Poslanecká sněmovna
2001-09-19

Poslanec Dalibor Matulka Byli dva členové komise kteří předložili menšinové stanovisko alternativní návrh věcného záměru Většina komise to nezohlednila Nezohlednilo to ani Ministerstvo kultury a koneckonců ani členové vlády při jednání o věcném záměru Stanovisko vládní komise nebylo konsensuální bylo toliko většinové Chci také upozornit už to částečně udělal i pan ministr Dostál že proti tomuto návrhu zákona existuje mnoho námitek a to nejen ze strany Helsinského výboru na což pan ministr upozornil ale i ze strany některých menších církví a náboženských společností z nichž některé jsou dokonce členy bohužel přehlasovanými Ekumenické rady církví Nejde tedy konsensuální návrh zákona ale opravdu toliko o většinový návrh A nyní k samotnému obsahu Vládní návrh je podle mého názoru již koncepčně zcela nesprávný v tom že k postavení církví a náboženských společností přistupuje shora z pozice státu Hodně se věnuje právům a povinnostem církví a náboženských společností ale přitom pramálo respektuje že církve a náboženské společnosti je třeba chápat z hlediska ústavního jako společnosti zakládané a sloužící při výkonu jednoho ze základních práv a svobod přiznaných Listinou tedy práva na svobodu náboženské víry a přesvědčení Toto právo je naším ústavním pořádkem přiznáváno a garantováno jako právo individuální nezadatelné a všichni kterých se Listina základních práv a svobod týká jsou si v tomto právu rovni jak co do rozsahu tak co do právních garancí Církve a náboženské společnosti jsou tedy sdruženími těch kdo jsou tímto rovným právem obdařeni a tedy i kolektivní výkon tohoto rovného práva musí mít rovné právní podmínky Vládní návrh zákona tuto rovnost nejen nezaručuje ale v mnoha ustanoveních ji předem vylučuje Ve vládním návrhu je obsažena zřetelná rezignace na proklamovanou konfesní neutralitu státu a to tím že příslušníkům některých církví a náboženských společností se přiznává přístup k výkonu tzv zvláštních práv jiným nikoliv PČR PS 1998 2002 38 schůze část 34 19 9 2001 Přitom nejde o žádná podružná práva například administrativního charakteru ale o práva úzce spojená s výkonem náboženské svobody jako například práva na duchovní službu v armádě či ve vězeňství Mezi oněmi některými a jinými přitom sice návrh zákona nevede rozdělovací čáru věroučného charakteru ale rozličnou míru práv jim přiznává podle početnosti osob hlásících se k některé konfesi a podle délky působení církve či náboženské společnosti ve společnosti Jak se však kladu otázku tato rozdělovací kritéria snesou s ústavně garantovanou rovností svobody náboženské víry a přesvědčení Podle mého přesvědčení nesnesou Chci dopředu upozornit že v této souvislosti bývá velice často a stalo se tak i v rozpravě při prvním čtení zejména z úst ministra Dostála zcela falešně uplatňován argument že tímto rozdělením je zapotřebí společnost chránit před společensky nežádoucími sektami Tento argument se velice dobře poslouchá a ještě lépe vznáší Ale není a nemůže být věrohodný v diskusi o té části návrhu zákona kde se hovoří o takzvaném druhém stupni registrace neboli o oprávnění k výkonu zvláštních práv Nechť je tento argument vznášen v té části zákona která řeší problémy spojené s legalitou působení jakékoliv církve a náboženské společnosti s obecnými podmínkami legálního působení a registrace církve či náboženské společnosti Je li totiž činnost církve či náboženské společnosti takového druhu že ji za společensky nepřijatelnou sektu lze právem označovat pak to samozřejmě zákon řeší a to podle mého názoru poměrně slušně Rozdělení církví a náboženských společností do systému dvojí registrace však se netýká oněch církví a náboženských společností které za zmíněné sekty považovat skutečně lze nýbrž právě a výhradně jen těch církví a náboženských společností které prošly odpovídajícím posouzením byly řádně zaregistrovány a jejichž působení je v souladu se zákonem Teprve tyto řádně fungující a zaregistrované církve a náboženské společnosti vládní návrh rozškatulkovává na církve a náboženské společnosti zasloužilé a přiznává jejich příslušníkům vyšší rozsah práv a dále na nezasloužilé jejichž příslušníci mají nižší rozsah práv Bude li tato koncepce zákona přijata stanou se dvě věci Pan ministr Dostál neměl pravdu že zpráva Českého helsinského výboru dělá ostudu České republice Myslím že nikoli zpráva Českého helsinského výboru ale tato vládní předloha pokud by byla přijata by udělala ostudu České republice Neboť při jejím přijetí by se stalo například toto Bude zde existovat občan který má věroučnou vazbu k církvi ke které se hlásí cca např 100 tisíc občanů a která u nás působí třeba 200 let Bude li takový občan ve vazbě zákon mu umožňuje aby mu duchovní jeho víry poskytl duchovní službu Vedle toho zde bude existovat občan s věroučnou vazbou k církvi ke které se hlásí 9 tisíc jeho spoluobčanů a která zde existuje 9 let Bude to církev která splňuje podmínky registrace vyvíjí činnost zcela v souladu s tímto zákonem a jinými zákony a není tedy důvodu ji označit za společensky nežádoucí sektu Podle vládní předlohy však věřící této církve zmíněné právo na duchovní službu ve vazbě mít nebude ba dokonce ji mít nesmí neboť to tento zákon vylučuje Je tedy dámy a pánové takový právní režim v souladu s ústavně garantovanou rovností výkonu svobody náboženského přesvědčení Podle mne ani náhodou Vládní návrh zákona je vadný nejen v této zásadní koncepční otázce ale i v mnoha dalších souvislostech z nichž na některé poukázal již pan zpravodaj na některé poukazují mnohé církve a náboženské společnosti některé jsou řešeny pozměňovacími návrhy kulturního výboru Já bych uvedl ještě některé další jako např příliš vysoké kvorum pro získání oprávnění k výkonu tzv zvláštních práv nebo nedostatečné vymezení samotného předmětu úpravy zákona a základních pojmů nedostatečné upravení omezení činnosti církví a náboženských společností z hlediska jejich případných zásahů do práv a svobod občanů nadměrný způsob jakým zákon činí výjimky z trestního zákona v souvislosti tzv zpovědním tajemstvím atd Závěrem již vás nebudu dlouho zdržovat Chci konstatovat že projednání tisku 919 ve výboru pro vědu vzdělání kulturu mládež a tělovýchovu bylo soudě podle obsahu jeho usnesení č 267 skutečně pečlivé a navrhované pozměňovací návrhy tohoto výboru stojí za pozornost Mnohé z nich podpořím i já svým hlasováním Nicméně tento výbor se nevypořádal s hlavním problémem tohoto zákona a zřejmě to ani neposuzoval a to s jeho nesprávnou celkovou koncepcí a evidentní protiústavností Bylo by velice škoda kdyby právě tato zákonná předloha nám měla být vrácena Senátem či prezidentem republiky popř aby skončila u Ústavního soudu a musel se jí Parlament zabývat znovu po volbách Nový církevní zákon je materie která si zaslouží skutečně řádné zvážení ze všech hledisek Měl by přinést řešení kvalitní a všeobecně akceptovatelné tedy nejen pro velké a zavedené církve a v neprospěch církví menších a méně zavedených a tedy řešení stabilní Na tomto zákoně podle mého názoru nemůžeme nic uspěchat Na kvalitě tohoto zákona bychom si měli dát obzvláště záležet mimo jiné s ohledem na právě probíhající náročná jednání o uzavření smlouvy mezi Českou republikou a Svatým stolcem jejíž obsah je připravovanou novou vnitrostátní úpravou postavení církví a náboženských společností do velké míry podmíněn a vzájemně provázán S ohledem na skutečnosti které jsem uvedl navrhuji aby sněmovna rozhodla o tom že vrací tisk č 919 výboru k novému projednání Doufám že ústavně právní výbor se tentokrát tímto tiskem neodmítne zabývat Pokud můj návrh na vrácení výboru k novému projednání nebude přijat podávám návrh na zamítnutí tisku 919 ačkoli nerad Děkuji za pozornost