Poslanecká sněmovna
2011-05-04

Předseda vlády ČR Petr Nečas Vážená paní předsedkyně vážené paní poslankyně vážení páni poslanci dámy a pánové myslím si že je naprosto korektní říci že pan předseda Sobotka má pravdu v tom že tento vládní návrh v sobě spojuje dvě materie To znamená materii první reagující na rozhodnutí Ústavního soudu který nás jako zákonodárce nutí posílit princip ekvivalence čili zásluhovosti v průběžném důchodovém systému a materii číslo 2 to znamená další změny parametrického typu v průběžném důchodovém systému Musím říci a zopakovat své stanovisko že rozhodnutí Ústavního soudu jsme povinni respektovat jakkoli musím říci že je to rozhodnutí se kterým se ani většina členů vlády neztotožňuje My jsme přesvědčeni že tak jak byl nastaven průběžný důchodový systém s mírou solidarity ve prospěch nízkopříjmových skupin byl nastaven správně A jeden z důsledků je i to že Česká republika je v rámci Evropské unie zemí s nejnižší mírou hrozby chudoby která poslední parametr je za loňský rok představuje pouze 8 6 našich občanů což je skutečně i poměrně značný pokles v průběhu čtyř let o 1 3 procentního bodu Nicméně je to skutečnost je to realita Ústavní soud přijal překvapivé rozhodnutí rozhodnutí které si nikdo nepřál po kterém nikdo nevolal na které ale jsme povinni zareagovat Na druhé straně považuji také za správné říci že pokračování parametrických změn v průběžném důchodovém systému je nutný krok a že by tento krok musela dříve nebo později dělat jakákoliv vláda v jakémkoliv politickém složení Jestliže k 31 prosinci loňského roku bylo v České republice 2 816 tis pobíratelů důchodových dávek čili důchodců různých typů ať již starobních invalidních nebo pozůstalostních apod tak je zjevné že v zemi která má na trhu práce necelých 5 mil lidí čili plátců důchodového pojištění kteří v průběžném systému hradí bezprostředně ten samý rok důchodové dávky musí být tento systém průběžně v dlouhodobém horizontu nadále parametricky měněn Je také skutečností že považuji za velmi závažný problém ten který tady zmínil pan předseda Sobotka a sice samozřejmě zaměstnávání spoluobčanů kteří přijdou o práci a jsou ve věkové kategorii 50 nebo 55 plus Ano to je skutečnost Proto jsem také přesvědčen že toto má být jedna z klíčových kategorií na trhu práce které mají úřady práce i politika zaměstnanosti ve své aktivní složce věnovat primární a prioritní pozornost To je pochopitelné Na druhé straně ale ve prospěch právě této kategorie v těch následujících zhruba 15 až 20 letech pozitivně pozitivně bude paradoxně působit vývoj na trhu práce protože pokud se podíváme hlouběji do demografických analýz zjistíme že ve věkové kategorii 25 až 64 let ze které se rekrutuje 95 práceschopného obyvatelstva v této zemi proti roku 2010 jenom do roku 2015 čili během pouhých pěti let ubude 150 tis osob A dokonce do roku 2030 ubude v této věkové kategorii v České republice 750 tis osob Tři čtvrtě milionu osob v tomto aktivním ekonomickém věku To znamená že nám naopak z toho plyne nutnost ekonomická nutnost i pro zaměstnavatele a pro trh práce v těch následujících 10 až 20 letech intenzivně integrovat i tyto starší pracovníky do trhu práce To bude ekonomická nutnost Nikoliv sociální politika ale ekonomická nutnost plynoucí ze situace na trhu práce Já chci připomenout jenom několik čísel V současné době máme na trhu práce zhruba 4 mil našich občanů kteří jsou jako zaměstnanci dalších zhruba 900 tis kteří jsou osoby samostatně výdělečně činné a v tom zhruba 200 tis osob které jsou pomáhajícími rodinnými příslušníky Jestli tedy z toho čísla zhruba 4 9 mil lidí integrovaných na trhu práce ubude 3 4 milionu pak je to velmi významný výpadek a bude to naopak znamenat že politika zaměstnanosti se bude muset velmi silně zaměřit ve spolupráci se zaměstnavateli právě na reintegraci do trhu práce těch skupin našich spoluobčanů kteří jsou znevýhodněni Jsou znevýhodněni například věkem jsou znevýhodněni zdravotním stavem jsou znevýhodněni nižším vzděláním a nižší kvalifikací Tady bych chtěl připomenout že 70 osob v evidencích úřadů práce má buď základní vzdělání nebo jsou vyučení Tam je evidentní korelace mezi mírou vzdělání a kvalitou vzdělání a nezaměstnaností Ale také rodiče především tedy ženy malých dětí to je další velmi znevýhodněná kategorie na trhu práce Čili pokud se bavíme o letech kterých se týkají parametrické změny navržené v tomto zákoně to znamená o letech po roce 2025 a především po roce 2030 tak situace na trhu práce bude přesně opačná To znamená trh práce zaměstnavatelé firmy se neobejdou chtějí li fungovat bez pracovníků starších 50 let Naopak to bude velmi výhodná situace protože opět opakuji to číslo v té kategorii ekonomicky aktivních obyvatel ubude 3 4 milionu lidí A pokud se podíváme jenom na to co to dělá například z hlediska míry nezaměstnanosti porovnáme to například s konkrétním číslem podle statistického šetření pracovních sil výběrového šetření je u nás zhruba 380 tis nezaměstnaných protože to je přesnější statistika než je pouhá evidence úřadu práce tak to porovnání 750 tis lidí kteří ubudou na trhu práce versus zhruba 350 tis kteří jsou podle výběrového šetření pracovních sil bráni jako nezaměstnaní je podle mého názoru velmi výmluvné Co se týče volání po tom aby důchodový systém byl stabilizován a volání nebo opakování mantry kterou tady zopakoval pan předseda Sobotka že za sociálně demokratických vlád byl ten systém v přebytku to je typická sobotkovština On byl v přebytku za sociálně demokratických vlád ale jenom pár let za sociálně demokratických vlád Po větší část tohoto období byl v minusu A do přebytku se dostal jenom proto že se zvýšily odvody na důchodové pojištění Jinými slovy z té celkové platby odvodů na sociální zabezpečení se 2 procentní body které byly placeny na státní politiku zaměstnanosti převedly na důchodové pojištění A jenom touto účetní operací na příjmové straně státního rozpočtu se opticky ocitl celkový důchodový účet v přebytku Čili sociálně demokratická vláda nepodnikla jedno jediné aktivní opatření jenom přendala zhruba 20 mld z jedné kapsy do druhé kapsy v rámci státního rozpočtu PČR PS 2010 2013 16 schůze část 156 4 5 2011 Ke stabilizaci důchodového systému po pravdě řečeno přispěly pouze dvě věci jedna ano provedená vládou sociální demokracie v roce 2003 to znamená v rámci tehdejšího pokusu o stabilizaci veřejných financí parametrická změna která prodloužila věk odchodu do důchodu ze 62 let na 63 let a zpřísnila tedy předčasné důchody to je potřeba korektně říci Toto byla parametrická opatření sociálně demokratických vlád která přispěla ke stabilitě ale gros převedení důchodového účtu do přebytku bylo dáno zvýšením odvodů na důchodové zabezpečení tím že se zmenšila jiná složka sociálního pojištění Čili toto byl tento manévr Základní důvod proč se v posledních třech letech ocitl důchodový účet v minusu je dán třemi základními faktory Prvním faktorem je že nám poklesla zaměstnanost To je objektivní důvod Je dán ekonomickou situací která tady byla především od posledního čtvrtletí roku 2008 a je dán tím že především pokleslo tempo růstu zaměstnanosti protože až do roku 2008 zhruba do jeho poloviny ročně rostla zaměstnanost v této zemi o 60 až 80 tisíc osob To bylo nesmírně vysoké tempo které mimochodem přispívalo k růstu hrubého domácího produktu zhruba 2 procentními body čili to byl velmi významný faktor národohospodářského růstu To že v důsledku ekonomické krize nejenže zaměstnanost nerostla ale dokonce poklesla a to že na druhé straně narostla nezaměstnanost a přidal se k tomu třetí faktor znamená že velmi výrazně pokleslo tempo růstu mezd Tady bych chtěl připomenout že v loňském roce v roce 2010 se tempo růstu mezd pohybovalo zhruba okolo 3 všeho všudy zatímco v předchozích letech 2005 až 2007 2008 se pohybovalo meziroční tempo růstu mezd mezi 6 a 9 to se samozřejmě muselo projevit na výši odvodů na sociální zabezpečení A vzhledem k tomu že počet především starobních důchodců ročně roste zhruba o 30 až 40 tisíc osob muselo se to logicky projevit v tom že systém se ocitl v minusu Tady bych chtěl ale říci že se musíme věnovat velmi vážně debatě o tom jak financovat některé aspekty důchodového systému Chtěl bych připomenout že Česká republika má i v evropském kontextu a v kontextu s evropskými sociálními státy rekordně vysoký podíl takzvaných náhradních dob započítaných do důchodového pojištění Chtěl bych připomenout že až jedna čtvrtina dob započtených do důchodového pojištění jsou takzvané náhradní doby tedy doby které jsou započteny nicméně občan v té době neodvádí odvody na důchodové pojištění A je skutečností že když vezmeme že zhruba z 28 procentních bodů což jsou odvody na důchodové pojištění placené zaměstnancem a zaměstnavatelem se zhruba 4 procentní body čili jedna sedmina podílí na financování těchto náhradních dob tak potom částka ve které se ocitá deficit důchodového účtu na úrovni zhruba 30 až 40 mld korun v současných letech přesně odpovídá vlastně hodnotě odvodů ze kterých jsou financovány náhradní doby Čili doby kdy klient má započítané tyto věci do důchodového pojištění do jeho délky ale neodvádí odvody Čili kombinované financování kdy je systém v uvozovkách dotován z jiných daňových výnosů má tu logiku že odpovídá v podstatě financování náhradních dob a není to překvapivé a spíše to období přebytku na důchodovém účtu bylo dáno výjimečnými okolnostmi vysokého růstu tempa zaměstnanosti velmi nízké nezaměstnanosti a vysokého tempa růstu mezd Z tohoto pohledu jsem přesvědčen že kroky které děláme v rámci stabilizačního systému jsou nutné že jsou to kroky které jsou správné a kroky které skutečně se snaží dívat dále než jenom za nejbližší roh A já jsem rád že stojím v čele vlády která se nedívá na důchodový systém pouze populisticky co to udělá s nejbližším volebním výsledkem a dokáže se dívat na důchodový systém s perspektivou několika volebních období A jsem rád že tento krok má podporu i většiny Poslanecké sněmovny protože tato většina si počíná nesmírně zodpovědně vůči budoucnosti této země Děkuji Potlesk zprava