Poslanecká sněmovna
2005-06-15

Poslanec Zdeněk Jičínský Vážený pane předsedající kolegové a kolegyně je pochopitelné že i ve druhém čtení se jistým způsobem opakuje obecná rozprava z čtení prvního Těžko se tomu vyhnout protože jde o velmi závažný kodex ve které se střetává řada principů právních i řada principů morálních Vzhledem k tomu že naše společnost je stále ještě v období určité transformace kdy morální hodnoty které jsou vyjádřeny v listině a v ústavě jsou relativně obecné a jejich konkretizace je předmětem sporů je pochopitelné že tyto spory se promítají i v souvislosti s návrhem trestního zákona Přihlásil jsem se do diskuse proto že stanoviska některých mých kolegů která tu zazněla předtím přece jenom vyžadují jistou odpověď protože v jejich jednostrannosti s nimi po mém soudu souhlasit nelze A když to říkám takto tak jsem si samozřejmě vědom že s většinou otázek které jsou spojeny s tímto návrhem jak s jeho koncepcí tak s jednotlivými ustanoveními souvisí existence různých názorů A je známo že sejdou li se dva právníci mají minimálně tři názory Proto i u trestního zákona těžko můžeme očekávat že na všech otázkách se shodnou i ti kteří se tím zabývají jako teoretici těžko se na tom shodnou praktici těžko se na tom shodnou i ti kteří o tom mají rozhodovat jako zástupci lidu Uvádím tady tuto poznámku obecného rázu proto že při projednávání takovéhoto textu nezbytně musí docházet k určitým řešením která mají kompromisní charakter jak z hlediska teoretického tak i z hlediska praktického Jde jen o to zda jsme s to se na určité míře takovýchto přijatelných kompromisů dohodnout nebo ne A potom je tu jisté riziko nechci samozřejmě tento návrh zákona jakkoli apologetizovat ale zároveň si musíme uvědomit že to je tak složitá problematika že se dá o tom jednat desítky let a nikdy nový zákon nemusí být přijat Pokud jde o některé věci které tu říkala kolegyně Rusová Problém kontinuity diskontinuity ten je samozřejmě vždycky u každého nového zákona tím spíše u zákona trestního kde se přece jenom se změnou politického uspořádání mění určitá soustava hodnot ale zároveň tu je nepochybně výrazný moment kontinuity protože naše právo i v době starého režimu mám na mysli trestní právo se vyvíjelo jako součást kontinentálního práva a většina skutkových podstat trestných činů souvisí s obecnou kriminalitou ne s povahou režimu Čili v tomto směru přirozeně ten moment kontinuity je tu výrazný Ale ty problémy o kterých kolegyně Rusová hovořila se v tomto ohledu týkají spíše důvodové zprávy než toho vlastního textu zákona protože pokud jde o jednotlivá ustanovení potom bychom museli provádět konkrétní rozbor u jednotlivých skutkových podstat A tam je ona otázka kterou učinil předmětem svého vystoupení zejména kolega Pospíšil když hovořil o tom že tu je velká snaha o kriminalizaci společenského chování To je jeden moment který zdůraznil A druhá poznámka která zaznívala poměrně široce už v té obecné rozpravě v první části v prvním čtení se týká toho že se nedostatečně rozlišuje z toho principiálního hodnotového hlediska trestnost činů proti lidskosti nebo osobě nebo lidské důstojnosti a trestnost činů majetkové povahy A že tedy tato hodnotová distinkce která je nepochybně významná by měla být v zákoně vyjádřena výrazněji resp že někde zvýrazněna není vůbec Já k tomu chci říci že takovéto obecné soudy se samozřejmě říkají velmi snadno v rámci obecného konstatování ale je mnohem obtížnější je dovést do praktických důsledků což se ukázalo při projednávání osnovy na zvláštní schůzi ústavněprávního výboru kde jsme projednali všechna jednotlivá ustanovení čili každý tam měl možnost říci kde se mu navržená sazba odnětí svobody zdá nepřiměřená z hlediska tohoto zásadního rozdílu a navrhnout nějakou změnu Já neupírám kolegovi Pospíšilovi toto právo Jenom chci říci že určité obecné kritiky jsou snazší než je provést prakticky Upozornil jsem na to už v prvním čtení V rámci rozhodování o trestech a v rámci rozhodování o trestech odnětí svobody které jsou těmi nejvýraznějšími tresty které se udělují v průběhu trestního řízení když trest smrti byl zrušen máme samozřejmě jistý prostor ale ten prostor je omezený Prostě omezení doby let odnětí svobody které lze za ten nebo onen trestný čin udělit PČR PS 2002 2006 45 schůze část 42 15 6 2005 Neautorizováno A tam potom když se provádí opravdu konkrétní analýza tak je velmi těžké říci jestli tedy tam má být těch 10 12 15 a hranice u těch majetkových trestných činů by se neměla snížit To bylo předmětem jednání Na ústavněprávním výboru se o tom hovořilo ale většinová vůle taková nebyla Respektujme také tyto skutečnosti jestliže chceme skutečně nový trestní zákon a jestliže chceme i to co tady nejednou v diskusi k této problematice zaznívalo že máme za to že je třeba zpřísnit obecně trestní represi a že ty dosavadní sazby nejsou dostatečné zejména ve vztahu k těm nejtěžším násilným trestným činům Myslím že tuto tendenci tento záměr nebo intenci ten nový trestní zákon obsahuje Ocenil jsem kolegu Pospíšila když objektivně hovořil o tom že tomuto návrhu věnoval ústavněprávní výbor mimořádnou pozornost Myslím že v tomto období skutečně žádnému jinému zákonu jsme se tak podrobně nevěnovali a jenom upozorňuji pokud bude vyhověno návrhu na vrácení do druhého čtení nebo vrácení k novému projednání že ty problémy které jsme řešili na ústavněprávním výboru se zřejmě objeví znovu a pochybuji o tom že dospějeme k jinému řešení Je tu kolega Chytka který dává pozměňovací návrh na snížení hranice trestnosti z 15 na 14 let Já mu to nemám za zlé ale on potvrdí že jsme na ústavněprávním výboru v Kroměříži o tom jednali opravdu dlouhé hodiny A je to problematika kde asi každý uzná že jsou určité důvody pro i proti Není to tak že něco je jednoznačně dobré a něco je jednoznačně špatné Tak to u většiny těch otázek které jsou sporné u tohoto návrhu zákona prostě není Tam nemůžeme říci toto je správné a toto je úplně špatné Tam hledáme co považujeme z hlediska vlastních hodnotových orientací a z hlediska vlastního vzdělání vlastních životních zkušeností co považujeme za lepší a co považujeme za horší Takové to je asi rozlišování Možná že je to opravdu spojeno s mým věkem ale jsem tady proti tomu příliš absolutistickému rozlišování něco je dobré něco je špatné Tak tomu většinou u takovýchto složitých otázek není Kolegyně Parkanová také ví že o tom problému o kterém tu hovořila a hovořil i kolega Janeček i na ústavněprávním výboru jsme také jednali Ví také o tom že to jsou věci které v současné době nemyslím jenom u nás ale v celé Evropě abych nezacházel dál jsou předmětem diskusí a souvisí s tím co jsem na začátku nazval jistým morálním rozvolněním nebo rozvolněním morálních hodnot a hledáním nových hodnotových orientací většinové společnosti To jsou problémy které nepochybně tady musíme řešit a musíme vážit jestli když se k tomu znovu vrátíme jestli jsme s to najít lepší řešení Pokud nás nevede záměr že si myslíme že nový trestní zákon potřeba není I tento argument zazníval Zazníval třeba z řad soudců pro které samozřejmě je výhodnější pracovat se starým zákonem protože jsou na něj zvyklí Ale v tomto ohledu by nový zákon nikdy nemohl být přijat I k tomu co říkala kolegyně Rusová Podívejte se já jsem si nedělal statistiku ale kolikrát během tohoto volebního období přicházeli jednotliví poslanci využívajíce svého práva s návrhy na změnu jednotlivých skutkových podstat těch nebo oněch trestných činů Kolikrát jsme i my rozhodovali o změně trestního zákona A kolik je novelizací které byly přijaty po 17 listopadu 1989 V tomto směru nepochybně by bylo dobře kdyby nový trestní zákon ukončil tuto sféru neustálého spravování té základní stavby a vytvořil stavbu novou S rizikem že žádná nová stavba v zákonné oblasti není dokonalá a že vždycky se ukazují když se začne nový zákon aplikovat jisté problémy které vyžadují řešení to znamená opravu Myslím si že těch změn je už příliš mnoho a že by i pro tu občanskou výchovu co to je trestní právo co to je trestní zákon jaké jsou jeho základní principy bylo výhodnější kdybychom tu měli novou komplexní právní úpravu která by systematickým způsobem tuto problematiku řešila K tomu co říkala kolegyně Rusová že to je užívá tady oblíbeného termínu také z polistopadového období na vyjádření něčeho když se spojí věci které k sobě nepatří kočkopes čili že to je spojení kontinentální právní úpravy s angloamerickými principy Ale myslím že to pravda není Dochází tady k tomu že v průběhu těch posledních desetiletí opravdu jistým způsobem tyto dvě právní kultury na sebe působí sbližují se určité prvky anglosaského práva pronikají do práva kontinentálního ale není to to něco neorganického a vychází to myslím jak ze zhodnocení naší dosavadní právní úpravy i z toho k čemu dospěla právní věda takže v tomto smyslu mám za to že tento návrh trestního zákona je solidním textem který by Poslanecká sněmovna po doplnění o pozměňovací návrhy které většinově by byly přijaty by přijmout měla a že by to byl pokrok oproti tomu dosavadnímu stavu Říkám to samozřejmě s vědomím rezerv protože nic tu neplatí absolutně ale všechny ty výhrady které tu byly uvedeny lze také vyvracet a záleží na tom kterým argumentům dáme větší pozornost Ale co považuji za velmi důležité je že velmi snadno se prohlašují obecné soudy ale když máme potom přistoupit ke konkrétnímu rozboru ke konkrétním návrhům jiných úprav tak je to mnohem obtížnější Chápu kolegu Pospíšila nemám mu to za zlé ale přesto bych tuto rezervu si tu dovolil uplatnit To závěrečné opravdu zní v tom směru abychom vážili velmi významnou práci kterou tady právní teorie odvedla kterou tady odvedla i právní praxe která tento návrh posuzovala a abychom zhodnotili práci kterou odvedl i ústavněprávní výbor který se tomu věnoval opravdu s velikou pozorností a velmi důkladně toto posoudil a myslím že ten závěr je celkově příznivý a doporučuji mu věnovat pozornost