Riksdag
2007-05-24

1888 beslutas att de båda styrelserna för statens järnvägstrafik och statens järnvägsbyggnader slås samman till en myndighet med namnet Kungliga järnvägsstyrelsen. År 1910 beslutar riksdagen att bygga ett kraftverk i Porjus för att därmed försörja den samtidigt beslutade elektrifieringen av Malmbanan mellan Kiruna och Riksgränsen. Detta beslut är nationalekonomiskt viktigt. Behovet av import av den dyra stenkolen kan i och med detta brytas. År 1939 beslutar riksdagen att förstatliga de svenska järnvägarna. Det några år tidigare av generaldirektören Axel Granholm myntade uttrycket ”hela folkets järnväg” når sitt crescendo. Han menade att eftersom staten är folket tillhör järnvägarna dem och inte några enskilda intressen. Det sammanlagda beloppet för vilket staten fram till 1952 inhandlade privata järnvägar blev 229 miljoner kronor. 40 år senare, 1979, beslutar riksdagen om länstrafikhuvudmannaskap för järnvägen. 1988 kommer beslut om att dela SJ i två delar: en infrastrukturdel, Banverket, och en trafikdel, SJ. År 2000 bolagiseras SJ. Herr talman!