Riksdag
1997-06-02

Dessutom är rättstryggheten större om kommunfullmäktige fattar besluten än om regeringen gör det. Ett regeringsbeslut går inte att överklaga. Det går däremot med ett fullmäktigebeslut. Om det beslut om normens storlek som fattas av kommunen inte uppfyller kravet på skälig levnadsnivå eller som vi föredrar att formulera det, social grundtrygghet, kan vilken kommuninnevånare som helst överklaga beslutet med kommunalbesvär, och få det upphävt av domstol. I övrigt har ett kommunalt beslut i det enskilda fallet i stort sett samma rättsverkan som ett regeringsbeslut när det väl har vunnit laga kraft. Så länge den enskilde får ekonomiskt bistånd enligt den norm som fastställts gör det ur rättssynpunkt således ingen skillnad vem som fattat beslutet i det enskilda fallet. Ett stort problem i kommunernas hantering av socialbidragen har varit de många ärenden som överklagats. Domstolarna har dessutom ofta ändrat kommunernas beslut. I praktiken har det successivt inneburit att det politiska ansvaret har urholkats. Ett av de uppdrag som socialtjänstkommittén fick var att komma med förslag som återställde balansen mellan politikernas och domstolarnas ansvar.