Poslanecká sněmovna
1997-07-03

Poslanec Robert Kopecký Vážený pane předsedo vážení členové vlády dámy a pánové nebudu zde hovořit o příčinách propadu rozpočtu na rok 1997 už po několika počátečních měsících roku a o tom kdo za neutěšenou hospodářskou situaci odpovídá K tomu bude příležitost vyjádřit se v jiném jednacím bodě Chtěl bych se však zabývat zejména tím zda se vláda ve zprávě zabývala dostatečně příjmovou stránkou rozpočtu nakolik jsou jednotlivé subjekty rozpočtových kapitol při škrtání rozpočtu rovny jaké budou dopady rozpočtových škrtů na hospodaření okresů a obcí První závěr který musí i nezaujatý čtenář tisku 229 učinit je že vláda zpracovala tuto zprávu naprosto alibisticky Za celkový schodek veřejných rozpočtů za první čtvrtletí 1997 ve výši 10 1 mld Kč z toho deficit státního rozpočtu 8 5 mld může podle této zprávy vlády všechno možné od počasí přes pomalý hospodářský růst zemí EU až po nízkou adaptabilitu našich podniků na rostoucí konkurenci ze zahraničí ale nenajdete zde ani zmínku o tom že by snad nějakou vinu měl např špatný výkon funkce státní správy Přitom základní příčinou problémů rozpočtu jsou potíže na příjmové straně a to především špatný výběr daní Navíc těžiště neleží např v nedostatcích inkasa daně z přijmu právnických osob kde lze záležitost svést na nižší tempo růstu HDP a vyšší dynamiku odpisů firem jako např při inkasování DPH Chtěl bych proto kdyby mi pan ministr financí vysvětlil jak fungují finanční a celní úřady když od r 1993 vzrostly daňové nedoplatky u DPH ze 7 5 mld na téměř 22 mld Kč v roce 1996 nebo nedoplatky spotřební daně z výše 816 mil na 6 5 mld Kč Kdyby státní správa pracovala tak jak má a vybírala daně nekompromisně jak je zvykem v civilizovaných zemích o většině škrtů v rozpočtu bychom se pak za současné nepříliš dobré hospodářské situace nemuseli vůbec bavit K tomu však ve své zprávě vláda nenavrhuje sebemenší opatření Přitom z nejedné strany už zaznělo že je krajně naléhavé posílit motivaci správců daní na maximálním výběru daní resp cel v rámci daných zákonů a to pozitivními i negativními dopady na jejich mzdové prostředky V usnesení č 356 ze dne 18 června 1997 jímž se vážou rozpočtové prostředky v rámci stabilizačního rozpočtového programu vlády se praví že břemeno nákladů opatření na obnovení rovnováhy je nutno racionálně rozložit na všechny sektory ekonomiky To je bohulibá zásada nicméně se podívejme jak se v praxi plní Jsou určité oblasti na které tíha hospodářské situace dopadne naplno Je to např průmysl když vláda hodlá přes svou nynější proexportní rétoriku snížit dotace na EGAP z 1 244 mil Kč na 844 mil Kč tedy o třetinu s podivuhodným zdůvodněním že zákon o podpoře exportu stejně brzo schválen nebude Nebo na důchodce když vláda hodlá valorizovat důchody v delších časových intervalech čímž budou důchody valorizovány jen ve výši 70 skutečného růstu spotřebitelských cen Na druhé straně stejná vláda svým rozhodnutím nejprve v dubnu přidá peněžním ústavům na tzv majetkové újmě 839 mil Kč a jako by to nestačilo ještě v červnu přidá dalších 300 mil Kč Přitom každému musí být jasné že zvýšení úrokových sazeb u vkladů si peněžní ústavy bohatě vykompenzovávaly změnou úroků u úvěrů s vyhlašovanou úrokovou sazbou a nových úvěrů takže jejich nové ztráty na starých předlistopadových úvěrových smlouvách z oblasti bydlení jsou jen fiktivní V čem je tedy to proklamované racionální rozložení zátěže na všechny sektory když zatímco třeba průmyslový sektor nese tíži nové situace zplna bankovní sektor jako už potolikáté má vytvořeno zcela zvláštní zacházení Jestliže kvůli úsporám hodlá vláda postihovat na životní úrovni občany a třeba v sociální oblasti měnit i zákony nevidím důvod proč se zde s poukazem že jde o mandatorní položku do bohatého resortu ještě přisypává více než jedna miliarda Bankovní sektor přes různá oddlužení kapitálová posílení a záchranné bankovní operace vyinkasoval za posledních sedm let více než desítky miliard z kapsy nás daňových poplatníků Žádám ministra financí aby vysvětlil proč v době vyžadující oběti od všech česká vláda vytváří bankovnímu sektoru možnost na situaci ještě více parazitovat Několik slov o dopadech opatření vlády na hospodaření okresů a obcí Dotace okresním úřadům a obcím kapitálové výdaje činily v roce 1996 částku 10 mld 683 mil Kč na rok 1997 bylo naplánováno 5 mld 895 mil Kč v dubnu dotace vláda snížila o 1 mld 499 mil Kč Neinvestiční dotace okresům a obcím byly v rozpočtu 1997 naplánovány na 18 mld 523 mil Kč v červnu je vláda pokrátila o 504 mil Kč PČR PS 1996 1998 12 schůze část 31 82 3 7 1997 pokračuje Kopecký V kapitole Všeobecná pokladní zpráva budou mít okresy a obce vázány investice ve výši 615 mil Kč dávky sociální péče ve výši 400 mil Kč prostředky na platy hasičů ve výši 104 mil Kč Dopady jsou jasné Řadu staveb bude nutno dále odložit hasiči budou méně opravovat budovy a v obnově aut a techniky budou žít na úkor budoucnosti atd Bohužel to však nejsou jediné problémy které čekají okresy a obce v následujícím období Víc než vládní škrty je postihne propad v daňových příjmech Např v našem okrese je jasné že plnění příjmů z daně ze závislé činnosti bude nižší asi o 7 propad příjmů z daně z podnikání právnických osob se odhaduje na 27 i u příjmů daně z podnikání fyzických osob se pravděpodobně nedosáhne ani úrovně roku 1996 Podíly obce na dani ze závislé činnosti podle platných rozpočtových pravidel závisí na tom zda na jejich území je sídlo plátce nebo plátcova pokladna Index podílu na příjmech z daně právnických osob závisí na velikosti obce Shrnu li to pak za současné situace to budou především malé obce které budou na těchto příjmech bity a to může vést až k likvidaci těchto malých obcí U škrtů např vázání prostředků v oblasti sociální péče bych doporučoval spíše než restrikci uvažovat o jejich účelném vynakládání Zejména se domnívám že místo podpory v nezaměstnanosti je třeba podporovat zaměstnanost Že efektivnější je vynakládat prostředky na tvorbu nových pracovních míst než pasivně přispívat na to aby bylo možno žít bez práce Jsem přesvědčen že je třeba včasnými aktivními opatřeními bránit růstu nezaměstnanosti protože nezaměstnanost je rakovinou společnosti ničí lidi psychicky i sociálně Přitom některé signály nasvědčují tomu že doba kdy jsme se nemuseli nezaměstnaností zabývat je dávno pryč V našem okrese v krátkém časovém období stoupla nezaměstnanost ze 3 na 6 a to nejsme zdaleka jediní Nakonec ještě několik slov k pasáži vládního usnesení č 229 97 z dubna kde vláda vyzývá statutární orgány obcí k zabezpečení minimálně vyrovnaného hospodaření obcí v roce 1997 a sděluje že orgány státní správy budou při poskytování účelových dotací v letech 1998 2000 přihlížet k tomu jak se s uvedenou výzvou představitelé obcí vyrovnali Nejstručněji námitky představitelů obcí vyjádřilo kolegium primátorů když v prohlášení uvedlo Jedná se o retroaktivní akt který se zpětnou platností zasahuje podstatným způsobem do již schválených rozpočtů samosprávných obcí čímž ohrožuje realizaci naplánovaných investic a omezuje snahu o vytvoření nezbytných rezerv v rozpočtu obci Rozhodnutí vlády totiž nerozlišuje zda případný deficit byl financován snížením zůstatku na účtech základním běžném účtu a účtu rezervních fondů nebo přírůstkem dluhů Přitom například větší ekologické akce v obcích nešlo dělat bez příspěvku Fondu životního prostředí který však vyžadoval spoluúčast obce z prostředků které si obec shromažďovala na účtu Fondu rozvoje Takže vláda chvályhodnou snahu obce šetřit a po nashromáždění prostředků investovat staví do úplně jiného světla jako postup těch kteří nešetří a na všechno si hned půjčí a tak zvyšují celkové zadlužení obcí Přitom už dnes má Svaz měst a obcí ČR řadu signálů že okresní úřady místo individuálního posuzování typu deficitu z horlivosti zmíněným obcím zamítají žádosti o dotace šmahem Neškodilo by kdyby vládní činitelé dříve než k hospodaření něco vypustí z úst se s představiteli obcí o tom poradili Děkuji vám za pozornost Potlesk