Riksdag
1994-06-01

Den nya friheten har i kommunerna nyttjats för att kommersialisera verksamheten och minska de folkvaldas antal och inflytande. De mycket starka högertendenserna i politiken har underlättat införandet av ett system som prioriterar snabbhet, informell handläggning och regellöshet. Vi tror att det är ett misstag att tro att mindre demokrati leder till ökad effektivitet generellt sett. På kort sikt kan det tyckas så. Men denna konflikt är delvis skenbar. Demokratiskt fattade beslut vinner just genom sitt folkliga stöd styrka och ger sammantaget en ökad effektivitet. Argumenten för att vi inte längre har råd med en demokratisk beslutsprocess tycks för närvarande växa i styrka. Tjänstemannastyre och bolag tar över mer och mer av de löpande besluten. Därmed minskas också förtroendet för de kommunala besluten och för demokratins principer. I längden kommer den kortsiktigt vunna effektiviteten att förbytas i sin motsats. I regeringsformens 2 kap. 1 § är medborgarna tillförsäkrade en rad friheter, de s.k. demokratiska fri- och rättigheterna: yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. Mot dessa grundlagslöften står en alltmer skrämmande praxis.