Poslanecká sněmovna
2004-11-24

Ministr financí ČR Bohuslav Sobotka Vážený pane místopředsedo vážené poslankyně vážení poslanci chtěl bych říci že skutečně toto téma registračních pokladen je ve zdech Poslanecké sněmovny zmiňováno tuším již počtvrté nebo popáté V minulém funkčním období Poslanecké sněmovny byl zhruba dvakrát nebo třikrát na půdě Sněmovny projednáván ať už vládní nebo poslanecký návrh který měl zavést evidenci plateb v maloobchodě formou registračních pokladen resp pokladen s fiskální pamětí Nyní je tento návrh předkládán opětovně s tím rozdílem že nyní již je v Poslanecké sněmovně zdá se vytvořeno prostředí pro to aby takovýto návrh byl schválen Rozumím proto odporu který je kladen tomuto návrhu zákona Není to nic nového Byl kladen i v období let 1998 až 2002 kdy se tehdy ještě menšinová vláda sociální demokracie snažila opakovaně prosadit zavedení registračních pokladen Je to nástroj který by měl přispět k tomu aby se omezilo krácení tržeb v oblasti maloobchodu Týká se to nejen maloobchodu týká se to i pohostinství Přirozeně pod pojem maloobchod lze vztáhnout i stánkový prodej a prodej na tržištích a tržnicích Pokud se podíváme na to ve kterých zemích existují poměrně velká tržiště pak zjistíme že mezi tyto země nepatří Slovensko kde nenajdeme tržiště která známe u nás například v západních nebo severozápadních Čechách Jedním z důvodů proč na Slovensku tato tržiště takto rozvinuta nejsou je skutečnost že na Slovensku již několik let platí systém evidence plateb prostřednictvím registračních pokladen vybavených fiskální pamětí Ministerstvo financí jako předkladatel se skutečně domnívá že zavedením tohoto systému evidence a kontroly dojde k narovnání podmínek mezi podnikateli dojde k tomu že se omezí možnosti pro inkaso tržeb které následně nejsou vykazovány v rámci účetnictví respektive následně v rámci příslušné daňové povinnosti Výrazným způsobem se ztíží možnost krátit tržby Současně s tímto návrhem zákona je zaváděna povinnost předat doklad o poskytnutí služby či o prodeji zboží v hodnotě vyšší než 50 korun Limit 50 korun byl zvolen proto aby provoz registračních pokladen nebránil rychlému prodeji bagatelních položek Týká se to rovněž i obsluhy pokladen v prodejnách například potravinářského zboží například již zmíněné zmrzliny která zde byla zmiňována kde hygienické předpisy dost dobře neumožňují současně prodej a současně obsluhu registrační pokladny formou markování Čili byl zvolen záměrně limit 50 korun pro poskytnutí služby či prodej zboží tak aby to nebránilo běžnému životu a nepoškozovalo to fungování prodeje a vazby mezi prodávajícím a kupujícím resp poskytovatelem služby a tím kdo si nechává službu poskytovat Náklady které zde byly zmiňovány budou přirozeně různé podle toho zda ten kdo bude zavádět registrační pokladnu již má zaveden pokladní systém včetně příslušného čtecího zařízení nebo zda tento pokladní systém komplexně zavedený ještě nemá Nelze proto hovořit o částce která bude stejná pro všechny ale různé typy obchodníků a prodejců budou mít náklady v různé velikosti Nejvíce se toto opatření dotkne těch obchodníků kteří jsou vybaveni starými typy pokladen které neumožňují alfanumerickou identifikaci zboží či služby popřípadě těch obchodníků kteří nejsou vůbec vybaveni podobnými zařízeními To se týká zejména těch kteří prodávají na velkých tržištích Pokud jde o dopady na veřejné rozpočty budou ty dopady nižší z hlediska inkasa daní v počátečním období kdy určitá část obchodníků využije té možnosti jednorázově odepsat hodnotu pokladního systému do výše 40 000 korun PČR PS 2002 2006 38 schůze část 92 24 11 2004 Tady se dá očekávat určité zvýšení uplatňování této položky na druhé straně je potřeba brát v úvahu že i kdybychom nezaváděli registrační pokladny vybavené fiskální pamětí tak přirozeně dochází k obměně pokladen v rámci jednotlivých pokladních systémů v určitých cyklech To znamená bez ohledu na toto opatření by stejně v příštích letech docházelo k obměně pokladních systémů a tyto obměny by byly přirozeně využívány v rámci rozšiřování resp možnosti zúžit svůj daňový základ pro vykazování daně z příjmů ať už fyzických nebo právnických osob Čili dopady v oblasti uplatňování nákladů budou skutečně srovnatelné a neměly by v zásadě ovlivnit v příštích letech pozitivní efekt tohoto opatření který by měl spočívat ve vyšším inkasu daně z příjmů ve vyšším inkasu spotřební daně a také ve vyšším inkasu daně z přidané hodnoty neboť i daň z přidané hodnoty a její výběr může být výrazně ovlivněn tím jestliže dochází v úrovni maloobchodu ke krácení anebo vůbec nevykazování tržeb v oblasti prodeje zboží či poskytování služeb Proto pokládám ten odhad který je součástí důvodové zprávy za odhad který je realistický a pokud nebude docházet k nějakým jiným negativním zásahům do fungování systému výběru daně z příjmů předpokládám že se v příštích letech projeví i vyšším výběrem této daně Chtěl bych říci že náklady které jsou uváděny v důvodové zprávě v rozsahu 10 až 15 tisíc jsou náklady které budou realizovány u těch obchodníků kteří již disponují nějakou formou pokladního systému Pokud dojde k pořizování pokladen u obchodníků kteří nedisponují žádným typem pokladního systému tam ty náklady mohou být o něco vyšší Přesto se domnívám že ona možnost jednorázově odepsat do výše 40 000 by měla dostatečně daňově pokrýt tento výdaj a myslím si že není důvod tento zákon vracet do druhého čtení tak abychom speciálním režimem řešili otázku možnosti snížení nebo zúžení daňového základu Jiná situace byla u zákona o kolkování lihovin Tam náklady na pořízení kolkovacích zařízení byly řádově vyšší byly v řádech set tisíc až několika milionů korun a tam mělo svůj důvod zavést i když nesystémové přesto jednorázové ustanovení které umožní jednorázový odpis nákladů na pořízení kolkovacích zařízení Chtěl bych také říci že předpokládáme že daňová správa během dvou let provede příslušnou reorganizaci která umožní vyčlenit část pracovníků daňové správy pro obsluhu a kontrolu tohoto systému Nedojde k celkovému navýšení počtu zaměstnanců resortu Ministerstva financí oproti stavu k letošnímu roku Tato místa která bude potřeba zajistit pro kontrolu registraci a provoz systému registračních pokladen s fiskální pamětí budou zajištěna převodem tabulkových míst během příštích dvou let v rámci resortu Ministerstva financí Čili oproti stávajícímu stavu nedojde k navýšení počtu zaměstnanců resortu Ministerstva financí a bude to řešeno reorganizací Přirozeně předpokládáme v řádu několika desítek milionů korun jednorázové vstupní náklady které bude muset vynaložit daňová správa zejména v oblasti technických nákladů aby se byla schopna včas na zavedení systému registračních pokladen připravit Pokud jde o onen již avizovaný návrh na zrušení účinnosti zákona po příštích parlamentních volbách tady bych chtěl poznamenat že přirozeně pokud bude zákon schválen nastane poté období ve kterém se jednak začne připravovat daňová a celní správa jednak si prodejci začnou pořizovat tyto pokladny Domnívám se že rušit tento zákon ve druhé polovině roku 2006 by bylo velmi neodpovědné vůči všem kteří si nové pokladní systémy již pořídí tak aby reagovali na platný zákon Myslím si že ty hospodářské subjekty kterých se zákon týká se budou chtít včas a postupně připravit na fungování zákona od 1 ledna 2007 a nelze předpokládat že tyto subjekty budou čekat až do poloviny roku 2006 s pořízením příslušných zařízení protože tam bude muset dojít k registraci u finančního úřadu k ohlášení pokladny k certifikaci to znamená je tam celá řada procesů která by měla probíhat během roku 2006 tak aby tento systém mohl být spuštěn bez nějakých větších problémů od 1 ledna roku 2007 Tolik tedy několik poznámek k otázkám a úvahám které zde zazněly v rámci obecné rozpravy Děkuji