Poslanecká sněmovna
2001-05-23

Poslanec Josef Hojdar Vážený pane místopředsedo vážení páni ministři dámy a pánové nejprve znovu potvrdím to co zde již bylo řečeno tedy to že 2 5 stáhl svůj podpis zpod této novely pan kolega Kořistka a tím pádem se stává tento návrh vysloveně doménou České strany sociálně demokratické Když jsme připravovali tuto miniaturní novelu vůbec nás nenapadlo že se kolem ní zvedne takový věhlas a taková bouře jak se následně stalo Přitom jsme nechtěli nic jiného než touto přímou novelou stavebního zákona č 50 1976 Sb navrhnout doplnění výčtu možností pro které je možné považovat za veřejně prospěšné stavby podle schválené územně plánovací dokumentace i průmyslové zóny Přitom veřejný zájem na vyvlastnění se bude prokazovat v řádném vyvlastňovacím řízení a to je ústavou umožněný výjimečný postup ve smyslu článku 11 odst 4 Listiny základních práv a svobod kdy vyvlastnění je možné na základě zákona a za náhradu A to je jednoznačně řečeno v 108 116 tohoto stavebního zákona Rozhodujícím kritériem takovéhoto postupu je převaha zájmů na obecně prospěšném využití pozemku a to v souladu se záměry a cíli územního plánování k jejichž prokázání musí toto územní rozhodnutí sloužit Vyvlastnit lze v takových případech jen v rozsahu nezbytném a musí být zachována spravedlivá rovnováha mezi obecným společenským zájmem a požadavky ochrany individuálních práv jednotlivce přičemž vždy i podle tohoto zákona je dána přednost bezkonfliktnímu vyřešení věci bez tohoto řízení které bude předpokládat písemnou nabídku ze strany navrhovatele včetně údaje o výši splatnosti a způsobu úhrady kupní ceny Jestliže se dostaneme k obecným principům tohoto návrhu musíme zde zcela jednoznačně konstatovat že splnění ústavních požadavků kladených na omezení vlastnického práva a vyvlastnění v Listině základních práv a svobod je ve veřejném zájmu za náhradu a na základě zákona Musíme zde také konstatovat že se nejedná tak jak je několikrát zmiňováno o všeobecné rozšíření institutu vyvlastnění ale pouze o umožnění realizace tzv strategických investic celostátního významu Proč jsme chtěli zařadit tento institut do stavebního zákona Je to z toho důvodu že stavební zákon je tzv obecný vyvlastňovací předpis který vymezuje nejfrekventovanější účely vyvlastnění Dále stavební zákon upravuje zákonné podmínky vyvlastňovacího řízení prováděné na základě tohoto zákona ale i dalších jako jsou vodní zákon silniční zákon plynárenský zákon a další Zařazením této úpravy do stavebního zákona zůstane nedotčena zákonná podmínka aby ve vyvlastňovacím řízením bylo prokazatelné úsilí navrhovatele po dosažení dohody s vlastníkem dotčeného pozemku kdy za průkazný pokus o dosažení této dohody se považuje písemná výzva tak jak je to uvedeno v tomto znění Vyvlastnění které je tady zmiňováno bude provedeno pouze v souladu s cíli a záměry územního plánování které se prokazuje platným územním rozhodnutím o umístění vybrané průmyslové zóny uvedené ve jmenovitém seznamu Zařazením této úpravy do stavebního zákona nedojde k narušení požadavku nezbytného rozsahu vyvlastnění tj jak z hlediska rozsahu záboru tak i intenzity zásahu do vlastnického práva Jestliže k uspokojení veřejného zájmu postačí i pouhé omezení vlastnického práva potom nepřichází plné vyvlastnění v úvahu Touto úpravou nebude ani porušena základní povinnost podle které musí být započato s užíváním vyvlastněných pozemků pro daný účel nejpozději ve lhůtě stanovené v rozhodnutí o vyvlastnění které však nesmí být delší než 2 roky A dále jako základ který jsme zde uvedli je že vybrané průmyslové zóny vyjmenované ve jmenovitém seznamu budou schvalovány každoročně Poslaneckou sněmovnou Parlamentu ČR v rámci schvalování zákona o státním rozpočtu na příslušný kalendářní rok PČR PS 1998 2002 36 schůze část 234 23 5 2001 Tím bude narozdíl od nedávné minulosti tak jak o tom někteří z vás mluví tzn pokud se mluví o znárodnění kolektivizaci apod zaručena právní jistota vlastníků dotčených pozemků proti zneužití a pokud někdo říká že ne tak potom zpochybňuje i demokratičnost tohoto institutu jako je Poslanecká sněmovna Můžeme tedy diskutovat o problematice tzv veřejného zájmu Co to je Komu má sloužit a jakým způsobem se s ním má zacházet Ano ale je zajímavé že do současné doby nikomu tento problém nevadil a byl definován tak jak je to uvedeno v zákoně a nemá to žádný dopad na rozhodování a jednání současného právního systému Ano říkám pojďme se bavit ve druhém čtení o tom jak tento veřejný zájem a třeba i v těchto konkrétních případech definovat Chci zde říci že v diskusích kolem tohoto návrhu už několikrát padlo co je to veřejný zájem Musíme říci že asi veřejný zájem je trochu jinak pojímán zde v Praze trochu jinak je pojímán veřejný zájem v Brně kde nezaměstnanost v podstatě neexistuje a zcela jiný veřejný zájem je u nás na severu v kraji Ústeckém v kraji Sokolovském nebo na severu Moravy kde se nezaměstnanost velmi výrazně dostává nad 15 procent a jako u nás se dostává na 22 procent V tomto okamžiku je veřejný zájem asi skutečně definován v trochu jiné podobě a domnívám se že i to by mělo být rámcově diskutováno protože nemůžeme se spoléhat na to že obecný pojem veřejného zájmu může v těchto případech stačit Chtěl bych zde úplně na závěr říci jednu věc tak jak tady u předkládání předminulého návrhu zákona řekl pan kolega Tlustý a mě se to moc líbilo a proto to zde také použiji že smyslem tohoto zákona je pomoci obcím a městům a já bych to jen doplnil je smyslem pomoci také našim občanům těm kteří jsou dneska v současné době bez práce těm kteří mají naději že pokud průmyslové zóny vzniknou a budou obsazeny zahraničními investory tuto práci najdou a budou se moci zase plně realizovat Proto bych na vás chtěl apelovat abychom se skutečně dostali ke druhému čtení a abychom mohli diskutovat o tom jak tento zákon přesně a jednoznačně definovat a abychom mohli skutečně našim městům našim obcím a hlavně našim občanům ve smyslu toho co jsem říkal pomoci Já vám děkuji za pozornost