Poslanecká sněmovna
2008-06-25

Poslanec Zdeněk Škromach Vážená paní předsedající vážené paní poslankyně páni poslanci chtěl bych znovu upozornit na to že tak jak byl návrh schválen výborem pro sociální politiku v té části původního zákona byl akceptovatelný i pro sociální demokracii protože se jednalo víceméně o technické změny případně některá drobná vylepšení zákona Ovšem poté co pan ministr poslanec Nečas přednesl pozměňovací návrh který je tak jak on říkal při projednávání mého návrhu u zákoníku práce typickým přílepkem protože nesouvisí s projednávaným zákonem a ani s návrhem který měl řešit některé legislativně technické věci tento jeho návrh víceméně zasahuje do filozofie celého zákona byť na základě rozhodnutí Ústavního soudu Proto bych považoval za normální kdyby vláda byť třeba v legislativní nouzi předložila novelu zákona na základě usnesení Ústavního soudu a nikoli tímto způsobem Proto si dovolím upozornit na některé aspekty na které nebylo možné reagovat v předchozí diskusi pokud tento návrh nebyl znám Od 1 1 2009 vstoupí v účinnost zákon č 187 2006 Sb o nemocenském pojištění a na to navazující ustanovení paragrafu 192 až 194 zákoníku práce kdy bude v prvních čtrnácti dnech dočasné pracovní neschopnosti poskytovat náhradu mzdy platu svým zaměstnancům zaměstnavatel Podle původního záměru měla náhrada mzdy platu náležet od prvního dne dočasné pracovní neschopnosti Zákonem č 261 2007 Sb o stabilizaci veřejných rozpočtů byla do příslušných ustanovení zapracována třídenní karenční doba po kterou nemocnému zaměstnanci nemá náležet žádná náhrada mzdy nebo platu Zaměstnavatelům se současně s povinností poskytovat náhradu mzdy platu zaměstnancům v době nemoci snižuje odvod pojistného na nemocenské pojištění ze současných 3 3 na 1 4 Již důvodová zpráva návrhu nového zákona o nemocenském pojištění podle něhož se náhrada mzdy platu měla poskytovat od prvního dne pracovní neschopnosti počítala s výraznou úsporou prostředků zaměstnavatelů Znamená to že snížením pojistného se zaměstnavatelům uspoří až dvakrát více prostředků než kolik vyplatí na náhradě mzdy Celkově tato důvodová zpráva vycházela z odhadu úspor zaměstnavatelů ve výši zhruba 9 miliard Kč Této úspory přitom mělo být dosaženo při poskytování náhrady mzdy již od prvního dne nemoci karantény Zákon o stabilizaci veřejných rozpočtů zavedl karenční dobu kterou posléze Ústavní soud pokud jde o zákon 54 1956 Sb o nemocenském pojištění zaměstnanců ve znění pozdějších předpisů zrušil Ponechání karenční doby počínaje 1 1 2009 jak je navrhováno vládou by tak zaměstnavatelům přineslo další neodůvodněné úspory Toto opatření postrádá logický smysl přestože bylo přijato s cílem stabilizovat veřejné rozpočty Nemá na veřejné rozpočty bezprostřední vliv a jde pouze o další zvýhodnění zaměstnavatelů na úkor zaměstnanců Samozřejmě slušní zaměstnavatelé v rámci kolektivního vyjednávání dohodnou lepší podmínky pro své zaměstnance a budou se moci vyrovnat i s tím problémem který měli od počátku letošního roku kdy zaměstnanci nedostávali za první tři dny žádnou nemocenskou Karenční doba jednoznačně povede k přecházení nemocí což dokazují i statistiky za první čtvrtletí k šíření viróz a jiných infekčních onemocnění na pracovištích zaměstnavatele k zanedbání léčby a následným komplikacím Ve svém důsledku tak více zatíží veřejné systémy vyššími výdaji z nemocenského a zdravotního pojištění V neposlední řadě přecházení nemoci povede i k poklesu produktivity práce zaměstnance a soustředěnosti při výkonu práce což by mohlo vést ke zvýšení rizika pracovních úrazů a s nimi spojených nemalých finančních nákladů léčby a odškodnění Na závěr chci říci že je škoda že vláda nevyužila možnosti projednat tuto situaci tak aby se mohly upravit první tři dny placení nemocenského od Nového roku ale řeší pouze nárazově hekticky naprosto nesystémově přílepkem k tomuto zákonu snížení nemocenské Je to třetí nebo čtvrtý stav v letošním roce takže zmatek bude absolutní Dovolím si tvrdit a pan ministr na to bohužel neodpověděl že náklady na tuto úpravu za letošní rok možná přesáhnou pofiderní jakoby úspory protože většina lidí která má jednou za rok chřipku nebo nachlazení nejsou těmi kteří nemocenský systém zneužívají a určitě první tři dny neplacené spíše postihnou tyto lidi než kohokoli jiného A to už vůbec nevzpomínám otázku souběhu s placením poplatků ve zdravotnictví protože když chce člověk první tři dny bezplatně marodit musí si zaplatit poplatek u lékaře pak zaplatí za léky na receptu no a pak zaplatí ještě za to aby ho lékař uznal práceschopným Takže ty dopady jsou poměrně významné obzvláště pro rodiny se středními a nižšími příjmy PČR PS 2006 2010 34 schůze část 61 25 6 2008 Z tohoto důvodu ačkoliv ten původní návrh zákona byl pro sociální demokracii akceptovatelný díky přílepku pana ministra poslance Nečase nemůžeme pokud jeho návrh přílepek projde tento návrh zákona v žádném případě podpořit