Folketing
2000-03-03

Og præstelønningerne kom for alvor på finansloven for ca. 80 år siden som konsekvens af den lovgivning, der havde gjort det umuligt at finansiere præsteembederne gennem afkastet fra f.eks. præstejorden. Ud over løn til de gejstlige var der i nogle årtier især en anden forholdsvis væsentlig post i statens støtte til folkekirken, nemlig tilskud til opførelse af kirker i nye byområder. Man kan altså konstatere, at statens økonomiske støtte til folkekirken altid har været kædet sammen med bestræbelserne for at sikre, at kirken kunne leve op til sin kerneopgave, og dermed er den økonomiske støtte også ydet i overensstemmelse med grundintentionen i grundlovens § 4. Man kan så spørge, om statens støtte til folkekirken er i strid med grundlovens § 68, hvor det er bestemt, at ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse end den, der er hans egen. Blandt de juridiske eksperter har der aldrig været tvivl om, at denne bestemmelse om personlige bidrag ikke omfatter det tilskud, som staten giver folkekirken via finansloven.