Poslanecká sněmovna
2006-01-31

Poslanec Miroslav Krajíček Děkuji pane místopředsedo Dovolte mi přednést několik pozměňovacích návrhů k vládnímu návrhu zákoníku práce sněmovní tisk 1153 Pozměňovací návrh první V 13 odst 2 písm h zní Může dočasně přidělit zaměstnance k výkonu práce k jiné právnické nebo fyzické osobě Odůvodnění Změna souvisí s vloženým 43a Pozměňovací návrh druhý Paragraf 24 odst 1 zní 1 Odborová organizace uzavírá kolektivní smlouvu pouze za zaměstnance kteří jsou odborově organizováni Pozměňovací návrh třetí V 24 odst 2 se za slova s právními důsledky pro všechny vkládají slova odborově organizované Pozměňovací návrh čtvrtý V 41 odst 2 písm c se vypouštějí slova avšak v tomto případě nejdéle celkem na 30 pracovních dnů v kalendářním roce Odůvodnění Převedení na jinou práci jde o nedůvodně převzetí současného omezení které ve svém důsledku směřuje i proti zaměstnanci Zaměstnavatel by byl nucen se zaměstnance zbavit i když by ho mohl bez takové úpravy nadále zaměstnávat Pozměňovací návrh pátý V 41 odst 4 se za slova bezprostředních následků vkládají slova nebo nemůže li zaměstnanec konat práci pro prostoj nebo přerušení práce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy Pozměňovací návrh šestý V 41 se odstavec 5 vypouští Odůvodnění Je nedůvodné aby režim při prostojích a překážkách v práci způsobených nepříznivými povětrnostními vlivy byl odlišný od případů uvedených v odstavci 4 návrhu Pro zaměstnavatele by nemožnost byť i krátkodobého převedení zaměstnance z uvedených důvodů bez jeho výslovného souhlasu znamenala další problémy Pozměňovací návrh sedmý V 42 odst 1 ve větě druhé se slova jestliže s tím zaměstnanec souhlasí není li v tomto zákoně dále stanoveno jinak 240 nahrazují slovy je li tato podmínka dohodnuta v pracovní smlouvě nebo jestliže s tím zaměstnanec souhlasí Odůvodnění Je nelogické aby zaměstnavatel požadoval absolutně ke každému vyslání zaměstnance na pracovní cestu jeho souhlas Jsou pracovní místa a činnosti kde pracovní cesty jsou běžnou součástí výkonu práce Potom by měly být dohodnuty v pracovní smlouvě teprve v ostatních případech přistoupit k požadavku souhlasu zaměstnance Pozměňovací návrh osmý Paragraf 43 se vypouští Odůvodnění Úprava je nadbytečná Jde o změnu místa výkonu práce které lze řešit změnou pracovní smlouvy jak vyplývá z ustanovení 40 návrhu Jde o zjednodušení právní úpravy Pozměňovací návrh devátý Za 43 se vkládá nový 43a který zní 43a Dočasné přidělení zaměstnance k jiné právnické nebo fyzické osobě PČR PS 2002 2006 53 schůze část 175 31 1 2006 Odůvodnění Zrušení ustanovení 38 odst 4 zákoníku práce s účinností od 1 října 2004 které umožnilo dočasně přidělit zaměstnance k jinému zaměstnavateli vyvolává v praxi velké problémy Komplikuje ekonomickou kooperaci firem a to zejména těch které tvoří společný koncern To vedlo mnohé podniky k podání žádosti Ministerstvu práce a sociálních věcí o udělení povolení ke zprostředkování zaměstnání aby pak mohly jako agentury práce své zaměstnance dočasně přidělovat do sesterských firem Ve skutečnosti však nejde o zprostředkování zaměstnání na trhu práce Návrh tento nedostatek odstraňuje s tím že se navrhuje řešit věc odlišnou formou a to tak že podnik pro něhož bude zaměstnanec uvolněn s ním sjedná pracovní poměr Tím se zamezí zneužívání tohoto institutu k sociálnímu dumpingu obcházení principu rovných mzdových a dalších pracovních podmínek což byl deklarovaný podstatný důvod který vedl ke zrušení dřívějšího ustanovení 38 odst 4 Pozměňovací návrh 10 Paragraf 46 se vypouští Odůvodnění Úprava je nadbytečná Zaměstnanec pokud bude mít zájem má možnost žádat projednání s odborovou organizací ve smyslu 14 odst 3 Navrhovaná úprava respektuje individuální práva zaměstnanců Rovněž tak uvedený rozsah pracovních dnů nemá žádné opodstatnění Pozměňovací návrh 11 V 49 odst 2 ve větě první se vypouštějí slova jinak je neplatná Odůvodnění V rámci jednotné úpravy písemné pracovní smlouvy a dohody o rozvázání pracovního poměru vypustit sankci neplatnosti Není důvodný odlišný režim pro smluvní ujednání Pozměňovací návrh 12 V 51 odst 1 ve větě druhé slova dva měsíce se nahrazují slovy jeden měsíc Odůvodnění Výpovědní doba v navrhované délce je neúměrně dlouhá a velmi ztěžuje pohyb pracovních sil na trhu práce a to jak z hlediska zaměstnance který si pro sebe nalezl lepší pracovní místo nebo se nepohodl se zaměstnavatelem a dal výpověď tak z hlediska zaměstnavatele který potřebuje reagovat na výkyvy na trhu nebo řešit personální otázky skladba týmu pracovníků nebo neuspokojivé výsledky a podobně V dnešní době která stále ve větší míře nutí zaměstnavatele k co nejvyšší efektivitě a flexibilitě je zcela nepřiměřené požadovat po zaměstnavateli aby zaměstnával ještě dva měsíce zaměstnance který bez jeho zavinění nesplňuje požadavky na řádný výkon práce nebo porušuje povinnosti vyplývající z právních předpisů Ve výpovědní době z výše uvedených důvodů je pracovní výkon zaměstnance minimální a zaměstnavatel tak z morálního hlediska zcela neodůvodněně sociálně zabezpečuje zaměstnance Navrhovaná úprava dává navíc možnost zaměstnanci i zaměstnavateli sjednat v pracovní smlouvě delší výpovědní dobu Nic tedy nebrání zaměstnavatelům kteří si chtějí udržet dobré zaměstnance ani zaměstnancům kteří chtějí jistotu zaměstnání sjednat si v pracovní smlouvě delší výpovědní dobu Navíc tento nástroj může být zaměstnavateli vhodně používán jako forma vyššího ohodnocení zaměstnance v konkurenčním trhu práce Zkrácení výpovědní doby napomůže odstranit strnulost pracovního trhu a současně dát zaměstnavatelům další nástroj k motivaci zaměstnanců nabídkou delší výpovědní doby než je zákonem zaručené minimum Pozměňovací návrh 13 V 53 odst 1 se vypouští písmeno c Odůvodnění Jde o zastaralou a přežitou právní úpravu která jde nad rámec úmluv Mezinárodní organizace práce a směrnic Evropské unie Sociální ochranu zaměstnanců zabezpečují jiné systémy Pozměňovací návrh 14 V 53 se odstavec 2 vypouští Odůvodnění Není napříště žádný důvod k prodlužování pracovního poměru jestliže výpověď byla platně dána Zejména při výpovědi z důvodu organizačních změn kdy je pracovní místo už zrušeno vzniká pro zaměstnavatele problém že se zaměstnanec vrátí do práce ačkoliv mu ji není možné již přidělovat Následně vzniká překážka v práci na straně zaměstnavatele včetně jeho dalšího finančního zatížení Pozměňovací návrh 15 V 57 se doplňuje další věta která zní To neplatí pokud se tohoto jednání dopustil zaměstnanec opakovaně v době posledních dvanácti měsíců a byl na ně zaměstnavatelem písemně upozorněn Odůvodnění Obecně je nepřijatelné aby zaměstnavatel nemohl skončit pracovní poměr se zaměstnancem pro porušování povinností stanovených právním předpisem Navrhovaný zákon o nemocenském pojištění přenáší povinnost placení nemocenské včetně kontroly dodržování léčebného režimu zaměstnance v prvních čtrnácti dnech na zaměstnavatele Je očekáváno snížení nákladů na výplaty nemocenské a také lepší kontrola porušování léčebného režimu zainteresováním zaměstnavatele na zdraví zaměstnanců Pro zaměstnavatele by to znamenalo další byrokratické i finanční zatížení Je nezbytné aby ruku v ruce s placením nemocenské a kontrolou dodržování režimu dočasně práce neschopného ze strany zaměstnavatele došlo i na pravomoci zaměstnavatele postihovat nedodržování tohoto režimu Jestliže platí že nenastoupení do práce je absence spojená pro zaměstnanec se ztrátou mzdy a může být posuzována jako porušení povinností vyplývajících z právních předpisů vážících se k jím vykonávané práci a současně zaměstnavateli způsobí velké škody spojené např s pozdním plněním zakázky které je povinen zaměstnanec uhradit pak porušení režimu dočasně práce neschopného kdy je zaměstnanec rovněž placen zaměstnavatelem a jím kontrolován by mělo mít pro zaměstnance analogické důsledky Je nesporné že spolu s kontrolou pravidel musí být stanoven postih za jejich porušování Jinak je kontrola zbytečná a nemusí být konána vůbec Vypuštění případně doplnění navrhovaného paragrafu 57 zajistí možnost postihu zaměstnance při nedodržování režimu dočasně práce neschopného v pracovní neschopnosti a bude tak završením procesu pravidlo kontrola nedodržování pravidla postih Vzhledem k úpravě kontrolního oprávnění zaměstnavatelů vycházky místo pobytu zaměstnance složitý mechanismus prokazování by se jednalo o opatření výjimečné PČR PS 2002 2006 53 schůze část 176 31 1 2006 Pozměňovací návrh 16 V 61 se odst 1 a odst 5 vypouštějí Odůvodnění Povinnost zaměstnavatele s odborovou organizací předem projednat výpověď nebo okamžité zrušení pracovního poměru a seznámit odborovou organizaci s rozvázáním pracovního poměru jde nad rámec příslušných úmluv Mezinárodní organizace práce a směrnic Evropské unie Opět relikt minulosti Tuto otázku si mohou odbory dohodnout se zaměstnavatelem podle zásady co není zakázáno je dovoleno Pozměňovací návrh 17 V 69 se za odst 1 zařazuje nový odst 2 který zní 2 Přesahuje li celková doba za kterou by měla být zaměstnanci poskytnuta náhrada mzdy šest měsíců může soud na žádost zaměstnavatele jeho povinnost k náhradě mzdy za další dobu přiměřeně snížit popř náhradu mzdy vůbec nepřiznat Soud při svém rozhodování přihlédne zejména k tomu zda byl zaměstnanec mezitím zaměstnán jakou práci konal a jakého výdělku dosáhl nebo z jakého důvodu se do práce nezapojil Odůvodnění Vzhledem k délce doby rozhodování soudů a četnosti pochybení ze strany zaměstnavatelů při správné aplikaci výpovědních důvodů a tedy i prohraných soudních sporů by nemožnost snížení náhrady mzdy při neplatném skončení pracovního poměru byla pro zaměstnavatele další finanční zátěží Vypuštění této úpravy by bylo možné při zjednodušení úpravy skončení pracovního poměru viz změny v paragrafu 52 a následujících Pozměňovací návrh 18 V 89 odst 2 se slova započítá se přestávka v práci na jídlo a oddech do pracovní doby nahrazují slovy přestávka v práci na jídlo a oddech se do pracovní doby nezapočítá Odůvodnění Jestliže přestávka na jídlo a oddech naplňuje i účel bezpečnostní přestávky to znamená že zaměstnanec není v této době vystaven rizikovým faktorům není důvodné tuto přestávku započítávat do pracovní doby neboť by šlo o neodůvodněné zakotvení nerovnosti zaměstnanců Pozměňovací návrh 19 Paragraf 118 se vypouští Odůvodnění Povinnost poskytovat příplatek za práci v sobotu a v neděli v minimální výši deseti procent zákonem nestanovovat Poskytování příplatku ponechat na dohodě účastníků pracovněprávních vztahů podle zásady co není zakázáno je dovoleno Navrhovaná plošná úprava nerespektuje konkrétní podmínky jednotlivých zaměstnavatelů charakter činnosti podíl mzdových nákladů na celkových nákladech zaměstnavatele Měla by výrazný ekonomický dopad na zaměstnavatele a to i na ty kteří již dnes aniž jim to zákon ukládá poskytovali za sobotu a neděli příplatek na základě kolektivních smluv kde by se s největší pravděpodobností jednalo o další navýšení Pozměňovací návrh 20 V 120 odst 1 ve větě druhé nahradit slova nižší než 80 procent slovy nižší než 60 procent Odůvodnění Minimální výše stanovená 80 procenty průměrného výdělku je příliš vysoká Na úrovni překážky v práci na straně zaměstnavatele je nemotivující a nedává prostor pro navýšení na základě smluvního ujednání Pozměňovací návrh 21 V 139 se vypouští odst 2 a odst 4 Odůvodnění Po zaměstnavatelích nelze spravedlivě požadovat aby poskytovali bývalým zaměstnancům doplatky z důvodu ztráty zdravotní způsobilosti Doplatky je nutné hradit ze sociálních systémů do kterých zaměstnavatelé převážnou mírou přispívají Nepřijatelné je i zmocnění kdy vláda v uvozovkách může stanovit nařízením za jakých podmínek příslušný správní úřad poskytne refundaci Pozměňovací návrh 22 V 203 odst 2 se vypouští písm b a písm c Odůvodnění Požadavky Úmluvy Mezinárodní organizace práce č 135 o ochraně zástupců pracovníků v podniku a úlevách které jim mají být poskytnuty jsou v maximálním rozsahu upraveny v písm b tohoto ustanovení a v paragrafu 277 Pokud jde o naplnění úmluvy č 140 o placeném studijním volnu jde navrhovaná úprava nad rámec požadavků Jde o přebírání zastaralé úpravy rovněž v kontextu s citovanou úmluvou jde o nesystémovou úpravu protože z celé škály vzdělávání preferuje pouze vzdělávání odborové Navíc by navrhovaná úprava zakládala nerovnost mezi zaměstnanci i zaměstnavateli z hlediska toho zda u nich působí či nepůsobí odbory Z hlediska péče o kvalifikaci zaměstnanců je v současné době důležitější aby zaměstnavatelé zabezpečovali získávání zlepšení přizpůsobení odborné kvalifikace potřebné k výkonu práce viz úmluva atd atd A v této otázce návrh zákona ponechává logicky na posouzení zaměstnavatele zda a v jakém rozsahu placené volno jednotlivým zaměstnancům poskytne a nestanovuje žádné minimální hranice pro poskytování placeného volna V rámci naplňování smluvního principu a zásady co není zakázáno je dovoleno nic nebrání tomu aby konkrétní podmínky účasti na odborovém vzdělávání byly dohodnuty v kolektivních smlouvách Pozměňovací návrh 23 V 224 se vypouští odst 2 Odůvodnění Poskytování odměn při dosažení určitého věku hašení požáru nebo při jiných událostech nelze považovat za pracovní podmínky Navrhovaná úprava je nesystémová Ve smyslu zásady co není zakázáno je dovoleno není nutné upravovat zákonem Vše lze dohodnout v kolektivní smlouvě či stanovit vnitřním předpisem Pozměňovací návrh 24 V 234 odst 3 písm c se za slovo zaměstnání doplňují slova popřípadě zvýšení nebo prohloubení kvalifikace bez vážných důvodů ukončí Odůvodnění Kursovné a úhrada nákladů za studium například MBA je nejenom vysoce finančně nákladná ale je často požadována předem Je nutné finančně zainteresovat i zaměstnance aby měl zájem studium ukončit Vazba na skončení pracovního poměru je pro motivaci zaměstnavatelů k investicím do vzdělávání zaměstnanců nedostatečná Navíc i po uchazečích o zaměstnání lze požadovat úhradu nákladů na rekvalifikaci pokud ji bez vážných důvodů ukončí Není důvodu aby toto oprávnění nemohl mít vůči zaměstnanci i zaměstnavatel Pozměňovací návrh 25 V 252 odst 1 se vypouštějí slova po celou dobu po kterou mu byly svěřeny Odůvodnění Bez této úpravy by nebylo možné dohodu aplikovat aniž by byla respektována ostatní ustanovení například přestávky na jídlo a oddech a biologické potřeby zaměstnance Pozměňovací návrh 26 V 255 se vypouští odstavec 2 3 4 a 6 Odůvodnění Navrhovaná úprava by činila v praxi velké potíže Například jak postupovat v případě když zaměstnanci který pracuje s počítačem je svěřen počítač v hodnotě přes 50 tisíc korun a odmítne podepsat dohodu Jde o uměle vykonstruovaný problém Není vhodné zavádět nový typ dohody Pozměňovací návrh 27 256 se vypouští Odůvodnění V návaznosti na úpravu uvedenou v 255 PČR PS 2002 2006 53 schůze část 177 31 1 2006 Pozměňovací návrh 28 V 257 odst 2 se slovo čtyřapůlnásobku nahrazuje slovem šestinásobku Odůvodnění S ohledem na dosahovanou průměrnou výdělkovou úroveň a rostoucí ceny různých zařízení by po mnoha letech došlo v této oblasti k narovnání vztahů mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem Pozměňovací návrh 29 V 279 odst 2 se slova méně než deset nahrazují slovy méně než dvacet Odůvodnění Navrhuje se stanovit vyšší minimální hranice počtu zaměstnanců pro účely povinnosti zaměstnavatele informovat zaměstnance ve stanovených případech Pozměňovací návrh 30 V 280 odst 2 se slova méně než deset nahrazují slovy méně než dvacet Odůvodnění Návaznost na úpravu uvedenou v 279 Pozměňovací návrh 31 287 se vypouští Odůvodnění Navrhovanou úpravou se sleduje zpřehlednění a zjednodušení návrhu odstranění duplicity s úpravou ustanovení 279 a 280 návrhu Navrhovaný výčet záležitostí představuje nevyvážený celek od záležitostí formulovaných velmi obecně v některých případech velmi konkrétně jsou přebírána některá ustanovení Opět ve smyslu zásady co není zakázáno je dovoleno si mohou zaměstnavatelé a odbory dohodnout záležitosti které budou projednávat o kterých se budou informovat v rámci kolektivního vyjednávání a není zapotřebí stanovovat je zákonem Pozměňovací návrh 32 V 305 odst 1 v druhé větě slova jestliže to na něj bylo kolektivní smlouvou přeneseno nahradit slovy nejsou upravena kolektivní smlouvou Odůvodnění Z hlediska praxe je návrh upravit tak aby zaměstnavatel mohl vydat vnitřní předpis a hromadně upravit práva zaměstnanců i tehdy pokud nebude zmocnění v kolektivní smlouvě nebo se kolektivní smlouvu nepodaří uzavřít Situace kdy by zaměstnavatel musel práva zaměstnanců dojednávat v pracovních smlouvách s každým jednotlivým zaměstnancem by byla administrativně velmi náročná zejména v případě velkých firem Kromě toho by ve svém důsledku znevýhodňovala zaměstnavatele kde působí odborové organizace Z hlediska zaměstnanců by nebyla ani záruka že právo bude ve stejném rozsahu poskytnuto všem a nedojde k porušení zásady rovného zacházení Pozměňovací návrh 33 V 305 se vypouští odst 5 Odůvodnění Zjednodušení návrhu Úprava by v aplikační praxi působila potíže Jde o uměle vykonstruovanou úpravu Pozměňovací návrh 34 v 306 se vypouští odst 4 Odůvodnění Pracovní řád je z hlediska nastavení jednotných pravidel při aplikaci zákoníku práce s ohledem na konkrétní podmínky zaměstnavatele velmi důležitým vnitřním předpisem Jeho vydání je velmi důležité zejména pro velké firmy s řadou organizačních jednotek Z hlediska zkušeností z praxe právě v těchto firmách se forma účasti odborů na vydání pracovního řádu neosvědčila neboť znemožnily jeho vydání a to i v neprospěch samotných zaměstnanců Navíc by se jednalo o přebírání úpravy uvedené v usnesení IV všeodborového sjezdu o závodních výborech a základních organizacích ROH které je uvedeno v příloze k zákonu 37 1959 Sb o postavení závodních výborů základních organizací ROH který již byl zrušen zákonem č 3 1991 Sb Opět podle zásady co není zakázáno je dovoleno bude možné aby si zaměstnavatelé a odbory v rámci smluvního ujednání dohodli formu účasti odborů na pracovním řádu Navrhovaná změna by zajistila také rovné podmínky zaměstnancům a zaměstnavatelům u kterých působí případně nepůsobí odborová organizace Pozměňovací návrh 35 V 310 odst 1 se slova průměrného měsíčního výdělku nahrazují slovy 60 procent průměrného měsíčního výdělku Odůvodnění Minimum stanovené zákonem které v rámci posílení smluvního principu předpokládá navýšení nemůže být stanoveno na hranici která je v ostatních případech stanovena jako maximum Prostor pro dojednání konkrétní výše s ohledem na povahu informací osobu zaměstnance atd by byl minimální Pozměňovací návrh 36 Vypouští se 321 a 322 Odůvodnění Navrhovanou úpravou se sleduje odstranění rozporu návrhu zákona s článkem 2 odst 3 Ústavy ČR neboť kontrola ze strany odborů by byla výkonem státním moci jiným subjektem než státem což ústava nepřipouští Z praktického hlediska by se jednalo o duplicitní kontrolu zaměstnavatele neboť kontrolu v těchto oblastech vykonávají za stát příslušné úřady Státní úřad inspekce práce oblastní inspektoráty a Ministerstvo práce a sociálních věcí případně úřady práce Návrh umožňuje svévolně a neodůvodněně nařídit zastavení práce u zaměstnavatele Takovýto zásah do majetkových práv zaměstnavatele může umožnit jen soud nebo odborně způsobilý oprávněný orgán státního odborného dozoru na základě učiněných zjištění o situaci v rozporu se zákonem V žádném případě nemohou být ponechány na laickém posouzení proti kterému opět neexistuje pro zaměstnavatele odvolání s odkladným účinkem ale jen žádost na inspekci práce o prověření zákazu činnosti dané ze strany odborů a do doby jejího vyjádření zákaz stále platí Tím mohou být zaměstnavateli způsobeny rozsáhlé hospodářské škody aniž je ze strany odborů řešena odpovědnost za jejich vznik Ustanovení o kontrolní činnosti odborů jsou zároveň z věcného hlediska duplicitní a v některých případech i v rozporu s nově převzatými ustanoveními ze směrnice 89 391 EHS v rámci harmonizace například s ustanovením 108 současný 136a který upravuje účast zaměstnanců zástupců zaměstnanců odborů na řešení otázek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci Kromě informací projednávání záležitostí přednášení připomínek jsou v některých otázkách odbory povinny se zaměstnavatelem spolupracovat tak aby zaměstnavatel mohl zajistit bezpečné a zdraví neohrožující pracovní podmínky a plnit veškeré povinnosti stanovené zvláštními předpisy a opatřeními orgánů kterým přísluší výkon kontroly podle zvláštních předpisů Pozměňovací návrh 32 poslední V 348 se vypouští odst 3 Odůvodnění Navrhovaná úprava je nedůvodná Jestliže jsou v tomto zákoně definovány překážky na straně zaměstnance pro něž nemusí konat práci a je z ní omluven pak je naprosto nesmyslné aby zaměstnavatel v dohodě s odborovou organizací určoval zda o neomluvené zmeškání práce se zaměstnancem jde nebo nejde Zda jde o neomluvené zmeškání práce je zcela v kompetenci zaměstnavatele který se musí držet striktně příslušných ustanovení a projednávání s odbory na tom nic nezmění jen klade další byrokratickou překážku Úprava by byla sporná i z hlediska zaměstnanců kteří nejsou odborově organizováni a nepřáli by si aby s touto jejich osobní záležitostí byl seznámen a projednával ji někdo další Jde opět o relikt minulosti To jsou všechny pozměňovací návrhy k sněmovnímu tisku 1153 k návrhu zákoníku práce