Poslanecká sněmovna
2002-01-30

Poslanec Miroslav Máče Vážený pane předsedající vážení kolegové a kolegyně předstupuji před tuto sněmovnu abych obhajoval zákon který ve své podstatě mnohým z nás život neovlivní ale pro mnohé občany starosty ale i návštěvníky je zásadní záležitostí Myslím tím občany starosty a návštěvníky v oblasti Šumavy Jak dobře víte v červnu jsme se vyjadřovali ke dvěma návrhům zákonů Podle mého úsudku i mínění nebyl ani jeden tak dobrý aby stál za to aby mohl být výsledným produktem naší sněmovny Poté co jsme zvolili jeden zákon k dalšímu projednávání došlo k tomu že velká většina starostů z Národního parku Šumava se začala scházet s představiteli správního úřadu národního parku a některými pracovníky z Ministerstva životního prostředí Vyšli z formy zákona kterou jsme schválili v prvním čtení nicméně po dvou a půl měsících práce vytvořili takový zákon který je kompromisem mezi požadavky samosprávy a požadavky Ministerstva životního prostředí Sám se přiznám že těchto jednání jsem se nezúčastnil proto abychom já i ostatní poslanci jim nenutili něco co vychází z našeho ideového přesvědčení a pohledu na svět Výsledkem tohoto jejich úsilí je komplexní pozměňovací návrh výboru pro veřejnou správu regionální rozvoj a životní prostředí který byl přijat na 56 schůzi tohoto výboru Z tohoto pohledu vás žádám abychom nehovořili o znění zákona který prošel prvním čtením je to minulost o které nemá cenu hovořit ale aby naše veškeré snažení úsilí a debaty se vztahovaly k tomuto komplexnímu pozměňovacímu návrhu který vzešel z výboru pro veřejnou správu regionální rozvoj a životní prostředí K vlastnímu obsahu tohoto zákona Ještě bych znovu podotkl že tento komplexní pozměňovací návrh není dílem některých poslanců poslanci se k němu pouze přihlásili Je opravdu kompromisem dohody mezi samosprávou a státní správou v této oblasti naší republiky Sám zákon již v první části svého úvodu jasně říká že Národní park Šumava je vyhlášen proto aby zajišťoval zachování a zlepšení přírodního prostředí ale aby také dbal o využití území národního parku k trvale udržitelnému rozvoji života místních obyvatel turistice a rekreaci Z toho je patrné že tu nejde o nějaké území které se uzavře občanům lidem nebude tam nikdo žít bude tam pouze zvěř a nikdo se tam nepodívá Ne naopak je to území se kterým se počítá k tomu aby se trvale udržovalo a sloužilo i turistice a rekreaci V další části a to je zejména 2 je velice obtížný paragraf Praxe po deseti letech fungování národního parku ukázala že vztahy mezi samosprávou a státní správou nemusí být tak jednoduché jak se na počátku v době kdy vládní nařízení o Národním parku Šumava vzniklo vztahy jevily Důsledkem toho vznikl požadavek na rozdělení dosavadní správy Národního parku Šumava na dvě části Původní názor byl že jedna část bude správní úřad druhá část bude příspěvková organizace pod Ministerstvem životního prostředí V tomto návrhu který je zde předkládán jde o to že první částí opravdu zůstává správní úřad Správa Národního parku Šumava se sídlem ve Vimperku a druhou částí se stává obecně prospěšná společnost Tato obecně prospěšná společnost má výhradně zajišťovat péči o les a všechny ostatní pozemky ve vlastnictví státu Je to paragraf velice problémový jehož obsah zde musíme vyřešit eventuálně se k němu musíme vyjádřit tak aby výsledná formulace která by od nás vzešla byla základem pro uspořádání které nebude platit jen v Národním parku Šumava ale které postupně v budoucích letech bude platit ve všech národních parcích na území České republiky takže znění paragrafu 2 je záležitostí opravdu principiální kterou musíme nějak vyřešit Dalším podstatným paragrafem je 4 Obce a obyvatelstvo Tento paragraf byl řešen velice dlouze a procházel velice dlouhou diskusí Není ideální První část paragrafu odst 1 jasně říká že obcím na jejichž správním území se nachází národní park náleží náhrada za omezení vyplývající z tohoto zákona Způsob poskytování a výše náhrady stanoví ministerstvo po dohodě s Ministerstvem financí vyhláškou Tato formulace není nejlepší není propracovaná ale po diskusi samosprávy a státní správy došlo k formulaci tohoto znění a ani samospráva ani státní správa nechtěly ani nemohly ze svých postů ustoupit Takže zase otázkou naší sněmovny je jak se s tímto odstavcem vypořádá jak ho zmodifikuje jaký bude výsledný tvar tohoto odstavce Odstavec 2 říká že veškerá újma při obhospodařování nemovitostí na území národního parku způsobená tímto zákonem musí být vlastníku kompenzována státem podle dohody To je odstavec velice těžký Pro určité politické strany je přínosný pro určité politické strany je nemožné aby prošel Je to otázka naší sněmovny jak se postaví k tomuto odstavci zdali zůstane bude modifikován jaká bude jeho výsledná podoba Je to na nás uvidíme Navíc zde přichází 6 který je nazván Bližší ochranné podmínky Bližší proto protože základní ochranné podmínky jsou stanoveny zákonem 114 o ochraně přírody Zde bych jen poukázal na jednu věc o které se v tisku hovořilo a to je otázka kde je řečeno že na území první a druhé zóny je zakázáno zřizovat nové nebo rozšiřovat stávající lyžařské sjezdové trati a vleky PČR PS 1998 2002 46 schůze část 45 30 1 2002 Ano je to sice zakázáno nicméně tento zákon na to pamatoval a dále říká ve svém 7 že v případech kdy jiný veřejný zájem významně převyšuje nad zájmem ochrany přírody může ministerstvo povolit výjimku z tohoto ustanovení Tím chci říci že není nezbytné oddělovat určité partie národního parku jeho současného vymezení z důvodu toho aby tam určitá sjezdová trať byla Osobně se domnívám že je to v kompetenci ministra životního prostředí Můj osobní názor je takový Jsem lyžař mám zájem na sjezdové trati Osobně se domnívám že pokud současný ministr životního prostředí to nepovolí jistě jeho nástupce se může zachovat jinak Zmenšovat z tohoto důvodu území národního parku mi nepřipadá podstatné Další část je odborná část je to péče o les kde je určitá formulace za kterou musím poděkovat nebo ocenit poslance Ambrozka a to v tom že zpřesnil tyto pasáže v tom smyslu že v rozsahu stanoveném plánem péče o národní park se v lesích zařazených do první zóny ponechává dřevo v lesních porostech přirozenému rozpadu Dále se říká že v lesích zařazených do druhé zóny které nejsou ve vlastnictví státu se připouští jejich trvalé obhospodařování podle zásad přírodně blízkého hospodaření Tato větička je důležitá protože sami dobře víme že velká část lesů je majetkem obcí Nebylo by správné aby správa národního parku zasahovala tím způsobem že by zakazovala jakoukoli těžbu nebo dala taková omezení která by způsobila že by nemohly hospodářsky využívat své lesy Tato zásada říká že je to možné 10 Péče o nelesní pozemky Je zde důležité že na nelesních pozemcích které jsou ve druhých a třetích zónách a nejsou v pokročilém stadiu sukcese směrem k lesu je možné zemědělsky hospodařit v souladu se schváleným plánem péče To znamená že je zde možnost zemědělsky hospodařit Není možné aby obyvatelům kteří se živí zemědělskou výrobou to bylo zakázáno V oblasti myslivosti a rybářství je stanoveno jasně že fyzickým nebo nestátním právnickým osobám které vlastní na území národního parku více než 500 ha souvislých honebních pozemků může být uznána orgánem státní správy myslivosti vlastní honitba Ano obce které mají takovéto velké souvislé honební pozemky je mohou k tomu využívat V kapitole Společné přechodné zrušovací ustanovení je jasně řečeno a je to třeba takto vnímat je to 15 odst 1 že pozemky potřebné k naplňování poslání národního parku na území první a druhé zóny budou převedeny bezplatně správě A současně je řečeno že pozemky na území třetí zóny národního parku zemědělského půdního fondu a ostatní plochy které nejsou určeny k plnění funkce lesa budou převedeny bezúplatně obcím Ano můžete se domnívat že tyto převody které jsou zde řečeny nejsou optimální Ano ale podle mého názoru jsou spravedlivé Obce mohou samy rozhodnout komu jaký pozemek na svém území prodají Obce mohou rozhodovat o svém rozvoji mohou říci kde bude zeleň kde bude eventuálně čistička atd Nebudou omezeny tím že tyto pozemky budou vydány např v důsledku realizace náhradních restitucí Dále se ještě v odst 3 říká že fyzické a právnické osoby mají právo na směnu svých pozemků s pozemky stejné hodnoty ve vlastnictví státu To co ovšem je zcela zásadní je že prostřednictvím tohoto zákona dochází i k velice rozumným změnám v zákoně o ochraně přírody zákon 114 Jsou to změny které budou tudíž platit ve všech národních parcích Proto ta váha je velice velká a musíme to dobře vnímat Bod 4 říká co se týče 17 zákona 114 že změny jednotlivých zón ochrany přírody pokud se týkají pozemků které nejsou ve vlastnictví státu mohou být provedeny jen se souhlasem vlastníků dotčených pozemků To je veliká ochrana pro ty kteří pozemky vlastní Není možné aby Národní park Šumava nebo správa národního parku někomu přikázala že jeho pozemek připadne do první zóny Je to věta která byla dlouho projednávána mezi starosty a správou národního parku a došlo se k tomuto znění Dále jsou zde ještě zpřesnění za která musím poděkovat poslanci Ambrozkovi Například je to bod 7 20 kde se říká Nedojde li k dohodě podle odst 3 ohledně schválení zón národního parku návštěvního řádu a plánu péče o národní park mohou obce podat námitky Ministerstvu životního prostředí které o nich rozhodne ve správním řízení Před rozhodnutím o námitkách nelze příslušný návrh schválit a vyhlásit To je velice důležité opatření Na počátku minulého roku jsme byli svědky velké nedohody mezi názory samosprávy a správy národního parku o tom jaká má být výsledná podoba plánu péče Tento odstavec stanoví jasná pravidla jak se obě strany při jednání o plánu péče musí chovat Další upřesnění které pochází od poslance Ambrozka Výjimku ze zákazu uvedeného v odst 1 týká se to lesů lesních půdních fondů vodních toků a vodní plochy na území národního parku které nelze zcizit může na žádost příslušné správy národního parku povolit Ministerstvo životního prostředí To znamená že je tu možnost pokud Ministerstvo životního prostředí usoudí že určitý pozemek na okraji národního parku nemusí být v národním parku ho z národního parku odstranit To že tento předkládaný zákon není dílem pár poslanců je patrné už z výzvy poslancům Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR která se k vám dostala a je podepsána velkou většinou starostů z národního parku Tento komplexní pozměňovací návrh ve své původní podobě byl projednáván jak plzeňským zastupitelstvem tak zastupitelstvem Jihočeského kraje Jak víte Národní park Šumava je rozložen na území dvou krajů takže obě dvě zastupitelstva se k němu mohla vyjádřit Obě dvě zastupitelstva si kladla určité principy na kterých musí být zákon postaven Podle mého pohledu ty principy jsou splněny Jihočeský kraj se nevyjádřil k hranicím národního parku Plzeňský kraj potvrdil hranice národního parku A jsme u poslední a nejtěžší části a to je vlastní vymezení hranic Přiznám se že původní myšlenkou mou a možná i některých navrhovatelů bylo rozšířit národní park na jih i na sever Na sever na oblast Čertova a Černého jezera na jih na území těsně kolem hranic až k Lipenskému jezeru Po velkých úvahách a diskusích které souvisely se změnou hranic jsme usoudili že není dobré tuto otázku otevírat že není dobré ani území natahovat ani je nijak zkracovat a omezovat Jediné k čemu jsme došli a co je třeba aby území která jsou na hranicích národního parku byla z parku vyjmuta aby zastavěná území obcí která jsou na hranicích parku byla mimo tento park Děkuji za pozornost Očekávám plodnou diskusi v tom aby lidé kteří chtějí něco změnit předkládali takové návrhy ke kterým bychom se mohli všichni vyjádřit a měli možnost tento zákon dopracovat PČR PS 1998 2002 46 schůze část 46 30 1 2002 Znovu bych řekl naposledy jednu větu Není účelné tento zákon shodit Zákon v určité verzi byl údajně připravován už v roce 1994 Nikdy se ovšem v Poslanecké sněmovně neobjevil Starostové i pracovníci Národního parku Šumava strávili mnoho desítek i stovek hodin nad verzí tohoto zákona Když shodíme tuto verzi a nic jim nedáme vztahy mezi samosprávou a státní správou se nenapraví Vztahy které byly ohledně schvalování plánu péče mohou pokračovat a nebude to k prospěchu naprosto žádné strany Děkuji