Riksdag
1996-11-22

Verksamheten inom området får alltså - och kan förväntas att få - stora resurstillskott den vägen. De med pensionsmedel ur löntagarfonderna inrättade forskningsstiftelserna är oerhört resursstarka. Med sitt sammanlagda kapital på ca 25 miljarder kronor utgör de sammantaget den tredje största aktören på den svenska kapitalmarknaden. Tala om svältfödd svensk forskning! Försök att resonera om dessa frågor med sans och förnuft! Ni vet att ni har överdrivit. Fakta talar ett annat språk. Genom nedskärningarna i den statliga forskningsfinansieringen förändras självfallet den omvärld som stiftelserna skall samspela med. Det vore ju märkligt om inte redan de nuvarande stiftelsestyrelserna drog slutsatser av detta och lät det påverka sina insatser inom olika områden. De fick ju reda på detta redan i december 1994 genom en propå från utbildningsministern. Det förefaller t.ex. alldeles självklart att stiftelserna inte längre kan räkna med medfinansiering från statliga medel i sina program och projekt på samma sätt som hittills. Forskningsstiftelserna har ju, vilket kanske inte alla har uppmärksammat, ställt ganska stora krav på att fakultets- och forskningsrådsmedel skall användas i anslutning till den verksamhet som de finansierar.