Poslanecká sněmovna
2014-09-02

Poslanec Daniel Korte Děkuji pane předsedající za slovo Dámy a pánové já oceňuji vysoce že vládní koalice a pravicová opozice se byly s to dohodnout na kompromisní podobě služebního zákona Je to zákon důležitý který ovlivní podobu státní správy v budoucích letech Samozřejmě jakožto kompromis to nemůže být podoba ideální To nemůže být žádný kompromis Ostatně je to výtvor lidské činnosti a člověk je nádoba nedokonalosti a nedokonalost nemůže stvořit dokonalost Je li to zákon alespoň dobrý to ukáže praxe Já myslím že v budoucnosti se k němu budeme vracet a budeme ho postupnými krůčky vylepšovat a není důvod abychom k tomu vylepšování nepřistoupili ihned V tomto směru jdou mé dva pozměňovací návrhy První pozměňovací návrh je vlastně návrh staronový Uplatnil jsem ho již k minulé verzi tohoto zákona která byla ve své podobě identická Týká se omezení vysokoškolského vzdělání které se neuznává pro potřeby státní služby v 7 odst 4 kde jsem přidal také Vysokou školu Sboru národní bezpečnosti resp některé její fakulty Svůj návrh jsem v minulém druhém čtení podrobně odůvodnil Uvedl jsem jako ilustrativní příklad názvy jednotlivých diplomových prací Dvě práce jsem podrobně rozebral Myslím že jsem dostatečně ukázal že tyto školy poskytovaly vzdělání neslučitelné s potřebami demokratického státu Já nebudu tyto argumenty in extenso opakovat zájemci si je mohou dohledat ve stenozáznamu Zdůrazním pouze to nejdůležitější Paragraf 7 odst 4 za kvalifikační předpoklad vysokoškolského vzdělání pro potřeby tohoto zákona neuznává absolutorium vysokých škol politických a bezpečnostních bývalého Sovětského svazu s výjimkou MGIMO o kteréžto výjimce mám své pochybnosti Naproti tomu u škol socialistického Československa vylučuje pouze školy politické Dámy a pánové tato asymetrie je nelogická neodůvodnitelná protože je nesmyslná Takovou školu zde totiž máme Byla to Vysoká škola Sboru národní bezpečnosti která byla zřízena zákonným opatřením Federálního shromáždění ČSSR v roce 1973 čili na vzmachu normalizace Měla původně tři fakulty první Fakultu Státní bezpečnosti druhou Fakultu Veřejné bezpečnosti třetí Fakultu ochrany státních hranic později přibyla ještě čtvrtá v Bratislavě Fakulta vyšetřování Z toho zejména ona první a třetí fakulta státněbezpečnostní a ochrany státních hranic o těch zbylých dvou si také nedělám žádné iluze ale jsem velkorysý a ponechávám je stranou evidentně jejich smyslem bylo pouze posílení represivního aparátu komunistického totalitního režimu Co tam učili to ukazovaly ony názvy diplomových prací Je li prosím zájem a bude li deklarován mohu ty práce zde číst mám jich asi tucet strávíme zde příjemné povznášející září Ale oni museli učit ještě něco jiného například unášet lidi zmlátit je a v bezvědomí pohodit do lesa jak to udělali Ivanu Medkovi či disidentu Petrovi Pacákovi pálit lidem prsty jak to udělali hudebníkovi Vlastovi Třešňákovi a pak ho donutili k emigraci Mohl bych pokračovat dále Někde se to ti lidé naučit museli Já nevím jestli je to učili na této škole ale je zřejmé že tyto školy neskýtaly vzdělání použitelné uplatnitelné a žádoucí v demokratickém státě To ostatně potvrdil i Ústavní soud když svým nálezem číslo 225 1995 Sb pravil Zákonné opatření Federálního shromáždění číslo 107 1973 Sb o zřízení Vysoké školy SNB se stalo výrazem jiných resp dalších hodnotových a obsahových nároků na pracovníky v resortu Ministerstva vnitra než těch které mohly být realizovány řádným globálním a univerzálním právnickým studiem Je to nález který odůvodňuje proč absolventi těchto škol ačkoliv mají třeba titul JUDr nemohou být zapsáni na seznam advokátních koncipientů nemohou se tedy stát advokáty Nemohou pracovat v justici ale je žádoucí připustit je do nejvyšších funkcí ve státní správě demokratického státu Dámy a pánové omlouvám se ale v tom nevidím žádnou logiku Zde prosím nechráníme agenty nechráníme nějaké spolupracovníky kteří třeba mohli být obeťou Zde chráníme aktivní příslušníky StB kteří byli nástroji a vykonavateli represí Ten návrh sám o sobě prosím a na tom trvám není diskriminační Absolventi těchto škol mohou pracovat ve státní správě na nižších funkcích kde je vyžadována středoškolská kvalifikace a koneckonců měli čtvrt století na to aby vystudovali nějakou normální školu Pokud tak učinili mohou se dostat i do funkcí vysokoškolských Tolik prosím k mému prvnímu návrhu Můj druhý návrh se týká toho čeho se zde částečně dotkl kolega Fiala Překážkou k přijetí do služebního poměru státního zaměstnance nebo výkonu služby se zabývá 33 který vyjmenovává funkce které jsou neslučitelné V odstavci 2 pod písm e f já se soustřeďuji pouze na tuto skupinu jsou to vojáci z povolání a příslušníci bezpečnostního sboru čili ti kteří mají služební poměr příslušníka bezpečnostního sboru či vojáka z povolání nemohou pracovat ve státní službě Ale a to je pozitivní novum tohoto návrhu mohou se účastnit přímo výběrového řízení Cituji z odstavce 3 Je li na základě výsledků výběrového řízení vybrána k přijetí do služebního poměru osoba podle odstavce 2 učiní neprodleně právní jednání směřující k odstranění překážky podle odstavce 2 Zdůrazňuji učiní neprodleně právní jednání směřující k odstranění překážky PČR PS 2013 14 schůze část 13 2 9 2014 Zamyslel jsem se jaké je to právní jednání Pokud jde o zákon o služebním poměru příslušníků bezpečnostních sborů č 361 2013 Sb ten nezná nějaký institut třeba přerušení služebního poměru Má institut záloh V 28 vypočítává různé typy záloh v 29 je jedna ze záloh která by pro tento případ teoreticky přicházela v úvahu jsou definovány podmínky Paragraf 29 odst 1 do zálohy činné se zařadí příslušník který je vyslán k výkonu služby a k jiné organizační složce státu právnické nebo fyzické osobě atd Konec citátu Zdůrazňuji který je vyslán Znamená to že nadřízený to znamená služební funkcionář tohoto příslušníka vyšle pracovat někam jinam mimo vlastní sbor ale není to tak že by příslušník mohl požádat aby tam byl sám vyslán Takže tento institut není uplatitelný a jiný možný způsob jak může to právní jednání požadované vypadat je že příslušník požádá o ukončení služebního poměru chce li pracovat ve služebním poměru podle tohoto zákona U vojáků podle zákona č 221 1999 Sb o vojácích z povolání existuje sice institut přerušení služebního poměru V 11 je taxativně vymezen za jakých podmínek za jakých okolností atd například je li voják z povolání zvolen do funkce uvolněného zastupitele ale žádný šuplíček který by byl aplikovatelný pro naše potřeby zde není Tudíž opět jediné možné právní jednání vojáka z povolání chce li pracovat ve státní službě je ukončit služební poměr vojáka A zde jsme u jádra Vznikly nám tu dvě skupiny státních služebníků kteří budou třeba pracovat na jednom pracovišti vykonávat v téže pozici tutéž práci avšak většina bude honorována částkou x zatímco menšina částkou 2x Že to nemůže prospět mezilidským vztahům je naprosto zřejmé protože se jedná o evidentní diskriminaci té většiny Mimochodem není to situace nikterak nová Například podle nařízení vlády č 258 1999 Sb o orgánech státní správy v nichž vojáci z povolání plní služební úkoly obranného charakteru vojáci z povolání nesloužili pouze v armádě ale byli i součástí civilních ústředních orgánů státní správy Zcivilněni byli v roce 2003 takže bývalí vojáci z povolání jsou dnes nejen zaměstnanci civilněsprávního úseku Ministerstva obrany ale pracují třeba i v Národním bezpečnostním úřadu ve Státní správě hmotných rezerv ale i na Ministerstvu zdravotnictví A všude pobírají dvojí plat možná za tutéž práci kterou předtím dělali za plat jeden v uniformě Podle údajů za rok 2000 bylo u civilních orgánů státní správy zaměstnáno 120 vojáků Já upřímně řečeno pochybuji že by jich tam dnes bylo méně Aby prosím bylo jasno já jsem toho názoru že výsluhy jako princip jsou správné a užitečné a měly by být zachovány Jejich smyslem je motivovat zkušenější příslušníky a vojáky aby zůstávali ve službě déle neboť ta výsluha se odvíjí od počtu odsloužených let a je tu jistá forma kompenzace za ztížené možnosti uplatnění v pozdějším věku Zde se ovšem naskýtá otázka zdali hranice nároků na výsluhu po 15 letech služby není položena příliš nízko protože pak odcházejí tito lidé vlastně na vrcholu svých fyzických i psychických sil A to je špatně Ale to je spíš problematika kterou by měly řešit jiné zákony zejména služební zákony z nichž jsem citoval Avšak podle mého názoru by to mělo být nastaveno striktně alternativně Buď práce v privátním sektoru pak s výsluhami anebo pokračování práce pro stát třeba i v jiné funkci třeba i na jiném úřadu atd ale pak bez výsluh Neboť používat obou výhod najednou dámy a pánové práce pro stát zejména podle tohoto zákona je výhodná a používat obou výhod najednou je nespravedlivé ba dokonce tvrdím že je to amorální Tuším že se strhne nějaká bouře odporu ale jenom upozorňuji že stejnou úpravu kterou navrhuji já ve svém pozměňovacím návrhu tj aby po dobu služebního poměru státního zaměstnance byla pozastavena výplata výsluhových příspěvků má mimo jiné také například Spolková republika Německo Dámy a pánové já doufám že se nad mými návrhy zamyslíte Doufám že shledáte že jsou logické účelné a užitečné a že je v posledku ve třetím čtení podpoříte Oba dva mé návrhy jsou zaneseny v systému a já se v podrobné rozpravě k nim přihlásím Děkuji vám za pozornost