Poslanecká sněmovna
2015-05-20

Poslanec Jiří Zlatuška I já považuji pana ministra za kolegu Takže konglomerát změn je takový že jsou v tom věci které nikoho příliš neurážejí je v tom pár věcí od kterých si omezený počet aktérů slibuje jakýsi pozitivní výsledek Tam se jedná především o institucionální akreditace kde lépe situované školy doufají že by se tady tímto způsobem mohly vlastně oddělit od současného systému a zavést si způsob akreditací vnitřních který bude do značné míry nezávislý na zbytku prostředí v okamžiku kdy se jim institucionální akreditaci podaří získat Pokud jste pozorovali některá vyjádření soukromých vysokých škol tak i z tohoto sektoru vysokého školství zaznívaly naděje že se změnou akreditací by např mohly pominout problémy s kvalitou nebo s kritikou kvality některých vysokých škol u kterých se dnes uvažuje o odnímání akreditace nebo odnímání státního souhlasu a tady tato změna jim poskytuje jistou formu naděje do budoucna V některých případech je to dokonce spojeno s tím že funkcionáři takovýchto škol působili přímo v ministerstvem administrovaných projektech které připravovaly obsah systému kvalifikací vysokého školství nebo v projektech kdy ministerstvo jakýmsi zvláštním způsobem rozdává peníze v mezi vysoké školy v rámci projektu kraje Původní představa byla dokonce že by zde byly desítky tisíc lidí na vysokých školách kteří by byli vykazováni jako že připravují strategie vysokých škol Zaměřeno to bylo jen na to aby si Ministerstvo školství vytvořilo větší počet zavázaných aktérů ve vysokoškolském prostředí prostřednictvím distribuce financí Tady tento aspekt distribuování financí bych doporučoval neopomíjet u jakýchkoli argumentů které poukazují na shodu Ministerstva školství s některými součástmi reprezentace vysokých škol tam kde se jedná o ustanovení která jsou svým způsobem prázdná Je symptomatické že se občas podpora této novele spojuje s tím že současně slyšíme že vysoké školy doufají že Ministerstvo školství zajistí více peněz zejména pro veřejné vysoké školy A objevuje se to současně s tím že se v médiích používají značně podhodnocené údaje o financování vysokých škol často ve spojení s tím že se poukazuje jen na výši příspěvku na vzdělávací činnost veřejných vysokých škol zatímco mezinárodně v okamžiku kdy se mluví o financování vysokých škol tak se tím míní institucionální financování v okamžiku kdy se mluví o financování vysokých škol z veřejných rozpočtů tak se tím míní opravdu všechny veřejné rozpočty Podle posledních dostupných dat z vysokých škol tato míra je 1 11 HDP tohle je číslo za rok 2013 novější data k dispozici nejsou protože veřejné vysoké školy zatím neodevzdaly své zprávy o hospodaření Ale v okamžiku kdy to porovnáte s tím tlakem který vychází z částek které jsou na poloviční úrovni a souznění ministerstva s tím že současně slibuje že tady tyto věci navýší a nikdy nepřistoupí k tomu aby tyto údaje rozporovalo tak je namístě to dávat dohromady s podporou o které se poté mluví Co se týče konkrétních částí které jsou v novele uvažovány jako pozitivum vidím upřesnění některých správních procesů které v době kdy byly nastaveny stávajícím zákonem nebyly vyjasněny do té míry že by byla jasná mezihra mezi tím co je stanoveno explicitně v zákoně o vysokých školách a jakým způsobem se správní soudnictví zejména Nejvyšší správní soud bude dívat na ty oblasti kde rozhodování na vysokých školách má povahu rozhodování o právech studentů a s tím související důsledky pro aplikování správního řádu V době kdy byl stávající zákon přijímán nebyla tato oblast zdaleka rozpracovaná příslušnými judikáty neexistovala prakticky vůbec ani praxe elektronické komunikace zejména mezi školami a studenty V této části posun na technické úrovni je v novele zahrnut hodnotil bych ho jako jednoznačně pozitivní nicméně bych ho v žádném případě neřadil do kategorie nějakých reforem nebo nějakého ovlivňování vysokého školství Je to technická záležitost která je potřebná nicméně nesleduje žádný grandiózní cíl a už vůbec ne cíl kterým je potřeba se nějak příliš pyšnit V sektoru vysokých škol je potřeba dělat také jiné podstatnější záležitosti Jedna z oblastí kterých se novela dotýká jsou akademičtí pracovníci Zaznělo zde konstatování že se nově zavádí kategorie mimořádného profesora Od bývalého ministra a předsedy ODS Fialy jsme dokonce slyšeli že je to kategorie kterou náš systém dosud nezná a jak ministr tak bývalý ministr se vyjadřovali k tomu jak je tady toto pozitivní krok dopředu PČR PS 2013 27 schůze část 178 20 5 2015 Troufám si s tímhle pohledem polemizovat a tvrdit že v oblasti akademických pracovníků ta úprava naopak znamená malý krok zpět oproti současnému stavu Ten krok zpět je dán tím že novela taxativně požaduje aby místa docentů profesorů byla obsazována pouze těmi kteří projdou habilitačním nebo jmenovacím řízením Jinými slovy těmi kteří získají ty české tituly a jsou to tituly v uvozovkách protože fakticky žádný zákon je nezavádí žádný zákon nezakazuje aby kdokoli si usmyslí si psal před jméno doc Neexistuje zákon který vám tady tohle to zamezuje a z hlediska ustanovení v listině práv jakmile nemáte zákon který vám udává povinnost nemusíte to respektovat Takže i ti co neprošli habilitací Když si napíšete doc před jméno nenajdete v českém právním řádu ustanovení které by vám tohle to zakazovalo Totéž u prof Tento zákon obsahuje nové ustanovení které stanoví že pracovní místa se mohou obsazovat pouze těmi kdo prošli jmenovacím nebo habilitačním řízením Mírně lepší formulaci měl mezi roky 1997 a 1998 návrh který tehdy připravovala sociální demokracie na nový zákon o vysokých školách kde se rozlišovalo postavení docenta a profesora na vysokých školách a to co bylo v návrhu té novely nazváno hodností Rozdělilo se jméno pracovního místa od toho co je získáváno na základě jmenování docentem nebo profesorem od rektora vysoké školy nebo prezidenta republiky a explicitně se zavedly jak zkratky tak právní ustanovení které ten stav který byl vcelku běžný v minulosti u jmenovaných docentů nebo profesorů kteří mohli být ustanoveni na příslušné pracovní místo nebo nemuseli vymezovaly v zákoně Toto se nedostalo do stávajícího zákona přijatého s účinností od roku 1998 Sociální demokracie tehdy ten návrh stáhla a nikdy už tady v tomto nebylo pokračováno Současný návrh zavádí spojení mezi pracovním místem a získaným titulem Je to omezení které zde dosud nebylo Toto omezení zdánlivě vypadá jako krok který může zabránit nějakým nepravostem nějakým manipulacím s těmi místy Ale toto je pravda nejvýš v okamžiku kdy se podíváme jenom na tuzemské domácí prostředí V okamžiku kdy si uvědomíme že habilitační řízení a řízení o jmenování profesorem tak jak jej předpokládá náš zákon není přístupné pro akademické pracovníky zahraničních vysokých škol zejména vysokých škol které jsou vyloženě kvalitní řekněme hypotetický příklad že by sem přicházel nějaký profesor z Oxfordu nebo z Harvardu tak v takových případech jakmile svážeme ten pseudotitul s pracovním místem tak tím děláme omezení pro internacionalizaci našich vysokých škol Tento návrh novely problém řeší kategorií mimořádného profesora což je kategorie která se netýká udělení nějakého osvědčení titulu nebo pseudotitulu ve smyslu docent a profesor tak jak je to u těch našich ale váže to na působení příslušného pracovníka na daném pracovním místě Jinými slovy nezřizuje novou kategorii uznávaného titulu ale zřizuje konkrétní jméno pracovního místa které lze zřídit na vysokých školách s tímto vymezením Na první pohled to vypadá jako chytrá horákyně která obchází problém jisté nekompatibilnosti středoevropského systému vědeckopedagogických hodností a toho co je zvykem v anglosaském světě Ale jen na první pohled Komplikace nastanou už v okamžiku kdy by měly vysoké školy vypisovat výběrová řízení na obsazení takovýchto míst V okamžiku kdy vypíše škola řízení kde poptává obsazení místa profesora tak to bude samozřejmě ten náš profesor který dostal někdy v minulosti na Pražském hradě podepsaný dekret a v Karolinu nebo poštou zaslaný dekret o jmenování profesorem Nebude to ten zahraniční profesor z toho Oxfordu nebo Harvardu Pokud škola bude chtít vzít někoho ze zahraničí bude muset poptávat obsazení té pracovní pozice která se jmenuje mimořádný profesor což je jiná pozice než která je určena pro ty naše profesory A pro změnu čistě hypoteticky v okamžiku kdy se najde tuzemský uchazeč který bude shodou okolností lepší než ti zahraniční kteří se na to budou hlásit tak vypsané řízení se bude vztahovat pouze tady na tohle nově vytvářené pracovní místo Dovedu si představit že v tuzemském prostředí tady to bez problémů školy nějakým způsobem já nevím jestli ošulí je použitelný termín ale prostě obejdou tak jak je na českých institucích zvykem Ale tohle zase narazí na standardy které bychom měli uplatňovat vzhledem k zahraničnímu prostředí Existuje společná deklarace Evropské komise a Evropské univerzitní asociace o vytváření evropského univerzitního prostoru kde je cíl zveřejňovat veškerá výběrová řízení na obsazování míst vědeckých pracovníků což jsou samozřejmě i ti docenti a profesoři mezinárodními řízeními která jsou uveřejňována na jednom serveru EURAXESS Evropské komise Co bude poptáváno v takovémto vypsání pracovního místa Ten náš profesor nebo ten mimořádný profesor Jakým způsobem tohle bude kombinováno A jak budeme působit na zahraničí abychom nepůsobili dojmem že vlastně to co vypisujeme to co bývá zvykem brát jako stanovená specifikace kterou ty instituce také dodržují tak jakým způsobem se uvnitř našich institucí chováme k tomu že vlastně tyhle kategorie přecházíme a zacházíme s nimi prakticky libovolným způsobem Toto je drobná ilustrace toho co zůstalo v návrhu po těch všech možných změnách a zůstalo tam proto že původní představa v době reformy zajistit možnosti působení vynikajících odborníků z praxe na místech která odpovídají profesorům na vysokých školách si nevšímala toho že toto mají vysoké školy možnost v rámci zákona uplatňovat už dnes a snažila se najít způsob kterým podpoří jakousi osmózu mezi tím akademickým prostředím a prostředím průmyslovým praktických firemních aplikací Záležitost jednoznačně pozitivní na druhou stranu těmi postupnými kroky jak se připravovaly dílčí novely a to co zbylo dnes na Ministerstvu školství dovedená do situace že řeší prakticky jenom zvláštní případ nekompatibility našich titulů se zahraničním působením a to ještě způsobem který v žádném případě není akceptovatelný není bez problémů PČR PS 2013 27 schůze část 179 20 5 2015 Tvrdím že tato úprava neposunuje naše vysoké školy k lepšímu ubírá jim možností jak se mohou ve své personální práci chovat a to i navzdory tomu co říkají někteří kolegové kteří tvrdí že jsou a byli vždycky zastánci funkčních míst profesorů nebo docentů přestože těchto míst těchto možností v době a na místech kde toho mohli využít nevyužili Další problém který v novele vidím v souvislosti se základními tématy které jsou hodně viditelné to jsou problémy s akreditacemi Myšlenka zjednodušit akreditace pro zavedené instituce vede k té představě institucionálních akreditací Jakmile je škola dostatečně renomovaná získá oprávnění provádět proces jakési certifikace studijních programů které realizuje ve své vlastní režii nebude se muset s každou jednotlivostí obracet na jinou instituci Nicméně v tom procesu akreditací tak jak je popsán v novele vidím značné problémy Jeden z těch problémů je to co zde zmiňovala paní poslankyně Putnová totiž nehotový obrázek o tom co jednotlivá ustanovení znamenají Význam jednotlivých ustanovení v zákoně je dán až podzákonnými normami a je v zásadě jedno jestli je to vyhláška Ministerstva školství nebo nařízení vlády ale bez toho aby bylo jasné jak vypadá obsah tady těchto norem není dost dobře možné dohlédnout důsledků toho co je stanoveno v novele jako takové a co může na první pohled vypadat docela rozumným způsobem Ďábel může být skrytý v detailech a problémy podzákonných norem jsou zcela zásadní Skutečnost že Ministerstvo školství odmítlo připravit ty normy tak aby byly k dispozici současně s předkládáním novely do vlády neřkuli do prvního čtení v Poslanecké sněmovně považuji za velmi závažnou chybu Žádali jsme tady o toto Explicitně se nám dostalo odmítnutí Explicitně se nám dostalo poukazu na to že máme být spokojeni pouze s věcnými záměry těch podzákonných norem nikoli s jejich konkrétním zněním Velký hluk v sále Akreditace tak jak je narýsována v novele u některých reprezentantů akademické obce nevzbuzuje příliš velké obavy z toho důvodu že říkají Celý ten mechanismus institucionální akreditace pokud se ho nepodaří používat tak zůstane v zásadě ten proces kterým se procházelo nyní Budou se akreditovat jednotlivé studijní programy a pouze se nevyužije celého toho mechanismu který je tam připravován Ten mechanismus zdůrazňuji nebyl žádným způsobem testován z hlediska toho jak bude vypadat jeho provádění na vysokých školách jak budou vypadat příslušné normy které předpokládají kontrolu kvality a vnitřní standardy vysokých škol My jsme na toto při jednání v nedávné době upozorňovali zástupce ministerstva Dozvěděli jsme se že pilotování tady takových procesů není možné Když se ale podíváte do toho jaké nové instituce a jaké procesy norma zavádí je velmi důležité vidět jak vlastně tady tyhle ty věci budou vypadat Hluk v sále stále sílí Poslanci ANO se shlukují před svými lavicemi Velká otázka je jestli takto pojímaná nová akreditace Odmlka pro silný ruch v sále