Riksdag
1998-12-14

att balanskravet år 2000 inte är förenligt med principen om det kommunala självstyret. Svenska Kommunförbundet beskriver detta i sin rapport Kommunernas ekonomiska läge november 1998. I deras sammanfattning sägs att de höjda statsbidragen har väckt förväntningar på kommunerna att de skall öka antalet anställda inom skola, barn- och äldreomsorg. Samtidigt skall kommunerna klara av balanskravet år 2000. Utrymmet för nyanställa personal minskar. Kommunförbundet utgår ifrån resultatet 1997 som för kommunerna blev minus 5 miljarder totalt. Resultatet är beräknat med hänsyn till balanskravet som skall exkludera extraordinära poster. Kommunerna måste alltså klara först det totala underskottet mellan verksamheternas driftskostnader och skatteintäkter med sikte på att komma i balans till år 2000 innan man kan planera för att nyanställa. Det ser olika ut för kommunerna. Kommunförbundet räknar med 1997 års resultat som grund och gör en schablonmässig framräkning till år 2000 och kommer fram till att 82 kommuner inte kommer att klara detta balanskrav med oförändrad verksamhet. Vi anser det vara mycket olyckligt om kommunerna måste prioritera ekonomin på detta sätt före behoven inom skola, vård och omsorg.