Poslanecká sněmovna
2003-04-10

Poslanec Václav Exner Pane místopředsedo členové vlády dámy a pánové Je mi jasné že i pokud jde o povodně v roce 2002 platí známé heslo že po válce dokáže být každý generálem Musím také podotknout že ani já a podle charakteru odpovědi si myslím že ani pan dr Vladimír Špidla a členové vlády nejsme vyslovení odborníci a proto při svém výkladu proč jsem navrhl zařadit projednání odpovědi na mou interpelaci na schůzi Poslanecké sněmovny budu vycházet z rozboru podkladů které jsou k této věci k dispozici Hned na začátku mi dovolte abych pokud jde o povodně připomněl usnesení č 140 Poslanecké sněmovny ze 6 schůze 17 října 2002 kdy nedlouho po povodních jsme pokládali řešení té situace za velmi naléhavé Požádali jsme v usnesení vládu aby zrychlila práce na prověrce legislativy požádali jsme i o řešení celé řady konkrétních bodů a také jsme požadovali aby provedla analýzu činnosti ústřední povodňové komise v době povodní a o výsledku informovala Poslaneckou sněmovnu Na návrh pana poslance Vlčka jsme také odsouhlasili požadavek aby vláda předložila souhrnné zprávy o průběhu povodní a reakcích na ně ale bohužel jak se občas stává pro tento úkol nebyl stanoven žádný termín A musím říci že přes to že situace se mi stále jeví jako naléhavá a že si samozřejmě musíme klást otázku jestli příroda počká na naši analýzu a následující přípravu na možné nové povodně např v letošním létě je situace dnes už jakoby jiná a problematika povodní do značné míry jako by odezněla Pan předseda vlády ve své odpovědi označuje materiál který jsem přiložil ke své interpelaci jako materiál který je vypracován v neobjektivní formě Bohužel proti tomu nestaví objektivní údaje a nezkreslené informace V samotném materiálu informuje jeho zpracovatel o tom že všechny skutečnosti které v něm jsou mají svůj původ v autentických materiálech Povodí Vltavy a Labe a Českého hydrometerologického ústavu a na konkrétních údajích to také předseda vlády nijak konkrétně nevyvrací PČR PS 2002 2006 14 schůze část 76 10 4 2003 Myslím si že je to problém protože by otázka týkající se konkrétních objektivních nebo neobjektivních údajů mohla být samozřejmě základem posuzování celého materiálu Předseda vlády nás v odpovědi informuje že hydrometeorologické modelování transformace povodňové vlny vltavskou kaskádou vodních děl bude pro svou obtížnost zpracováno až ve třetí etapě projektu a konečná analýza má být provedena do konce letošního roku Až tehdy tedy bude známo státní závěrečné hodnocení státní v uvozovkách podle kterého bude možno posuzovat analýzu která byla předpovězena Proto hned na začátku odpovědi konstatování o tom že jde o údaje neobjektivní pokládám z tohoto hlediska minimálně za předčasné Pan předseda vlády píše že objem druhé povodňové vlny byl již tak velký že povodňová vlna nemohla být nádržemi vltavské kaskády zachycena nebo výrazněji snížena ale snad sám připustí že tvrzení které jsem uvedl předtím o tom že konečná analýza a koneckonců i hydrologické modelování transformace povodňové vlny budou teprve z pohledu státu zpracovány a tudíž jeho závěr se mi jeví jako takový že ví dopředu něco co se teprve má odbornou analýzou zjistit Za velice podstatnou věc v jeho odpovědi pokládám informaci o maximální přípustné hladině a kulminující hladině na Orlíku protože na tom také byla postavena možnost případného snížení nebo v nejhrubších rysech vyloučení dopadu povodně v roce 2002 Pan předseda vlády ve své odpovědi na straně 3 uvádí že došlo nekontrolovatelně ke stoupnutí hladiny až na kvótu 355 17 metru nad mořem tj 1 57 metru nad maximální povolenou hladinu a zhruba půl metru nad korunu hráze Protože v analýze se za možnost předejití tak hrubých dopadů povodně pokládá možnost že by se zvýšila hladina Orlíku až na asi 358 metrů tak je tento bod pro mne kritický Zkusil jsem zjistit jak to konkrétně vypadá jak s korunou hráze tak s jejím překročením při povodni v srpnu loňského roku Ukazuje se že všichni hovoří o tom že kulminace povodně byla něco nad 355 metrů V tom není žádný rozpor Maximální kvóta retenčního prostoru je také shodně označována podle dokumentace za 353 6 metru nadmořské výšky a maximální kvóta zásobního prostoru je z toho odvozena Podle informací které v té době byly a které snad zatím nebyly vyvráceny ale Orlík rozhodně nepřetékal přes mostovku neboť mostovka je ve výši až 361 5 metru Orlík přetékal jen horními propustmi ale ty jsou od toho aby jimi protékal Že přetekl Orlík netvrdilo v dosavadních předložených materiálech ani Povodí Vltavy Myslím si že bohužel pan předseda vlády takto konkrétně reaguje právě jen na Orlík ale na údaje týkající se ostatních částí vltavské kaskády především Lipna Slap a Štěchovic na ně nereaguje vůbec a neuvádí tedy ani slovo Hovoří o tom že v materiálu se jakoby vyvozuje přímá odvoditelnost z množství srážek které v té době spadly Sám ale potom informuje o tom že druhá povodňová vlna resp množství srážek které ji mohlo způsobit bylo přesně Českým hydrometeorologickým ústavem předpovězeno a samozřejmě že předložený materiál nikdy nehovoří o nějaké lineární úměrnosti množství srážek a dopadu na povodně po celé délce toku ale zdůrazňuje právě vliv kaskády a možnosti které tato vltavská kaskáda pro zabránění povodní měla I na základě toho že věci mají být z hlediska státu teprve prozkoumány domnívám se že závěry které uvedl pan předseda vlády jsou minimálně předčasné Kdyby mi býval odpověděl že stát rozhodne o všech těchto věcech až koncem letošního roku a že materiál který jsem mu poskytl se při hodnocení také vezme v úvahu a bude kriticky vyhodnocen neměl bych proč navrhovat aby odpověď předsedy vlády nebyla Poslaneckou sněmovnou odsouhlasena V této situaci kdy na jedné straně se mluví o neobjektivnosti materiálu ale na druhé straně se předkládá vlastně návrh k tomu abychom souhlasili s tím že konečné závěry budou k dispozici pokud jde o hodnocení i pro vládu až koncem letošního roku a možné modely a návrhy na další způsob chování až v další etapě domnívám se že můj návrh je naprosto oprávněný PČR PS 2002 2006 14 schůze část 77 10 4 2003