Poslanecká sněmovna
1999-05-19

Poslanec Jiří Payne Děkuji za udělení slova pane předsedo vážená vládo vážená sněmovno Dosud jsme se nevzpamatovali z nepromyšlené Pithartovy reformy veřejné správy Dodnes ještě ČR nese stopy toho šoku který nám tehdejší premiér Pithart připravil Mám za to že hlavní zásada jakékoli reformy a jakéhokoli zásahu do veřejné správy by měla být ta že občan nepozná že k nějaké reformě došlo a když to pozná tak by to měl poznat podle toho že to funguje lépe Jsem si jist že Pithartova reforma toto kritérium nesplňovala a mám obavy že tato reforma toto kritérium taky nesplní Jedním ze základních nástrojů jak toho lze dosáhnout je to aby mezi schválením zákona a jeho účinností existovala dostatečně dlouhá legisvakance alespoň nějaké dva roky na to aby mohli být vyškoleni úředníci aby ti úředníci mohli být na tom nově vznikajícím úřadu zaměstnáni minimálně šest měsíců před zahájením oficiální činnosti aby dosavadní archivy veškerá dokumentace z kteréhokoli úřadu mohla být probrána papír po papíru a roztříděna na který úřad podle nového členění bude patřit Pokud toto neproběhne pak je jisté že reforma veřejné správy bude zavánět katastrofou To je první zásada Druhá zásada chceme li provádět reformu veřejné správy myslím že by stálo za to zahájit ji shora a ve vlastních řadách Mám pocit že by reforma veřejné správy měla být zahájena debatou o fungování vlády a toho systému vícestupňového mechanismu vlády kdy jednotliví ministři jsou podřízeni vicepremiérům a ti jsou dále podřízeni premiérovi To je systém práce který je ve veřejné správě neobvyklý v tomto počtu a mám pocit že tam by reforma měla být zahájena nějakou racionalizací Zároveň mám pocit že bychom si měli vyjasnit jak je to vlastně s povahou právní subjektivity České republiky a vlády Podle dosavadních předpisů které vycházejí ze socialistické praxe každé ministerstvo je samostatnou právnickou osobou To znamená podle definice právnické osoby že se rozhoduje samostatně má právo se zavazovat a nést odpovědnost za své závazky Z toho vyplývá že u nás máme stejný počet premiérů jako máme počet ministrů protože každý z nich má právo se zavazovat samostatně Chtěl bych říci že v západní Evropě a u nás za první republiky tomu bylo tak že právní subjektivitu měla pouze vláda a nikoli jednotliví ministři nebo ministerstva Pouze vláda mohla jednat jménem státu Když se občan dostal do střetu se státem nemohl žalovat jednotlivého ministra ale musel žalovat vládu A vláda také kdykoliv se na něčem usnesla tak se musela usnést na tom který z jejích ministrů to provede protože vláda jako celek nese odpovědnost a může pověřit jednotlivého ministra aby tu odpovědnost na sobě ztělesnil Myslím si tedy že to by byl první krok k reformě veřejné správy abychom si vyjasnili že vláda je jeden právní subjekt že se odejme právní subjektivita jednotlivým ministerstvům Znamená to pravda posílení toho principu že vláda je jeden tým jeden kolektiv podřízený jedné osobě Bohužel tomu tak dosud není ačkoli jsme se pokoušeli do české ústavy vtělit článek který tímto směrem působí snažili jsme se dosáhnout toho aby vláda byla odpovědna sněmovně prostřednictvím premiéra jako celek nikoliv každý ministr samostatně jak tomu bylo ve staré federální ústavě Tam tedy mám pocit že by reforma veřejné správy měla začít V dokumentu který máme před sebou se velmi často hovoří o decentralizaci Já bych na úplně nejpřednější místo postavil princip deregulace Jsem si jist že ČR má ve svém právním řádu nesmírné množství vyhlášek předpisů nařízení zákonných i podzákonných norem které jsou přežitkem které jsou pozůstatkem dávných časů a které by moderní veřejná správa nepotřebovala A dříve než zahájíme debatu o institucích měli bychom provést cosi co pokud je mi známo provedlo např Maďarsko zvláštním zákonem o deregulaci To byl zákon kterým sněmovna v Maďarsku přikázala vládě že každý ministr ve svém resortu vezme jednu vyhlášku za druhou která dosud ještě platí a zamyslí se jestli by nešlo buďto celou nebo alespoň její část zrušit Mám pocit že pokud reforma není zahájena tou zvláštní etapou deregulace tak to povede jenom k tomu že právních předpisů ještě více přibude předpisy budou ještě nepřehlednější a občan bude ještě zmatenější Z hlediska základních důrazů princip decentralizace a tady musím pochválit ten materiál který nám byl předložen protože tam je skutečně věta která říká zhruba to že decentralizace není cílem opravdu není cílem já si to alespoň myslím Jde o princip říká se v tomto dokumentu subsidiarity tj aby kompetence byly vykonávány na té úrovni kde to je účelné To je poprvé kdy to takto zaznívá protože dosavadní úvahy o reformě veřejné správy vždycky říkaly že decentralizace je cílem Troufám si tvrdit že to cílem není Obráceně si myslím že by tam ale měl přibýt termín který si nevybavuji jestli jsem v tomto dokumentu vůbec nalezl a to je otázka dostupnosti K této věci se ještě vrátím Myslím si že cílem reformy veřejné správy by mělo být zvýšení dostupnosti veřejné správy pro občana Materiál který nám byl vládou předložen vychází ze zásady že decentralizace bude provedena převodem státní správy na samosprávu Je to jistá forma privatizace veřejné správy kdybychom to chtěli říci jinou terminologií protože samospráva je soukromoprávní subjekt Obec je veřejnoprávní korporace s nuceným členstvím která spadá do oblasti soukromého práva Znamená to tedy že stát se vzdává kompetencí předává je samosprávě ale už na ně nebude mít žádný vliv Víme o tom že samospráva je pod ochranou Ústavního soudu a že stát nesmí zasahovat samosprávě do její činnosti jinak než zákonem popř soudem Znamená to že ministr ministerstvo úředníci nějaký krajský úřad okresní úřad samosprávě nebudou smět zasahovat do toho jak bude bývalou státní správu vykonávat PČR PS 1998 2002 13 schůze část 201 19 5 1999 To je zvláštní věc protože když si to z právního hlediska uvědomíme tak je to svým způsobem v rozporu s tím co se říká že se mají posílit kontrolní pravomoci Vláda žádné kontrolní pravomoci mít nebude absolutně žádné mít nebude a nesmí mít Principiálně Vyjadřoval jsem určité pochybnosti nad účelností dokumentu Charta samosprávy ale tam se právě říká že samospráva nesmí podléhat žádným kontrolním mechanismům a dohledu vlády Takže v této věci mám pocit že když už tato vláda si prosadila dokument Rady Evropy tohoto typu tak by jej měla alespoň respektovat Jestliže chceme převádět státní správu na samosprávu na obce tak musíme zajistit aby obce také státní správu unesly potažmo bude li převedena stane se samosprávou To nebude státní správa To znamená že obec musí mít dostatek kvalifikovaných osob které dokážou daný problém řešit Zkusme si vím že to je fiktivní případ představit že by měla být převedena např kompetence dohledu nad správou památek památkářský dohled na samosprávu To je jistě možné a je to trend který vidíme např v Německu kdy k tomuto procesu dochází Podmínkou ale je že v každé obci musí být alespoň deset lidí kteří vystudovali kunsthistorii Potom obec ať v řadách volených představitelů samosprávy nebo v řadách svých obecních úředníků může mít dostatek lidí kteří budou tuto státní správu bývalou a následně samosprávu vykonávat kvalifikovaně Z toho vyplývají dva další důsledky Chceme li aby se rozšířila oblast samosprávy na úkor státní správy znamená to za prvé že obce se musí zvětšit že by obec musela mít minimálně nějaké dva tisíce obyvatel aby měla právo nosit statut obce protože jinak se tam deset kunsthistoriků nemůže najít Vedle toho bude potřebné náležitě zvýšit důraz na vzdělávání protože všeobecná vzdělanost českého národa musí vzrůst chceme li přenést další část státní správy na samosprávu Reforma by měla být zahájena tím že bychom zredukovali počet obcí ať už nějakými nástroji jak je zmiňováno v dokumentu stimulačního charakteru anebo i nástroji byrokratického charakteru Vím že v Německu v některých spolkových zemích to provedli zákonem kde stanovili že obec má minimální počet obyvatel a přinutili obce aby se integrovaly Vím že to je nepopulární opatření ale jestliže vláda chce tímto směrem postupovat tak musí učinit i nepopulární kroky Z hlediska přenesení působnosti když se zamýšlím nad variantou jedna kterou vláda předkládá a kde se zdá že je variantou která je vládě nejmilejší tak mám obavu že to je varianta která bude také nejdražší Snažím se zhodnotit náklady a vychází mi že zřídíme 14 nových krajských úřadů které budou vykonávat pouze působnost státní správy a vedle toho zřídíme 14 krajských samosprávných úřadů které budou pouze vykonávat samosprávu Říká se že budou ve variantě 1 důsledně oddělené To znamená že to bude v jiné budově Pokud by měly být ve stejné budově řekněme že by státní správa si chtěla pronajmout nějaké prostory v budově která bude patřit samosprávě bude za to muset stát platit Dále se tam říká že zrušíme okresní úřady a zřídíme místo toho 210 malých okresů To znamená že namísto 86 budov které dnes stát vlastní a kde provozuje státní správu formou okresního úřadu budeme mít 210 budov po republice které budou mít svého šéfa úřadu své uklizečky svoji administrativu svého vrátného a svůj vlastní aparát Dále se navrhuje že státní správa bude vykonávána na úrovni obcí Z materiálu nevyplývá zcela jasně jestli bude vykonávána na úrovni všech více než 6 000 obcí které v republice máme tady si troufám říci že to je nezvládnutelné nebo zda se má na mysli že bude vykonávána pouze v pověřených obecních úřadech V tom případě by bylo 383 Když to všechno sečtu dohromady tak je to dramaticky více než je současný počet 86 okresních úřadů a obecních úřadů tak jak to dnes máme Mám pocit že to je nejdražší varianta jaká vůbec může existovat ale má jednu vážnou nevýhodu Nepřibližuje se občanovi Dostupnost pro občana se naopak snižuje To co dnes občan může vyřídit na okresním úřadě v novém systému některé kompetence bude muset vyřizovat na úrovni kraje Pro něj se vlastně tato reforma projeví tím že se státní správa pro něj stane méně dostupnou Pojďme se zamyslet nad tím jaké jsou vlastně jednotlivé zájmy Zájem státu při výkonu státní správy je aby se dodržela určitá společná pravidla hry ať už v oblasti hygieny v oblasti památkové péče katastrální evidence a to způsobem který má charakter teď prosím aby to bylo bráno s jistou tolerancí způsobem který má povahu polovojenské organizace Ve státní správě musí platit to že když ministr rozhodne tak úředníci to provedou na libovolné úrovni O tom nesmí být debata a nesmí tam být žádná demokracie To je autokratický orgán a tam platí princip podřízenosti V logice této představy a historicky to tak vzniklo státní správa to byli biřicové kteří vybírali daně a kteří vykonávali jménem panovníka správu nebo jménem feudála Máme li tohoto dosáhnout tak je logické aby podobně jako máme zákon o služebním poměru vojáků v ozbrojených silách tak aby podobně existoval zákon o státní správě Otázkou může být v jaké podobě zákon má existovat a kdy je správné načasování aby se zákon zavedl ale o tom už zde byla řeč Troufám si tvrdit že vedle toho autorita státní správy je přesně taková jako je autorita policie Proto historicky evropské země tradičně mají veřejnou správu a státní policii oficiální policii nikoliv obecní pod jedním ministrem Protože tyto dvě instituce nikdy v žádném státě se nesmí dostat ani do sebemenšího konfliktu a naopak jedna musí podporovat druhou Kdyby došlo k rozdělení tak zpravidla dochází k vážným důsledkům ve správě státu Autorita úředníků na okresním úřadě je přesně stejná a je podložena tím že někde na okrese existuje také policie která když někdo neuposlechne nějaké rozhodnutí státní správy tak tato policie je schopná také to vymáhat Je schopná provést patřičné kroky aby byl zjednán pořádek a náprava ve věci naplnění nějakého rozhodnutí Jenom si uvědomme že reforma ve variantě 1 jak jsme ji popsali znamená že všechny okresní správy policie budou muset být decentralizovány na 383 pověřených obcí takže nebudeme mít 86 okresních policejních správ ale budeme jich mít 383 To v materiálu není zmíněno a náklady tím výrazně vzrostou Zároveň je nutné zvážit že veřejná správa byť ve vztahu volnějším by měla být provázána se systémem soudnictví Tam podmínka není tak nezbytná Je představitelný model že soudy mají jiné územní členění než veřejná správa ale pro občana je to nepraktické Pro občana je velmi praktické když ví že má jeden správní úřad ve své blízkosti a tam vyřídí všechno V materiálu jsem nenalezl žádné informace o tom jak by si vláda představovala racionalizaci v tom smyslu že by některé úřady byly zcela zrušeny Konkrétně mám na mysli např zrušení okresních vojenských správ kdy každá z nich vlastní samostatnou budovu na každém okrese to znamená máme dalších 86 úřadů se samostatným vrátným kde zpravidla funguje nějakých 20 důstojníků a ti tam vykonávají činnost kterou tak jako tak ale stát má ve zdvojené podobě v jiné evidenci Jestliže okresní vojenská správa provádí evidenci občanů potažmo branců tak je to tatáž evidence která se provádí na okresním úřadě pouze by stačilo v počítači přidat jeden sloupeček jestli se jedná o vojáka nebo nevojáka Ve své podstatě je to totožná evidence Jestli provádí evidenci techniky která je potřebná při mobilizaci tak tutéž evidenci má policie případně okresní úřad také Myslím že kdybychom zrušili v současném modelu okresní nebo obvodní vojenské správy a nahradili je posílením referátu obrany na okresních úřadech vůbec nic by se nestalo a ušetřili bychom 86 budov a náklady s tím spojené v každém okrese PČR PS 1998 2002 13 schůze část 202 19 5 1999 Podobně bychom mohli pokračovat s katastrálními úřady s pracovními úřady a s celou řadou dalších institucí které tímto způsobem fungují O této věci že se budou rušit úřady a že dojde k uvolnění nějakých budov jsme neslyšeli ani slovo Z toho tedy vyplývá že vláda o tom neuvažuje Zatím jsem hovořil o tom jaký je zájem státu že zájmem státu je vykonávat byrokraticko administrativním způsobem polovojenské instituce státní správu Jaký je zájem samosprávy Samospráva je nestátní subjekt je to soukromoprávní korporace občanů kteří se sdružili bydlí na jednom území pravda sdružili se nedobrovolně protože tam je nucené členství Samospráva má zpravidla zájem bránit své zájmy proti státu A tady musí být jisté napětí a to napětí bude tím větší čím je větší vzdálenost mezi samosprávou a státní správou A jestliže se ve variantě jedna navrhuje důsledné oddělení státní správy a samosprávy pak lze předpokládat že napětí mezi samosprávou a státní správou vzroste výrazně vzroste Třetí subjekt který je ve hře je občan Já jsem přesvědčen že občan má primární zájem na dostupnosti a v této věci mám pocit že bychom se měli zamyslet nad moderním principem veřejné správy a totiž takovým že by kterákoli úřadovna státní správy poskytovala kompletní servis a občan ať se obrátí na kterýkoli státní úřad tak může učinit podání ve věci jakéhokoli správního úkonu Jestliže už dnes máme všechny okresní úřady propojené počítačovou sítí svázanou s Ministerstvem vnitra myslím si že už dnes by bylo možné zřídit na každém okresním úřadu úřadovnu kde když občan přijde tak na jakési podatelně učiní podání k libovolnému úřadu státní správy v republice na libovolné úrovni na libovolném území a dá podání které se zaregistruje v počítači všech možných typů a za 14 dní si přijde pro vyřízená všechna podání která tam učinil Tak bych si představoval to že cílem veřejné správy bude občan Myslím si že je věcí státu aby si dovedl mezi sebou informace předat a zúřadovat takovou věc Myslím si že to je proveditelné a mám pocit že tak by se snad zvýšila dostupnost veřejné správy pro občana Ve své podstatě počítač dokáže daleko přesněji odkontrolovat zda občan vyplnil nějaký dotazník velmi přesně tak jak je potřeba nebo zda nějakou kolonku zapomněl vyplnit nebo ji vyplnil špatně Možná že to počítač zkontroluje přesněji a lépe než to dokáže udělat některý úředník který se dopouští třeba i určitých chyb a zároveň jsem přesvědčen o tom že kdyby se takto přešlo na systém že veškerá podání státní správy budou učiněna na počítači dostali bychom se k tomu že by se dalo vyhodnotit kolik takových úkonů které úředník denně vykonává jejich výkon tzn počet správních úkonů za den by byl přímo měřitelný a pak by se dalo také uvažovat o tom že pokud stát nevím jestli o tom tato vláda ještě uvažuje ale bude nadále držet princip nějaké přenesené působnosti to znamená že to nesvěří do samosprávné působnosti ale jen pověří samosprávu výkonem určité státní správy pak by se dalo také uvažovat o tom že stát bude náklady spojené s výkonem takové státní správy obci hradit Myslím že by to byl férový přístup protože obec je nestátní subjekt a jestliže stát od nich chce nějakou práci tak si ji musí také zaplatit A měl by platit úměrně tomu kolik agendy obcím přibude Z tohoto hlediska kvantifikace správních úkonů které jsou vykonávány by umožnila i transparenci z hlediska financování Další poznámka se týká Evropské unie Tady se stále opakuje tvrzení že musíme provést veřejnou správu abychom mohli čerpat z fondů které nabízí Evropská unie Vážení přátelé období kdy EU měla přebytek peněz skončilo A pravděpodobně už nikdy nenastane Období přebytku peněz bylo motivováno dvěma věcmi Za prvé Bylo to proto že Německo cítilo jistou odpovědnost za druhou světovou válku a dobrovolně přispělo do evropských fondů více než Německu náleželo A tím vznikl nadbytek peněz Za druhé Náklady na obranu západní Evropy z velké části na sebe převzaly Spojené státy a ušetřené peníze Evropa investovala do spotřeby čímž vlastně v době studené války západní Evropa měla vyšší životní standard než by normálně západní Evropě odpovídalo To se už nikdy nebude opakovat Evropská unie bude nadále tak jako Česká republika vázána principem že má pouze tolik peněz kolik si vybere A z tohoto hlediska nečekejme že Evropská unie bude komukoli rozdávat peníze jen tak zadarmo protože neví co s nimi Pokud nějaké peníze z těchto fondů dostaneme pak je dostaneme proto že Evropská unie si na našem území kupuje své zájmy legitimním způsobem Ona nám nabídne jakési dotace řekněme na určitý typ čističek odpadní vody a my potom budeme zavázáni na příštích 50 let nakupovat čističky právě tohoto typu od západoevropské firmy Nevěřím tomu že Evropská unie nám bude rozdávat peníze jen tak A chtěl bych varovat před tímto argumentem který tu nepravdivě stále znovu a znovu zaznívá Naše členství v Evropské unii nebude zdrojem nějakých mimořádných finančních prostředků ale budeme rádi když se podaří vyjednat takové členství v Evropské unii kde náklady na příspěvek do společných fondů a výnosy tzn naše příjmy z fondů Evropské unie budou v rovnováze Nespoléhejme na to že Evropská unie bude jen tak financovat cokoli na našem území Takoví dobrodinci v Evropské unii zase nejsou Poslední poznámka se dotýká financování V návrhu se počítá s tím že krajská úroveň samosprávy bude rozdělovat prostředky na obecní úroveň samosprávy Já bych před tímto principem chtěl velmi varovat Vede to k nekonečným sporům a k nekonečným napětím Chtěl bych říci že je znám model jiný např takový a pokud vím tak Ministerstvo financí se o to doposud pokoušelo částečně je znám model kde přerozdělování peněz je prováděno podle jistého matematického výpočtu kde mohou být různé parametry jako je počet obyvatel plocha zemědělské půdy plocha naopak neobdělávatelné půdy znečištění životního prostředí rozvinutost infrastruktury počet kilometrů dálnic atd To se dá přesně vyčíslit Takový matematický model má jednu výhodu Jestliže se řekne že chceme přijmout peníze na životní prostředí pak dostane přidáno nejenom severočeský kraj který byl pravda znečištěný a dnes je na tom výrazně lépe ale také by podle matematického vzorce např měla dostat Praha která je dnes jedním z regionů který je na tom nejhůře z hlediska životního prostředí ale nic nedostane protože vždy se použije argument obavy z pragocentrismu Praha nedostala pokud vím v podstatě žádné investice do životního prostředí Z tohoto hlediska si myslím že by bylo spravedlivější kdyby se přistoupilo k čistě matematickému modelu a my se tu ve sněmovně potom můžeme bavit o parametrech takového matematického vzorce podle kterého se peníze mají rozdělovat Samozřejmě že vzorec může obsahovat jak řekněme jednu rovinu jakési solidarity abychom nenechali propadnout méně výkonné regiony ale může také obsahovat vzorec motivační aby ti úspěšnější také dostávali více Model je přesně popsán známe příklady a myslím si že by bylo velmi účelné abychom se vyhnuli tomu že krajská samospráva bude rozdělovat peníze Dokonce podle té často citované Charty místní samosprávy by tomu tak nemělo být Nechť si krajská samospráva hospodaří se svými penězi na investice které chce sama podniknout a nechť si obce hospodaří se svými penězi které chce obec v samostatné působnosti podniknout Není důvod podřizovat jednu úroveň samosprávy druhé To jsou samostatné nestátní subjekty a není mezi nimi žádní hierarchie Není pravda že krajská samospráva bude mít silnější pravomoci než obecní To jsou prostě naprosto jiné subjekty a kdybych to měl k něčemu přirovnat tak je to asi tak jako že máme jednu firmu která vyrábí traktory a jinou firmu která vyrábí traktory PČR PS 1998 2002 13 schůze část 203 19 5 1999 Podobný vztah může být mezi krajskou a obecní samosprávou Jsou to také firmy ale každá se zabývá úplně něčím jiným Myslím si že matematický vzorec by umožňoval aby obce nepřišly o svoji suverenitu aby se nestaly přívěskem nějaké krajské samosprávy aby jim zůstala zachována autonomie která jim náleží Poslední závěrečná připomínka Návrh který máme před sebou podle všeho vychází ze zkušeností 50 let socialismu Jen nepatrně se v něm odrážejí zkušenosti rakousko uherské a zkušenosti ze let 20 a 30 kterých si nesmírně vážím protože zrovna v této oblasti jak Rakousko Uhersko tak první republika byly velmi efektivní a účelné Obávám se že ústup od principu přenesené státní správy ústup z některých zásad na kterých Rakousko Uhersko a první republika stály nás bude stát další komplikace další náklady Vedle toho mám pocit že Česká republika by dnes potřebovala něco naprosto jiného než trávit čas debatou o reformě veřejného systému Mám pocit že máme mnohem vážnější problémy Reforma veřejné správy řešení nejvážnějších problémů České republiky spíše oddálí než aby urychlila jejich řešení Sám jakkoli jsem k této věci vystoupil mám za to že by debata k této věci měla být co nejmenší a že by ministerstva měla věnovat svoji pozornost důležitějším otázkám než je tato