Folketing
2017-05-09

Den kommer nemlig ikke til at se på de negative effekter af fattigdom; den kommer ikke til at se på de positive effekter af uddannelse; den kommer ikke til at se på konsekvenserne af, at forurening ødelægger vores klima og miljø. Så indtil vi får et ordentligt opgør med regnemodellerne, bidrager Finansministeriets logik til, at vi investerer for meget i mursten og for lidt i mennesker, at vi investerer for meget i motorveje og for lidt i miljø, og at vi investerer for meget i nutiden og for lidt i fremtiden. Finansministeriets logik dikterer jo så også prioriteringen på den sociale og miljømæssige bundlinje. Den økonomiske tænkning, som hersker i Finansministeriet, er blevet kaldt både neoliberal og neoklassisk, eller man har brugt ordet konkurrencestat. Men ligegyldigt hvad man kalder den, så er det centrale, at den tager udgangspunkt i, at mennesker er egoistiske og kun fokuserer på deres eget forbrug. Dermed glemmer man jo, at mennesker er moralske og sociale væsener, som bekymrer sig om andre og gerne vil arbejde.