Poslanecká sněmovna
2000-02-24

Poslanec Petr Matějů Vážený pane předsedo vážení členové vlády milé kolegyně vážení kolegové předstupuji před vás jménem tří navrhovatelů novely zákona 111 98 Sb o vysokých školách a chtěl bych se pokusit o něco co nebývá v této sněmovně zrovna snadné Chtěl bych oslovit zejména ty z vás kteří jste rozhodnuti zamítnout tento zákon už v prvním čtení Nepochybuji ani trochu že jste se seznámili s argumenty které svědčí ve prospěch vašeho rozhodnutí Předpokládám že budete jednat v dobré víře že zamítnutí tohoto zákona přispěje našemu vysokému školství a zejména těm mladým lidem kteří chtějí studovat mají pro studium předpoklady ale na našich vysokých školách zatím pro ně nebylo místo Rád bych uvěřil že v dobré víře jedná i vláda která letos snížila rozpočet vysokých škol v běžných výdajích o téměř 450 mil z čehož 366 mil je jakýsi trest za to že některé vysoké školy překročily kvótu stanovující že ročně mohou přijmout pouze o 5 více uchazečů než v předchozím roce Připouštím že jsem si dal velmi nesnadný úkol V dobré víře že jednám v zájmu budoucích studentů našich vysokých škol bych vás chtěl přesvědčit o tom že přijetí navrhované novely byť možná v pozměněné podobě ke které můžeme dospět ve druhém čtení by již v nedaleké budoucnosti mohlo významně přispět k otevření našich vysokých škol tendencím které formují evropský prostor vysokoškolského vzdělání Určitě mnohé z vás teď napadlo že to co jsem teď řekl byla přesně jedna z těch typicky evropských frází kterými si pomáhají ti kterým chybějí věcné argumenty Víte dobře že nechci patřit do této skupiny Myslím že mám dost věcných argumentů ve prospěch propuštění projednávaného zákona do druhého čtení a nemusím si pomáhat prázdnými evropskými frázemi Pokusím se ukázat že v rámci otevření se evropským tendencím tak jak jsou popsány např v Boloňské deklaraci by došlo k otevření našich vysokých škol mnohem většímu počtu mladých lidí kteří správně tuší že maturita pro životní úspěch nestačí zatímco klasické univerzitní vzdělání je pro ně možná zbytečným luxusem A to je přesně to oč nám všem musí jít v prvé řadě otevřít vysoké školy mnohem většímu počtu mladých lidí a přitom udržet vysokou kvalitu univerzitního vzdělání ale pouze tam kde prokazatelně existuje V diskusích o problémech a perspektivách našeho vysokého školství často slýchávám názor že otevření našich vysokých škol mnohem většímu počtu uchazečů by nevyhnutelně vedlo k poklesu kvality poskytovaného vzdělání a že si takový krok nemůžeme dovolit ani z ekonomických důvodů Nezřídka se přitom dovídám že počet mladých lidí schopných studovat na vysoké škole je geneticky omezen přičemž z nejvyšších míst státní exekutivy dokonce nedávno zazněl názor že další růst počtu mladých lidí s vyšším vzděláním je omezen cituji nižším IQ v nižších sociálních skupinách Ano dámy a pánové až tak daleko může dojít debata která implicitně odpovídá na špatně položenou otázku která pokud ji trochu vyhrotím zní Máme se vydat cestou k masovému anebo k elitnímu vysokoškolskému vzdělání Dámy a pánové jistě víte že logika nás učí že na špatně položenou otázku nelze dát správnou odpověď Otázka kterou jsem právě parafrázoval je dnes na počátku 21 století evidentně špatně položenou otázkou Zkusme si ale položit jinou otázku Jak docílit toho aby se vysokoškolské vzdělání dostalo mnohem většímu počtu mladých lidí než dnes a přitom aby se na našich univerzitách vytvořily mnohem příznivější podmínky pro reprodukci intelektuální elity této země Pokud si otázku položíme takto zjistíme že stejný problém řešily vyspělé země na počátku sedmdesátých let Americký sociolog Martin Trow tehdy přinesl argumenty ve prospěch teze že přechod z elitního na masové a později na univerzální vysokoškolské vzdělání vůbec nemusí znamenat úpadek kvality elitního univerzitního vzdělání K tomu ovšem musí být splněna jedna důležitá podmínka Tento přechod se musí uskutečnit na pozadí hluboké proměny školského systému jeho struktury financování proměny obsahu i změn v přístupu ke vzdělávání Jistě dobře víte že vývoj ve vyspělých zemích ukázal že hlavní argumenty tohoto odborníka byly naprosto správné Většina vyspělých zemí je dnes už ve fázi kterou on tehdy označil za masové vysoké školství a přitom elitní univerzitní vzdělání si zachovalo své opodstatnění kvalitu a prestiž Dovolte mi v této souvislosti otázku Myslí si někdo z vás že diplomy které dnes poskytuje Oxford Sorbonna Heidelberg Harvard Yale Cornell Wisconsin Madison mají nižší hodnotu a prestiž než měly tytéž diplomy před 15 či 20 lety Předpokládám že si to nikdo z vás nemyslí Je mezi námi někdo kdo může popřít skutečnost že podíl mladých lidí dosahujících terciárního vzdělání právě v těchto zemích vzrostl minimálně na dvojnásobek Doufám že to nikdo z vás nepopře Nezbývá mi než se zeptat přímo a jasně Půjdeme stejným směrem jako vyspělé země nebo se raději schováme do zajetí dědické komunistické éry která z našich vysokých škol postupně udělala vysoce selektivní bašty průměrnosti PČR PS 1998 2002 22 schůze část 108 24 2 2000 Neautorizováno Zní to možná na první pohled jako paradox ale je to právě pokračující tendence k elitářství a průměrnosti co řadu lidí včetně předkladatelů právě projednávaného zákona vede k závěru že naše vysoké školy či lépe řečeno systém terciárního vzdělávání hluboká reforma teprve čeká Vážené kolegyně vážení kolegové chtěl bych vás ujistit že to co jsem do této chvíle řekl vůbec neznamená že předložená novela zákona o vysokých školách zahajuje hlubokou reformu našeho vysokého školství která by například již příští rok mohla umožnit otevřít vysoké školy dvojnásobnému počtu uchazečů ačkoliv bychom si to nepochybně přáli K tomu totiž poslanecká iniciativa samozřejmě nestačí K otevření vysokých škol je zapotřebí hodně vůle a také hodně prostředků Nezakrýváme však že jedním z cílů této novely je připravit podmínky pro otevírání vysokých škol stále rostoucím aspiracím na dosažení vysokoškolského vzdělání které umožní nejen zachovat ale dokonce zvýšit kvalitu poskytovaného vzdělání na vyšších stupních terciárního sektoru to je magisterských a doktorských studijních programů Je však třeba zdůraznit že stejně jako odborníci na vzdělání ve vyspělých zemích před dvaceti lety i my hledáme takový model strmého růstu podílu absolventů terciárního vzdělávání který by nestál na stejně strmém růstu výdajů na vysoké školství Jinými slovy jde nám o to vytvořit podmínky pro trvalý a dynamický růst počtu studentů na vysokých školách při mnohem mírnějším růstu nákladů K růstu počtu studentů vysokých škol bych si dovolil ještě jednu poznámku Nezřídka jsme ubezpečováni že situace se výrazně zlepšila a že počet studujících na vysokých školách z populačního ročníku se již blíží průměru vyspělých evropských zemí Situace se opravdu změnila k lepšímu O tom není pochyb V posledních letech skutečně podíl studentů na vysokých školách výrazně vzrostl Přestaňme si ale namlouvat že už není skoro žádný rozdíl v podílu mladých lidí kterým se otevírají brány vysokých škol u nás a ve srovnatelných vyspělých zemích nebo že už v tomto ohledu dosahujeme světové špičky jak nás nedávno s bezelstnou naivitou ujistila tisková mluvčí ministra školství To prostě není pravda a žádná kouzla se statistikami ani zpochybňování světově uznávaných statistik na tom nic nezmění Pravidelně zveřejňované statistiky OECD říkají že jsme stále ještě hluboko pod průměrem zemí OECD Mohl bych samozřejmě uvádět stovky údajů ale nechci vás tím nudit Ctít realitu a uvědomit si problém samo o sobě ale nestačí Realismus se vyplatí i v úvahách o tom co si můžeme dovolit pokud jde o zdroje které můžeme na řešení problémů věnovat Jinak řečeno musíme si uvědomit že nechceme li na dalším růstu studentů vysokých škol ekonomicky vykrvácet existující rozdíl mezi námi a vyspělými zeměmi již nemůžeme podstatně zmenšit nezměníme li strukturu samotného systému terciárního vzdělávání Dámy a pánové omlouvám se za tak dlouhý exkurs do naší vysokoškolské reality Domnívám se že bylo třeba vyložit karty a říci s jakým záměrem jsme k novele zákona o vysokých školách přistupovali Myslím že teď bude o něco snadnější odpovědět na otázku v čem by navrhovaná novela zákona o vysokých školách mohla přispět k většímu otevření našich vysokých škol jak studentům tak očekávaným evropským standardům Je to v prvé řadě otázka jako otevřít systém terciárního vzdělávání zdola to znamená jak uspokojit co nejvíce uchazečů o studium na vysoké škole z řad čerstvých maturantů Jde tedy o současnou poptávku po terciárním vzdělávání která sice letos v důsledku zavedení devátých tříd před pěti lety klesla ale v příštím roce se opět přiblíží k hladině minulých let Připomínám že v tomto ohledu řešíme stejný problém jaký řešily vyspělé země před dvaceti lety Naše situace je ale o to složitější že musíme současně nalézt způsob jak uspokojit poměrně velkou neuspokojenou poptávku po vysokoškolských diplomech z minulosti Tato neuspokojená akumulovaná poptávka po vysokoškolském vzdělání v naší společnosti vytvořila velkou skupinu lidí v různých fázích životního cyklu kteří jsou ze sociálního a kvalifikačního hlediska svým způsobem hendikepováni Nikoli však vlastní vinou Jsou to lidé kteří chtěli studovat v době totality a z různých důvodů jim byly dveře vysokých škol zavřené nebo museli studovat něco jiného než původně chtěli K těmto lidem mimochodem patřím Jsou tady ale i lidé kteří se narodili v letech 1974 1980 jako příslušníci silných ročníků kteří jako maturanti v letech 1992 1998 měli prostě tu smůlu že narazili na ztuhlý systém vysokoškolského vzdělávání neschopný absorbovat rychle rostoucí poptávku po diplomech V tomto případě tedy hovoříme o problému jak otevřít systém terciárního vzdělávání z boku nikoli zdola Demografové dospěli k závěru že jen ti kteří byli vyhnáni od bran vysokých škol v letech 1992 1998 ačkoliv prokazatelně měli ke studiu předpoklady tvoří skupinu o zhruba 40 000 mladých lidí Otevřít terciární systém zespodu a uspokojit současnou poptávku nelze bez významného otevření ucelených bakalářských studijních programů ukončených získáním příslušného kvalifikačního stupně v jejichž průběhu nebo teprve dokonce až na jejich konci se budou absolventi rozhodovat o tom zda chtějí nebo nechtějí studovat dále zda jim pro povolání které si zvolili stačí bakalářský diplom nebo zda chtějí graduovat jako magistři v daném oboru či dokonce pokračovat v rámci doktorského studia a nakonec získat titul PhD Nejde však jen o to vytvořit mnohem větší prostor pro rozhodnutí o tom zda po získání bakalářského diplomu pokračovat ve studiu či nikoliv V zájmu deklarované podpory větší flexibilitě pracovních sil musíme otevřít prostor i pro rozhodování o tom na které vysoké škole pokračovat po řádném ukončení bakalářského studia a případně v jakém oboru pokračovat ve studiu Není daleko doba kdy naši studenti ocení i otevření prostoru pro rozhodování zda magistra studovat u nás nebo v zahraničí Jistě víte že se nám otevírají v tuto chvíli zejména vysoké školy ve Francii a Anglii Ano dámy a pánové jde o to vytvořit mnohem příznivější podmínky pro mobilitu studentů Náš návrh zřetelně od sebe oddělit bakalářské a magisterské studium míří právě tímto směrem Mobilita studentů se nezvýší neomezíme li na minimum počty oborů které jsou založeny na tzv tunelovém principu který umožňuje stavět vzdělávací programy vysokých škol které mezi zahájením studia a magisterským diplomem nemají žádný vstupní ani výstupní bod kromě neúspěšného ukončení studia Zbývá ještě odpovědět na otázku jak vzájemné oddělení bakalářských a magisterských programů přispěje k větší nabídce studijních míst na vysokých školách Myslím že z toho co jsem řekl jasně vyplývá že důsledné oddělení bakalářských a magisterských studijních programů jako dvou uzavřených a na sebe navazujících cyklů studia zvýší prestiž a atraktivitu bakalářského diplomu To zvýší zájem studentů o bakalářské programy a tudíž poroste i zájem vysokých škol tyto programy stavět tak aby splnily očekávání a rostoucí poptávku právě po tomto druhu vysokoškolského vzdělání Umožníme li mnohem většímu počtu studentů opouštět vysoké školy již po ukončení plnohodnotného bakalářského studia a tím odnaučíme zaměstnavatele vnímat bakalářské diplomy jako svědectví o neúspěšném ukončení vysoké školy možná klesne účast na magisterských programech ale zcela jistě tyto programy budou orientovat studenty k akademickému a skutečně mnohem náročnějšímu typu studia než to činí dnes Zatím je situace taková že ačkoliv se nám zoufale nedostává prostředků na větší otevření vysokých škol novým uchazečům mnoho přijatých studentů prostě nutíme pokračovat ve studiu i za hranice jejich vlastních aspirací Je pravda že stávající zákon 111 1998 Sb o vysokých školách umožňuje aby vysoké školy budovaly od sebe oddělené bakalářské a magisterské programy PČR PS 1998 2002 22 schůze část 109 24 2 2000 Neautorizováno Problém je ale v tom dámy a pánové že tento zákon nevytváří žádný tlak na to aby tak vysoké školy skutečně jednaly a princip studia založeného na dvou cyklech skutečně realizovaly Jsme svědky pravého opaku Školy se tomuto principu velmi ostře brání Nelze se jim divit je to nepohodlné vytváří to konkurenci a podlamuje to monopol Odpor rektorů některých vysokých škol nikoliv však všech vysokých škol proti této změně a značná podpora studentů jsou skutečnosti které hovoří samy za sebe Když jde o pohodlí a monopol zájmy studentů musí stranou Proto si dovolím tvrdit že v zájmu studentů našich vysokých škol je na čase dát vysokým školám rozumně vymezený čas na to aby tento jistě náročný nepohodlný avšak z hlediska studentů velmi žádoucí krok konečně podnikly Není vyloučeno že u několika málo oborů to nepůjde I o tom jsme ochotni před druhým čtením zákona otevřeně diskutovat Ve prospěch našeho návrhu na zřetelnější oddělení bakalářského a magisterského studia jako dvou na sebe navazujících ale samostatných cyklů vysokoškolského vzdělávání hovoří i Boloňská deklarace kterou 19 června t r podepsalo 29 evropských ministrů školství včetně ministra školství České republiky V této deklaraci se doslova praví cituji Musíme se především zaměřit na cíl spočívající ve zvýšení mezinárodní konkurenceschopnosti evropského systému vysokoškolského vzdělávání Životaschopnosti a výkonnost každé civilizace lze měřit tím nakolik je její kultura přitažlivá pro ostatní země Musíme zajistit aby evropský systém vysokoškolského vzdělávání dosáhl světové přitažlivosti která se vyrovná našim neobyčejným kulturním a vědeckým tradicím Konec citátu Boloňská deklarace však nezůstává v poloze obecných přání jak se nás snaží někteří odpůrci této novely přesvědčit Naopak jasně říká co udělat abychom konkurenceschopnost systémů vysokoškolského vzdělávání výrazně zvětšili K cílům které se přítomní ministři včetně českého ministra zavázali společně dosáhnout paří i cituji Přijetí systému který bude založen na dvou hlavních cyklech pregraduálním bakalářském a graduovaném magisterském Přístup do druhého cyklu bude vyžadovat úspěšné ukončení studií v prvním cyklu který bude trvat typicky tři roky Kvalifikační stupeň udělený po prvním cyklu by měl odpovídat jako příslušná kvalifikační úroveň evropskému trhu práce Druhý stupeň tj magisterský by měl vést k magisterskému diplomu resp k doktorátu jak tomu v některých evropských zemích již je Konec citátu Dovolte mi ale ještě jednu citaci Dr Guy Haug člen evropské konference rektorů a jeden z autorů textu Boloňské deklarace letos v prosinci na 11 konferenci v Maastrichtu konstatoval toto cituji Boloňská deklarace není pouze jedním z těch poměrně obecných prohlášení která občas vzejdou z ministerských schůzek nýbrž klíčovým dokumentem který signalizuje obrat ve vývoji evropského vysokoškolského vzdělávání a tím či oním způsobem zasáhne každého kdo dnes sedí v této místnosti V téže přednášce dr Haug řekl Snad nejnovějším aspektem který urychlí všeobecné reformy v mnoha zemích bude vytvoření nových magisterských kursů tam kde na této úrovni žádné krátké nebo samostatné programy neexistují To má samozřejmě naprosto zásadní význam pro úspěch reforem A teď bych si dovolil upozornit na následující pokračování Cílem není jednoduše rozdělit dlouhé studium na dvě etapy a nechat tytéž studenty bezprostředně po získání bakalářského titulu pokračovat ve studiu ve stejném oboru na stejné vysoké škole a ve stejné zemi Rozsah v jakém k tomu dojde bude zřejmě velmi dobrým ukazatelem budoucí úspěšnosti celého reformního procesu Tolik slova Boloňské deklarace a jejích autorů Dovoluji si nyní ocitovat několik vět ze stanoviska vlády jejíž ministr školství tuto deklaraci za Českou republiku podepsal Cituji Povinné absolvování bakalářského stupně pro každého vysokoškoláka by bylo krokem zpět a představovalo by bezdůvodně radikální zásah do studijních plánů vysokých škol Navrhovaná úprava vychází z nesprávného pochopení Boloňské deklarace a z nesprávného pochopení předpokládaného vývoje vysokoškolských terciárních systémů vzdělávání v Evropě Přijetí navržené novely by snížilo význam systému vysokoškolského vzdělávání Srovnání stanovisek autorů Boloňské deklarace se stanoviskem vlády která se k této deklaraci přihlásila si dovoluji nechat na každém z vás O tom že jsou v příkrém rozporu snad nezapochybuje nikdo z vás Tolik moje poznámky k té části novely kde se navrhuje důslednější oddělení bakalářských a magisterských programů Omlouvám se za rozsáhlost výkladu ale na začátku jsem řekl že chci argumentovat věcně a nikoli prázdnými hesly či nepodloženými prohlášeními Doufám že moje argumentace byla srozumitelná a že alespoň některé z vás přesvědčila o tom že tato konkrétní změna zákona o vysokých školách je skutečně v zájmu budoucích studentů našich vysokých škol Druhá změna kterou v novele navrhujeme se týká celoživotního vzdělávání Jejím cílem je otevřít terciární systém vzdělávání z boku jak jsem již řekl na začátku Tedy těm kteří chtějí kdykoliv v průběhu svého života do tohoto systému vstoupit a za své studijní úsilí příp finanční prostředky získat příslušné kredity případně získat diplom srovnatelný s diplomem který za stejné úsilí a stejný počet kreditů získávají studenti v řádném denním studiu Ministerstvo školství mládeže a tělovýchovy České republiky se připojením k Boloňské deklaraci přihlásilo ke koncepci vysokoškolského vzdělání založeného na systému kreditů Boloňská dohoda v této souvislosti výslovně hovoří i o potřebě umožnit získávání kreditů i v tzv celoživotním vzdělávání V dohodě se konstatuje že založení systému kreditů bude základním nástrojem růstu mobility studentů přičemž kredity by měly být poskytovány i v rámci programů celoživotního vzdělávání samozřejmě za předpokladu že budou univerzitami tyto kredity uznávány Systém kreditů na který naše vysoké školy musí přejít v každém případě by mohl otevřít vzdělávací příležitosti pro ty kterým zůstaly brány vysokých škol v minulosti zavřeny ačkoliv o studium stáli Podle současného znění zákona č 111 1998 Sb se ale předpokládá striktní oddělení programů celoživotního vzdělávání od akreditovaných studijních programů Jinými slovy ti kteří si studium zpravidla platí protože si chtějí nebo potřebují zvýšit kvalifikaci nemají pokud jde o možnost získávat příslušné kredity stejná práva jako řádní studenti nebo studenti v externím nebo kombinovaném studiu Jsme přesvědčeni že tuto diskriminaci účastníků programů celoživotního vzdělávání je třeba rychle odstranit V návaznosti na připojení České republiky k Boloňské deklaraci navrhovaná změna zákona vychází z toho že programy celoživotního vzdělávání které se zatím smějí uskutečňovat výhradně mimo rámec akreditovaných studijních programů příslušné vysoké školy by měly být uskutečňovány i v rámci akreditovaných bakalářských nebo magisterských studijních programů Otevřel by se tím větší prostor pro tvorbu takových programů celoživotního vzdělávání na jejichž konci by jejich účastníci mohli klidně získat příslušné kredity a dokonce i diplomy V zákoně č 111 1998 Sb není podle názoru předkladatelů žádné vážné omezení které by navrhované změně bránilo Navrhovaná úprava 60 je podle našeho názoru z tohoto hlediska postačující změnou Jsme ale otevřeni diskusi o tom jak zabránit zneužití této úpravy Podle našeho názoru by mělo záležet na vysokých školách jak atraktivní nabídku kursů a přednášek v rámci celoživotního vzdělání otevřou a jaké podmínky pro účast na těchto kursech pro získávání kreditů nakonec vytvoří Důležité ale je aby vysokým školám nebylo v jejich úsilí otevřít akreditované studijní programy zájemcům o celoživotní vzdělávání kladeny zásadní překážky PČR PS 1998 2002 22 schůze část 110 24 2 2000 Neautorizováno Současné znění zákona o vysokých školách tak bohužel činí a brání těm kteří nepatří mezi úzkou vrstvu vyvolených jimž bylo v minulosti umožněno studovat na vysoké škole dnes učinit životní investici o které nikdo nepochybuje že je investicí naprosto zásadní a možná i nejvýnosnější Přitom vysoké školy se v důsledku rozpočtových omezení dostávají do situace kdy bojují o holé přežití a o nějakém rozvoji nemůže být ani řeči Navíc je známo že řada vysokých škol obchází zákon a platícím účastníkům programů celoživotního vzdělávání umožňuje účastnit se akreditovaných kursů a dokonce jim umožňuje v těchto kursech získávat kredity které jim uznávají dodatečně Ptám se tedy proč tuto praxi která vyhovuje oběma stranám a nikomu neškodí zákon definuje jako nepřípustnou Proč koupěschopnou poptávku po růstu kvalifikace nesmějí vysoké školy uspokojovat způsobem který by pomohl alespoň částečně řešit jejich svízelnou ekonomickou situaci Proč vláda která není schopna a objektivně ani nemůže poskytnout vysokým školám takový rozpočet jaký potřebují pro elementární rozvoj těmto školám současně svazuje ruce aby si nemohly rozpočet vylepšit vlastní aktivitou Opravdu nechápu proč bráníme vysokým školám řešit jeden z velkých problémů naší společnosti kterým nepochybně je velký deficit vysokoškolské kvalifikace ve vyšších věkových skupinách Tomu opravdu nelze porozumět O nelogičnosti postoje vlády svědčí i stanovisko k tomuto bodu novely uvedené pod bodem 4 Stanoviska vlády V uvedeném odstavci není uveden ani jeden věcný důvod pro odmítnutí možnosti zrovnoprávnit účastníky programů celoživotního vzdělávání otevřít jim akreditované studijní programy a umožnit jim získávat kredity tak jak to doporučuje Boloňská deklarace I v tomto případě jdeme neomylně proti proudu evropských tendencí Dostávám se k další důležité změně kterou navrhujeme I tato změna by podle našeho názoru měla mít v delší perspektivě pozitivní vliv na financování vysokých škol zejména výzkumu a vývoje Vážené kolegyně vážení kolegové jistě dobře víte že stávající úprava veřejným vysokým školám znemožňuje vstupovat do společností do nichž by vkládaly především nehmotný kapitál tj výsledky výzkumů know how apod ale za jistých okolností i finanční prostředky a hmotný kapitál Přitom zákonodárce původně s možností účasti vysokých škol v obchodních společnostech počítal což dokládá znění 15 odst 1 písm d stávajícího zákona ve kterém dává správní radě pravomoc takovéto přistoupení povolovat Navrhovaná novela hodlá vysokým školám tuto možnost dát Sledujeme tím řadu cílů V prvé řadě chceme vysokým školám umožnit využít nehmotný majetek tzn zejména know how ke kterému dospěly jako kapitálový vklad do nově vznikajících obchodních společností ve vyspělých zemích se jim říká spin off company Máme mnoho důkazů o tom že vědecká a výzkumná činnost přispívá ke zkvalitnění výuky na vysokých školách Současně víme že některé z výsledků výzkumu a vývoje na vysokých školách jsou bezprostředně využitelné v praxi O jejich využitelnosti však rozhoduje trh tedy to zda se nová idea uplatní formou např nového výrobku služby či technologie Pro uvedení výsledků výzkumu a vývoje na trh jsou vysokoškolskými pracovníky či doktorandy v zahraničí běžně zakládány nové technologicky orientované firmy spin off spin out atd S ohledem na počáteční nedostatek finančních prostředků je výhodné aby know how vysokých škol bylo do takové firmy vloženo formou kapitálové účasti V řadě zemí dokonce existují speciální státní programy které podporují vznik takových firem Jedním z nejuznávanějších programů na podporu rozvoje spin off company je program University of Twente program Temporary Entrepreneurial Placement To však není všechno S ohledem na špatnou finanční situaci většin začínajících technologicky orientovaných firem může být v některých případech výhodné zvolit i formu kapitalizace poskytovaných služeb To se může dít spoluprací malých firem s univerzitami v rámci tzv inkubátorů formou poskytnutí možností provádět laboratorní měření poradenství apod To nejdůležitější jsem si ale nechal na konec To je zakládání vědeckotechnických parků Řada technologických center rozsáhlých vědeckých či technologických parků je zakládána s cílem ekonomického a sociálního rozvoje regionů Z tohoto důvodu se na jejich budování a následném provozu podílejí místní orgány banky svazy podnikatelů soukromí investoři a jako nezbytná součást samozřejmě i vysoké školy Tyto instituce jsou většinou zakládány jako akciové společnosti Ze strany univerzity se jedná o různé formy vkladu Například na severní Moravě byl založen za významné pomoci programu PHARE technologický park jako akciová společnost Členy akciové společnosti jsou město Ostrava město Opava rozvojová agentura Severní Morava Vysoká škola báňská Technická univerzita Ostrava Ostravská univerzita a Slezská univerzita V současné době místo toho aby se řešilo efektivní fungování technologického parku při řešení problémů tohoto velmi ekonomicky a sociálně postiženého regionu řeší se otázky jak dostát současným podmínkám vysokoškolského zákona který jakoukoliv ekonomickou účast v takovém parku zakazuje Vlády většiny ekonomicky rozvinutých zemí se snaží o to jak nejefektivněji využít výsledky vědy a výzkumu zejména z vysokých škol v praxi Vytvářejí různé přímé a nepřímé nástroje jak univerzity k této činnosti dokonce přinutit Tato činnost vysokých škol je považována za veřejný zájem Jak se zdá v České republice je stav opačný neboť stanovisko vlády k této části novely je podle očekávání striktně negativní Návrh novely vysokoškolského zákona si klade za cíl přispět i k větší standardizaci přijímacích řízení na vysoké školy Současný stav přijímacích řízení neodpovídá legitimnímu požadavku objektivního a standardizovaného zjišťování studijních předpokladů a schopností které podle Listiny základních práv a svobod mají být hlavním kritériem v přijímání na vysoké školy Provedené analýzy písemných testů potvrzují že způsob jakým jsou testy připravovány a administrovány ani zdaleka nezajišťuje aby uchazeči se stejnými schopnostmi měli rovné šance na přijetí Značný podíl na tomto stavu má současná právní úprava která umožňuje že o přijímacím řízení rozhodují především fakulty a není zaručena srovnatelná úroveň dokonce ani v rámci jedné vysoké školy Současný mechanismus realizace přijímacích zkoušek na fakultách navíc zvyšuje při vysoké poptávce po vysokoškolském studiu riziko korupce Nová právní úprava má zkvalitnit a přispět k větší míře objektivity a standardizace přijímacího řízení na vysokých školách Posílení pravomocí vysoké školy na úkor fakulty je v tomto procesu podle našeho názoru žádoucí poněvadž umožňuje stanovit určitá obecná kritéria v rámci jedné vysoké školy K omezení vlivu korupce má napomoci ustanovení které dává možnost oddělit realizaci přijímacího řízení od samotného rozhodování o přijetí studenta Provedením přijímacího řízení může být pověřen i externí subjekt Tento návrh sleduje především to že se v této oblasti mohou začít profilovat subjekty organizace státní či soukromé speciálně zaměřené na realizaci přijímacích testů Přípravy testů tak bude možné svěřit týmům specialistů kteří budou ručit nejen za kvalitu srovnatelnost a objektivitu testů ale samozřejmě také za to že nedojde k jejich zneužití Jen tak lze efektivně snížit rizika možných manipulací a korupce Zásady takto postavené jsou běžné mimochodem pro terciární sféru i v jiných státech Navrhovaná novela zákona o vysokých školách je svým rozsahem poměrně útlá pozměňuje jen 7 ze 109 paragrafů zákona Souhlasím ale s těmi kteří se domnívají že svým významem pro život vysokých škol a hlavně pro šance mladých lidí dosáhnout vyššího než středního vzdělání může být tato novela poměrně významná Pokusil jsem se vás dámy a pánové seznámit s řadou věcných argumentů které předkladatele vedly k tomu návrh novely podat Nezbývá mi než vás požádat abyste ve vašem rozhodování o tom zda novelu propustit do druhého čtení tyto argumenty pečlivě zvážili Myslím že bychom měli jednat především v zájmu studentů a nikoliv se dopouštět politického hašteření na jejich úkor Děkuji vám za pozornost PČR PS 1998 2002 22 schůze část 111 24 2 2000 Neautorizováno