Poslanecká sněmovna
2014-09-19

Guvernér ČNB Miroslav Singer Takže opět Jenom se omlouvám přemýšlel jsem co z toho vypíchnout tak abych vás zbytečně nezdržoval V prvé řadě je to 10 zpráva o finanční stabilitě Poprvé je v ní odražena i ta nová povinnost o makroobezřetnostní politice Z hlediska časového zpráva shrnuje fungování českého finančního systému v roce 2013 a v prvních čtyřech měsících roku 2014 Obsahem se ale zaměřuje především na rizika která můžou přijít Dovolím si pak ještě nad rámec přidat pár informací o vývoji v měsíci po jejím uzavření V prvé řadě součástí nového mandátu o kterém jsem už mluvil je zavádění nových makroobezřetnostních nástrojů To znamená že můžeme bankám zvyšovat to co musí mít na kapitálu Dovolím si proto shrnout co jsme z toho využili Využili jsme v té bezprostřední bezpečnostní kapitálové rezervě právo požadovat 2 5 kmenového kapitálu navíc Dále jsme ze spektra kapitálových rezerv které dnes můžeme zavádět podle nové směrnice CRD 4 v Evropě využili u čtyř nejvýznamnějších bank kapitálovou rezervu ke krytí systémového rizika jinými slovy čtyři nejvýznamnější banky u nás musí tvořit vyšší poměrný kapitál než zbytek Naopak jsme nevyužili proticyklické kapitálové rezervy prostě proto že u nás se ten cyklus v této chvíli nepřehřívá Spíše se odrážíme ode dna není tudíž třeba se obávat nějakého nadměrného optimismu bank při poskytování úvěrů Současně jsme bankám řekli že ji zřejmě nevyužijeme v nejbližších dvou letech Podíváme li se na rizika pro budoucí finanční stability hodnotíme je jako převážně nízká Na straně druhé úvěrové riziko v bankovních bilancích hodnotíme i přes dílčí zlepšení jako nadále zvýšené a neočekáváme v nejbližší době jeho nějaký významnější pokles Je to dáno opět stavem ekonomiky a tím že se stále ještě nezlepšuje nějak výrazně schopnost rezidentů i podniků snižovat problémové úvěry Naopak nám trošku zhoršuje celkový obrázek segment úvěrů poskytovaných nerezidentům u kterých došlo k razantnímu nárůstu podílu úvěrů v selhání Naštěstí je třeba říct že se jedná primárně o úvěry nerezidentům z Ruska a jedná se o omezený problém rozměrem Nárůst je v tomto specifický Jako uspokojivý hodnotíme vývoj v oblasti nabídky úvěrů a úvěrové dynamiky Ta se vyvíjí vcelku příznivě Pokud se podívám na jiné sektory samozřejmě musím opět konstatovat že neuspokojivou situaci jsme konstatovali v segmentu družstevních záložen kde navíc identifikujeme v některých případech vysokou koncentraci poskytnutých úvěrů na malou skupinu dlužníků Opět ale musím uvést že celý segment představuje asi 1 českého finančního sektoru a tudíž jeho význam pro systém jako takový není velký Měli jsme zátěžové testy dělali jsme tam mimořádně nepravděpodobný a mimořádně krutý scénář který vycházel z dlouhodobého a výrazného poklesu ekonomické aktivity u nás což samozřejmě není to co se v reálu děje který by byl zapříčiněn nepříznivým vývojem v zemích EU a nízkou zahraniční poptávkou Projevil by se na vyčerpání finančních rezerv jak domácností tak normálních podniků zapříčinil by výrazné zhoršení jejich schopnosti splácet své závazky Navíc jsme předpokládali nárůst dlouhodobých úrokových sazeb čili ztráty u bank z tohoto důvodu Přesto provedené zátěžové testy dokládají že bankovní sektor zůstává v silné recesi která by byla doprovázena deflací vysoce odolný vůči scénářům nepříznivého vývoje Bankovní sektor je schopen díky svému vysokému kapitálovému polštáři obstát i takový test Rovněž sektor pojišťoven vykázal díky svému vysokému kapitálovému polštáři dostatečnou míru odolnosti vůči nepříznivému vývoji Sektor penzijních společností což je třetí sektor se kterým tam pracujeme zůstává citlivý vůči růstu výnosů držených cenných papírů V případě skokového růstu výnosů by musel pravděpodobně navýšit kapitál Nicméně zase můžu konstatovat že tento případ už v určité formě nastal v letech 2008 a 2009 a máme dohodou mezi Českou národní bankou a penzijními společnostmi nastavený mechanismus který by to zajistil S tímto si dovolím skončit Děkuji vám za pozornost