Riksdag
2001-05-18

Fru talman! För att börja med det sista tycker jag att det var intressant att höra att vi inte ska göra det. Det har nämligen varit något av ett huvudtema i den nationella folkhälsokommittén att det gäller att påverka löneskillnaderna. En måttstock på hur samhället lyckas med folkhälsan är Gini-koefficienten, dvs. hur stor spridningen av löner är. Det finns med i detta. Det är också en socialistisk majoritet som har föreslagit detta, så jag trodde att det var förankrat även i utskottet. Tydligen var det inte det, och det var ju intressant i sig. Sedan gör naturligtvis Kent Härstedt en välvillig tolkning, och det kan jag förstå, av vad man säger. Men vad man säger är faktiskt att om utvecklingen fortsätter som hittills kan vi se fram emot ökade vårdkostnader och risk för minskad arbetsinsats och produktivitet samt att alla som oavsett nivå har ledaransvar i våra offentliga verksamheter osv. måste ta ett ansvar för bättre folkhälsa. Som skäl anger man att Folkhälsoinstitutet har räknat fram att en otränad person utnyttjar 20-25 % av sin teoretiska arbetskapacitet medan en som man tränat upp, så att säga, nyttjar 40-50 %. Därför ska man göra det: just därför att det finns vinster att göra och att man ökar produktiviteten. Det finns inget där om att individen mår bra om han är tränad och att det är för den skull, utan det är samhället och produktiviteten det gäller.