Riksdag
2012-06-18

Den första frågeställningen gäller med vilken grad av konkretion som det i dag är möjligt att ange de krav som ska gälla för nära-nollenergibyggnader vid olika tidpunkter och om det är möjligt att redan i dag ställa upp en kvantitativ riktlinje för hur direktivet om nära-nollenergi ska tillämpas i Sverige efter 2020. Den andra frågeställningen handlar om regeringens bedömning att endast skärpningar som är miljömässigt, fastighetsekonomiskt och samhällsekonomiskt motiverade ska genomföras. Den tredje frågeställning som motionärerna tar upp är regeringens ställningstagande när det gäller primärenergiaspekterna och kraven på användning av förnybara energikällor. Den fjärde frågeställningen handlar om förslag som tar sikte på att energikraven i byggreglerna i olika avseenden ska vara teknikneutrala och inte missgynna vissa former av energidistribution. Jag ska bemöta en del av det som sägs i motionerna. Man kan till att börja med säga att det i dag saknas tillräckligt underlag och egentligen också kunskap för att ange en kvantitativ riktlinje för hur långtgående skärpning som skulle kunna bli aktuell.