Poslanecká sněmovna
2015-10-20

Ministr vlády ČR Jiří Dienstbier Vážený pane místopředsedo vážené paní poslankyně páni poslanci já bych tedy zareagoval na některé z těch prvních diskusních příspěvků které tady zazněly V první řadě bych chtěl reagovat na diskusi k úřadu protože tady opakovaně zní že zřizování nového úřadu je zbytečná záležitost že to bude drahé že v zásadě stačí stávající mechanismus kdy činnost vykonává kontrolní výbor Sněmovny V první řadě a už to tady zmiňoval myslím Jeroným Tejc tak je to jeden z požadavků GRECO to je skupiny členských států Rady Evropy pro boj proti korupci která poměrně důrazně a opakovaně doporučuje aby byla zřízena nezávislá kontrolní instituce pro tuto oblast Možná pro srovnání se stávající kontrolní činností je dobré zmínit že tento úřad kromě kontrolní činnosti může také ukládat sankce Je otázka jestli by bylo vhodné svěřovat ukládání sankcí za přestupky a správní delikty jednomu z výborů Poslanecké sněmovny například To by asi nebylo úplně šťastné Co se týče nového úřadu diskutovaly se také možnosti svěřit toto nějakému už existujícímu úřadu například Nejvyššímu kontrolnímu úřadu kde ovšem to odporuje povaze jeho činnosti protože Nejvyšší kontrolní úřad nic nerozhoduje Ten vydává kontrolní nálezy a nemůže vést s nikým správní řízení natož vydávat nějaké sankce Proto na základě mezinárodních doporučení tohoto vyhodnocení povahy činnosti vláda dospěla k tomu že je potřeba aby vznikl takovýto nezávislý úřad Jeho podoba je navrhována velmi útle Otázka je jestli ne až moc útle A s tím souvisí i další věc proč vlastně jeho rozhodování má být jednoinstanční a nepřipouští se odvolání resp rozklad aby vůbec měl kapacitu ta řízení vést s tím že samozřejmě je tady možný přezkum ve správním soudnictví Čili další v uvozovkách instance jsou tady k dispozici Padla tady zmínka o zneužívání právnických osob pro rozepisování darů a otázka limitů Ten limit 3 miliony je určitým kompromisem dosažením toho co bylo možné Já osobně se domnívám že mnohem přísnější limity na finanční dary by tady byly namístě Jeroným teď zmiňoval částku 150 tisíc Já si umím představit 50 tisíc 100 tisíc 150 tisíc někde v tomto řádu V některých zemích taková úprava je vychází z nějakého násobku zpravidla průměrné mzdy S tím že se vychází z toho že tak jako máme každý jeden hlas ve volbách tak bychom měli mít stejnou možnost i svými finančními příspěvky ovlivňovat politické dění A že jenom to že někdo je výrazně movitější by mu nemělo dávat privilegium že ovládne celou politickou scénu Já už jsem dnes na protikorupční konferenci zmiňoval reportáž České televize myslím z minulého týdne která referovala o tom že pravděpodobně o nominaci republikánského kandidáta na prezidenta ve Spojených státech rozhodne několik miliardářů na čí stranu se přikloní tak u něj bude zjevné že bude mít největší šanci uspět v následném politickém střetu s demokratickým kandidátem Myslím si že podle těchto principů by se nemělo rozhodovat kdo získá volený úřad na základě toho že několik bohatých lidí bude moci ovlivňovat politické dění takto zásadním způsobem Z tohoto hlediska si myslím že by samozřejmě bylo ideální kdyby v tom zákoně byl i nulový limit pro dary od právnických osob protože to neodpovídá tomu občanskému principu a skutečně tam i určitý prostor pro zneužití je Ale to je otázka samozřejmě politického rozhodnutí jak limity budou nastaveny Toto riziko se v návrhu zákona do jisté míry omezuje tím že se dohromady počítají limity pro ovládající a ovládanou osobu To znamená pokud nějaká jedna osoba dárce politické strany ovládá x dalších subjektů tak se jim ten limit počítá dohromady Podle mého osobního názoru je tady velký prostor samozřejmě pro zpřísnění této regulace tak aby se ještě více vyloučila možnost zneužití ale už ten třímilionový limit je samozřejmě obrovský posun proti stávající situaci kdy není limit vůbec žádný A poslední věc ke které bych se v tuto chvíli vyjádřil je zneužitelnost politických institutů o které tady mluvil pan poslanec Plíšek Myslím si že ve vztahu k politickým institutům je ten zákon velmi přísný Jednak finanční podpora je zlomkem toho kolik stát vydává na podporu činnosti politických stran to znamená asi to není nějaká zásadní částka která by mohla zlepšit financování politických stran na politickou činnost Navíc ta pravidla jsou doopravdy velmi striktní protože návrh zákona vyžaduje aby politický institut měl zapsaný statut veřejné prospěšnosti to už dává velmi značnou míru veřejné kontroly Pak výslovně zakazuje politickým institutům dávat jakékoli prostředky politickým stranám tedy dar od politického institutu straně je zcela vyloučen A nad rámec veřejné prospěšnosti musí zveřejňovat veškeré výsledky své činnosti kde to povaha umožňuje Je pravda že si umím představit že politický institut v době blízké před volbami uspořádá nějakou konferenci nebo seminář což samozřejmě umožňuje tematizovat něco co je blízké té které politické straně Ale na druhou stranu to není prvoplánová politická kampaň a je pravda že asi omezovat politický institut v takovém typu činnosti by nedávalo žádný smysl Musím říct že všechno co se těm politickým institutům přičítá jako možnost pro obcházení tak už existuje dnes Naopak tím že nějaký subjekt bude označen za ten politický institut tak se mu ta pravidla velmi zpřísní Protože takových organizací nějakých think tanků nebo podobných už může dnes existovat spousta mohou dostávat dary a ty dary které dnes dostávají v zásadě bez jakýchkoliv omezení a s minimální transparentností už dnes mohou být využívány pro politickou činnost To že se nějaký takový subjekt stane politickým institutem ho velmi značně omezuje v možnosti zneužitelnosti Děkuji za pozornost