Poslanecká sněmovna
1995-06-22

Poslanec Jozef Wagner Vážený pane předsedo vážený pane předsedající dámy a pánové při projednávání tohoto zákona před rokem i před dvěma lety jsme otevřeli řadu problémů které souvisejí s daleko širšími okolnostmi než jen se stanovením podmínek za nichž občané či společnosti platí daně Dříve než přikročím k jednotlivým návrhům dovolte mi několik obecných poznámek Z navrhovaných daňových novel se právě u daně z příjmů objevují nejvýznamnější změny Navrhuje se snížit maximální sazbu daně právnických osob ze 41 na 39 a u fyzických osob ze 43 na 41 Dále se má rozšířit horní limit pro nejnižší sazbu daně ze 60 tis ročního příjmu na 84 o jeden procentní bod tj ze 35 na 34 se snižuje sazba pojistného na sociální zabezpečení a na státní politiku zaměstnanosti Pokud jsem stačil zaregistrovat v rozpravě byl předložen pozměňovací návrh který velmi překračuje vládní úmysl snížit daňové sazby Snížení daňového zatížení fyzických a právnických osob je navrženo v situaci kdy finanční podmínky normálního fungování školství vědy a výzkumu zdravotnictví veřejné dopravy a mnoha dalších odvětví závislých zcela nebo zčásti na veřejných rozpočtech se blíži nebo už jsou v krizové situaci kterou bude muset řešit nová vláda vzešlá z voleb 1996 Přitom daňové úlevy vyplývající z novelizovaných daňových zákonů pociťují a pocítí především příjemci nejvyšších příjmů ať jsou to zaměstnanci či podnikatelé Např daňová sazba pro nejvyšší příjmovou skupinu s ročním příjmem od milionu 80 tis výše má být snížena u fyzických osob již potřetí za sebou tak že rozpočtové příjmy v roce 1996 budou za jinak nezměněných okolností zkráceny z tohoto titulu minimálně o 10 mld v porovnání s rokem 1993 Naopak příjemci nízkých a středně vysokých příjmů daňové úlevy nijak zřetelně nepocítí neboť inflace pohybující se nad 10 ročně negativně překrývá případné daňové úlevy Snížení daňového zatížení které je nadměrné u většiny rodin a malých a středních podnikatelů by bylo zdůvodněné provést až poté kdy ekonomika přejde na dráhu robustního růstu který přináší více než úměrně vyšší rozpočtové příjmy neboť plátci daní se přesunují k vyšším příjmům Přechod na dráhu takovéhoto růstu vyžaduje jak efektivně fungující infrastrukturu tak aktivní prorůstovou průmyslovou a proexportní politiku kterou je nejdříve třeba podpořit také rozpočtovými výdaji jejichž rozměr nebude malý vzhledem k tomu že byly po několik předchozích let velmi zanedbány Toto žití z podstaty které je dnes viditelné jak ve stagnaci exportu tak v nefungující infrastruktuře ekonomiky si vyžaduje jednak určité jednorázové investice jednak postupné přeskupení rozpočtových výdajů Žádoucí je výraznější daňové zvýhodnění investic prostřednictvím urychleného odepisování a zvláště investic do moderních technologií a s tím spojených vědeckovýzkumných projektů Novela zákona o dani z příjmů přináší významnou změnu pro podnikatele kteří budou moci konečně postupně odepisovat nedobytné pohledávky na vrub vytváření rezervních fondů Není však řešen případ nedobytných vývozních pohledávek z minulosti na jejichž odpis nemají a nebudou mít podniky dostatečné zdroje Nyní mi dovolte abych se vyjádřil k návrhu který zde byl předložen v debatě a který ono daňové zatížení na vrcholu pyramidy u nejvyšších poplatníků navrhuje snížit až na 35 V dosavadní části svého vystoupení jsem se snažil zdůvodnit proč vládní návrh takto pojatý je špatný a neřeší skutečnou podstatu věci Návrh který byl předložen myslím že kolegou Hájkem z Levého bloku je ještě horší Je ryze populistický nezodpovědný a v situaci nedostatku rozpočtových zdrojů velmi a velmi chybný Považoval jsem za důležité upozornit na tyto otázky protože je to záležitost do jisté míry koncepční Nyní mi dovolte abych se vrátil k tomu o čem jsem se zmínil již v úvodu Při projednávání novely tohoto zákona v roce 1993 můj kolega z poslaneckého klubu Michal Kraus otevřel velmi obtížný problém odpisů Mnohokrát jsme od té doby z tohoto místa vedli spor s ministrem financí o tom že odpisy je třeba řešit jinak že všechno to co se činí okrajově je chvályhodné k rychlejšímu odepisováni ale že je potřeba vyřešit to podstatné Podstatná je skutečnost že základna pro odepisování hmotných i nehmotných investičních prostředků nebyla liberalizována Vychází tedy ze situace minulé a nevytváří odpisy zdroje reprodukci tohoto majetku To je první a pro podnikatelský sektor samozřejmě nejpodstatnější vada Avšak druhá stejně významná vada zejména v procesu privatizace v této době je ještě horši Pokud jsem dobře informován tak za hodnotu 50 5 účetní hodnoty privatizovaného majetku jsou poslední dobou prodávány mnohé podniky Tento prodej může být takto veden právě proto že nedošlo k liberalizaci těchto hodnot Vezmete li v úvahu že 50 5 hodnoty neliberalizované pak byste poté co by byla přeceněna mohli se jistě dozvědět že se jedná zhruba o pětinu skutečné hodnoty Považuje proto za nutné s ohledem na skutečnost že ministr financí v rozpravě před rokem neodpověděl na žádnou z otázek zde předložených neodpověděl na argumentaci námi tehdy předloženou na argumentaci která vycházela z faktů které jsou dostatečně známy z dob první republiky a kterými jsme zmínili že řešení zde existuje že řešení v podobné situaci bylo provedeno zákonem č 87 z 15 června 1927 o stabilizačních bilancích a proto bez další argumentace aniž bych vás zdržoval protože tato je dostatečně popsána v protokolech ze schůzí sněmovny k tomuto bodu pořadu v předchozích dvou letech předkládám tento pozměňovací návrh Navrhuji zařadit nový 34 a jehož odst 1 by zněl takto quot Hmotný a nehmotný majetek který odepisuje poplatník podle ustanovení 26 a následujících tohoto zákona bude v průběhu roku 1996 poplatníkem přeceněn tak aby nová odpisová základna nová pořizovací cena byla shodná s obecnou cenou pořizovací za kterou by poplatník mohl ke dni 1 1 1996 tento majetek nově pořídit quot Odst 2 quot Ministr financí vyhláškou určí postup poplatníků k provedení odst 1 34 a v souladu s ustanovením příslušných obecně platných právních norem quot Zde je možné učinit odkaz na příslušné zákony účetnictví daňové zákony apod je li takovéto přání Domnívám se že obecná formulace bez odkazu je lepší a proto není součástí návrhu onen odkaz Předložil jsem tento návrh s tím že jsem vás nechtěl zde příliš zdržovat argumentací ale abych podepřel přece jenom argumentaci do jisté míry přečtu podobné ustanovení citovaného zákona z roku 1927 Za obecnou hodnotu pokládati jest onu prodejní cenu které přiblíží li se k podniku jako k hospodářském u celku za předpokladu jeho dalšího provozování ve volném obchodu dosíci Poměry mimořádné nebo čistě osobní zůstanou při ocenění nepovšimnuty Nebo Ve východiskové bilanci oceniti je stroje a zařízení nejvýše pořizovací hodnotou kterou měly ku dni k němuž byla východisková bilance sestavena přičemž jest přihlížeti ke skutečnému opotřebení na předmětech atd Takže jest vidět že jen jazyk je dobový ale obsah je stejný protože řešil stejný problém Součástí projednávání zákona o dani z příjmů v jednom z minulých let byla i novela zákona o správě daní a poplatků Letos se takovýto návrh nepředložil Vláda nepovažuje za nutné tuto novelu předložit a tudíž problém který byl rovněž z tohoto místa mnohokrát debatován a který byl vládou i její vládní většinou v této sněmovně trvale odmítán řešit zůstal ležet My považujeme tento problém za problém kardinální Považujeme za velmi potřebné řešit tento problém co nejdříve ale za trestuhodné vyhýbat se jeho řešení Proto navrhuji nový 39 a který by se nazýval přiznání majetku Doporučuji aby zněl takto Odst 1 quot Fyzické osoby které mají v České republice bydliště nebo se zde obvykle zdržují alespoň 183 dnů v kalendářním roce přihlásí ke stanovenému datu majetek který k tomuto datu vlastní v tuzemsku i v cizině quot Odst 2 quot Fyzické osoby které nemají v České republice bydliště ani se zde obvykle nezdržují přihlásí ke stanovenému datu věci nemovité byty a nebytové prostory dále jen quot nemovitý majetek quot které vlastní v České republice quot Odst 3 quot právnické osoby zabývající se podnikatelskou činností se sídlem na území České republiky přihlásí ke stanovenému datu majetek který k tomuto datu vlastní v tuzemsku i v cizině quot Odst 4 quot Právnické osoby se sídlem mimo území České republiky přihlásí ke stanovenému datu nemovitý majetek který vlastní v České republice quot Odst 5 quot Poprvé se podává přiznání v roce 1995 a pak vždy po dvou letech přiznání se podává vždy do 31 prosince správci daně místně příslušnému ke správě daně z příjmů a to vždy podle stavu k 1 lednu roku v němž se přiznání podává Přitom se postupuje přiměřeně podle ustanovení 40 41 a 43 zákona o správě daní a poplatků Odst 6 quot Na základě přiznání majetku osob které jsou povinny majetek hlásit zjistí správce daně přírůstky majetku v jednotlivých letech quot Odst 7 quot přiznání k majetku musí obsahovat jmenovitě a veškerý nemovitý majetek b věci movité c majetková práva a jiné majetkové hodnoty quot Odst 8 quot Majetek uvedený v odst 7 písm a se neoceňuje a majetek uvedený v odst 7 písm b a c si osoba povinná podat přiznání k majetku pro tyto účely ocení cenou obvyklou quot Odst 9 quot Majetek v bezpodílovém spoluvlastnictví manželů se pro tyto účely dělí rovným dílem nebylo li dohodou manželů stanoveno jinak Odst 10 quot Na výzvu správce daně mají všechny osoby které jsou povinny přihlásit majetek podle odst 1 4 povinnost prokázat u majetkových přírůstků že byly pořízeny ze zdaněných prostředků Tato povinnost se vztahuje i na majetek který sice ke dni rozhodném u pro podání přiznání již předkladatel nevlastnil ale nabyl v období od předcházejícího přiznání k majetku quot Odst 11 quot Zjištěné majetkové přírůstky u nichž nebylo prokázáno jejich pořízení ze zdaněných prostředků využije správce daně k dodatečnému přezkoušení správnosti zdanění za dobu kdy k použití nezdaněných prostředků došlo a za použití pomůcek daň doměřit quot Odst 12 quot Z majetkových přírůstků u nichž zdanění nebylo prokázáno správce daně vyměří daň z příjmů K té části majetkového přírůstku který vyplynul pouze ze zrněny cenových předpisů případ ně změny obvyklé ceny se nepřihlíží quot Odst 13 Právo dodatečně stanovit daň z příjmů na základě přiznání majetku zaniká po dvaceti letech počínaje rokem následujícím po roce ve kterém povinnost podat majetkové přiznání vznikla Odst 14 Správce daně má právo prověřit správnost a úplnost údajů uvedených v přiznání majetku Pro tuto kontrolu platí přiměřeně ustanovení o daňové kontrole Tolik k tomuto návrhu Nyní společný komentář k oběma předloženým návrhům V této sněmovně jsme vedli s panem místopředsedou vlády a ministrem financí debatu jak se obě věci dají vyřešit Pan ministr financí zmínil že k oběma je něčeho třeba Cituji doslovně quot Řekl jsem ve svém závěrečném slově jak jsem to myslel To znamená že základním předpokladem pro to je oceňovací zákon který bude v průběhu roku 1994 připraven vládou a jak doufám parlamentem schválen takže mohou nastat majetková přiznání v roce 1995 Oceňování je problém obojího První republika uměla řešit obojí bez zbytečné byrokracie neb neměla její úředníci ani její vláda zkušenosti z podobné situace jako byl předchozí totalitní režim Takže je ani nenapadlo že je třeba takovouto situaci řešit byrokratickými prostředky a řešili je prostředky komforně tržními quot Takovýto návrh byl proto předložen a též proto že vláda až dosud neučinila nic aby své sliby z nichž jeden jsem zde přečetl splnila aby tím znemožnila stav který ohrožuje základy právního státu v této zemi protože ohrožuje základy daňové spravedlnosti Nyní dovolte rovněž v zájmu daňové spravedlnosti předložit poslední pozměňovací návrh Hovořilo se zde o výhodách pro mnohé ale nehovořilo se zde o výhodách pro ty kteří jsou nejvíce poškozeni procesem transformace To jsou ti občané kteří patří do nejnižších skupin příjmových a do nejnižších skupin vlastnických tedy i do těch skupin které mají nejmenší část úspor předkládá li se zde návrh na to aby se snižovaly sazby a sjednocovaly sazby z důvodů které možná jsou hodny zvláštního zřetele za jiné situace ale ne za této pak považuji tuto situaci za zcela vhodnou k tomu abych předložil návrh tohoto znění Do 36 odst 2 c 1 navrhuji za dosavadní znění tečku a doplnit větu quot U vkladů vedených na jméno podléhá zdanění jen částka nad 100 000 korun quot Děkuji