות דברים לא נכונים - להשתכר? מותר לאשה לשתות יין בפורים?
שאלה: ברכת "על מקרא מגילה": מדוע מברכים "וציוונו על מקרא מגילה" בקריאת קוהלת, שיר השירים ורות. היכן ציוונו? ואם זה על עצם הקריאה במגילה כשרה, מדוע בעל הקורא לא מברך כך בכל קריאה בתורה ששם שייך להגיד "וציווונו", הרי הברכות של העולה לתורה אינן מתייחסות לציווי לקרוא בספר כשר?
תשובה: נוסח הברכה "אשר קדשנו במצוותיו" נאמר לפני שמקיימים מצווה, או מהתורה או מתקנת חכמים. מקרא מגילה זו מצווה המוטלת על כל יחיד ולכן יש לה נוסח של ברכת המצוות. קריאת שאר המגילות הם לא תקנה מוקדמת מזמן אנשי כנסת הגדולה אלא מנהגים מאוחרים יותר ועל מנהגים אלו לא מברכים. לגבי קריאה בתורה מכיון שמצוות קריאה בתורה היא חלק מהמצווה הגדולה של לימוד תורה, על לימוד תורה כל אחד מאיתנו מברך בבוקר לעסוק בדברי תורה. ומכיוון שלא היה הפסק בין הברכה על מצוות תלמוד תורה לקריאה בתורה אין לברך בנוסח של ברכת המצוות. אנו מברכים בצורה של שבח והודאה לקב"ה על התורה.
שאלה: ברכה על שתיית שמן זית: כבוד הגאון הגדול הרב דב ליאור שליט"א בהמשך תשובת הדר"ג על ברכת שמן זית, האם כיום שידוע שאינו מזיק ונחשב כדבר בריא (השתנו הטבעים?) נוכל לברך בורא פרי העץ עליו או לפחות שהכל כדעת הרמב"ם בהלכות ברכות פ"ח הל ב? השאלה נשאלה בהמשך לשאלה "ברכת שמן זית לפני ואחרי"
תשובה: לא מקובל שאדם שותה שמן אלא הוא שם אותו בסלט ומאכלים שונים. גם ייצור השמן הוא לא לצורך שתייה. בעבר מיץ פירות היה נחשב כמו מים, כיוון שלא גידלו את הפירות למיץ. היום, בפירות שחלקם מגודלים למיץ, לדוגמא: אשכוליות, רימונים ועוד, כאשר אתה סוחט את הפרי אתה תברך עליו "בורא פרי העץ". אבל זיתים לא מגדלים בשביל שתייה, ולכן הברכה על שמן תהיה שהכול. אם תשתנה המציאות,ויגדלו זיתים בשביל שתייה, יברכו על כך בורא פרי העץ.
שאלה: ברכה אחרונה אינה הסח דעת - הסתבכתי: הרב, שלש שאלות על דרך הפסיקה של הספרדים. 1. בילקוט יוסף כתוב שברכה אחרונה אינה מהווה היסח הדעת לגבי ברכה ראשונה. וגם כשברך ברכה אחרונה עדיין לא צריך לברך ברכה ראשונה. לכן יעץ לי רב פוסק שפעם בחודש יש לעשות תנאי שהברכה האחרונה תהווה סיום כמו היסח הדעת, וכך יהיה אפשר לברך ברכה ראשונה שוב על המאכלים. זה נועד לפתור מבוכה של ספק אם כבר בירך או לא. האם יש עצה נוספת מעבר לתנאי פעם בחודש? מפני שנראה לי שאנשים לא מקבלים את זה ברצינות! 2. אני נוהג לאכול קורנפלקס ומערבב בו כריות. הברכה היא מזונות כמובן ופוטר את הקורנפלקס. אבל מה הדין כאשר אכלתי כרית אחת לפני שהכנתי את התערובת והקורנפלקס אפילו לא מולי אלא עדיין בארון. האם עכשיו אני אברך על התערובת שהכל, כי את המזונות כבר בירכתי מקודם על הכרית הבודדה? 3. כאשר אני אוכל פרור לחם, בכוונה שלא לאכול יותר לחם. האם זה פותר לי את שאר המאכלים שאוכל במהלך היום, עד שיהיה היסח הדעת? השאלה נהיית קשה יותר לפי מה שכתב הרב עובדיה שגם פחות מכזית פת או מזונות לא מועיל לו היסח הדעת של יציאה מהבית, ולכן כשנכנס שוב לא יברך שוב, ממש כדין אמצע סעודה, אע"פ שאכל פחות מכזית.
תשובה: 1. תברך בקול וכך תזכור שברכת. 2.כאשר אוכלים בנפרד, הברכה על כל מין בנפרד. וכך ראוי לנהוג. 3. האוכל לחם פחות מכזית מברך ברכה לבטלה על נטילת ידים!!! חשוב לאכול, לסיים את הארוחה ולברך. ואז לא נכנסים למציאות של דיעבד שהזכרת.
שאלה: ברכה על הכרפס: אם הכרפס בא מחמת הסעודה למה מברכים אדמה כדי לפטור אותו, הרי מברכים המוציא על המצה שפוטר אותו?
תשובה: הברכה על הכרפס היא לאחר הקידוש. ואילו אכילת מצהנאכל זמן רב אחר כך שהוא לאחר קריאת ההגדה.