Poslanecká sněmovna
2005-10-19

Poslanec Oldřich Vojíř Vážená paní předsedající pane ministře dámy a pánové je pravdou že v převážné míře vystupuji k tématům která se týkají hospodářské oblasti a obzvláště energetiky nicméně když jsem mohl vidět a pozorovat vývoj vzniku zákoníku práce a určité bezesporu pnutí které kolem něj existuje tak jsem začal přemýšlet proč tak velké pnutí může existovat a proč tomu tak skutečně je Mně je zřejmé ač nejsem právník právníci mi možná odpustí některé drobné chybky že trestní zákoník už ve svém názvu nese myšlenku že má vymezovat či regulovat činnost člověka která je společensky nežádoucí a je považována za trestnou Takový člověk pokud je dolapen pokud spáchá nějaký trestný čin má být spravedlivě odsouzen a podle určitého typu spáchání trestného činu je mu vymezena i ona lhůta k nápravě Je zřejmé že trestní zákoník se týká trestních věcí Občanský zákoník řeší věci mezilidské mezilidské vztahy a definuje chcete li reguluje oblast jakéhosi společenského žití Obchodní zákoník zase naprosto zjevně ze svého názvu definuje založení obchodních společností a vymezuje určitá práva a povinnosti v rámci obchodního styku Je zase úplně zřejmé už z jeho názvu že to je otázka obchodních věcí obchodních záležitostí Z tohoto pohledu bych řekl že pracovní zákoník by měl vymezovat logicky vztah mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem Já si umím představit že by definoval kdo je zaměstnanec kdo je zaměstnavatel řekl bych že je například povinnost uzavřít smlouvu písemně aby nebylo žádných pochyb na jakém základě je taková smlouva uzavřena a že by například reguloval některé kroky činnosti či oblasti které ve smlouvě musí být napsány aby smlouva byla platná a aby definovala především oblast která je velmi citlivá pro všechny a to je oblast zrušení takové smlouvy nebo chcete li výpovědi či rozvázání pracovního poměru Kdyby to bylo takto napsáno tak já se vsadím že pracovní zákoník bude poměrně jednoduchý V podstatě bych neviděl sebemenšího důvodu proč by jakékoliv sdružení ať už na straně zaměstnavatelů či zaměstnanců s tím mělo mít nějaké potíže Zdá se mi že kamenem úrazu je bohužel implementace postavení odborů v rámci pracovněprávního vztahu že to je zakomponování činnosti odborů proti které já osobně nemám nic neboť je legitimní že se sdružují podnikatelé chcete li nebo zaměstnavatelé ať už ve Svazu průmyslu nebo v Hospodářské komoře kde dokonce navíc Hospodářská komora má vymezenu svoji činnost zákonem a je na dobrovolné bázi Já bych neměl nic proti tomu kdybychom diskutovali o tom že pokud by tady byla společenská objednávka má existovat zákon který vymezí činnost odborů jejich postavení opět na dobrovolné bázi samostatně Problém ale je že činnost odborů a jejich postavení je implementováno dle mého soudu do pracovního práva a tudíž nastává jakási disbalance disharmonie v tomto zákoníku Myslím si že můj výklad podpoří to že když jsem hledal některé názvy a některé věci ve speciálním programu ASPI tak jsem našel že o Hospodářské komoře je 33 zmínek v rámci dat ale o odborářské činnosti nebo o heslu odbory bylo zmínek 679 Pan ministr říkal že existuje jistá nerovnováha mezi postavením zaměstnavatele a zaměstnance Já bych řekl kdybych toto považoval za klíč že je nerovnováha přesně v opačném stylu Já tomu rozumím že to tomu tak není protože jsou tam uloženy například smlouvy atd Já to ukazuji spíše proto že nerovnovah je několik Pan ministr určitě ví že také platí že máte li firmu neboli jste fyzická osoba a máte méně než 25 zaměstnanců tak činnost odborů jako takových ve vaší firmě není nicméně je snaha a ta snaha existuje dlouhodobě aby i na tyto firmy dopadala vyšší kolektivní smlouva v příslušném sektoru Stejně tak platí že odborové organizace mohou není tam slovo musí vznikat u těch firem kde je více zaměstnanců Já musím říci že všechno vidím spíše v komunikaci Z praxe mohu říci že pracuji ve společnosti kde jsou odbory a kde tyto odbory měly rozumné požadavky vždy jsme našli shodu Myslím si že nejen odbory ale především zaměstnanci kteří nejsou organizováni v odborech byli z pohledu vedení bráni jako sobě rovní PČR PS 2002 2006 48 schůze část 201 19 10 2005 To znamená nehovořili jsme jenom s odbory ale hovořili jsme i se zaměstnanci kteří nejsou organizováni Myslím si že tak to má být že toto je dobrý přístup a já myslím že v mnoha firmách to takto probíhá Také ale platí že samozřejmě existují firmy kde díky možná složitosti pracovního práva se hledají cesty které nejsou úplně korektní Já jsem přesvědčen o tom že zákoník práce který je teď předložen není liberálnější než ten předchozí Je stejně ne li více složitý a je nutno přiznat že tam existují prvky nebo definice kdy roli odborů zvyšují Z mé strany asi je logické že vyznávám li volnější prostředí a dohodu nemohu podporovat takový zákoník práce A logicky se trošku ptám proč tady existuje takový veliký nátlak odborů Já jsem řekl že nemám nic proti sdružování je to legitimní ale nerozumím tomu z hlediska té odborné pozice z té komunikační pozice Já se trochu obávám že celá věc je prostě předem zpolitizovaná Řeknu proč řeknu vám tři jména pánové Falbr Štěch a pan ministr Škromach Jestli mají něco společného tato tři jména tak je to to že jsou to představitelé odborů a to tak že v nejvyšších pozicích A pak mají ještě něco společného Jsou všichni zvoleni ať už do Sněmovny Evropského parlamentu či do Senátu na kandidátce sociální demokracie Toto samozřejmě je něco co je společným jmenovatelem toto nemůže asi dopadnout jinak a zákoník práce je napsán tendenčně Kdyby tady byla opravdu vůle jak jsem naznačil hledat korektní pracovní právo tak by to opravdu byl zákoník práce Takto se obávám že to spíše bude zákoník odborové práce Děkuji za pozornost Potlesk ODS