Riksdag
2002-04-02

En skatteväxling behöver emellertid inte medföra att de totala intäkterna från miljörelaterade skatter ökar eller att de totala intäkterna från skatter på arbete minskar. Redan inom ramen för 1990-91 års skattereform genomförde vi i Sverige, som ett av de första länderna i världen, en grön skatteväxling - även om begreppet "grön skatteväxling" inte användes då. Det skedde genom att miljöprofilen i den indirekta beskattningen förstärktes samtidigt som skatten på arbete sänktes. Utvärderingar som genomförts av bl.a. Skatteväxlingskommittén och Naturvårdsverket visar att dessa förändringar också har haft en styrande effekt på utsläppen och energianvändningen. Medan miljörelaterade skattesatser och skatteintäkter har ökat har energianvändningen liksom även koldioxidutsläppen legat på en mer eller mindre konstant nivå. Energieffektiviteten, dvs. den totala energianvändningen i relation till BNP, har förbättrats avsevärt. Regeringen anser därför att ytterligare skatteväxlingsåtgärder bör utgöra en central del också i det framtida arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Inför en fortsatt grön skatteväxling måste emellertid en rad förhållanden beaktas. Höjda energiskatter på hushållen tenderar att relativt sett särskilt belasta lågoch medelinkomsttagare. Vidare kan höjda energiskatter få negativa regionala effekter.