Poslanecká sněmovna
1997-02-05

Poslanec Vojtěch Filip Vážený pane předsedající dámy a pánové dovolte mi několik poznámek k projednávanému bodu Chtěl bych krátce bilancovat jak předkladatelé ústavního zákona o československé hranici naložili s náměty a připomínkami z diskusí o rozhraničení mezi našimi dvěma státy Bilance je velice jednoduchá Problémy které se staly úskalími při samotném projednávání se staly úskalími i dále v následujících kolech Vysvětlení ale je prozaické Předkladatelé ústavního zákona vycházejí z předpokladu že návrh tohoto zákona musí projít bez jakýchkoli změn pokud se oponenti z opozice nechtějí před Evropou zviditelnit jako nestátotvorní a ve vztahu ke Slovensku jako protislovensky ladění nacionalisté Podotýkám že jsem místopředseda České komory Československého výboru a moje maminka a velká část rodiny žije v Žilině resp od Žiliny až po Banskou Bystrici takže prosím abyste mne z tohoto neobviňovali Je to velmi dobře vymyšleno neboť tím by koalice své břímě odpovědnosti za rozpad státu přeložila na bedra opozice a rozdíl od mnohých koaličních politiků by byl takový že koalice by tady najednou hájila jednotu a byla by tu opozice která by se musela podvolit Byla by nakonec tou která prohrála ten boj a nakonec by byla obviněna z rozpadu federace Nejvážnější problém osady U Sabotů by nemusel vůbec rozhýbat českou i slovenskou veřejnost kdyby totiž byly uplatňovány zásady užívané v civilizovaném světě tj že změny hranic v zastavěných částech se neprovádějí pane ministře Náhrada území totiž není jediným problémem rozhraničovacího úkolu mimo to existuje neméně závažný problém smluvní úpravy technických otázek K bezproblémové realizaci je nutné aby státy uzavíraly smlouvy které vyjadřují věrné přesně a především jasně dohodnutá ujednání Bohužel tyto zásady se nepodařilo bezezbytku aplikovat zejména v čl 8 hraniční smlouvy v části která se týká pohyblivosti hranic na hraničních vodních tocích Přijatá formulace těchto ustanovení zakládá možnost vzniku územních ztrát a tedy možnost vzniku vážných mezinárodních sporů Věřím že tvůrci smlouvy v dobré víře chtěli přijatým ustanovením pokrýt všechny vzniklé eventuality změn na hraničních tocích Bohužel nezohlednili ty okolnosti které již v minulosti územní spory vyvolávaly Smlouva správně stanoví že na hraničních tocích je průběh státních hranic dán střednicí těchto toků Zároveň je přijata zásada pohyblivosti hranic to znamená že hraniční čára se přizpůsobuje přirozeným změnám polohy koryta jestliže se střednice neodchýlila od hraniční čáry o více než šířku koryta a na řece Moravě o čtvrtinu šířky koryta Vadou předloženého návrhu jsou přípustné změny hranic Jde o značný rozsah změny bez náhrady ztraceného území Je z praxe známo a zkušenost ukazuje že existuje možnost napomáhání těmto přirozeným změnám zásahy lidské ruky Zažili jsme je na Dunajci a Popradu Tam kde místní občané budou aktivnější to může vést dokonce k častým hraničním sporům Aby se zmenšil rozsah těchto změn bez náhrady území jsou v řadách hraničních smluv rozděleny přirozené změny na pozvolné a náhlé resp změny většího rozsahu Při náhlých přirozených změnách koryta toku resp přirozených změnách většího rozsahu se oddělené území vždy územně nahrazuje Tento způsob územního vyrovnání je pracnější pro určení oddělených ploch se vychází ze stavu před náhlou změnou nebo z hraničního dokumentu Ale zároveň je přesnější Především vylučuje územní ztráty Tato pracnost byla patrně hlavním důvodem proč byla přijata formulace se kterou nesouhlasím u níž lze tyto ztráty a spory předpokládat Náprava tohoto nedostatku je ovšem v zájmu obou stran a nevybočuje z běžné praxe tvorby uzavírání mezinárodních smluv Jde vlastně o pouhou změnu v čl 8 odst 2 a smlouvy Podotýkám že ještě před prvním čtením tohoto zákona se vyjádřil ministr vnitra Slovenské republiky že je možné se vrátit k této smlouvě že nevylučuje vůli ve slovenském Parlamentu se vrátit k tomuto dokumentu a znovu zahájit práce rozhraničovací komise Návrh změněného textu zmíněného článku 8 odst 2 a si např představuji tak že pozvolná přirozená změna hraničního toku se respektuje Dále je totiž potřeba se zamyslet nad tím že v textu současné smlouvy byla porušena zásada že státní hranice je potřeba napřimovat Vytvořené zuby v průběhu státních hranic a zmínil zde kolega Grulich které to jsou svědčí o opaku Počet osmnácti zásadních změn záseků nebo zubů chcete li v průběhu hranic při celkové rozloze 904 ha je na délku hranic 252 km příliš mnoho Pro srovnání mohu uvést z posledního období např smlouvu z roku 1993 s Rakouskem kdy při délce 580 km čili více než dvojnásobku byly změněny hranice pouze o rozloze 330 ha Nebo v roce 1980 při smlouvě s tehdejší NDR nyní saský díl německé hranice délka 453 km byly změněny hranice pouze o 14 ha Hranice se Slovenskem je v této délce poloviční a tvoří rozlohou změn s Rakouskem trojnásobek a se Saskem dokonce 24 násobek změn Obecnou zásadou pro zaměřování hranic je vyhýbat se změnám hranic v osídlených částech tak jak jsem to zmínil Je neadekvátní stavět na roveň výměnu osady U Sabotů za osadu Sidonii jak tu zmínil pan ministr Rozlohově je zde značný nepoměr 48 ha k 7 ha v neprospěch České republiky Hraniční spory je potom možné řešit jen na základě místního referenda Z historie jsou známy případy referenda i s mezinárodní účastí Obecná zásada mezinárodního práva kterou je ovládána tato cese území nemůže být platná pokud občané tohoto území nemají možnost se k této cesi vyjádřit Toto právo nebylo porušeno ani v r 1975 při změně česko polské hranice o rozloze 25 ha při neosídlené půdě polností u obce Lysé nad Dunajcem v území Slovenské republiky Zato bylo porušeno při projednávání této smlouvy Mohl bych dát a také dávám dotazy na předkladatele zda při přirozené změně hranic na řece Moravě v prostoru trojstátního bodu hranice České republiky Slovenské republiky a Rakouska při existenci rozdílných zásad v obou smlouvách tzn ve smlouvě česko rakouské a česko slovenské přizpůsobování státních hranic při změně polohy toků bude podle těchto rozdílných zásad hraniční čáry na sebe navazovat nebo na sebe navazovat nebudou Respektive jaká bude přípustná odchylka a jakou návaznost předpokládá předkladatel Rozdílnost jednotlivých ustanovení zde mohu ocitovat Pro přítomné kolegy bych jenom řekl že ten hlavní problém je takový že např při šířce koryta 20 m a touto velikostí operuje jedna smlouva by bez náhrady byla nepřípustná záměra o 5 metrů a druhá přípustná záměra by byla až od 20 metrů V případě že osada U Sabotů bude přidělena ke Slovenské republice pak těm občanům kteří odmítnou v osadě zůstat je potřeba maximálně usnadnit bydlení v České republice Bylo to tady komentováno Současně Je potřeba aby jim vláda pomohla prodat nemovitosti ve Slovenské republice Na závěr mi dovolte jednu poznámku Hranice nejsou problémem česko slovenským Jde o problém česko český Proto bych rád na závěr svého vystoupení podotkl znovu že jsem pro dobré kontakty se Slovenskem Že jsem pro spravedlivé rozhraničení a urychlené řešení Ale to dosud provedeno nebylo a smlouva to nezajišťuje Proto mohu jen opakovat návrh zde vznesený a to podle ustanovení 93 jednacího řádu zamítnout ve druhém čtení tento ústavní zákon