Poslanecká sněmovna
1993-06-16

Poslanec Vladimír Řezáč Vážený pane předsedající vážené kolegyně a kolegové dnes je to přesně půl roku co jsme 16 prosince 1992 přijali Ústavu České republiky a schválením vládního návrhu zákona o Ústavním soudu vlastně dojde k významnému naplnění důležitého orgánu ochrany ústavnosti Mám několik pozměňovacích návrhů z nichž některé jsou vlastně již připojením se k návrhům některých předřečníků Za prvé je to 6 odst 2 známá námitka prezidenta republiky Václava Havla souhlasím s tím co zde řekla paní poslankyně Röschová Mám za to že je nutno učinit změnu a navrhuji rovněž aby slovo quot nedal quot bylo nahrazeno quot dal quot Tedy aby nečinnost senátu po stanovenou lhůtu 60 dnů znamenala ze zákona konkludentní souhlas s jmenováním soudce Ústavního soudu Za druhé rovněž souhlasím s návrhem poslankyně dr Röschové k 29 a současně i k 30 Zde ovšem považuji za svoji povinnost sdělit že jsem advokátem a proto se cítím podjatým k tomuto návrhu Je však nepochybně pravdou že komerční právník i notář neposkytují v rámci zákonů uvedených pod čarou tedy oněch zvláštních předpisů právní pomoc v plném rozsahu nevykonávají tedy ani příslušné zkoušky které by zahrnovaly celý právní řád a Ústavní soud by byl jinak nucen zkoumat v každém případě zda daná právní věc před Ústavním soudem nepřekračuje rozsah ve kterém by mohl komerční právník nebo notář poskytovat právní pomoc Navíc může dojít k řadě případů kdy např komerční právník by podával návrh Ústavnímu soudu který by se týkal podnikání ale současně by bylo zasaženo základní lidské právo nebo svoboda v jehož rozsahu již komerční právník poskytovat právní pomoc nemůže Domnívám se že právní pomoc a zastupování před Ústavním soudem by měl poskytovat jedině advokát tedy jediný kdo může poskytovat právní pomoc univerzálně v rozsahu celého právního řádu Činím tedy stejný návrh k 29 a současně stejný návrh i k 30 odst 1 navrhovaného zákona Další můj návrh se vlastně týká nejčastěji zatím diskutované věci tj 64 odst 1 písm b vládního návrhu Nejdříve bych chtěl říci že nesouhlasím s mým předřečníkem poslancem ing Maškem Proč by zde mělo jít o nějakou hrozbu politizace Soudní ochrana ústavnosti je v podstatě projednáváním ústavního práva a základních práv a svobod zajištěných v ústavním právu naší republiky Ústavním soudem Co je to ústavní právo Ústavní právo jak to říkají Španělé je el derecho politico tj politické právo Ústavní právo je řád pro politické děje Je naprosto adekvátní a správné aby poslanci měli možnost právním a demokratickým způsobem v demokratickém a právním státě kvalifikovanou menšinou kvalifikovaným počtem podávat návrhy na zrušení zákona nebo jeho jednotlivých ustanovení Ústavnímu soudu V tomto směru navrhuji dva alternativní návrhy Za a navrhuji aby počet poslanců a senátorů v 64 odst 1 písm b byl stejný jako v 64 odst 2 písm b To znamená nejméně 25 poslanců nebo nejméně 10 senátorů Alternativa b pro případ že by alternativa a nebyla přijata Navrhuji aby šlo o skupinu nejméně 34 poslanců a skupinu nejméně 14 senátorů Odůvodnění Jak již zde správně řekl kolega poslanec dr Grulich platí že platné usnesení může přijmout Poslanecká sněmovna nejméně jednou třetinou poslanců tj 67 poslanci To znamená že nadpoloviční většina z těchto 67 poslanců tedy 34 poslanců může schválit platné usnesení svými hlasy stejně tak jako event obyčejný zákon Mám tedy za to že v žádném případě počet poslanců kteří by měli být oprávněni podat návrh Ústavnímu soudu na zrušení ústavního zákona nebo jeho jednotlivých ustanovení nemůže překročit číslo 34 Za rozumnější považuji alternativu a tj 25 Počet senátorů 14 vyplývá ze stejné úvahy tedy nejméně jedné šestiny což je 14 senátorů Můj poslední návrh se týká 96 kde souhlasím s návrhem poslance Dobala neboť mám za to že je nedůstojné aby velezrada byla definována i slovy quot proti vážnosti a důstojnosti jeho úřadu quot Rovněž navrhuji aby text 96 končil za slovy quot základním svobodám quot Zbytek návrhu by byl vypuštěn Konečně souhlasím i s návrhem poslance Dobala který zde hovořil o tom že by mělo být připuštěno separátní vótum jak on tady říká termínem dissent opinion tj obvyklý postup u obecných soudů s tím že by ovšem před Ústavním soudem mělo skutečný smysl aby separátní vótum včetně právního názoru ve vztahu k enunciátu i odůvodnění bylo připojeno k vlastnímu nálezu a tak to bylo i při vyhlášení oznámeno Děkuji vám za pozornost