Poslanecká sněmovna
1994-12-09

Poslanec Jozef Wagner Vážený pane předsedo vlády vážení členové vlády dámy a pánové návrh státního rozpočtu a jeho projednání není jen příležitostí rozhodovat o tom komu se vyplní přání komu se usnadní život čemu se finanční injekcí vdechne život komu a čemu se dopřeje naděje co bez peněz bude živořit či prostě nebude Každý rozpočet má jen jistou omezenou sumu zdrojů Tak je tomu ve státě jako v rodině V některé se rozhoduje o tom zda si pořídí honosnější dům či auto v jiné jen o tom zda je skutečně třeba nových bot a zda by alespoň do příští výplaty nákup nepočkal Musí půjčit nelze Dítě rostoucí rychleji než příjmy bude jen trochu více cítit že má boty Položí si to dítě otázku kterou by si položil každý člověk pravé vůle Proč ti jiní mají a já ne Proč rodiče více nevydělají Stejně legitimní je otázka občana proč tu silnici nechali tak zchátrat že je příčinou nehod a úrazů Když se doví že příčinou je nedostatek peněz na opravu ptá se kdo za to může Kdo že je ve státě ten neschopný tatík který se nechopil šance a nevydělal Tak se obvykle ve všech parlamentech světa dostává rozprava o rozpočtu k příčinám které determinují rozsah možných rozpočtových úvah Všude ve světě má byrokracie tendenci růst a utrácet peníze daňových poplatníků U nás o stejném svědčí čísla o průměrném počtu pracovníků veřejné správy v obraně a v sociálním zabezpečení Od roku 1990 došlo k nárůstu o 41 377 osob nebo o 43 21 To uvádí poslední Statistická ročenka Pokusil jsem se získat i údaje podrobnější než uvádí statistika Podařilo se mi na ministerstvu financí získat pouze údaje od roku 1993 a to jen za civilní ústřední orgány státní správy a ústředně řízené organizace státní správy Výchozí stav roku 1993 byl 62 648 osob Na rok 1995 se počítá s 69 022 což je zvýšení přes 10 za dva roky V nákladech na mzdy to bylo v roce 1993 6 mld 099 mil a v příštím roce se počítá s 9 mld 012 mil což je téměř o 3 mil nárůst Relativně zvýšení představuje 47 77 ve výchozích výdajích Průměrný plat se zvyšuje téměř na 134 a na 142 u ústředně řízených organizací Dobře placená státní správa je předpokladem nižší fluktuace vyšší odbornosti a v důsledcích lepší služby veřejnosti Její organizace a rozsah je ovšem důsledkem procesu řízení O tomto s ohledem na čísla kterých se mi dostalo i nedostalo vážená vládo nelze mít vysoké mínění Aniž by toto opoziční poslanec žádal měla by být tato otázka podrobena důkladné analýze se snahou nezdůvodňovat vývoj ani stav nýbrž se zájmem o nejhospodárnější řešení Občan totiž neví zda na opravu silnic nezbývá nikoli proto že se málo vydělá ale i proto že se jinde zbytečně utrácí Mám dobré důvody si myslet že obojí je relevantní Seznámil jsem se ve svém volebním kraji s rozpočty desítek měst a obcí Ohromující je velmi rozdílný stav pracovníků správy obce ve zcela srovnatelných obcích Se železnou pravidelností se nacházejí v rozpočtech v řádu desítek procent příjmy jimiž se rozpočet pracně vyrovnává jako prodej majetku a úvěry Přitom obce nežijí nad poměry a s bídou zajišťují své základní životní funkce bez náležitých investic do projektů pro budoucnost Veřejné rozpočty jsou skutečně štíhlejší Toho na co se nedostává je více než zdrávo a úřední šiml je tlustší a tlustší Naše veřejné finance jsou nezdravější a jejich nemoc se zhoršuje Pokus hledat příčinu nás nutně přivede k otázce jak je to s tvorbou příjmů Naše ctěná vláda uplatňuje krásný a úctyhodný princip snižování daňového břemene z obyvatelstva přes snižování podílu veřejných výdajů na hrubém domácím produktu Velmi zajímavé je podívat se na porovnání některých dat o výši tohoto produktu v přepočtu na obyvatele na index průmyslové výroby energetickou spotřebu míru nezaměstnanosti počet studujících na vysokých školách na 10 000 obyvatel a veřejné výdaje na školství vyjádřené v hrubém domácím produktu Uvedu pouze některá čísla s vědomím že vlastně všechna čísla znáte V České republice je podíl nákladů nebo výdajů veřejných rozpočtů na školství 5 64 Ve Spojených státech 4 7 ve Švédsku 5 6 v Norsku 7 U nás na 10 000 obyvatel studuje na vysokých školách 141 osob v Americe 852 ve Švédsku 249 v Norsku 200 V dolarech na hlavu obyvatele se dostává z národního produktu na tyto výdaje u nás 123 dolarů v Americe 569 ve Švédsku 249 a v Norsku 171 Z této logiky je jasné že procento je nepříliš vzdálené procentu v zemích o nichž jsem hovořil ale efektivní přínos příslušníků mladé generace českého národa kteří toto dobrodiní využívají a získávají vzdělání získávají investice pro svou budoucnost je daleko menší než jinde Takže bylo by vhodné abychom obecně v logice těchto procent především brali v úvahu jaká je reálná kupní síla tohoto procenta Přes obtížnost srovnávání je tedy důkaz jasný Při stejném nebo nižším podílu výdajů na školství z hrubého domácího produktu dosahuje absolutní částka v přepočtu na obyvatele násobku naší a počet studujících potvrzuje schopnost této části než náklady na vyšší počet studentů výdaje na vzdělání jako investice do budoucnosti při stejném nebo nižším procentu z HDP ukazují zřetelně že problém není v rozpočtu ale ve výkonnosti ekonomiky Snižování daňového břemene není tak moc potom úleva pro obyvatelstvo ale spíše pro vládu aby mohla tvrdit jak je úspěšná a udrží vyrovnaný rozpočet Ptám se co je lepší pro mladou generaci českého národa Mít dluh a vzdělání nebo v účetních knihách mít jistotu že nemám dluh ale mít dluhy jinde to je žít bez dluhů a bez vzdělání Tedy bez dluhů účtovaných To druhé je dluh který není vidět v knihách ale jsou to právě ty dluhy kterých jsme se chtěli zbavit když jsme před pěti lety zvonili klíči na náměstí Stejnou míru prospěšnosti zájmům společnosti naplní rozpočtové výdaje v procentech odpovídající jiným avšak věcně zajišťující jen část věcného plnění výkonnější ekonomiky To nejsou nové pravdy postrádám pouze otevřenost kterou by vláda tato fakta přiznala včetně důsledků a nevytvářela dojem že si můžeme dovolit snížit daňové zatížení a přitom budeme držet krok se světem Vláda ovšem postupuje spíše podobně jako pan premiér ve své parlamentní řeči 6 prosince 1994 kde z tohoto místa pravil V souladu se svými možnostmi zvyšoval stát který nesl rozhodující část financování vzdělání podíl veřejných výdajů na školství z hrubého domácího produktu ze 4 02 v roce 1989 na 5 64 v roce 1993 A podívejme se co vlastně tato cifra znamená V roce 1989 byla průměrná mzda ve školství 2 840 Kč V minulém už 5 249 Kč Suma mezd stoupla za ty roky o 10 miliard Ale podíl hrubého národního produktu na výdajích za školství stoupl jen o 1 62 hrubého národního produktu tedy o 8 5 mld o méně než stouply mzdy A navíc je nutno říci že průměrná učitelská mzda nestoupla bohužel na víc než na 194 72 Tedy daleko před ní je inflace Pane premiére nedosáhl jste žádného úspěchu pouze jste se chlubil cifrou která není k chloubě ale k ostudě Ta malá nepravda premiérova brilantně ukazuje neschopnost vlády podívat se pravdě do očí Chová se nikoliv jako odpovědná vláda ale jako moc která se stará jen o své přetrvání V jejím podání má česká statistika onu příslovečnou hodnotu danou průpovídkou měl li soused k obědu kuře měli jsme v průměru oba půl Pan premiér tvrdí že zdravotnictví dostává rovněž více peněz ze 38 mld v roce 1991 na 72 mld to je z 5 3 na 7 2 to je nárůst na 189 Vliv inflace obecně a drastického zdražení zejména léků které též k inflaci přispělo Závěr premiérův že to umožnilo aby transformace tohoto resortu probíhala bez výpadků v dostupnosti zdravotní péče a aby v mnoha případech vedla ke zvýšení kvality je z pohledu ekonomických veličin o nichž je zde řeč přinejmenším kuriózní Stejně nezměrná je zásluha vlády na snížení počtu pracovníků v zemědělství kde premiér uvádí dvě pětiny přesně to je snížení na 42 37 Část odešla podnikat či pracovat do těch podniků do kterých přešla bývalá nezemědělská činnost tedy přidružená výroba tedy se jednalo o neřízený přirozený proces Tedy žádný zázrak se opět nekonal část odešla do důchodu někteří jsou nezaměstnaní a část se skutečně rekvalifikovala Očekával bych byl býval že by pan premiér od statistiky dostal data kolik že která část je a ta by nám zde řekl To by bylo významné Rozbor premiérem uvedených čísel a argumentace výše uváděná umožňuje mi to v co jsem ani nedoufal že zde bude možno prokázat Neměl jsem možnost doložit jak vláda jen vytváří svůj obraz geniální vůdkyně na cestě transformace jako nikoliv obraz reality ale jako jednoznačný pokus vysvětlit realitu jako důsledek svých promyšlených činů avšak nikoliv doopravdy realitu jen její odraz neboť vláda též ví že politika není o faktech nýbrž o představách lidí o těchto faktech A tyto představy vláda trvale ke svému obrazu tvoří Jako by se stylizovala do role tvůrce revoluční příležitosti autora před i porevolučních teorií transformace od totality k demokracii a přitom je vše ale vše úplně jinak Nicméně představy a očekávání lepšího příštího bezesporu stabilitě vládní moci prospívají Vytvářet obraz dobré reality jde mnohem lépe než vytvářet dobrou realitu samotnou Nicméně i tento obraz je jenom do té doby možný než sama realita tyto představy nezmění Tomuto obrazu odpovídá i předložený rozpočet je pokladně vyrovnaný avšak bez zřetelné koncepce vládní hospodářské politiky Důvody pro předložení takto opticky vyrovnaného rozpočtu jsou mimo ekonomiku jsou stranickopolitické Daňové příjmy jdou na úkor majetkové podstaty podniků neboť odčerpávají zisky které jsou fiktivní a tak zužují prostor pro tvorbu vlastního kapitálu Požadavku formálně vyrovnaného rozpočtu se navíc vyhovuje opět a opět stejným způsobem rok co rok stejně Použitím prostředků Fondu národního majetku revolvingovými úvěry a udržováním státního dluhu na stejné výši a opět užitím fondových zdrojů sociálních a zdravotních proti původním programovým záměrům samotné vlády Struktura příjmů státního rozpočtu s ohledem na tempa růstu hrubé domácí produkce nominálně o 10 3 reálně o 3 3 opět neodráží výrobní aktivitu v zemi neboť v tom případě by musela růst daň z příjmů právnických osob a DPH tam jako i letos se očekává příští rok výpadek Proto není zřejmé z jaké reálné úvahy o výkonu ekonomiky filozofie rozpočtu vychází Struktura rozpočtu je opět směsicí položek které mají zcela odlišné národohospodářské funkce Chybí zákon o nových rozpočtových pravidlech slibovaný již od roku 1990 zákon který by uvedl funkční i účelovou transparentnost do státního rozpočtu Zpráva k návrhu rozpočtu velmi oceňuje vývoj platební bilance zejména vysoké aktivní saldo z přílivu zahraničního kapitálu který se projevuje v růstu rezerv bankovního systému Přehlíží se že příliv zahraničního kapitálu není nenávratný nýbrž musí být v příštích letech splácen přehlíží se tedy otázka dlouhodobé vyrovnanosti platební bilance Příliv deviz nemá protipoložku v hmotném dovozu ten zůstává zatím v zahraničí devizy v rezervě bankovní soustavy s protipoložkou korunové emise zvyšují oběh v zemi a vytvářejí živnou půdu pro inflaci To koneckonců potvrzuje návrh rozpočtu v části A na straně 20 quot V souvislosti s dynamikou růstu cen ekonomického výkonu a počtu transakcí lze konstatovat že tento vývoj je na hranici rizika budoucího inflačního vývoje quot Aktivum platební bilance v kapitálových položkách je vyvoláno též nízkým kurzem koruny podceňuje se revalvační tlak na kurz koruny respektive se nechce vidět vzhledem k apriornímu požadavku pevného kurzu že návrat zahraničního kapitálu zpět do ciziny bude spojen se zájmem zahraničí na revalvaci koruny přílivu kapitálu není využito k řešení problému čtyřletého podhodnocení koruny Příliv kapitálu pramení též z vysokých vnitřních úroků Odhadovaný rozsah letošního platebního ani obchodního deficitu není dramatický Je to však signál závažné hlubší a setrvalé tendence prohlubující se platební nerovnováhy z příčin zcela prozaických ústup z pozic na měkčích trzích a nedostatečná konkurenceschopnost zboží a služeb Čistý export zboží a služeb byl jednou z podstatných složek poklesu hrubého domácího produktu Počáteční polštář platebního přebytku byl již spotřebován Díl na této nepříznivé situaci má i import vytlačující domácí nabídku a tvořící první podstatnou složku snížení hrubého domácího produktu Za těchto podmínek se nedostatečně konkurenceschopná ekonomika předčasně otevřená světové konkurenci uzavírala domácí nabídce a vytlačovala ji na export který by bez toho byl ještě nižší Není to tedy export táhnoucí oživení ekonomiky ale jen export vytlačovaný jejím poklesem Dosavadní hospodářská strategie používala k vytvoření rovnováhy nákladové cenové i důchodové restrikce vytvořením tří standardních polštářů nižší mzdy než produktivity nižšího kurzu měny než je parita kupní síly a restrikce domácí poptávky Vývoj potvrdil že ani extrémní hodnoty poměru směnného kurzu k paritě kupní síly pro porovnání USA 100 SRN 0 79 Rakousko 0 82 Řecko 1 13 Maďarsko 1 92 Česká republika 3 09 v roce 1991 nyní snad 2 4 ukazatel ERDI nestačí k trvalému překonání tendencí k platební nerovnováze pokud se nemění příčina prvotní a tou je nízká produktivita práce Navíc rozevřený ukazatel ERDI je nepřiměřeně nákladný Snížení směnných relací proti roku 1989 o 17 18 nás stojí ročně jen u exportu cca 2 mld dolarů jimiž subvencujeme odběratele V zahraničí to nazývají sociálním dumpingem Subvencování zahraničních turistů dosahuje snad již úrovně 1 mld dolarů ročně Nyní mi dovolte malou vsuvku do textu kterou chci připomenout rozpravy k daňovým zákonům kde jsme hovořili o tvorbě různých ekonomických a finančních koncepcí za první republiky představovaných panem Rašínem a panem Englišem Přestože měli různé koncepce dokázali věcně a důstojně vzájemně argumentovat a nejen oni ale celá ekonomická fronta vůči sobě navzájem Proti argumentaci pana Valtra Komárka byla spuštěna hloupá populistická vlna předvolební demagogie ale dnes na vývoji ukazatelů ERDI je jasně vidět že pan Valtr Komárek měl s ukazatelem parity kupní síly pravdu Zvětšená míra a prohloubená strmost zaostávání naší produktivity tedy konkurenceschopnosti za světem která již v krátké době bude plně obnažena vyčerpáním oněch dosavadních polštářů se tak stane nejpodstatnější bariérou obchodní a platební nerovnováhy a tím i tolik potřebného růstu Na žádnou z otázek zde zmíněných jsem nenašel byť v obsáhlém komentáři k rozpočtu ani náznak odpovědi Náš svár je pořád o totéž o prosperitu a o cesty k ní Naši variantu trefně popsal při návštěvě Prahy šéf Japonské národní banky Pravil quot Socialismus obětoval rovnosti svobodu Kapitalismus obětoval svobodě rovnost Náš systém je postkapitalistický je symbiózou svobody a rovnosti Proto je tak výkonný Doporučujeme Československu přejít k tomuto systému nevracet se zpět quot Byla nám zvolena standardní cesta do 19 století nebo do banánových republik protože i tygří cesta byla brána za třetí Za politická hesla která mohou vítězit je třeba obětovat vše protože přinášejí moc Náš svár je v rovině moc nebo prosperita Děkuji vám za pozornost