Riksdag
2005-11-18

Det är så att om en kandidat kandiderar i flera valkretsar och dessutom blir vald i dem uppstår det ett problem om kandidaten är personvald och det inte finns någon annan kandidat som är personvald, det vill säga fått fler röster än spärrgränsen. Gällande vallag stipulerar nämligen att den tillträdande kandidaten som ska ha mandatet – det vill säga när någon är avvecklad i en valkrets som kandidat – ska utses enligt den så kallade listtrohetsprincipen. Den ska hämtas från den eller de listor som bidragit till att den dubbelvalsavvecklade ursprungligen blivit personvald. Herr talman! Listtrohetsprincipen är emellertid bara motiverad när mandaten tillsätts utan personvalsröster, alltså på grundval av listornas röstetal och därefter framräknade jämförelsetal. Den bakomliggande tanken är att olika listor från samma parti representerar olika riktningar inom partiet eller för fram olika typer av kandidater med avseende på ålder, hemort och liknande.