Poslanecká sněmovna
1995-05-23

Ministr průmyslu a obchodu ČR Vladimír Dlouhý Vážený pane předsedo vážené paní poslankyně vážení páni poslanci z pověření vlády před vás předstupuji s odůvodněním vládního návrhu kterým se předkládá poslanecké sněmovně parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu mezinárodní Úmluva o jaderné bezpečnosti podepsaná dne 20 září 1994 ve Vídni Tuto Úmluvu podepsal s výhradou ratifikace na základě zmocnění prezidenta republiky předseda Státního úřadu pro jadernou bezpečnost Jaderná energetika představuje v naší zem i nezanedbatelný zdroj elektrické energie a po dokončení jaderné elektrárny Temelín její zastoupení v celkové produkci stoupne až na více než 40 V porovnání s ostatními způsoby průmyslové výroby elektrické energie provoz jaderných elektráren zatěžuje životní prostředí zcela minimálně když je zcela vyloučena produkce oxidu dusíku i síry Stejně tak je vyloučena i produkce kysličníku uhličitého který se výrazně podílí na tvorbě skleníkového efektu jenž představuje z globálního hlediska zřejmě nejzávaznější ekologický problém Na druhé straně provoz jaderných elektráren a dalších souvisejících jaderných zařízení přináší stejně tak jako každá průmyslová aktivita člověka určité riziko vzniku havárie l když je riziko vzniku havárie u jaderných elektráren za využití všech dostupných opatření inženýrských organizačních a dalších potlačeno na velice nízkou úroveň která je řádově nižší než v jiných oblastech lidské činnosti je mu vzhledem k jeho specifičnosti věnována obzvláštní pozornost Vůle všech států provozujících jaderná zařízení po dosažení maximální dostupné úrovně jaderné bezpečnosti spolu se základními nástroji pro jejich dosazení udržování a kontrolu je zakotvena v předkládané Úmluvě o jaderné bezpečnosti Tato Úmluva vztahující se pouze na civilní jaderná zařízení specifikuje závazky smluvních stran a to jak z hlediska státní správy a jejích dozorných orgánů tak i z hlediska vlastního provozovatele Za nejpodstatnější závazky vyplývající z Úmluvy lze označit zejména institut posuzováni bezpečnosti jaderných zařízení a požadavky na existenci odpovídající domácí legislativy a orgánů státního dozoru nad jadernou bezpečností s náležitými pravomocemi Vzhledem k tradici provozu jaderných zařízení v naší republice a vysokým nárokům na zajišťování jaderné bezpečnosti ze strany orgánů státní správy lze říci že požadavky Úmluvy jsou v naší republice v současnosti fakticky plněny Úplného souladu s požadavky Úmluvy i po formální stránce bude dosazeno po přijetí zákona o využívání jaderné energie a ionizujícího záření tzv atomového zákona který je Parlamentu předkládán v blízké době Přijetí Úmluvy a naplňování jejích požadavků nepředstavuje tedy pro naši republiku žádný problém ani z ní nevyplývá zvyšování stávajících nároků na státní rozpočet Přistoupením k Úmluvě o jaderné bezpečnosti Česká republika vyšle mezinárodnímu společenství jednoznačný signál o připravenosti a vůli bezezbytku plnit všechny mezinárodně uznávané požadavky na jadernou bezpečnost a zajistit bezpečný provoz všech svých jaderných zařízení Vážené paní poslankyně vážení páni poslanci doporučuji vám proto vyslovit souhlas s vládním návrhem kterým se předkládá poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu mezinárodní Úmluva o jaderné bezpečnosti podepsaná dne 20 září 1994 ve Vídni Děkuji vám za pozornost