Poslanecká sněmovna
1994-02-17

Poslanec Petr Kavan Pane předsedající pane předsedo vládo dámy a pánové dovolte mi abych přednesl interpelaci na vládu České republiky ve věci restrukturalizace hutí V poslední době se objevují v denním tisku články a sdělení zaměřené na problematiku restrukturalizace hutnictví na severu Moravskoslezské země Obsahy článků a sdělení jsou mnohdy protichůdné neúplné a zavádějící Když se někdo zamyslí a provede jejich srovnání může dojít k názoru že jsou až jednostranně zaměřeny ve prospěch a pro vytváření atmosféry pro podporu pouze a jen jediného řešení Tak jsou formulována bohužel i některá vystoupení odpovědných vládních činitelů Je to proces který všichni umíme pochopit jako proces velmi složitý a obtížný s mnoharozměrnými dopady do celé země Vlastní restrukturalizaci předcházelo v roce 1991 vypracování expertní studie jejímž autorem je konzorcium zahraničních poradenských společností Roland Berger SEMA GROUP Tehdejší ani současná vláda dosud nepřijaly oficiální program pro hutnictví a tedy ani tuto studii Nechci zdůrazňovat že vlivem recese na světových trzích s ocelí došlo k podstatnému omezení poptávky po těchto výrobcích a tudíž i k podstatnému snížení výroby v hutích České republiky Hlavní tíhu tohoto procesu nesly a nesou moravskoslezské hutní podniky Vítkovice Nová huť a Třinecké železárny Tyto podniky zahájily restrukturalizaci výrobní základny s přihlédnutím k závěrům studie konsorcia poradenských firem a v první fází realizují výstavbu kontilití Tyto nové investice jsou jednoznačně zaměřeny na snížení nákladů na výrobu snížení energetické náročnosti zvýšení kvality a zlepšení ekologie Neznamenají však zvýšení výroby oceli tak ostře sledovanou Evropským společenstvím Náklady na výstavbu těchto kapacit jsou hrazeny jednak z vlastních zdrojů podniků a jednak z tuzemských úvěrů na které teprve před několika dny vláda projednala poskytnutí garancí prostřednictvím Fondu národního majetku Časový odstup od vznesení požadavku na úvěry a poskytnutí záruk nezpůsobuje že se rozhodnutí vlády posunulo do roviny politického signálu psychologické podpory restrukturalizace hutních společností Ze stejné pozice jsou prezentovány v současné době záměry dvou moravskoslezských podniků Nové hutě a Třineckých železáren při realizaci myšlenky výstavby zařízení na výrobu plochých výrobků Oba projekty vyžadují státní garance ovšem v naprosto rozdílné výši a s rozdílnou mírou rizika Některá prohlášení vládních činitelů ještě před rozhodnutím vlády jednoznačně naznačují tendenci rozhodnutí ve prospěch projektu Nové huti i když dojde ke zvýšení výroby oceli v době kdy zbytek Evropy uzavírá ocelárny kvůli přebytku kapacity a Evropská unie tropí povyk kvůli levnému importu z východu Výroba oceli z tohoto zařízení výrazně překračuje tuzemskou spotřebu plochých výrobků a asi 800 tis až jeden milion tun ročně bude třeba exportovat do zahraničí Surovinou na produkci oceli z elektrických pecí je v současné i budoucí době nedostatkový železný šrot a krátkým propočtem se dá zjistit že bude nutno zajistit dovoz železného šrotu do České republiky ve výši cca 1 až 1 3 mil tun ročně Se zvýšenou výrobou oceli v elektrických pecích bude nutno pravděpodobně posílit i celý energetický systém na severu Moravskoslezské země a tím pravděpodobně i částečné nebo dočasné zhoršení ekologických dopadů Investiční náklady ve výši 650 až 700 mil amerických dolarů překračují více než dvojnásobně obdobný projekt ve Třineckých železárnách a v plném rozsahu musí být kryty garancemi vlády nebo Fondu národního majetku A tyto garance by se měly vztahovat na celou dobu leasingových splátek tj na patnáctileté období Není nutno připomínat nebo dávat do souvislostí průběh garancí poskytnutých na leasingové obchody Československých aerolinií a Air France Projekt ani nebude řešit tolik diskutovanou otázku sociálních důsledků restrukturalizace severu Moravskoslezské země protože předpokládá pouze minimální zaměstnanost cca tisíce pracovníků Není mým cílem zde srovnávat dva projekty Nastolené otázky jsou však natolik závažné pro posouzení rizikovosti dalšího postupu a dopadu na restrukturalizaci hutnictví v České republice a zejména Moravskoslovenské zemi i vlivu na okolní státy že považuji za nutné požadovat vysvětlení kriteriálního postupu při rozhodování o poskytování státních garancí na restrukturalizaci hutnictví a faktorů které vedou k takovému závěru V této souvislosti chci upozornit na článek zveřejněný v časopise World Street Journal ze 7 1 1994 kde je způsob financování projektu Nové hutě detailně rozebrán Za druhé o komplexním pohledu na restrukturalizaci a konkrétních prováděných krocích před vydáním individuálních rozhodnutí k podpoře jednoho nebo druhého projektu Tato řešení mají vedle ekonomických důsledků pro jednotlivé hutě rovněž silný sociální dopad zejména na občany Moravskoslezské země a jsou to signály vůči potenciálním zahraničním investorům Děkuji