Riksdag
2000-11-15

Ett lagstadgat krav på en god ekonomisk förvaltning, men framför allt ett utvidgat kommunalt balanskrav som innefattar kommunala bolag skulle kunna uppmuntra och framtvinga en koncentration av resurser. Det skulle å ena sidan kunna hävdas vara ett tecken på god hushållning. Å andra sidan kan det leda till bristande neutralitet i en konkurrenssituation t.ex. när man samordnar och vid upphandling där också egna bolag ingår. Ytterligare en negativ konsekvens av ett utvidgat balanskrav kan vara att en nödvändig omstrukturering av en kommunal verksamhet i förvaltningsform förhindras genom transaktioner mellan bolag inom koncernen och mellan bolag och förvaltning. Paradoxalt nog kan det försvåra tillämpningen av ekonomiskt sunda principer. Regeringens proposition framhåller inte tydligt de här problemen. Konkurrensfördelar för kommunala företag föreligger då även utan ett utvidgat balanskrav. Regeringen ger inte heller något besked om hur regeringen ämnar arbeta för att konkurrensneutralitet ska kunna uppnås. Vi kanske skulle kunna få höra en del kommentarer från statsrådet Lövdén senare, fru talman. Enligt vår mening visar problembilden hur kommunal bolagsverksamhet inom konkurrensutsatta marknader som regel bör ha karaktären av en förberedelse för utförsäljning.