Riksdag
2000-05-11

Fru talman! Jag har förmånen att vara ordförande i KY-kommittén, som leder försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. I dag har vi 12 000 studenter i försöksverksamheten. De läser på samma finansiella villkor som högskolestuderande. När det gäller kvalificerad yrkesutbildning har vi lyckats rekrytera grupper som högskolan aldrig lyckats rekrytera. Väldigt många av dem är unga män från yrkesinriktade program på gymnasieskolan och många är invandrare; detta trots att man läser med lån. Det här gör att vi har börjat fundera lite grann på studiestödet och dess roll för social snedrekrytering. Här har vi ju grupper inne i verksamheten. Men när man frågar de här studenterna visar det sig att det är helt andra saker som gjort att man har satt sig i skuld för att studera två, ibland tre år inom kvalificerad yrkesutbildning. För det första kan man läsa på hemorten. För det andra är man övertygad om att få jobb direkt efter genomgången utbildning. För det tredje, och kanske inte minst väsentligt, gör utbildningens längd och innehåll att man är villig att sätta sig i skuld för att få en kvalificerad eftergymnasial utbildning. Vi får kanske tänka ett par gånger till kring studiestödets roll i sammanhanget.