Riksdag
2006-06-08

Vetenskapsrådet och de andra forskningsråden har till uppgift att finansiera forskning av hög kvalitet som bedrivs vid universitet och högskolor. Drygt hälften av de 2,34 miljarder kronor som fördelades i propositionen /Forskning för ett bättre liv/ gick därför till Vetenskapsrådet och till de andra vetenskapligt styrda forskningsråden. I propositionen presenterades dessutom en ny insatsform med starka forskningsmiljöer som ska tillåta framstående forskargrupper vid universitet och högskolor att erhålla särskilt långsiktig finansiering – ända upp till tio år. Enligt högskolelagen är det fakultetsnämnder, där majoriteten av ledamöterna är vetenskapligt kompetenta lärare, som ansvarar för forskning och forskarutbildning. Högskolestyrelserna bör fokusera på långsiktiga strategifrågor och inte hantera frågor som rör forskningens närmare innehåll. Detta innebär att det vid lärosätena liksom vid forskningsråden är forskarna själva som granskar forskningen. Denna ordning är viktig för forskningens frihet och för dess kvalitet. I en demokrati kan inte lärosätenas kunskapsproduktion vara avskild från resten av samhället. Systemet med högskolestyrelser där regeringen utser flertalet ledamöter och ordförande är en garant för att verksamheten är öppen för demokratisk insyn och offentlig debatt.