Poslanecká sněmovna
2012-05-02

Ministr životního prostředí ČR Tomáš Chalupa Vážená paní předsedkyně vážený pane premiére vážený pane senátore dámy a pánové dovolte mi abych vás seznámil s výsledkem projednávání tohoto vládního návrhu zákona v Senátu Myslím a věřím že se shodnu s velkou většinou z vás kteří se zapojili do těch diskusí o zákonu o ovzduší že v průběhu celého legislativního procesu došlo bohužel ke zjednodušení podstaty tohoto zákona jako kdyby to měl být pouze a jedině zákon poplatkový A přitom to poplatkový zákon není Ta podstata toho zákona spočívá někde jinde Když jsem tady několikrát vystupoval v jednotlivých čteních i v rozpravě tak jsem se snažil vysvětlit co jsou ty aspekty kterými se v zákoně zabýváme Ať už je to otázka regulace nastavení podmínek pro průmysl ať už je to zavedení toho principu například kompenzací ať je to otázka dopravy a zpřesnění podmínek pro vytvoření nízkoemisních zón ať je to otázka vytápění domácností a stanovení pravidel pro zavedení a uvedení na trh jednak kotlů a jednak pro domácnosti a pravidel vytápění A tak bych mohl pokračovat Pravdou je že i v Senátu byla vedena velmi obsáhlá diskuse na jednotlivých výborech na dvou výboru pro územní rozvoj veřejnou správu a životní prostředí a také ve výboru pro hospodářství zemědělství a dopravu která ve svém důsledku se zabývala tou otázkou poplatkovou Dovolte mi zmínit že otázka poplatkové povinnosti která je postavena na principu který v Evropě je nazýván na pravidle polluters pay tedy znečisťovatel platí nebo znečisťovatelé platí je princip který je součástí českého environmentálního práva od samého počátku 90 let Jeho principem je motivovat a snažit se hledat řešení Ta debata která tady byla vedena o pozměňujících návrzích i debata která následně byla vedena v Senátu se v této věci zaměřila na zhruba čtyři záležitosti Za prvé řešila otázku počtu subjektů které jsou povinovány platit tyto poplatky ve smyslu minimální výše poplatkové povinnosti Senát a podle návrhu Ministerstva životního prostředí a činí se tak v diskusi s ním postoupil správně v tom že navýšil ten minimální poplatek na 50 tisíc Kč Poslanecká sněmovna původně z 500 na 5000 Co to fakticky bude znamenat Pokud by došlo k navýšení toho minimálního poplatku na 50 tisíc pak by došlo k významnému snížení byrokratické zátěže vůči podnikatelům a to zejména malým a středním v České republice Jen pro vaši představu Dnes je minimální výše poplatku 500 Kč Touto poplatkovou povinností je zatíženo 4 300 subjektů které představují 9 5 tisíce provozoven to je 40 tisíc zdrojů Pokud postoupíme k té hranici zhruba těch 50 tisíc potom bude zpoplatněno 200 subjektů a zhruba 500 provozoven Díky nárůstové trajektorii výše poplatků tak jak ji Senát vrací podle vládní předlohy se tak vyhneme situacím kdy by buď dnes nebo postupem času byla zatížena poplatkovou povinností v řádu několika set korun ale fakticky mnohonásobně větší byrokracií zařízení jako je například kotelna běžného domu činžovního panelového nebo třeba domova důchodců Stejným způsobem bychom se dostali do situace kdy by tyto poplatky začaly platit takové typy provozoven jako je pekárna na malém městě která dnes při 500 Kč nepotřebuje ten poplatek a při nárůstu by se do této poplatkové povinnosti zatížila Z toho pohledu mám za to že tento návrh ke kterému jsme dospěli v diskusích v Senátu ministerstvo i jednotliví senátoři je ku prospěchu A stojí za to jen zmínit že fakticky se zmenší počet těch subjektů zařízených platbou o 95 Ovšem celková výše vybraného poplatku jinak řečeno protože co koruna to vypouštěné množství zplodin do ovzduší dojde k poklesu té vybírané částky respektive množství vypouštěných zplodin jen o 5 maximálně 8 PČR PS 2010 2013 38 schůze část 13 2 5 2012 Druhou záležitostí kterou bych chtěl zmínit je otázka samotné výše poplatků Senát se tady přiklonil k vládní verzi která je o trajektorii růstu u čtyř poplatků přičemž akceptoval tu změnu kterou navrhovala vláda na které se ztotožnila i Poslanecká sněmovna spočívající v tom že proti stávajícím dvaceti znečišťujícím látkám nadále budou sledovány pouze čtyři což samo o sobě opět představuje dramatický úbytek administrativní zátěže a byrokracie pro malé a střední podnikatele v České republice a také menší zátěž pro veřejnou správu z hlediska administrace a s tím spojené byrokracie Víme přitom že tyto čtyři látky opět představují zhruba 90 celkového vlivu na kvalitu ovzduší v České republice zatímco vliv zbylých šestnácti je víceméně marginální Změna která se tady zavádí a která je podle mého názoru změnou správnou spočívá v tom že Senát oproti vládnímu návrhu a ve snaze hledat kompromis s návrhem který tady vyšel na základě pozměňovacího návrhu sněmovního snižuje a ruší ten jednotlivý skokový nárůst roku 2021 versus roku 2022 a fakticky zachovává plynulou strategii pro předchozí roky nicméně i tak dochází k nárůstu všech jednotlivých látek ovšem také s ohledem na to že dochází k poklesu poplatkové povinnosti z hlediska minimální sazby Za třetí Senát podle diskusí a po dohodě s ministerstvem přispěl k tomu že prohloubil a posílil motivační složku Původní návrh jak byl projednán tady v Poslanecké sněmovně v podstatě počítal s tím že subjekty které se dostanou na určitou hranici řekněme poloviční hranici dosažitelné hranice imisního limitu a nebo nejlépe dostupné technologie podle stávajícího stavu poznání by se vracely na původní poplatkovou výši 90 let a to pouze v případě kdyby dosáhly o polovinu Byl to trochu systém černá a bílá buď anebo Nový systém jak je tady navržen vychází z principu že se mají podpořit i dílčí snahy vedoucí k tomu že jednotlivé průmyslové subjekty se budou chovat lépe než je limit ale na druhou stranu v případě kdy budou na limitu bude jejich poplatková povinnost narůstat Z tohoto pohledu já vnímám tento způsob správy poplatků jako správný a velmi ho vítám Čtvrtou samostatnou kapitolou která byla v rámci pozměňovacích návrhů Senátu přijata je implementace evropské směrnice o průmyslových emisích která spočívá v tom že provádí transpozici příslušné části na českou legislativu I to považujeme za správné v rámci toho procesu a mimo jiné to také znamená že umožňuje České republice stejně jako všem zemím bývalého regionu východní Evropy kolem nás tedy všem zemím visegrádské skupiny ale také zemím Pobaltí ale například také zemím z jižního Středomoří nebo třeba Velké Británii které k tomu mají podmínky tedy to není jenom pro země bývalého sovětského spolku aby mohly provést tzv přechodný národní plán který znamená výraznou podporu takovým podnikatelským subjektům v oblasti energetiky jako je například teplárenství Jen pro vaši představu Kdybychom neprovedli postupný náběh této směrnice mohli bychom se dostat do stavu že by hrozilo riziko velmi vážné že zhruba polovina tepláren v České republice by nebyla v letech 2014 až 2016 schopna splnit příslušné normy a musela by se uzavřít Proto je tady plynulý náběhový plán který já rovněž považuji za správný Z výše uvedeného důvodu vážené paní poslankyně vážení páni poslanci si dovoluji navrhnout schválení podoby tohoto zákona v senátní verzi a jsem rád že v Senátu se napříč politickým spektrem a všemi politickými kluby podařilo nalézt další krok ke zlepšení toho zákona tak jak byl předložen Věřím že v rámci legislativního procesu dosáhneme ještě lepší podoby než jaká původně byla dosažena na mém ministerstvu Děkuji pěkně