Poslanecká sněmovna
2000-04-05

Poslanec Miroslav Máče Vážená paní předsedající dámy a pánové Řečník omylem uvedl Páni a dámové Veselost potlesk Mé stanovisko k návrhu Jiřího Payna na vydání ústavního zákona o lidovém hlasování o reformě veřejné správy je následující jen vskutku ojediněle lze se setkat s tak zmatenou a mizerně vypracovanou legislativní předlohou Vypadá to že ji z podepsaných 29 předkladatelů psal poslanec Payne patrně skutečně sám Pominu všeobecnou nedůvěru české pravice k institutu referenda vůbec a ke smyslu osnovy se omezím na konstatování že jde o čistě populistický návrh směřující zřejmě k prezentaci navrhovatelů coby zachránců statků občanů před zločinnou reformou veřejné správy kterou na ně zákeřně přichystala vláda Věnovat se budu pouze stránce legislativní úrovně zpracování návrhu Již formulace samotné otázky čl 2 odst 2 je zcela nesmyslná PČR PS 1998 2002 24 schůze část 53 5 4 2000 Ptát se občanů zda souhlasí s tím aby byla provedena reforma veřejné správy podle souboru návrhů v roce 1999 předložených vládou Poslanecké sněmovně Parlamentu je zásahem jak do ústavního práva zákonodárné iniciativy vlády tak do práva a povinnosti obou komor Parlamentu předložené legislativní návrhy projednat a v případě jejich souhlasu s nimi je poté schválit Není ani jisté zda takto položená otázka se týká vůbec návrhů zákonů které vláda Poslanecké sněmovně předložila když hovoří pouze o jakémsi souboru návrhů Patrně pak článek 1 odst 3 hovoří pouze o návrzích Rovněž časové vymezení totiž předložení těchto návrhů v roce 1999 je příliš úzké Vždyť některé tyto návrhy byly předloženy až v roce 2000 a budou předkládány i v letech následujících Bude se pak znovu přijímat i k těmto předlohám zvláštní ústavní zákon Formulace účinků rozhodnutí v referendu tedy povahy závaznosti jeho výsledku je zcela protismyslná Na jedné straně se v článku 2 odst 3 výslovně praví že rozhodnutí učiněné v lidovém hlasování má pro vládu a Parlament doporučující charakter na druhé straně to ovšem hned následující věty popírají když vládě přikazují provést navrženou reformu veřejné správy pokud na otázku odpoví většina hlasujících kladně Má li mít rozhodnutí doporučující charakter není rovněž příliš pochopitelné proč by v případě záporného výsledku referenda měl mít předseda Poslanecké sněmovny právo vyhlásit stav legislativní nouze navíc bez návrhu vlády Vymezení okruhu subjektů oprávněných hlasovat v referendu ukazuje u navrhovatelů až komickou neznalost platného právního řádu Předně není jasné proč má být právo účastnit se lidového hlasování vázáno na oprávnění volit do zastupitelstev obcí a nikoliv do Poslanecké sněmovny Navrhovatelům samotným to jistě není rovněž jasné když zákon o volbách do zastupitelstev obcí označují v článku 2 odst 1 v závorce za obecní zřízení což je zákon úplně jiný totiž zákon o obcích č 367 90 Sb Korunu svému dílu navrhovatelé nasadí když potom takto označený zákon v poznámce pod čarou označí tak že jde o zákon č 368 90 Sb o volbách do zastupitelstev obcí který byl již dávno zrušen zákonem č 152 94 Sb Až z důvodové zprávy čtenář zjistí jaká má být vlastně právní síla navrhovaného právního předpisu tedy zda má jít o zákon ústavní nebo pouze běžný V návětí se totiž sice uvádí že jde o ústavní zákon avšak z názvu čl 3 i čl 4 vyplývá že jde o zákon obyčejný