Poslanecká sněmovna
1996-10-03

Ministr dopravy ČR Martin Říman Pane poslanče já vás opravdu mohu ubezpečit o tom že Ministerstvo dopravy a já jako ministr dopravy budu věnovat veškerou svou péči rozvoji dopravní infrastruktury na území našeho státu Možná si vzpomenete že jsem při svém nástupu do funkce prohlásil že mou snahou bude aby Česká republika v roce 2000 co se týče dopravní infrastruktury byla na tom podstatně lépe než je tomu dnes Mohu k tomu uvést několik číselných údajů Jak jistě víte pokud jste studoval vládní návrh státního rozpočtu na příští rok v resortu dopravy se zvyšuje proti letošnímu roku rozpočet na stránce výdajové o 13 4 což ve srovnání s celkovým růstem výdajů který činí 11 8 je nadprůměrný nárůst Tak jak se vláda zavázala ve svém programovém prohlášení v červenci letošního roku věnuje budování zásadních dopravních investic značnou pozornost Na úseku silnic je to zejména budování dálniční sítě kterou jsme zdědili po bývalém režimu v nedobrém stavu zejména ve srovnání se západní Evropou ke které se chceme přibližovat a naší snahou je tohoto standardu co nejdříve dosáhnout V současné době je v rozestavěnosti několik dálničních úseků z nichž ten největší stavba z Plzně do Rozvadova k hraničnímu přechodu s Německem v délce 60 km pravděpodobně nemá v současné době svým rozsahem v Evropě obdoby Jen v letošním roce budou na této stavbě proinvestovány více než tři miliardy Kč Ještě v příštím roce kdy bude uvedena do provozu pak více než dvě miliardy Kč Zároveň probíhá výstavba několika úseků na další významné dálnici D8 z Prahy do Drážďan kde v příštím měsíci bude jeden úsek asi 10 km uveden do provozu další úsek byl v minulém měsíci rozestavěn Tato stavba která spojí jak už bylo řečeno Prahu s Drážďany bude dokončena po roce 2000 pravděpodobně v roce 2002 Další dálniční stavba která v současné době probíhá je výstavba dálnice D35 z Olomouce do Lipníka nad Bečvou Tato stavba která je rozdělena do tří úseků bude dokončena v roce 1999 a výrazným způsobem zlepší spojení na severní Moravu a do Polska První stavba z Přáslavic do Velkého Újezdu v délce 7 9 km bude uvedena do provozu v říjnu příštího roku Již v září letošního roku se započalo s druhou stavbou z Velkého Újezdu do Lipníka která bude hotová v roce 1999 Zároveň se pokračuje ve výstavbě obchvatu města Lipník který napojí tuto dálnici na již vybudovaný čtyřpruh z Lipníka dále na Hranice na Moravě a Nový Jičín Rovněž v letošním roce bude ukončena stavba rychlostní komunikace R52 z Brna ve směru na Mikulov v délce 10 km poslední úsek bude uveden do provozu příští měsíc Tím získá moravská metropole kvalitní spojení na rakouské hranice Plánujeme výstavbu dalších dálnic jak jistě víte Jsou to zejména úseky do jižních Čech tzv dálnice 3 dále pokračování dálničního úseku D11 z Prahy do Hradce Králové do Jaroměře na hranici s Polskem Dálnice D11 je zatím dohotovena v rozsahu Praha Poděbrady Usilujeme o urychlení výstavby alespoň do Hradce Králové neboť současné intenzity provozu jsou na této trase velmi vysoké a vysoce překračují číslo 12 000 vozů za den což je za hranicí kdy by doprava měla být vedena po čtyřpruhových komunikacích Rovněž chceme zahájit pokračování výstavby dálnice D11 z Vyškova na Moravě směrem na Kroměříž a Zlín a tím spojit významnou zlínskou aglomeraci s dálniční sítí Tolik k rozvoji dálnic Mimo to probíhá rozsáhlá investiční výstavba na úseku ostatních silnic silnic l třídy jak čtyřpruhových komunikací tzv rychlostních silnic tak ostatních dvoupruhových komunikací Za podstatnou v této oblasti považuji zejména výstavbu pražského rychlostního okruhu který je zařazen do kategorie R kde chceme urychlit výstavbu zejména některých úseků tak aby bylo ulehčeno dopravě ve vnitřní Praze Celkové do výstavby údržby rekonstrukcí oprav silniční sítě hodláme v příštím roce investovat téměř 18 miliard Kč a jen do výstavby dálnic přes 6 miliard Kč Druhý hlavní obor v České republice tedy železniční síť rovněž nezůstává pozadu Námitky z pléna Pan poslanec se mne ptal na mé názory na rozvoji dopravní infrastruktury a mám za to že železnice patří do dopravní infrastruktury Vláda na svém zasedání v r 1994 a 1995 schválila záměr vybudovat tzv koridory tedy tratě na kterých vlaky budou moci dosahovat vysokých rychlostí Jsou to 4 koridory tzv první koridor vede z Děčína ze státní hranice přes Ústí nad Labem Prahu Pardubice Českou Třebovou Brno do Břeclavi na státní hranici s Rakouskem a je velmi významný z pohledu spojení Berlína Prahy a města Vídně Druhý koridor tzv slezsko moravský povede od státní hranice s Polskem v Petrovicích u Karviné přes Ostravu Přerov do Břeclavi kde se spojí s trasou prvého koridoru a umožní tzv severojižní spojení mezi Varšavou naším územím a jihem Z našeho pohledu bude mít obrovský význam pro tranzitní nákladní dopravu Další dva koridory třetí a čtvrtý spojí naši republiku s Norimberkem a z Prahy přes České Budějovice s Rakouskem Práce jsou nejdále na prvním koridoru tedy na tom který spojí Berlín Prahu a Vídeň kde již bylo zahájeno několik staveb a dokonce některé byly již ukončeny Jen v příštím roce budou zahájeny další čtyři stavby na prvním koridoru Na druhém koridoru tedy mezi polskou hranicí a rakouskou hranicí na Moravě budou vlastní práce zahájeny v roce 1997 Dokončení výstavby prvního koridoru se předpokládá v roce 2001 druhého koridoru pak v roce 2002 Na těchto tratích bude na většině úseků dosahována maximální rychlost 160 km hod což výrazným způsobem urychlí spojení těchto vyjmenovaných míst Ministerstvo dopravy společně s českými drahami připravuje rovněž výstavbu vysokorychlostních speciálních vozových jednotek Těchto jednotek bude 10 budou zejména sloužit ke spojení Prahy Berlína a Vídně které jak jste možná už slyšeli budou vybaveny tzv výkyvnou skříní což umožní dosahovat rychlosti o zhruba 20 až 30 km hod vyšší než je projektováno tedy těch 160 km takže do 5 let předpokládáme že naší republikou budou moci projíždět vlaky na evropské úrovni rychlostí blížící se 200 km hod Já si myslím že to je výrazný příspěvek našeho státu k rozvoji dopravní sítě nejen v naší republice ale v celé střední Evropě Dalším dopravním oborem je vodní doprava Bohužel tato doprava v naší republice není příliš rozvinuta Splavných je na našem území pouze 300 km vodních toků a to v povodí řeky Labe tedy labská a vltavská vodní cesta I zde jsou významné investiční záměry zejména je to zlepšení plavebních podmínek na Labi v hraničním úseku mezi Ústím nad Labem a státní hranicí kde jsou plavební podmínky poměrně velmi špatné velmi závisejí na klimatických podmínkách tedy na stavu vody v řece Naší snahou je upravit koryto řeky tak aby byla splavná pro ponor 140 cm tedy pro ten standardní ponor až 345 dní v roce Tyto práce jsou koordinovány s Německem kde rovněž v úseku kolem Magdeburgu nejsou vhodné plavební podmínky Německá strana již pracuje na úpravě koryta řeky a rovněž my v horizontu do r 2005 hodláme tuto investici která není malá řádově odhadovaná na 3 4 mld Kč uskutečnit To by mělo zlepšit plavební podmínky tak že ze současných zhruba 1 5 1 6 mil t přeprav které se po Labi uskuteční bude možno tyto přepravy zvýšit až na více než dvojnásobek Další investiční záměry v oblasti vodní dopravy jsou splavnění Labe do Pardubic což by o dalších 1 2 mil t přeprav zboží zvýšilo tranzit zejména mezinárodní na Labi což je pro naše firmy jak dopravní tak výrobní velmi zajímavé neboť doprava po vodě je podstatně levnější než využívání zejména kamionové a železniční dopravy v zahraničí Poslední dva záměry v oblasti vodní dopravy leží na Moravě Jednak je to záměr ale zde již hovoříme o delším výhledu splavnění řeky Odry na našem území v oblasti Bohumína a druhý záměr je kanalizace Moravy směrem k Dunaji z města Hodonína Posledním dopravním oborem o kterém bych se chtěl letmo zmínit je letecká doprava Letecká doprava v naší republice mám na mysli samozřejmě civilní leteckou dopravu zažívá ohromný netušený boom zejména samozřejmě na hlavním letišti naší republiky tedy na pražské Ruzyni Počet přepravených cestujících se velice výrazně nikoliv lineárně ale dá se říci exponenciálně každým rokem zvyšuje a my na to reagujeme adekvátním způsobem Jak jistě víte v současné době probíhá rozsáhlá výstavba terminálu na letišti v Ruzyni v nákladu několika miliard korun a celá stavba bude dokončena v roce 1997 v červnu tedy zanedlouho Tento terminál umožní výrazným způsobem zlepšit podmínky pro odbavování cestujících na pražském letišti a umožní zvýšit kapacitu pražského letiště až do 10 mil cestujících ročně Pane poslanče já věřím že jsem vám tímto svým i když přiznávám zkratkovitým popsáním hlavních priorit Ministerstva dopravy a české vlády v oblasti budování infrastruktury ozřejmil tuto problematiku a že jsem vás přesvědčil o tom že se hodláme a já osobně se hodlám oblastí budování dopravní infrastruktury v České republice zabývat velmi a mnoho Děkuji za pozornost Potlesk