Riksdag
2003-06-11

Fru talman! Betänkandet handlar som sagt om statens upplåning och skuldförvaltning, hur vi finansierar statsskulden. Statsskulden uppgår till närmare 1 200 miljarder kronor och den förväntas öka under de kommande åren eftersom statsbudgeten kommer att gå med underskott. I storleksordningen 140 miljarder kronor kommer statsskulden att öka med. Merparten av upplåningen för att finansiera statsskulden sker via statsobligationer, statsskuldväxlar, utlandslån och realobligationer. En mycket liten andel av upplåningen, drygt 1 %, sker via upplåning från hushållen inom det som kallas för Riksgäldsspar. Upplåningen via Riksgäldsspar uppgick föregående år till 15 miljarder kronor, vilket är en liten summa i sammanhanget. Statens besparing i upplåningskostnader under utvärderingsperioden, via Riksgäldsspar, är i sammanhanget försumbar och begränsar sig till 3 miljoner kronor. Under tidigare år har resultatet varit negativt. Riksgäldsspar riktar sig till hushållen och har till sin konstruktion stora likheter med ett vanligt banksparande. Staten agerar därmed på en konkurrensutsatt och redan väl fungerande marknad som omfattar över 700 miljarder kronor.