Poslanecká sněmovna
2004-02-12

Poslanec Jaromír Schling Pane předsedo dámy a pánové předložený návrh je součástí procesu který probíhá již několik let Je to proces transformace státního podniku Česká správa letišť na jinou právní formu zřejmě akciovou společnost Tento proces byl zahájen již zhruba před třemi roky a po celou tuto dobu trvají úvahy o tom jakým způsobem tuto transformaci uskutečnit Nabízely se různé možnosti a postupně se došlo k názoru že problémem této transformace jsou regionální letiště Zatímco provozování Letiště Praha Ruzyně pod Českou správou letišť jako akciovou společností pravděpodobně se stoprocentní účastí státu je věcí na které se shodují všichni zainteresovaní provozování regionálních letišť se zdá že není v zájmu této budoucí akciové společnosti a naopak se objevil eminentní zájem jednotlivých krajů na provozování těchto regionálních letišť se statutem veřejných mezinárodních letišť jako významného prvku rozvoje jednotlivých krajů Konkrétně jde o kraj Jihomoravský Moravskoslezský a Karlovarský Postupně došlo u všech zainteresovaných ke shodě na tom že převod těchto regionálních letišť do vlastnictví krajů se uskutečnit má PČR PS 2002 2006 27 schůze část 83 12 2 2004 Chtěl bych připomenout že jsme se dostali do určité časové tísně která vyplývá z toho že budoucí majitelé těchto letišť tedy kraje chtějí na rozvoj letišť získat prostředky z fondů Evropské unie a potřebují projekty předložit nejpozději do konce června a je tedy potřeba aby v nejkratší možné době se stali vlastníky tohoto majetku a mohli tedy jako právoplatní vlastníci předložit projekty na základě kterých by se mohli ucházet o peníze z fondů Evropské unie V posledních měsících došlo v této věci k určité dvojkolejnosti k rozdílným názorům mezi vládou a předkladateli tohoto návrhu na způsob převodu regionálních letišť do vlastnictví krajů Zatímco předkladatelé a řada dalších odborníků se domnívají že převod formou zvláštního zákona je tím nejrychlejším a i z právního hlediska správným způsobem vláda se svým usnesením rozhodla provést tento převod podle zákona č 92 1991 o velké privatizaci Oba postupy v současné době probíhají současně Chtěl bych připomenout že z hlediska obecného není zcela jedno který postup je zvolen Byla to právě Česká strana sociálně demokratická která zde v minulosti opakovaně upozorňovala že není správné aby vláda sama svým exekutivním rozhodnutím rozhodovala o převodech významných majetků mimo sféru státu že je správné aby o takovýchto převodech rozhodoval Parlament který na základě našich ústavních pravidel je opravdu tím nejkompetentnějším suverénem který má o takovéto věci rozhodovat Domníváme se že z obecného hlediska je správnější aby se tento převod uskutečnil formou zákona tedy rozhodnutím Parlamentu Dovolte mi abych v rámci svého úvodního slova se vyslovil také ke stanovisku vlády které sice není ani souhlasné ani zamítavé ale uvádí k návrhu zákona několik námitek Především vláda namítá že tento návrh představuje neopodstatněné specifické řešení transformace státního podniku když obecné principy pro tyto případy stanoví zákon č 92 1991 To je věc o které jsem se již zmínil jak je to s hlediskem obecným Chtěl bych uvést ještě některé další důvody které stojí proti této námitce Především postup podle zákona č 92 1991 je relativně složitý Řada z nás má zkušenosti s tím jak probíhala privatizace některých podniků Mohu uvést negativní zkušenost kdy ze stovek privatizačních projektů které byly Ministerstvem dopravy předány Ministerstvu financí a posléze Fondu národního majetku ze stovek těchto projektů dokázalo Ministerstvo financí a Fond národního majetku realizovat jenom desítky A proto teď za nových právních podmínek složitými způsoby se řeší privatizace zbývajících tisíců bytů které bylo možno jednodušším postupem zprivatizovat před transformací Českých drah Dále bych chtěl uvést že postupem podle zákona č 92 by došlo k narušení celistvosti letišť a nezbytnosti zatížení dalšího subjektu řešením restitučních nároků vznesených vůči nemovitostem které se nacházejí v neveřejném areálu regionálních letišť a oddělenou správou takových nemovitostí Přitom podle 3 zákona 92 nemůže být do privatizovaného majetku zahrnut majetek k němuž jsou uplatněny restituční nároky podle zvláštních předpisů A takový majetek se nachází na letišti v Brně i v Ostravě Předložený návrh zákona tuto problematiku řeší v 3 zákonným přechodem postavení povinné osoby ze státu na kraj v případech kdy jsou vůči předcházejícímu majetku uplatněny nároky oprávněných osob podle zvláštních předpisů Narušení celistvosti letišť a jednotnosti spravujícího subjektu by představovalo významné narušení bezpečnosti letišť a zabezpečení jejich provozu Další námitka říká že návrh neřeší právní postavení vyčleněných částí státního podniku přestože vytvoření nového právního subjektu je předpokladem pro další provozování letišť K této námitce chci říci že záměrem předkladatelů ani nebylo pevně stanovit jaký subjekt bude provozovatelem letiště To ovšem není v rozporu s pravidlem že provozovatelem letiště může být pouze subjekt který splňuje zákonné předpoklady a má patřičné oprávnění Úřadu pro civilní letectví Předložený návrh zajišťuje potřebnou právní provázanost s příslušnými ustanoveními obchodního zákoníku a vytváří tak podmínky pro zcela kontinuální zabezpečení provozování letiště po jeho přechodu do vlastnictví krajů Podmínky pro kontinuální provozování jsou obsaženy v 2 odst 1 písm a předkládaného návrhu totiž zakotvení zákonného přechodu všech práv a povinností vztahujících se k pronajatému majetku včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů Kraj jako nabyvatel majetku bude mít tedy vytvořeny podmínky dle zákona o civilním letectví pro udělení oprávnění k provozování letiště bude mít užívací titul k letišti i odborný personál případně budou takové podmínky pro udělení oprávnění k provozování letiště vytvořeny pro nájemce podniku protože i tuto možnost zákon připouští Striktní bezvariantní řešení právního postavení přecházejícího majetku by představovalo podle našeho názoru nepřiměřený a neodůvodněný zásah do vlastnických práv nabyvatele kdežto návrh zákona vytváří podmínky pro řešení právního postavení přecházejícího majetku při respektování svobodné vůle nabyvatele Současně když už hovořím o právech nabyvatele připomínám že návrh zákona obsahuje omezení nakládání tímto majetkem na dobu deseti let a tím je myslím si zajištěno zcela správně že majetek který přechází ze státu na kraj bezúplatně nemůže být okamžitě a libovolně zcizován Něco jiného by bylo kdyby majetek byl prodáván Pak by samozřejmě takovýto závazek na něj nemohl být vkládán PČR PS 2002 2006 27 schůze část 84 12 2 2004 Toto omezení pro nabyvatele je podle názoru předkladatelů v souladu s dřívějšími nálezy Ústavního soudu který se již obdobnou problematikou zabýval Další námitka vlády že návrh zákona postrádá specifikaci majetku jakož i práv a závazků které by na kraje měly přejít je řešena v 2 odst 2 tím že jednoznačný rozsah se určí podle vnitropodnikové účetní evidence vedené státním podnikem podle zvláštního právního předpisu odděleně pro jednotlivé části podniku Účetnictví České správy letišť státního podniku obsahuje dostatečně přesnou specifikaci majetku těchto budoucích samostatných subjektů protože všechna ta tři letiště jsou samostatnými organizačními jednotkami v rámci České správy letišť a řádně vedené oddělené vnitropodnikové účetnictví umožňuje zcela přesnou identifikaci majetku která není v zákoně ale bude obsažena v rozhodnutí Ministerstva dopravy jehož účinností potom k přechodu majetku dojde Je to řešení obdobné které již bylo použito v jiných zákonech které nabyly účinnosti a podle kterých došlo k převodu majetku Další námitka je že zákon neobsahuje ekonomickou charakteristiku podniku Česká správa letišť jako celku a stanovení zásad jeho delimitace Domnívám se že tato námitka není důvodná Jednak existuje vnitropodnikové účetnictví které vláda nezpochybňuje myslím tím účetnictví České správy letišť a ani v jiných zákonech kterými docházelo k převodu státního majetku nebyly takovéto zásady uváděny K další námitce že návrh zákona nepoužívá správně pojmu podnik a část podniku nebo převod majetku a převod podniku bych chtěl říci že tady jde o jak je koneckonců časté při projednávání návrhů zákonů odlišná právní stanoviska dvou skupin právníků a to těch kteří se podíleli na zpracování návrhu zákona a těch kteří připravovali stanovisko vlády Podle názoru předkladatelů pojem podniku podle obchodního zákoníku používaný v návrhu zákona je plně v souladu s ustanovením 5 obchodního zákoníku a je v návrhu zákona výslovně použit pro soubor hmotných jakož i osobních a nehmotných složek podnikání včetně příslušných práv a jiných majetkových hodnot které tvoří stávající vnitřní organizační složky České správy letišť státního podniku to je letiště Brno Tuřany Ostrava Mošnov a letiště Olšova Vrata Karlovy Vary Takto jsou také vnitřní organizační složky označeny v dodatku č 2 z 12 prosince 1997 k zakladatelské listině České správy letišť státního podniku Podle veškerých dosavadních odborných právních komentářů jakož i soudních rozhodnutí je částí podniku taková samostatná vnitřní organizační složka podniku která je tak označena ve vnitřním předpise podniku má vedeno oddělené vnitropodnikové účetnictví ve vymezeném rozsahu má vlastní předmět činnosti a nemusí být zapsána do obchodního rejstříku Veškeré tyto podmínky vnitřní organizační složky o kterých se jedná splňují Jak již vyplynulo z toho co bylo řečeno k výše uvedeným námitkám pojetí regionálních letišť jako podniku resp části podniku podle obchodního zákoníku plně odpovídá skutečnosti a je nezbytným předpokladem pro zajištění komplexnosti přechodu letišť kontinuity jejich provozování po přechodu a pro vytvoření podmínek pro kraj pro další zabezpečení provozu letišť Dámy a pánové domnívám se že jsem dostatečně odůvodnil správnost řešení které je vám předkládáno a vzhledem k časové tísni o které jsem hovořil která existuje pro nabyvatele doufám že podpoříte i projednávání podle 90 odst 2 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny Děkuji za pozornost