Poslanecká sněmovna
2007-06-05

Poslanec Bohuslav Sobotka Děkuji Vážená paní místopředsedkyně vážené poslankyně vážení poslanci právní úprava místního referenda je obsažena v zákoně č 22 2004 Sb o místním referendu Nový zákon o místním referendu nabyl účinnosti dnem 1 února 2004 Jeho dosud jediná přímá novelizace byla přijata v roce 2006 v souvislosti s širší novelou zákonů v oblasti územní samosprávy zejména zákona o obcích o krajích a o hlavním městě Praze A dotkla se vlastně jen jediného ustanovení Byl to tehdy 47 upravující oznamovací povinnost starosty popřípadě primátora ohledně vymezených skutečností týkajících se místního referenda Podle platného zákona od té doby proběhla již řada místních referend Celkově lze konstatovat že jeho aplikace nečiní v praxi významné problémy Podstatnou výjimku však představuje ustanovení 48 odst 1 zákona o místním referendu které stanoví jako podmínku platnosti rozhodnutí v tomto referendu účast alespoň poloviny tj minimálně 50 oprávněných osob zapsaných v seznamech oprávněných osob Dosavadní praxe několika místních referend konaných podle platného zákona ukázala že minimální hranice 50 účasti oprávněných osob při hlasování je příliš vysoká Příčiny absence občanů obcí u vyhlášeného místního referenda mohou být různé například nevyhovující den konání referenda nezájem o problém předložený k rozhodnutí anebo i záměrný kalkul těch kdo si nepřejí aby bylo v referendu přijato obecně platné rozhodnutí zavazující i zastupitelstvo obce a její další orgány a proto to chtějí svou účastí zmařit Kvůli nedostatečné účasti byla zmařena místní referenda konaná například v roce 2004 v Brně s účastí necelých 25 oprávněných osob přičemž pro ano hlasovalo více než 85 osob v Českém Těšíně s účastí 29 v roce 2005 přičemž pro ano hlasovalo 95 respektive 96 v Mackovicích v roce 2005 s účasti 21 oprávněných osob v Litvínově v roce 2006 s účastí 38 oprávněných osob přičemž pro hlasovalo 95 zúčastněných v Kralupech nad Vltavou v roce 2005 s účastí necelých 32 osob přičemž pro ano hlasovalo 96 anebo v Čelákovicích v roce 2006 s účasti 18 oprávněných osob pro hlasovalo 80 Ve všech uvedených případech se přitom naprostá většina těch kteří se k referendu dostavili vyslovila zcela jednoznačně respektive převažujícím způsobem pro ano či ne Kvůli absenci dostatečného počtu ostatních oprávněných osob zůstal však tento výsledek pouze nezávazně projeveným názorem aktivních či přesvědčených občanů Při srovnání současné úpravy místního referenda s dosud jedinou úpravou celostátního referenda obsaženou v ústavním zákona č 515 z roku 2002 která se týkala referenda o přistoupení České republiky k Evropské unii se jeví hranice 50 účasti pro platnost referenda na místní úrovni jako neadekvátní Jestliže při hlasování o souhlasu se Smlouvou o vstupu do Evropské unie se nekladla jako podmínka jeho platnosti alespoň 50 účast všech občanů České republiky není důvod setrvávat na této podmínce na úrovni obcí při hlasování o záležitostech místní samosprávy PČR PS 2006 2010 15 schůze část 22 5 6 2007 Nepochybně hlasování o vstupu České republiky do Evropské unie bylo rozhodnutím s dalekosáhlými a nesrovnatelně významnějšími dopady pro každého občana státu a pro každou místní samosprávu než může mít jakkoli důležité místní referendum které zavazuje pouze zastupitelstvo a orgány dané obce Ostatně žádná minimální hranice účasti občanů není stanovena jako podmínka platnosti ani u žádných voleb tedy nejen u voleb do komor Parlamentu ale ani u voleb do zastupitelstev územních samosprávných celků Přitom právě u voleb do zastupitelstev obcí opakovaně nedosahuje volební účast ani hranice 50 oprávněných osob Například v roce 1998 to bylo 45 v roce 2002 43 a v roce 2006 46 Více než polovina oprávněných voličů se naposledy k obecním volbám dostavila v roce 1994 tehdy to bylo 60 občanů a byl to vlastně tehdy druh svobodné komunální volby Přesto legitimita zastupitelstev obcí kvůli vysoké absenci voličů není obecně zpochybňována Jestliže se tedy trvale aktivně účastní komunálních voleb kolem 45 oprávněných občanů není podle názoru předkladatelů rozumné ani demokratické vyžadovat pro platnost jiné formy rozhodování o záležitostech obce povinně účast vyšší Navrhovatelé proto ze všech výše uvedených důvodů navrhují snížení hranice pro platnost rozhodnutí v místním referendu a to ze stávajících 50 na nově definovaných 35 oprávněných osob Hranice 35 účasti přitom nejen usnadňuje podmínky pro platnost místního referenda ale současně zachovává dostatečnou míru legitimity přijatého rozhodnutí Srovnáme li tuto hranici minimální účasti s výše uvedenými konkrétními příklady místních referend o kterých jsem již hovořil splnilo by ji pouze jediné z nich referendum v Litvínově Předchozí právní úprava v zákoně č 298 z roku 1992 o místním referendu která byla účinná od roku 1992 do roku 2004 přitom pro platnost místního referenda vyžadovala jen 25 účast oprávněných občanů Novela záměrně ponechává zachovánu minimální hranici potřebného počtu podpisů pod návrh na vyhlášení referenda v závislosti na počtu občanů příslušné obce nebo města Všechny ostatní podstatné náležitosti tohoto zákona novela rovněž respektuje a zachovává Poslední vyjádření se týká dopadu na státní rozpočet Podle názoru předkladatelů tato novela nemá a nebude mít nároky na státní rozpočet ani na rozpočty krajů Případné rozpočtové nároky budou souviset s tím jak často budou konána jednotlivá místní referenda v obcích Děkuji