Poslanecká sněmovna
2011-11-06

Poslanec Antonín Seďa Děkuji Paní předsedající než se vyslovím k návrhům zákona tak mi dovolte dvě poznámky První poznámka Já chápu vážené kolegyně vážení kolegové že jsme všichni unaveni a některým ujíždějí nervy ale prosím vás zklidněme to a především se přestaňme osobně urážet Myslím že to není hodné ani nikoho z nás ani této ctihodné Poslanecké sněmovny To je první poznámka Druhá poznámka Já bych chtěl poděkovat panu ministru Drábkovi a panu ministru Hegerovi že tady s námi diskutují o těch problémech protože sociální demokraté mají nejvíc připomínek právě k zákonům ze zdravotnictví a sociálních věcí Takže nemějte mi za zlé že se vrátím k zákonu o důchodovém spoření bod číslo 98 sněmovní tisk 412 a bodu 99 zákonu o doplňkovém penzijním spoření sněmovní tisk 413 Vládní návrh zákona o důchodovém spoření má za cíl zavést druhý pilíř penzijního systému a to vyvedením části pojistného na důchodové pojištění Osobně nesouhlasím s tímto návrhem a to z několika důvodů Tím prvním je skutečnost že tímto návrhem dojde k výraznému oslabení solidarity v průběžném důchodovém systému Cílem navrhovaného opt outu není totiž dosažení stability penzijního systému či dosažení vyšších důchodů pro většinu účastníků ale především větší diverzifikace příjmů z penzijního pojištění Tím druhým problémem je privatizace části důchodového systému způsobem který se neosvědčil v řadě států Současná vláda jde na ruku soukromým finančním společnostem bez ohledu na negativní dopady na výši budoucích penzí Třetím problémem je že již dnes existuje soukromé penzijní připojištění se státním příspěvkem Pokud průměrný výnos stávajících penzijních fondů je kolem jednoho procenta ročně a vývoj mezd roste až čtyři procenta ročně pak s růstem mezd dochází ke snižování efektivity zhodnocování finančních prostředků nehledě na skutečnost že měsíční úložka účastníků nedosahuje ani pěti set korun Opravdu nerozumím tomu že namísto úpravy stávajícího připojištění se zavádí rizikový druhý pilíř Vážené poslankyně vážení poslanci marně jsem v důvodové zprávě hledal hodnocení dopadu regulace tzv RIA či nějaké ekonomické či sociální analýzy fungování soukromého penzijního systému V důvodové zprávě se pouze dočteme že budou existovat transformační náklady které mají pokrýt zvýšení sazby DPH opět bez konkrétní finanční specifikace Jsem přesvědčen že vláda záměrně nevypracovala analýzu dopadu na veřejné rozpočty protože by se odhalila podstata problému A tím bude nízký počet účastníků spořících v tomto druhém pilíři a zejména podřezání příjmů průběžného systému Zároveň celý navrhovaný systém je sice sešroubován různými regulacemi ale bude vyžadovat další administrativní náklady spojené nejen s vytvořením a fungováním centrálního registru ale i s dohledem České národní banky či nového systému v České správě sociálního zabezpečení Opět o výši těchto nákladů není v důvodové zprávě ani zmínka Vážené kolegyně vážení kolegové podle mého názoru by měla Poslanecká sněmovna trvat na vypracování ekonomických a sociálních dopadů na současný průběžný důchodový systém Podle veřejně dostupných informací a podle platných zákonů které určují výši odvodů na sociální zabezpečení a zejména na důchodový systém by v každém měsíci měl být jistý přebytek peněz na důchodovém účtu Zároveň však existují miliardové pohledávky za plátci pojistného Pan ministr práce a sociálních věcí by nám měl sdělit kolik peněz jde měsíčně na výplatu důchodů kolik peněz by se mělo vybrat podle vyměřovacího základu a výše pojistného a jaký je skutečný měsíční příjem na důchodový systém Podle expertů by důchodový systém neměl být v deficitu Počet poplatníků na jednoho důchodce je 1 78 a na starobního důchodce dokonce 2 22 přičemž průměrná mzda v loňském roce byla přes 23 500 korun a průměrný důchod činil 9 884 korun Vážené kolegyně vážení kolegové v souvislosti s projednávanou penzijní reformou si dovolím několik připomínek či poznámek týkajících se prodloužení věku odchodu do důchodu Víte tato diskuse tady vůbec neproběhla Obecně lze říci že varianta prodloužení věku odchodu do důchodu je nejen velmi lákavá ale z pohledu průběžného penzijního systému i nutná Nicméně je vždy otázkou souladu prodloužení věku odchodu do důchodu s věkem dožití starobního důchodce Celý systém prodlužování věku odchodu do důchodu má jednu výraznou slabinu a dva záporné efekty Slabinou systému jsou předčasné odchody do důchodu Například v roce 1996 byl efekt posunutí věku pro odchod do důchodu zcela eliminován explozí předčasných odchodů do důchodu Podstatou je skutečnost že prakticky všichni odcházejí do důchodu předčasně a to za výhodných podmínek Tím přichází český důchodový systém o plátce pojištění a perspektivy tohoto průběžného systému se rychle zhoršují Také dnes těsně před přijetím tzv opt outu došlo k masovým odchodům do předčasných důchodů a tím se nejen zvýšily výdaje na penze v řádu miliard korun ale zejména se zhoršila bilance v tomto průběžném penzijním systému PČR PS 2010 2013 25 schůze část 505 6 11 2011 Vážené poslankyně vážení poslanci první záporný efekt se dá vyjádřit slovy která slýchávám u svých vrstevníků a to v 65 letech se na penzi netěšte Podle průzkumů ze Spojených států amerických se došlo k překvapivým závěrům které staví prodlužování věku odchodu do důchodu na hranici 65 let a výše do problematického světla Ne tak problematickým je pro penzijní fondy ale pro samotné důchodce Statisticky je totiž dokázáno že lidé kteří pracují až do 65 let většinou předčasně umírají po dvou až třech letech po odchodu do důchodu Naproti tomu lidé kteří odešli do důchodu v 55 letech si důchod užijí a často se dožívají až 80 let věku Hluk v sále