Poslanecká sněmovna
1998-04-03

Poslanec Dalibor Matulka Vážený pane předsedající dámy a pánové Poslanecká sněmovna 13 února vyslovila souhlas se zmíněným návrhem zákona který se nám vrátil jak už bylo řečeno panem předsedajícím s pozměňovacími návrhy Smyslem senátní změny jsou dvě záležitosti V prvé řadě Senát zařazuje trestný čin pytláctví a jeho skutkovou podstatu na jiné místo v systematickém uspořádání zvláštní části trestního zákona a to do hlavy IX která se nazývá Trestné činy proti majetku Toto řešení navrhované Senátem se jeví jako vcelku rozumné řešení I já osobně bych se k takovéto změně přikláněl nicméně jde toliko o změnu v systematickém zařazení Podstatnější změnou kterou Senát navrhuje je jiné znění skutkové podstaty trestného činu pytláctví Legislativní odbor Poslanecké sněmovny podal k senátnímu návrhu své stanovisko se kterým já se ztotožňuji Legislativní odbor je toho názoru že systematická změna navrhovaná Senátem je vcelku změnou kladnou ale tady si dovolím jeden komentář takovou změnu je možno učinit kdykoliv Není to změna zase až tak podstatná Podstatné je skutečně to nové omezení skutkové podstaty trestného činu pytláctví kde Senát navrhuje toto znění Kdo neoprávněně zasáhne do cizího práva myslivosti nebo rybolovu tím že loví poškozuje nebo si přisvojuje zvěř nebo ryby nebo kdo loví zvěř nebo ryby v době hájení atd Legislativní odbor a můj názor je stejný má za to že obecná skutková podstata ve verzi Senátu je v porovnání s poslaneckou verzí nejasná a výkladově zužující Termín právo rybolovu který se v senátním znění vyskytl je nepřesný s ohledem na zákon č 102 1963 Sb o rybářství ve znění zákona č 229 1991 Sb který hovoří pouze o rybářském právu jeho obsah je vymezen v 6 tohoto zákona Rybářským právem se rozumí oprávnění a povinnost plánovitě chovat chránit a lovit ryby a jiné vodní živočichy a ulovené ryby a živočichy si přivlastňovat jakož i oprávnění užívat k tomu v nezbytné míře pobřežních pozemků Právem rybolovu by bylo možné rozumět např lov ryb a ne už jejich ochranu či chov Užití tohoto pojmu by v praxi způsobilo interpretační potíže a je s ohledem na navazující právní předpisy nevhodné Dále podle názoru mého a názoru legislativy není třeba zdůrazňovat že jde o zásah do cizího práva což se totiž rozumí samo sebou a to s ohledem na začátek ustanovení které jsem zde četl Stejně tak za nadbytečné lze považovat účelové rozšíření možnosti zásahu do výkonu práva myslivosti nebo práva rybolovu tak že postižen bude ten kdo loví poškozuje nebo si přisvojuje zvěř nebo ryby Vzhledem k tomu že nejčastějším zásahem do těchto práv je lovení zvěře nebo ryb lze pokládat užití slova poškozuje za nadbytečné nehledě na sporný fakt výkladu slov poškozuje zvěř nebo ryby Užití slova přisvojuje je polemické zde dochází k částečnému překrytí s trestnými činy podílnictví podle 251 a krádeže podle 247 trestního zákona PČR PS 1996 1998 23 schůze část 271 3 4 1998 Na rozdíl od poslanecké verze Senát nezařadil do výčtu možných trestů trest propadnutí věci Vzhledem k tomu že podle 56 lze tento trest uložit samostatně pouze v případě kdy trestní zákon ve zvláštní části uložení tohoto trestu dovoluje to jest že je jmenovitě uveden ve skutkové podstatě neměly by pak soudy podle senátní verze možnost uložit pouze trest propadnutí věci tedy např lovecké kulovnice Zdá se že Senát předpokládá ukládání tohoto druhu trestu pouze s jiným trestem např s peněžitou pokutou S ohledem na to co jsem uvedl jsem přesvědčen že ačkoli Senát byl veden zřejmě dobrým úmyslem tento trestný čin přiblížit ostatním majetkovým trestným činům a také je mezi tyto činy zařadit dopustil se ve formulaci skutkové podstaty několika chyb které by působily jak interpretační potíže tak konec konců i z věcného hlediska některá slova jsou nadbytečná či přímo nesmyslná A proto se velmi přimlouvám za to aby sněmovna více zhodnotila ten fakt že samotné znění skutkové podstaty podle poslaneckého návrhu je právně čistší a vhodnější a to co je na senátním návrhu lepší to jest to systematické zařazení aby sněmovna zhodnotila jako argument méně významný protože k té systematické změně může dojít prakticky kdykoli při jakékoli třeba další novele trestního zákona pokud sněmovna usoudí že je to zapotřebí udělat je to věc úvahy Čili doporučuji jako zpravodaj neschválit senátní znění novely trestního zákona a potvrdit to znění které jsme odhlasovali 13 února tohoto roku Děkuji za pozornost