Riksdag
2013-12-10

Men den nedgången kan också ha en förklaring. Resurser som tidigare finansierade utomeuropeiska studenters platser används nu i stället till olika kvalitetssatsningar inom högskolan. Resurser som gick till lärosätena för studenter som förvisso var registrerade på en kurs men inte deltog i utbildningen har delvis dragits in. I stället för att bekosta tomma platser har de använts till att höja utbildningskvaliteten för aktiva studenter. Dessutom har resurser omfördelats till yrkesutbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar, till exempel sjuksköterskor och ingenjörer, för att förbättra matchningen. Det leder totalt till något färre högskoleplatser, eftersom det då handlar om yrkesutbildningar som är dyrare per student än de flesta andra utbildningar. Trots detta håller vi alltså ställningarna på en historiskt hög nivå. Intressant i sammanhanget är också den prognos som Utbildningsdepartementet gjort i dialog med Universitetskanslersämbetet. Enligt den kommer nämligen 53 procent av dem som nu går ut gymnasieskolan att kunna erbjudas plats i eftergymnasial utbildning före 34 års ålder. Då gör man antagandet att det motsvarar de högskoleplatser som finns i dag och nuvarande studiemönster.