Riksdag
1996-02-21

Hur skulle det se ut i andra riksdagsbetänkanden om vi bad regeringen överväga någon viss sak och sedan återkomma med sitt ställningstagande? Det är ju vår uppgift som folkvalda att ta ställning och sedan ge regeringen vår uppfattning till känna. De huvudsakliga skäl som utskottet anför, och som vi har hört tidigare, mot att anta motionen är att en straffbestämmelse måste vara så klart och tydligt utformad att den kan tillämpas på ett förutsägbart sätt. Med det förstår jag att utskottet ifrågasätter om man kan kontrollera lagens efterlevnad. Den andra invändningen är att förhållandena som råder till sjöss är särpräglade och mycket varierade och att all sjötrafik, från segelbrädor och kanoter till oceangående fartyg, omfattas av sjölagen. Medan nykterhetskravet i trafiken endast avser förare, gäller för sjölivet dessutom att nykterhetskravet ombord inte enbart omfattar den som framför fartyget utan även den som i övrigt fullgör uppgifter av väsentlig betydelse för säkerhet till sjöss. På båda dessa invändningar kan man svara att precis samma svårigheter gäller för landtrafiken och har där övervunnits.