Poslanecká sněmovna
2013-05-09

Ministr životního prostředí ČR Tomáš Chalupa Vážená paní předsedkyně vážené paní poslankyně vážení páni poslanci dovolte mi abych vám předložil návrh zákona o Národním parku Šumava Jsem si vědom toho že nejen tato Poslanecká sněmovna v tomto volebním období ale pravděpodobně tak jak mě informovali pamětníci a poslanci již v této Sněmovně zasedají po několik období snad možná všechny Poslanecké sněmovny v minulosti se snažily napravit stav kdy největší park národní park v České republice je upraven pouze podzákonnou normou a obecnými ustanoveními zákona 114 o ochraně přírody a krajiny nicméně nikoli zákonem speciálním který by měl obsáhnout celou materii Možná právě proto a já dokonce tvrdím určitě máme na Šumavě tolik potíží kolik jich za těch dvacet let máme Nejasná a nejednoznačná pravidla měněná koncepce vždy s novým ředitelem či novým ministrem zcela nekoncepční otázka rozvoje ať už z hlediska zonace ať už z hlediska hospodaření ať už z hlediska ekonomického hospodaření národního parku a jeho správy jako takové ať už z hlediska pohledu na rozvoj na jedné straně turismu a na druhé straně přírody či volných přírodních procesů A také nejasnost či nejednoznačnost v tom jak a jakým způsobem se mají rozvíjet obce které na území parku jsou Národní park Šumava dámy a pánové má několik specifik proti ostatním parkům v České republice Nepochybně u některých charakteristik se shodnou zcela všichni a u některých se i názor na to jak tento park charakterizovat liší Z hlediska faktografického má Národní park Šumava 68 000 ha a společně s chráněnou krajinnou oblastí čítající zhruba dalších 110 000 zahrnuje největší ucelenou oblast z hlediska ochrany přírody v České republice v součtu Z tohoto pohledu srovnávání s bavorským národním parkem v rozloze ani ne čtvrtinové z hlediska národního parku je velmi obtížné Druhou záležitostí je charakteristika jeho odlišností od jiných parků které máme v České republice Jedna je zcela zásadní Národní park Šumava a chráněná krajinná oblast ale národní park jako takový jsou jediným z našich národních parků ve kterém přímo intravilán obcí je součástí parku To není ani v Krkonoších ani v Českosaském Švýcarsku ani v Podyjí Z toho pohledu také ta debata je nejvytíženější a nejsilnější Jestli dovolíte já bych se zaměřil nejdříve na charakteristiku toho zákona a pak asi na několik těch protože ta veřejná debata o tomto návrhu nebo návrzích protože tady máme zároveň plzeňský návrh návrh Plzeňského kraje běží řadu let tak bych se zaměřil asi na ty nejčastější objemy Návrh který předkládám v zastoupení vlády je návrh který si klade za cíl zásadní jednu věc stanovit jasná pravidla A z tohoto pohledu my uznáváme že ten návrh je možná v některých ohledech rigidnější nebo možná podrobnější nežli obecná právní norma než by mnozí očekávali a preferovali a z hlediska právní teorie je to nepochybně minimálně neobvyklé Musím říci že za dva roky mého ministrování jsem přesvědčen o tom že jinak takový zákon smysl nemá Pokud bychom vytvořili pouze zákon který bude mít obecnou proklamaci a řekne obecné základní pravdy které po pravdě nikdo nezpochybňuje ale neřekne jak má vypadat zonace co se v kterých zónách smí a nesmí kdo smí tu zonaci měnit a jakým způsobem tak aby byla zajištěna stabilita tak se obávám že bychom vytvářeli zákon pro zákon a k ničemu by nebyl My jsme vedli s mými kolegy i na pěti kulatých stolech kde bylo zastoupeno a já se o tom ještě zmíním opravdu široké spektrum těch kteří mají zájem o tuto debatu i o Šumavu jako takovou několik základních debat Jedna byla jak definovat cíl a předmět ochrany nebo existence parku jako takového Vedli jsme debatu nad tím jakým způsobem má být stanovena zonace v Národním parku Šumava kdo smí nebo nesmí tu zonaci měnit a jakým způsobem Vedli jsme debatu nad tím zda zákon má zachovat stávající hranice Národního parku Šumava anebo je změnit a jakým způsobem Vedli jsme debatu nad tím a teď bych řekl s ohledem na návrhy z Plzeňského kraje jakým způsobem řešit otázku hospodaření Národního parku Šumava a teď bych řekl spíš jako ekonomické hospodářské jednotky protože je třeba si uvědomit že správa Národního parku Šumava je také jedním z největších ekonomických subjektů působících v oblasti Šumavy s vlivem na zaměstnanost s vlivem na rozvoj regionu po stránce ekonomické Vedli jsme debatu jakým způsobem přistoupit k tomu že na jednu stranu na Šumavě máme množství lokalit které nesou v sobě více než tisíciletá dědictví přírody a které bychom měli zachovat A na druhou stranu Šumava z velké své části byla hospodářským lesem po mnoho desítek či stovek let Takto k ní také bylo přistupováno Jakým způsobem přistoupit k tomu že na jedné straně máme na Šumavě původní strukturu lesa a na druhé straně máme smrčiny nikoli lesy smíšené a to ještě v řadě případů odborníci hovoří o více než 80 smrčiny které byly vysazeny po velkých polomech v 70 letech 19 století jako nepůvodní nešumavské smrčiny a dřeviny pro tuhle oblast PČR PS 2010 2013 53 schůze část 42 9 5 2013 Rád bych na začátek řekl jednu věc Ambicí tohoto zákona není boj s kůrovcem O to nejde Šumava není jenom boj s kůrovcem nebo neboj jakým způsobem si to kdo představuje protože to je jenom a pouze sekundární terciární záležitost My všichni jsme si dobře vědomi že na Šumavě stejně tak jako ve všech středoevropských lesích se kůrovec vyskytuje a bude vyskytovat a vyskytuje se v nich tisíce let a po tisíc let je o něm veden záznam v kronikách Cílem bylo stanovit jasná pravidla Takže návrh který předkládám navrhuje následující Navrhuje aby přímo zákonem byla stanovena zonace aby zonace a její podrobný mapový podklad byly přímou součástí zákona A návrh zonace který předkládám a tím reaguji na první z výhrad které často znějí že se zmenšuje tzv nejpřísněji střežená první zóna tak v návrhu který předkládám obsahuje 18 tisíc hektarů což představuje zhruba 26 stávající rozlohy parku Rád bych v této souvislosti reagoval na výhrady které znějí takřka vytrvale poslední dva roky že se zmenšuje první zóna Dámy a pánové Šumava má platnou zonaci od roku 1995 Žádná jiná zonace platná není Kdo tvrdí že existuje nějaká jiná větší první zóna než ta platná z roku 1995 nemluví pravdu Podle platné zonace z roku 1995 má první zóna Národního parku Šumava rozlohu 8 800 hektarů což je zhruba 13 rozlohy Národního parku Šumava Za druhé Kdo tvrdí že v době ministrování pana Bursíka došlo ke změně zonace neříká pravdu Nebyla změna zonace žádná ani přijata ani schválena Ovšem v době ministrování pana Bursíka došlo k jednomu zásahu který je třeba vnímat a jeho podstata spočívala v tom že po Kyrillu kdy byl řešen problém v začátku gradace kůrovcové kalamity pan ministr vydal rozhodnutí jehož legitimitu potvrdil soud to je třeba říci a toto rozhodnutí znamenalo že umožnil a teď podotýkám nikoliv nařídil nikoliv stanovil nikoliv rozhodl umožnil tehdejšímu řediteli parku aby obešel běžný režim zonace a managementovými opatřeními v části parku druhé zóny zavedl režim jako kdyby to byla zóna první tedy tzv bezzásahový Já se k pojmu bezzásahovost dostanu ale pro zjednodušení tento režim Rád bych upozornil na jednu věc Často se říká v posledních týdnech Ministr Chalupa a vláda předkládají návrh který zmenšuje oblast proti návrhu pana Bursíka protože pan Bursík tímto svým umožněním a následně rozhodnutím tehdejšího pana ředitele stanovil tuto oblast a ta oblast byla 30 To je veřejná informace Ta se objevuje včera dnes a po celých několik měsíců ve sdělovacích prostředcích 30 versus 26 Tím dochází ke zmenšení říká se Ovšem má to jednu chybu Rozhodnutí zmíněných dvou pánů hovoří nikoliv o procentech to je to mediální sdělení ale o počtu hektarů Zhruba 16 tisících Dámy a pánové vy umíte stejně dobře počítat jako já Park má rozlohu 68 tisíc 16 tisíc z 68 není 30 30 je spočítáno z jiné základny což se ovšem nesděluje 30 je počítáno z rozlohy lesa ve vlastnictví národního parku uvnitř národního parku tedy ze 49 tisíc hektarů nikoliv z 68 Odtud vzniká ono mediální sdělení že návrh který předkládáme zmenšuje jádrovou nezásahovou nebo jakkoliv nazvat oblast protože teď je nějakých 30 a nově má být 26 Prosím nechť si každý spočítá velmi rychle kolik je 16 tisíc z 68 tisíc To není 30 ale stěží 23 A ještě jednu poznámku je třeba zmínit To proč se snažíme předložit zákon který bude obsahovat konkrétní zonaci přímo v zákoně je proto abychom právě předešli té situaci o které mluvím Tedy na jedné straně vytvářením alternativních právních úkonů pokud nejsme schopni změnit zonaci jako ten nejčistší model byť legální jak rozhodl soud Za druhé vytvořit stav kdy budeme na jedné straně deklarovat určitou oblast jako bezzásahovou ale zároveň individuálními výjimkami a těch výjimek bylo vydáno skoro 700 za poslední roky od roku 2007 do roku 2010 budeme v těch oblastech které vydáváme za bezzásahové ve skutečnosti hospodařit ovšem nikoliv tak že to bude vidět A ovšem nikoliv tak že to bude součástí veřejné zonace protože deklarovaných 30 se mediálně ujme velmi dobře Tedy srovnáme li stávající podobu potom návrh který předkládám navrhuje největší dosud vyjednanou zonaci z hlediska první zóny ze všech právních norem které kdy byly z hlediska Šumavy projednány a připraveny ke schválení A podotýkám projednány také tím že byly projednány s každou z 22 obcí které na Šumavě jsou Existují protokoly které obce odsouhlasují na svém území konkrétní zonaci konkrétní hranici mezi první druhou a třetí zónou včetně jednotlivých parametrů a katastrálních čísel jednotlivých pozemků Tolik k zonaci Za druhé Je otázka která také často zní veřejném prostoru a která říká umožní se díky tomuto zákonu na Šumavě stavět hotely otevírá se prostor developerům nebo cokoliv jiného Přiznám se vám že mě tento argument poněkud zaskočil protože nám není úplně jasné z čeho tato argumentace vychází Tento zákon je zákonem který neruší zákon 114 a jeho obecná ustanovení na Šumavě on ho zpřesňuje To znamená buď řekněme možná někoho z pohledu změkčí podle někoho přitvrdí anebo nezasahuje v té věci My jsme vedli u kulatého stolu velmi obsáhlou debatu nad tím zda v zákoně má být speciální ustanovení z hlediska regulace stavební činnosti Teď se koukám na pana poslance Paggia který byl jedním z těch který reprezentoval názor že by toto ustanovení zákon měl obsahovat A musím říci že jsme nenašli shodu v tom jakou vhodnou formulaci nalézt vhodnější než je uvedeno v 5 zákona kde se tvrdí že v první zóně a stejný režim platí pro tu 2A zónu tady si dovoluji ještě podotknout že zákon zavádí ještě jeden institut po vzoru bavorského národního parku Totiž říká že existuje další množství stávajících druhých zón které v tuto chvíli není možné považovat za zóny první z hlediska své připravenosti ale které mají perspektivu v čase se tou první zónou stát A tyto zóny dohromady představují zhruba 9 PČR PS 2010 2013 53 schůze část 43 9 5 2013 To znamená že zákon fakticky počítá s tím v dlouhodobém hledisku že rozloha první zóny by byla 35 Mimochodem proto také ta petice NE 35 prvním zónám kterou také slyšíme protože ta otázka má kritiky z obou stran Jedni kteří říkají 26 je málo 35 také Druzí kteří říkají 26 a 35 je moc Jedno zastává většinově Senát druhá část řekněme stínová rada vědecká nebo jiné ekologické organizace V zákoně v 5 z hlediska rozvoje je jasně napsáno že zákaz se neuplatní pouze a jedině z hlediska stavební činnosti na následující stavby drobné stavby pro pěší a cyklistickou turistiku jako jsou povalové chodníky stavby orientačních rozcestníků a tabulí a lehké přístřešky pro odpočinek a ochranu turistů před nepříznivým počasím Nikoli stavby nikoli hotely nikoli ubytovny Zkrátka často to jsou přístřešky které nemají ani základní boční stěny Debata která byla vedena nad zákonem byla jak definovat předmět co říct v tom prvním paragrafu jakým způsobem říct co je ten důvod proč se tady má schválit speciální zákon o Šumavě Dámy a pánové já bych moc poprosil každého z vás aby předtím než vstoupí do tohoto bloku debaty tematické nad tím zjednodušené že říká tam se neříká v zákoně že to je kvůli ochraně přírody aby si paragraf první o pěti odstavcích tohoto zákona pečlivě přečetl Zkrátka tvrdit že se tady říká že to je pouze a jedině o rozvoji obcí když paragraf první čítající pět odstavců má první větu která zní K zachování mimořádných přírodních hodnot v nejcennější části Šumavy se vyhlašuje národní park Který v dalších odstavcích hovoří o předmětech ochrany jako jsou ekosystémy o zachování a obnově ekosystémů jejich přirozené biologické rozmanitosti stability struktury a funkcí Který je zároveň příznivým rozvojem a ochrany kultury krajiny neboť na té Šumavě je my se nemůžeme tvářit že tam není tisíc let tam žijí lidé tisíc let se na Šumavě hospodaří Tak z tohoto pohledu mi to přijde poněkud divné Jedna z věcí která byla rovněž předmětem debaty a kterou tento zákon upravuje je že stanovuje cestní síť Pokud tento zákon dámy a pánové schválíte a vstoupí v život bude to na Šumavě znamenat že se už nepovedou debaty nad tím že se má např vybagrovat cesta na Modrý sloup která tam je tisíc let O které se v každé kronice píše kudy se tam procházelo jaké stezky a karavany k čemu sloužila a ta se vybagruje abychom poté mohli říct že je tam divočina Já jsem řekl několikrát že jsem ochoten hledat kompromis v tomto zákoně takřka o všem ale v jedné věci ne Nechci ničit cesty které jsou tam tisíc let To neznamená a zákon toto říká jasně to neznamená že by po určitou část roku nebyl důvod z hlediska ochrany přírody provoz na některých cestách procházejících první zónou omezit či zcela zakázat Zákon jasně říká že není možné cestu zrušit že to by musel udělat jedině zákonodárce Ale na druhou stranu je možné standardním opatřením správy parku po dobu půl roku omezit provoz na cestě tak jako se to děje v Bavorsku tak jako se to děje všude jinde např z důvodu toku tetřeva a z důvodu ohrožení populace tetřeva v téhle oblasti Ale to není celý rok a nepotřebuje to být celý rok To stačí právě pro to období Stejně tak jako to dokážou v bavorském národním parku a stejně jako to dokážou jinde Jedním z témat které o Šumavě také zní je postavení obcí a institucionální zakotvení orgánů které tento park má mít V debatě kterou jsme vedli u kulatých stolů vznikla shoda na tom že má vzniknout něco co jsme nazývali společným výborem Tedy pokud platí obecná ustanovení že park má svou radu a ta rada je složená podle zákona ze zástupců obcí krajů podnikatelů vědců významných osobností atd že by měl vzniknout nějaký širší orgán který bude mít určitou definovanou funkci Takto jsme se rozešli po jednání společného výboru Takto ta organizace nebo ten subjekt měl vzniknout V následném legislativním procesu musím říci s ohledem i na velmi silné připomínky odborné veřejnosti jsem se nakonec rozhodl předložit zákon bez tohoto společného výboru S tím že by došlo pouze nad rámec základního ustanovení zákona 114 k rozšíření rad parku rady parku jako takové tak aby rada parku mohla nikoli z hlediska konstitutivního ale spíše z hlediska informativního či deklaratorního vstupovat také do těch záležitostí rozvoje parku které jsou pro místní region klíčové tedy otázka vlastního hospodaření parku Dovolte mi dámy a pánové zmínit ještě několik poznámek Slyším že když se tento návrh předkládal že sice byl nějaký kulatý stůl ale že údajně jsme ve skutečnosti oslyšeli připomínky řekněme vědecké či ekologické či ekologistické části veřejnosti a že se ve skutečnosti na jejich připomínky nepřistoupilo Nebo že u toho kulatého stolu zastoupeni nebyli Musím za prvé říci že když jsme skládali dohromady strukturu debaty která má být tak jsme došli k tomu že tam mají být zástupci krajů že tam mají být zástupci obcí že tam budou po jednom zastoupeni zástupci každé jednotlivé parlamentní politické strany že tam budou zástupci vědecké obce Musím říci že proto v tom kulatém stolu seděli pánové pan Matějka pan prof Moldan pan Vermouzek z České společnosti ornitologické pan dr Hruška který vystupuje a říká že nebyl nesrozumitelné pan doc Vrba a také pan prof Vacek který je jediným z těch kteří tam byli zastávající odlišný názor Byli zde zástupci rady parku a byli zde zástupci dvou největších iniciativ zastřešujících občanské názory v oblasti na jedné straně Šumava pro která v sobě sdružuje všechny možné ekologické ekologistické organizace včetně Hnutí Duha a bylo na nich jaké dva zástupce zvolí Nikdo nevylučoval koho si vyberou a vybrali si dva A také Zachraňme Šumavu a opět dva zástupci sdružení Byli zde zástupci správy národního parku a Ministerstva životního prostředí Bavíme li se o kompromisech budiž uvedena otázka zonace Na tomto jednání byla prezentována představa obcí o tom jakou si představují zonaci Představa obcí totiž byla taková že první zóna by neměla mít více než kolik navrhuje vím že dnes už možnými pozměňujícími návrhy opravený nicméně stávající návrh Plzeňského kraje tedy zhruba 16 To byla představa obcí se kterými do této debaty vstupovaly Proti tomu zástupci vědecké rady nebo stínové vědecké rady tak jak se ustavila vstupovali s představou že by těchto procent mělo být v ideálním případě kolem 30 nebo že by mělo dojít k tomu abychom se tomuto číslu blížili PČR PS 2010 2013 53 schůze část 44 9 5 2013 Proběhla celá řada kol jak jednání u kulatého stolu tak mimo něj jejichž reálným důsledkem je že se dostáváme na ono číslo 26 resp 22 V téhle souvislosti musím říci ještě jednu věc Já jsem odmítl a odmítám přistoupit na to abychom zahráli velmi jednoduchou hru Abychom řekli že proto že jsme v minulosti v zahraničí nijak neschváleno nikým neprojednáno nicméně vyhlásili že by bylo prima dobré kdyby Šumava měla 75 první zóny 50 první zóny což mimochodem nikdy doma nebylo nikým schváleno Nikým Tak a pouze jedině v rovině úvahy možná že se o tom dá uvažovat nikoli jako závazný dokument takže přistoupíme na verzi že zmenšíme rozlohu parku Protože dámy a pánové kdybychom zmenšili rozlohu parku třeba tím že bychom vyňali 5 která představuje zastavitelná část zastavitelné obce nebo i ty části druhé zóny o kterých víme že nikdy nebudou první zónou a takové nepochybně jsou pak bychom toho procenta dosáhli velmi lehce Neměli bychom tady žádné spory Klidně jsme mohli mít 50 a bylo by to velmi jednoduché Stačí zkrátka vyjmout některé oblasti druhé zóny a třetí zónu z hlediska obcí a čísla dosáhneme Myslím si že bychom to dělat neměli a vždycky jsem to odmítal Měli bychom zachovat hranici parku tak jak je tedy rozlohu 68 tisíc zhruba hektarů Bavme se o hektarech nebavme se o tisícovkách hektarů Budiž ještě uvedeno že se také často říká že návrh který předkládám znamená zásadní zvýšení rozvojových oblastí obcí tedy zvětšení třetí zóny proti stávajícímu stavu Tak jenom pro vaši představu Návrh který předkládám zvětšuje objem třetích zón tedy oblastí obcí o pár setin procenta rozlohy parku a z hlediska návrhu o 96 hektarů ze 68 tisíc Fakticky po zakreslení do katastrálních map tak jak bude ze zákona doplněno při překryvu do konkrétních katastrálních pozemků o rozloze méně než 20 hektarů Dvaceti hektarů Zákon a také je mu vytýkáno například obsahuje ustanovení o tom že se převedou pozemky které jsou ve vlastnictví státu do obce a říká se že tím obce vytvoří jakýsi developerský boom Už se ovšem neříká že v zákoně je napsáno že se hovoří pouze a jedině o pozemcích ve vlastnictví státu které jsou dnes ve třetích zónách a to podle dnes platných územních plánů obcí v těch místech která jsou v územních plánech určena jako zastavěné nebo zastavitelné A podotýkám že tyto územní plány v obcích byly schváleny protože jinak to není možné se souhlasem správy národního parku v minulosti Takže nevím o jaké jiné pozemky by se mělo jednat Dámy a pánové závěrem mi dovolte říct několik vět Jsem přesvědčen o tom že to je mimořádně důležitý zákon o kterém se vede debata mnoho let Nepochybně i když tento zákon bude schválen v této podobě což doufám či v podobě jiné tak jeho cílem má být jedno Má zavést jasná a srozumitelná pravidla pro Národní park Šumava Má místním lidem obcím ale i návštěvníkům říct že se ten park bude vyvíjet tím a tím směrem Že žádný další ministr ani žádný další ředitel již nebude podle svých představ někomu libých a někomu nelibých podobu parku měnit upravovat a jeho koncepci měnit podle svého vlastního názoru Toto již možné nebude Zároveň budou i nadále vedeny na Šumavě a to nechci teď slibovat něco co je nesplnitelné debaty nad tím jakým způsobem se daří zaměstnávat místní lidi Slyšel jsem vystoupení pana poslance Paroubka na jeho tiskové konferenci o Mongolech pracujících v parku nebo cizincích když tam není práce pro místní lidi Jsem připraven v rozpravě uvádět čísla o tom kolik z firem které na Šumavě působí jsou místní a kolik není místních protože tak zkrátka zákon o zadávání veřejných zakázek nám neumožňuje říct pouze místní firmy a je to o hledání nějakého kompromisu Pravdou ale také je že z hlediska ekonomického a z hlediska jeho vlivu na hospodaření v těch obcích tedy zejména v oblasti hospodaření s dřevem park už nikdy nikdy nebude tak velkým subjektem jako byl v době ministrování pana Bursíka Protože v době ministrování pana Bursíka se v parku vytěžilo ročně i více než čtvrt milionu kubíků dřeva zatímco v letošním roce se nedostane park ani na sto tisíc Spíš míň A to by měl být ten stav do budoucna Proto také čeká nepochybně Poslaneckou sněmovnu ne tímto zákonem ale dalšími debatami o rozpočtech debata nad tím jak mají být stanoveny parametry hospodaření národních parků jako takových z hlediska jejich podílu příspěvku na provoz resp na krytí ztráty v rámci existujících příspěvkových organizací Dámy a pánové chtěl bych poděkovat za to že jste mě vyslechli Omlouvám se že jsem mluvil tak dlouho a jsem připraven na debatu na kterou se těším Děkuji