Poslanecká sněmovna
1997-03-28

Ministryně spravedlnosti Vlasta Parkanová z 24 listopadu 1983 Zmíněná úmluva se stala vzorem pro přijetí řady vnitrostátních úprav v jednotlivých evropských zemích a z tohoto pohledu navrhovaný zákon představuje standardní srovnatelné řečení Návrh zákona vychází z těchto principů 1 Stát bude poskytovat pomoc pouze v případech kdy oběti vznikla závažnější újma na zdraví neboť ta zpravidla představuje závažnou překážku toho aby poškozený vlastními silami dosáhl stejných životních podmínek jaké měl před vznikem újmy 2 Stát poskytne pomoc v rozsahu který se rovná části vzniklé škody neboť na oběti lze důvodně požadovat aby sama aktivně přispěla k odhalení usvědčení a usvědčení pachatele 3 Zákon musí obsahovat důvody za nichž nárok na peněžitou pomoc nevznikne aby se předešlo jeho zneužití 4 Peněžitá pomoc má smysl pokud bude poskytnuta co nejrychleji proto i řízení o nároku musí být co možná rychlé neformální a jednoduché A konečně 5 stát má právo na vrácení vyplacené pomoci s tím že tohoto práva se může s ohledem na sociální situaci oběti vzdát Jak vyplývá z těchto principů poskytnutím pomoci podle navrhovaného zákona nevzniká žádný nový právní vztah mezi státem a pachatelem trestného činu Již zmíněná Evropská úmluva o odškodňování obětí násilných trestných činů připouští aby finanční částka vyplacená oběti představovala její částečné odškodnění a v rozsahu poskytnutého plnění stát vstoupil do práv poškozeného tedy uplatňoval na pachateli do této výše odškodnění Z tohoto důvodu se volí cesta jednodušší spočívající v tom že stát vstupuje do právního vztahu pouze s obětí které poskytuje peněžitou pomoc jejíž výše se odvíjí od utrpěné újmy a vztah oběť pachatel zůstává nedotčen Na poskytnutí peněžité pomoci za zákonem stanovených podmínek vzniká oběti nárok Vztah státu a oběti je koncipován jako vztah občanskoprávní Na jedné straně je oběť které vzniklo právo na peněžitou pomoc na druhé straně je stát kterému ze zákona vznikla povinnost na výzvu oběti za stanovených podmínek pomoc poskytnout Proto se navrhuje aby před podáním žaloby na plnění u soudů oběť byla povinna se nejprve obrátit na stát se žádostí kterou stát akceptuje a plnění poskytne nebo žádosti byt jen zčásti nevyhoví a oběť má možnost domáhat se svého práva v občanském soudním řízení Tento postup známý např z odškodňování podle zákona o soudní rehabilitaci odpovídá požadavku jednoduchého a rychlého projednání žádosti Podle návrhu se pomoc poskytne ve výši která koresponduje obětí prokázanou výši ztráty na výdělku a náklady spojené s léčením Tyto dvě položky jsou výslovně uvedeny v evropské úmluvě samy o sobě ovšem necharakterizují závažnost újmy která oběti vznikla Tu nejlépe vyjadřuje bolestné které je navíc jednoduchou cestou rychle zjistitelné Náklady spojené s prováděním zákona jsou podrobně vyčísleny v obecné části důvodové zprávy Z hlediska státního rozpočtu představují zanedbatelnou částku ovšem z hlediska jednotlivých obětí závažné násilné trestné činnosti bude pomoc poskytovaná podle navrhovaného zákona významným prostředkem ke zmírnění alespoň ekonomických důsledků spojených s újmou na zdraví Přijetí navrhovaného zákona je proto plné odůvodněné jako projev odpovědnosti státu za zajišťování bezpečnosti svých občanů Za předkladatele vám proto vážené poslankyně a vážení poslanci navrhuji aby Poslanecká sněmovna po obecné rozpravě vládní návrh zákona přikázala k projednání věcné příslušným výborům Děkuji