Poslanecká sněmovna
1999-02-03

Poslanec Pavel Lang Děkuji Ministerstvo zvolilo formu pojištění a v návrhu zákona akceptuje individuální odpovědnost podnikatelů za svou činnost při zohlednění liberálních principů fungování trhu V návrhu zákona dle důvodové zprávy vycházelo ministerstvo ze tří základních požadavků 1 Implementace směrnice rady především č 90314 EHS ze dne 13 června 1990 2 Zvýšení ochrany spotřebitele v oblasti cestovního ruchu 3 Zkvalitnění služeb stávajících cestovních kanceláří V roce 1995 došlo k rozsáhlé novele živnostenského zákona a k liberalizaci přístupu k podnikání V rámci této úpravy se stala dosud koncesovaná živnost cestovní kancelář živností volnou Došlo sice k rozvoji v daném oboru podnikání ale na straně druhé došlo a to zejména v sezóně roku 1997 k problémům s repatriací zákazníků cestovních kanceláří ponechaných bez pomoci a prostředků v zahraničí Dalšími problémy dle důvodové zprávy jsou například nejednotnost postupu cestovních kanceláří při uzavírání smluv nejednotnost cestovních podmínek přesouvání odpovědnosti cestovních kanceláří na zákazníka a další a další Důvodová zpráva hovoří dále o sjednocení či přiblížení právním normám Evropského společenství konzultacích s předními odborníky Evropského společenství a dalších porovnáních s normami v oblasti cestovních ruchu Vlastní návrh zákona ve svém 1 definuje termín zájezd dále v 2 a 3 mění volnou živnost provozování cestovní kanceláře na dvě živnosti a to koncesovanou živnost provozování cestovní kanceláře a vázanou živnost provozování cestovní agentury Ve svém 4 definuje termín zákazník v 5 stanovuje podmínky vydání koncesní listiny PČR PS 1998 2002 9 schůze část 43 3 2 1999 pokračuje Lang Dále určuje tzv povinné smluvní pojištění a podmínky plnění a sjednání pojištění a stanovuje povinnosti cestovní kanceláře Dále mění ve svém 12 zákon číslo 40 1964 Sb občanský zákoník ve znění pozdějších předpisů Za 852 je vložena celá nová hlava 21 cestovní smlouva Mění ve svém 13 zákon 455 1991 Sb o živnostenském podnikání ve znění pozdějších předpisů Tento vládní návrh zákona se snaží částečně řešit pouze jednu část cestovního ruchu tzv pasivní cestovní ruch outcoming Je ovšem nutné řešit cestovní ruch v České republice ve všech jeho částech Podíl cestovního ruchu v české ekonomice je velmi významný Omlouvám se ale nyní pár suchých čísel Devizové příjmy z turistiky v roce 1997 dosáhly přes 3 6 miliardy dolarů což je 16 2 procenta celkového exportu a dokonce 51 příjmů obchodních služeb V roce 1997 se navíc projevil výrazný pokles příjmů a to o cca 12 tedy 428 milionů dolarů Tento pokles pokračoval i v roce 1998 především v jeho prvním pololetí Tento pokles je varujícím signálem pro další vývoj cestovního ruchu Dosud se cestovnímu ruchu v České republice ve srovnání s jinými turisticky významnými zeměmi dostávalo skromné podpory Nejen v blízkých středoevropských zemích ale i v nových regionech vzniká cestovnímu ruchu v České republice sílící konkurence a dochází k lákání zahraničních návštěvníků speciálně směrovanými a státem podporovanými marketingovými aktivitami Cestovní ruch v České republice má velmi příznivé podmínky pro svůj rozvoj Má ovšem také slabé stránky Jako příklad uvedu chybějící komplexní dokument o státní politice v oblasti cestovního ruchu nedostačující podpora a propagace ze strany státu a veřejných orgánů ve srovnání s jinými z hlediska cestovního ruchu významnými státy dlouhodobá absence legislativních úprav podnikání v cestovním ruchu které by zároveň vytvářely předpoklady pro rovné konkurenční podmínky zaostávající infrastruktura úroveň některých poskytovaných služeb která je v mnoha případech pod základním západoevropským standardem Pro další rozvoj cestovního ruchu v České republice a k plnému využití možností které k tomuto rozvoji republika má je nezbytné zahrnout podporu rozvoje cestovního ruchu do priorit hospodářské politiky státu Jde o celý komplex legislativních ekonomických finančních a jiných nástrojů obdobných těm které k podpoře cestovního ruchu využívají státy s dlouhodobou tradicí Cestovní ruch je průřezovým odvětvím činností které ovlivňuje a využívá řada dalších ekonomických odvětví zejména v oblasti služeb Kromě vlastní činnosti cestovních kanceláří které organizují zejména hromadné turistické zájezdy a pobyty je třeba za prioritní odvětví považovat oblast ubytovacích a stravovacích služeb dopravní služby např dopravu autobusy leteckou dopravu automobilovou dopravu a jiné včetně dopravní infrastruktury obchod lázeňství apod V roce 1997 dosáhl počet vydaných živnostenských oprávnění jak už zde bylo řečeno panem ministrem cestovních kanceláří výše 11 222 Podle podkladů zaslaných těmito podnikateli Statistickému úřadu bylo činných pouze 1 240 V roce 1998 poklesl podle údajů registru ekonomických subjektů počet registrovaných cestovních kanceláří a průvodcovské činnosti k 30 září 1998 na 7 761 jednotek z nichž 1 569 bylo právnickými osobami Z šetření které zajišťuje Český statistický úřad v podnikatelských subjektech které vykonávaly činnost cestovních kanceláří vyplývá i zaměření jejich činnosti Údaje za poslední tři roky svědčí o postupném ústupu univerzálnosti v činnosti cestovních kancelářích a o jejich postupující specializaci Činnost cestovních kanceláří a průvodcovská činnost po novele živnostenského zákona jímž byla v roce 1995 zrušena povinnost udělení koncese pro cestovní kancelář a vázanost pro průvodcovskou činnost se od roku 1996 staly živnostmi volnými čímž zaniklo bližší statistické rozlišení nehledě na další důsledky Praktické zkušenosti ukazují že zrušení koncese pro cestovní kanceláře a vázanosti pro činnost průvodců nebylo šťastným řešením Uvolnění podmínek poskytnutí živnostenského oprávnění mělo za následek např to že pro tyto odborné činnosti se nevyžaduje odborná kvalifikace a nelze pro výkon těchto činností vyžadovat speciální podmínky jak je to obvyklé v jiných zemích Od roku 1990 do roku 1996 se vláda zabývala podrobněji problematikou cestovního ruchu několikrát Jako příklad uvedu některé případy V roce 1990 projednala a přijala usnesením číslo 318 opatření k dalšímu rozvoji cestovního ruchu z nichž nejvýznamnější opatření nebyla realizována např vytvoření Státního fondu cestovního ruchu V roce 1992 kdy na podkladě usnesení číslo 257 byla k 1 4 1993 zřízena Česká centrála cestovního ruchu jako příspěvková organizace napojená na státní rozpočet prostřednictvím svého zřizovatele bývalého Ministerstva hospodářství a Česká centrála cestovního ruchu je tedy státní agentura k zajišťování propagačních aktivit a informovanosti o České republice v zahraničí Její prostředky a možnosti ve srovnání s turisticky vyspělými zeměmi jsou však nedostačující Dne 15 3 1993 usnesením číslo 151 vzala vláda na vědomí harmonogram opatření k postupnému sbližování právních předpisů České republiky s právními předpisy Evropského společenství a uložila členům vlády a ústředním orgánům státní správy přikročit k postupnému rozšiřování slučitelnosti právních předpisů na celý rozsah relevantní legislativy Evropského společenství se zvláštním zřetelem k právním předpisům sledujícím odstranění překážek vnitřního obchodu Pro oblast cestovního ruchu byla zásadní skutečnost že součástí harmonogramu byl i úkol vypracovat právní úpravu která by reagovala na směrnici rady č 90314 EHS ze 13 6 1990 o souborných službách pro cestování pobyty a zájezdy Uvedená směrnice je zmiňována též v tzv bílé knize která se soustřeďuje na legislativu fungování vnitřního trhu Ministerstvo pro místní rozvoj po svém zřízení zákonem č 272 1992 Sb předložilo v roce 1997 k projednání vládě materiál Podpora rozvoje cestovního ruchu v České republice který vláda v srpnu 1997 vzala na vědomí s tím že jednotlivá opatření na podporu rozvoje cestovního ruchu byla předkládána postupně K předloženému legislativnímu záměru zákona o cestovních kancelářích nebylo přijato usnesení pouze bylo doporučeno pokračovat v přípravě zákona Do komplexního pojetí státní politiky v oblasti cestovního ruchu však zůstává k dořešení řada dalších problémů včetně finančních i kompetenčních Významným úkolem bude při přípravě vzniku VÚSC vymezit orgány a kompetence těchto celků kde problematika cestovního ruchu která výrazným způsobem ovlivňuje i rozvoj regionů by měla patřit mezi prioritní oblasti zájmů Z uvedeného vyplývá nezbytnost zpracování a formulování komplexní státní politiky v oblasti cestovního ruchu která by měla zahrnovat zejména tuto problematiku vymezení kompetencí jednotlivých úrovní státní správy a řízení v oblasti cestovního ruchu stanovení příslušných řídicích a ekonomických nástrojů na podporu rozvoje odvětví návrhy prosazovat při přípravě nového kompetenčního zákona podmínky legislativní úpravy činnosti subjektů podnikajících v cestovním ruchu otázky dozoru nad dodržováním zákonných podmínek a sankce při jejich porušování zintenzivnění státní podpory propagace České republiky v zahraničí včetně zajištění technických a ekonomických podmínek řešení ekonomických podmínek podnikání v cestovním ruchu a navazujících oblastech např daní z příjmů daní z přidané hodnoty v oblasti pohostinství a ubytování apod otázky podpory podnikání v zájmových oblastech cestovního ruchu a v zájmových regionech PČR PS 1998 2002 9 schůze část 44 3 2 1999 Předpokládejme že předložený vládní návrh zákona o některých podmínkách podnikání v oblasti cestovního ruchu a o změně některých souvisejících zákonů je pouze jedním kamenem mozaiky kterou je nutné v oblasti legislativy v cestovním ruchu sestavit Je orientován především na ochranu spotřebitele zákazníka cestovní kanceláře Tato skutečnost je jen logickým a nezbytným opatřením v oblasti ochrany spotřebitele Ochrana spotřebitele totiž hraje v legislativě členských států Evropské unie významnou roli Toto je respektováno i státy které se o členství v Evropské unii teprve ucházejí Jako příklad lze uvést Maďarsko a Polsko které stanovily přísné podmínky pro podnikání cestovních kanceláří Jde například o povinnost prokázat kapitálovou zdatnost a odbornou způsobilost při udělování živnostenského oprávnění v souvislosti s ochranou zákazníka při případném ekonomickém úpadku cestovní kanceláře a zejména pak se zajištěním kvality poskytovaných služeb Státy Evropské unie předcházejí rizikům plynoucím z provozování cestovních kanceláří různými formami zákonné záruky Například Dánsko kombinace garančního fondu a pojištění proti insolventnosti Španělsko deklarace před orgány státní správy o disponování předepsanou částkou Francie písemná záruka garanční organizace disponující speciálním fondem nebo záruka peněžního ústavu či pojišťovny Švédsko komora stanovuje minimální zálohu pro zahájení činnosti cestovní kanceláře která slouží v případě potíží k ekonomické úhradě zaplacených a neposkytnutých služeb Spolková republika Německo kombinace pojištění s garancí Rakousko kombinace pojištění a zvláštního fondu na krytí rizik cestovních kanceláří Nedostatečná implementace výše uvedené směrnice se v minulosti vymstila např Spolkové republice Německo Jedná se o kauzu jedné cestovní kanceláře která byla projednávána u Evropského soudního dvora Spolková republika Německo musela pak sama v plném rozsahu poškozeného zákazníka cestovní kanceláře odškodnit samozřejmě z peněz daňových poplatníků Před vlastním zpracováním této zpravodajské zprávy jsem obdržel vyjádření a připomínky téměř všech zainteresovaných stran Po jejich důkladném prostudování jsem si vědom skutečnosti že v předloženém návrhu jsou některé nedostatky které bude nutné případně upravit pozměňujícími návrhy Uvedu např některé z nich Povinné smluvní pojištění v 6 odst 1 Legislativní rada vlády při posuzování zákona dospěla k závěru že repatriaci nelze vázat na úpadek a že pojišťovny musí zabezpečit dopravu zákazníků cestovní kanceláře zpět do České republiky pokud ji z jakéhokoliv důvodu neposkytne cestovní kancelář V tomto případě může dojít k situaci že pojišťovny mohou zvažovat zda vůbec pojištění s takovou mírou rizika poskytovat Zákon č 29 1984 Sb ve znění novel o soustavě základních škol středních škol a vyšších odborných škol tzv školský zákon ve svém 7 odst 1 a 3 a 8 odst 1 a 2 jasně stanovuje poskytované vzdělání žákům středních škol tedy odborné vzdělání úplné střední vzdělání úplné střední odborné vzdělání a vyšší odborné vzdělání Ve změně zákona č 455 1991 Sb o živnostenském podnikání je uveden pouze termín střední vzdělání Tento termín ovšem školský zákon nepoužívá Není proto jasné jaké vzdělání je minimálně potřebné pro získání živnostenského oprávnění V návrhu zákona v 2 se umožňuje cestovním kancelářím a cestovním agenturám nabízet a prodávat jednotlivé služby cestovního ruchu a na základě individuální objednávky prodávat jejich kombinace Zákon ovšem neobsahuje část která by se dala nazvat základními pojmy a tedy nedefinuje jednotlivé použité termíny V návrhu zákona v 14 Přechodné ustanovení odst 1 je uvedeno že živnostenská oprávnění na jejichž základě byly dosud provozovány živnosti které se tímto zákonem mění pozbývají platnosti uplynutím šesti měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona Dále v odst 2 se stanovuje že právnické i fyzické osoby které hodlají po uplynutí lhůty stanovené v odst 1 nadále provozovat činnosti v režimu živnosti vázané či koncesované musí ve lhůtě dle odst 1 předložit živnostenskému úřadu doklady kterými prokáží splnění podmínek dle zákona V případě předložení dokladů rozhodne živnostenský úřad o vydání živnostenského oprávnění v režimu živnosti vázané zaniká tedy živnost volná či koncesní listiny Návrh ovšem neřeší problém správního poplatku za provedení změny živnostenského listu či vystavení koncesní listiny Je zde narušena kontinuita podnikání a vystavení nových oprávnění k podnikání za úhradu je v tomto případě nemorální I přes tyto a další nedostatky některé jsem vynechal úmyslně upravitelné v rámci druhého čtení doporučuji postoupit tento vládní návrh zákona k dalšímu projednávání Děkuji