Riksdag
2015-02-10

Allt fler nyanlända har utbildning och yrkeserfarenhet från sina hemländer inom områden där det finns stora rekryteringsbehov på den svenska arbetsmarknaden. Bland de nyanlända flyktingar och anhöriga som var registrerade hos Arbetsförmedlingen i december 2014 hade var fjärde en eftergymnasial utbildning på minst två år. Nästan 1000 av dem bedömdes av arbetsförmedlare ha en yrkestillhörighet som kräver högskolekompetens inom teknik, it och liknande områden. Över 900 bedömdes ha yrkesbakgrund som kräver fördjupad högskolekompetens inom sjukvården och 1300 fördjupad högskolekompetens inom utbildningssektorn. Många utrikesfödda akademiker är dock arbetslösa eller överkvalificerade för de arbeten som de i dag utför. Detta är framför allt ett oacceptabelt slöseri med mänskliga resurser, men innebär även en samhällsekonomisk förlust. Jag väntar med spänning på Arbetsförmedlingens rapportering av uppdraget att öka omfattningen av validering för nyanlända. De rapporter som Désirée Pethrus citerar visar att alliansregeringens insatser inte varit tillräckliga. Tiderna för bedömning av utländska akademiska utbildningar hos Universitets- och högskolerådet har blivit längre, framför allt eftersom antalet ansökningar om bedömning har ökat snabbt.