Poslanecká sněmovna
2002-03-13

Poslanec Tom Zajíček Děkuji za slovo Vážená paní předsedající vážená vládo vážené kolegyně vážení kolegové projednáváme v této chvíli sněmovní tisk 1159 jako jeden z nejdůležitějších zákonů mezi zákony které mají realizovat druhou etapu reformy veřejné správy První etapu máme jakoby za sebou Můj předřečník tady velmi podrobně se vyjádřil k problematice krajů a krajských úřadů Ptal se či odhadoval tady jak globální reforma tedy stav výkonu veřejné služby po reformě bude vypadat s ohledem na počet úředníků PČR PS 1998 2002 47 schůze část 59 13 3 2002 Chci tedy poznamenat aniž bych se v duchu vracel k problému krajů jejich vzniku že v současné době se lze domnívat s poměrně velkou přesností že jednotlivé kraje budou mít v průměru kolem 500 úředníků Dokázali jsme ve fázi přípravy voleb do krajských orgánů a přípravy chodu krajských úřadů učinit několik velmi zvláštních kroků Z vlastní zkušenosti vím že při přípravě chodu krajských úřadů byly nakoupeny budovy byly velmi nákladně rekonstruovány pohříchu se do některých a musím říci že mnohých vloudila drobná chybička že jejich rekonstruovaná kapacita v této chvíli je přesně na polovinu těchto úředníků kteří tam budou Takže podle mého soudu máme před sebou ještě jednu část reformy kterou bychom mohli pracovně označit jako 1A která bude zajišťovat první reformní krok tedy chod krajských úřadů a krajských zastupitelstev tím že připravíme ještě možná deset dalších budov pro dalších 250 úředníků Tímto způsobem to pokračuje i ve druhé fázi reformy Já se budu o ní opravdu zmiňovat jen velmi stručně protože mnohé tady bylo už řečeno a já bych se chtěl podrobněji vyjádřit k předloženému tisku O co ve druhé fázi reformy veřejné správy jde jak je nazývána Jde především o to aby současné kompetence okresních úřadů byly rozděleny nějakým způsobem mezi mezitím vzniknuvší krajské úřady a subjekt v rovině municipalit tedy obecních úřadů s rozšířenou působností dejme tomu typu 3 nebo do jinak strukturovaného výkonu veřejné služby Říkám úmyslně veřejné služby i když se o veřejnou službu de facto nejedná v této chvíli protože v této chvíli rozdělujeme kompetence okresních úřadů a okresní úřady vykonávaly výhradně krystalicky čistou státní správu Někteří moji předřečníci se tady zmínili o tom co já považuji za velmi důležité Přenesená působnost výkonu státní správy na obce je titul kdy každý starosta který si dal někdy práci aby počítal náklady které s výkonem přenesené státní správy má zcela jistě mi řekne že mám pravdu když řeknu že příspěvek zdaleka nepokrývá 100 náklady na to že obec za stát vykonává státní službu Můžeme fabulovat o tom jestli pravé číslo rozdílu mezi příspěvkem a skutečnými náklady je 50 60 nebo 70 Rozhodně říkám že část prostředků obec musí dotovat výkon státní služby z peněz které má na svoji samosprávnou činnost Úmyslně říkám znovu samosprávnou činnost abych se vyhnul útokům které by tady bezpochyby mohly být kdybych řekl že to bude hradit obec ze svého Jsou to samozřejmě veřejné peníze protože obecní rozpočty vznikají sdílením především státem vypisovaných daní Teď k vlastnímu tisku 1159 Ve vládním návrhu je navrženo 192 obcí které se mají stát po realizaci této druhé fáze obcemi s rozšířenou působností Pro ně bude platit dvojnásob že všechno co ve druhé fázi reformy na ně přejde bude výkon státní správy To znamená že každá tato kompetence bude zatížena tím co jsem tady zmínil před chvílí tzn nutností doplnit určité finanční prostředky pro výkon z prostředků které jinak byly určeny na samosprávnou činnost Z různých debat se starosty které jsem v poslední době vedl vím s jistotou že valná část pánů starostů si tento fakt uvědomuje ví že část těchto prostředků nepůjde na zajišťování samosprávných funkcí ale půjde na zajišťování státní správy ať už se bude jmenovat veřejná služba či veřejná správa jak chcete Vládní návrh který tady byl zatím kritizován má jeden rys který tady zmíněn nebyl Je v jistém ohledu opravdu geniální Geniální je v tom že se sice neustále obrací k reformě roku 1960 a na ní staví jakoby základ této připravované změny ale geniálně vycítil že tady je právě z oné doby celá řada starých antagonismů starých rivalit které se teď objevily v plné nahotě Nejčastějším problémem v určení sídla obce s rozšířenou působností byly právě případy kdy dvě obce které po roce 1990 vedle sebe žily v klidu a harmonii se dostaly do situace kdy soupeřením o to aby se staly obcí typu 3 když použiji této hantýrky se tyto staré těžkosti objevily znovu a znovu Projednávání druhé fáze reformy po příchodu nového náměstka pro reformu na Ministerstvo vnitra musím přiznat prodělalo poměrně značný obrat k lepšímu Bohužel předchůdce současného náměstka pro reformu na Ministerstvu vnitra zasadil v kontaktu s obcemi a pány starosty a zastupiteli laťku tak strašlivě nízko že by to v podstatě nemohlo být ani jiné Co vyčítám této předloze není jenom číslo 192 které můžeme úspěšně polemizovat z jedné či druhé strany Mám pochybnosti především o tom jak byly projednány jednotlivé žádosti V příloze kterou máte všichni k dispozici je zhruba 40 dalších žádostí Některé z nich jsou kolizní některé jsou žádosti o to aby se jejich město právě o počet obcí s rozšířenou pravomocí rozšířilo To že přenášíme státní správu právě na tyto obce má ještě jednu skrytou ale velmi nepříjemnou vadu To že v mnoha případech se skutečně zdůrazňuji geograficky přiblíží výkon veřejné správy jednotlivému občanovi ještě bohužel nenaplňuje ten cíl o kterém tady mluvil pan ministr Gross to znamená že cílem podle mého bylo přiblížení nejen ve smyslu geografickém ale přiblížení především těch funkcí státní správy k občanovi tam kde frekvence užití veřejné služby je vysoká Asi nikomu nebude příliš záležet na tom jestli nějaká funkce státní správy kterou nevyužije za celý život nikdy nebo jednou za život jestli bude od něj vzdálena Tady jde především o onu frekvenci využití Moje poslední poznámka v obecné rozpravě se týká některých zvláštních skutečností které se udály především v závěru příprav určení obcí tedy toho co je obsahem tisku 1159 PČR PS 1998 2002 47 schůze část 60 13 3 2002 Je tu několik obcí které v průběhu celého projednávání opakovaného projednávání s obcemi byly zařazeny do tohoto seznamu A několik měsíců před finální podobou se z něj dostaly pryč bez jakéhokoliv zdůvodnění Bylo tady také řečeno že se postupovalo poměrně přísně kriteriálně Pan ministr Gross tady zmínil že je sice několik případů kdy tato kritéria především velikostní naplněna nebyla ale že by bylo proti smyslu reformy lpět na tom aby byla do posledního puntíku naplněna tato početní kritéria Já tedy nejsem podrobně seznámen s přesným počtem obyvatel ve všech těch navrhovaných 192 obcích ale nacházím tam nejenom ty obce o kterých tady pan ministr mluvil a já bych mu asi dal za pravdu že jestli chybí nějaká stovka obyvatel do limitu pak by bylo opravdu skutečně zbytečné na tom lpět zvláště jestli tam není substituce nebo možný výběr v regionu nějaký jiný Ale víme když se podíváme do toho návrhu že v něm figurují na těchto místech také obce s deseti tisíci obyvateli a to podle mne není rozdíl několika set ale už několika tisíců proti tomu kritériu Poslední poznámku mi prosím dovolte která se nevztahuje k tomu tématu které bude jistě velmi diskutované a to je určení sídel obcí s rozšířenou působností ale jaksi podružného problému a to je určení správního obvodu těch jednotlivých obcí I v nich nalezneme zvlášť ve svých obvodech které dobře známe řadu opravdu zvláštních úprav které bezpochyby donutí občana dojíždět někdy do správního úřadu typu III geograficky bližšího ale za všemi ostatními službami do míst vzdálenějších a hlavně v kombinaci vyřizování různých věcí nemohu hovořit o přiblížení výkonu té veřejné správy občanovi když opominu to nebo asi jsme nemluvili stejnými slovy já prostě za přiblížením nevidím jenom přiblížení geografické při jednom typu veřejné služby a vzdálení se v té těžkosti a složitosti kterou jsme tady nastolili Na mnoha místech v těchto případech najdeme nelogičnosti kterým se ve sto procentech zabránit asi úplně nedalo ale přece jenom tady byly fungující okresní úřady které myslím velmi často upozorňovaly na vady které takovéto řešení bude mít v naprosto jinak organizované infrastruktuře především dopravní atd Tato stanoviska tyto připomínky pohříchu často nebyly vzaty v potaz Teď se řeší nějakým náhradním způsobem to znamená že se budou z těchto malých okresů dělat detašovaná pracoviště která na půdě této sněmovny byla tolikrát kritizována u centrálních orgánů státní správy u ministerstev Dnes je zavádíme jako detašovaná pracoviště u obcí které mají deset nebo patnáct tisíc lidí To je v obecné rozpravě vše Domnívám se jak jsem tady pečlivě poslouchal své předřečníky že všechny žádosti které byly doručeny Ministerstvu vnitra nebo ty které byly doručeny na výbor pro veřejnou správu regionální rozvoj a životní prostředí a které budou načteny jako pozměňovací návrhy k tomu číslu řekněme 192 z vládního návrhu tady budou podrobeny v Poslanecké sněmovně hlasování protože jsem přesvědčen o tom že každá z těch obcí má být předmětem hlasování Poslanecké sněmovny pokud nebude přijat nějaký návrh en bloc řekněme ten vládní typu 192 Uvědomuji si nebezpečí které takové hlasování ve sněmovně má Jsem si ho velmi dobře vědom Proto jsme také celou dobu přípravy této druhé fáze říkali že jediné řešení které bude zcela racionální je to jestliže dojde k nejširšímu konsensu nad přípravou této normy protože ideální a racionální stav by mohl být jenom ten že by se Poslanecká sněmovna vyjádřila k návrhu komplexnímu protože každá vytrženost z toho může způsobit komplikace a nefunkčnost To si zcela samozřejmě uvědomuji Zatím vám děkuji za pozornost Slabý potlesk z pravé části sněmovny