Poslanecká sněmovna
1995-03-15

Poslanec Richard Mandelík Vážený pane předsedající vážený pane předsedo dámy a pánové každý zákon stejně jako tento má svůj motiv nějaký původ nějakou ideu která byla u zrodu a klade si nějaké cíle Předesílám že tento zákon si neklade žádné cíle nadměrné nemá řešit ekonomickou situaci naší republiky nemá řešit stav našeho bankovnictví a je pouze otevřením příležitostí k aktivitám občanů tak jak jsme je znali a jak se vyvíjely již od 19 století a jak v celém vyspělém světě a nebudu ty státy jmenovat fungují dodnes protože vývoj nebyl přetržen vyvinuly se spontánně a zákon očekává že občané na jeho existenci budou také spontánně reagovat Všichni známe situaci na trhu bankovních produktů Jestliže se nám někdo snaží tvrdit že je zajištěna konkurence že na trhu bankovních produktů je vše co by si občan přál nemluví pravdu a naše zkušenosti o tom pevně svědčí Chybí zde přístup k jednoduchým krátkodobým a levným úvěrům chybí zde jednoduchý nástroj jak překlenout krátkodobý nedostatek finančních prostředků chybí zde slušné chování ke klientovi chybí zde dokonce zájem o klienta a chybí zde jedno podstatné a to vztah tohoto klienta a kvalita tohoto vztahu vůči bankovnímu ústavu Družstevní záložna budu používat tohoto termínu který je legislativní zkratkou ve smyslu tohoto zákona je ve vlastnictví členů a provádí činnosti které zákon popisuje výhradně a jen pro své členy kteří jsou v postavení vlastníků na rozdíl od jiných občanů kteří vůči bankám jsou v postavení klientů postavení lidí kteří uzavírají určitý smluvní vztah Zákon si neklade za cíl obnovovat něco co zde vznikalo v minulém století a co bylo přerušeno násilně po nastolení komunistické diktatury koncem 40tých a začátkem 50tých let Návrat do té doby není možný a zákon proto je konstruován tak a zařazen do takového právního rámce aby odpovídal moderní době a reflektoval zkušenosti které s obdobnými systémy ve světě byly učiněny a říkám že byly učiněny kladné Jedna z otázek byla zda je společenská poptávka po něčem takovém jako jsou družstevní záložny zda si můžeme dovolit tvrdit že budou životaschopné zda něco jiného nemůže nahradit to co by družstevní záložny mohly pro občany produkovat Částečnou odpověď na to jsem poskytl když jsem hovořil o chování našeho bankovního systému a o tom co na trhu bankovního produktu chybí Kromě toho společenská poptávka je vyjádřena množstvím snah zakládat různá družstva finančního typu různých forem podnikového spoření a různých dalších investičních aktivit často pochybného původu Občané cítí že by se svými penězi měli mít možnost zacházet ještě jinak než jak to nabízí dnešní situace na trhu Druhá otázka byla zda má být tento systém popsán zvláštním zákonem zda není možné využít současných zákonů aby se celý systém mohl rozvinout K dispozici máme obchodní zákoník máme zákon o bankách a jiné podobné zákony Obchodní zákoník hovoří o právní formě zvané družstvo tato forma je samozřejmě také družstvo a oponenti tohoto zákona argumentovali tím že současné zákony dovolují obdobná družstva zakládat bez jakéhokoliv omezení a kdyby společenská poptávka skutečně existovala proč taková družstva nejsou zakládána Navrhovatelé zákona se domnívají že současný právní rámec zdaleka nepostačuje k tomu aby taková družstva mohla vznikat a že to je právě tou překážkou a jeden ze zásadních důvodů je ten že všechna současná družstva mají svůj určitý předmět činnosti hlavní předmět činnosti a pokud by toto začaly dělat byl by to vedlejší předmět činnosti Zisky z této činnosti by se samozřejmě potom přelévaly do těch hlavních a opačně Proto jsme usoudili že je třeba nabídnout sněmovně nový zákon který v rámci obecných zákonů jako je obchodní zákoník a občanský zákoník tuto problematiku dokáže přesně popsat a vymezit aby nemohlo docházet k zneužívání a aby právní rámec a právní jistoty těch kteří dobrodiní kampeliček budou chtít užívat byly zjevné Samotný systém družstevních záložen je přísně oddělen od bankovního systému a nemá s ním v podstatě žádné styčné body Tento požadavek navrhovatelé splnili protože byl důrazným požadavkem České národní banky Hlavním důvodem je aby případné poruchy tohoto systému neovlivňovaly bankovní systém a naopak Struktura zákona je zásadně členěna v podstatě do tři a půl okruhu přičemž první okruh se zabývá samotným družstvem zvaným Spořitelní a úvěrové družstvo dále se zákonem zavádí pojištění vkladů členů v družstevních záložnách a to téměř shodně jako je to v bankovním systému zavádí se zde systém dohledu nad činností družstevních záložen a upravuje se daňový režim V celém zákonu je kladen důraz na to aby byly ochráněny zájmy členů aby celý předmět byl vymezen velmi přesně a proto právě v zákoně je jeden ze základních paragrafů 3 který stanoví povolený okruh činností přičemž jiné činnosti družstevní záložna nesmí vykonávat To je výrazný rozdíl proti jiným družstvům Zákon samozřejmě vymezuje pojem členství a daleko přesněji než obchodní zákoník u družstev stanoví práva a povinnosti členů opět daleko přesněji než obchodní zákoník vymezuje náležitosti stanov a vyjmenovává pravomoci a postavení orgánů a střet zájmů uvnitř takové družstevní záložny Zákon stanoví rámce vnitřního hospodaření a poskytování úvěrů což je jak známo nejrizikovější činnost i u bank a proto je zvolen velmi přísný režim kdy se předepisují určité limity v době do dvou let po vzniku družstevní záložny O systému pojištění vkladů jsem již hovořil Ještě bych se krátce zmínil o systému dohledu nad družstevními záložnami Vzhledem k tomu že zákon klade poměrně přísné meze pro družstevní záložny a klade vysoké nároky na jejich dodržování nepostačuje vnitřní kontrolní systém který reprezentují orgány družstevní záložny až po členskou schůzi ale je nutné zřídit zvláštní orgán dohledu a tento orgán oddělit od státní správy aby nebyl financován ze státního rozpočtu protože by nebyl oprávněný požadavek aby každý daňový poplatník se podílel na financování dohledu družstevních záložen když to se týká jenom jejích členů Proto je financován z poplatků pouze družstevních záložen Je konstruován jako správní úřad a se státní správou má tři styčné body ministr financí jmenuje ředitele úřadu ministr financí vyřizuje odvolání proti rozhodnutí úřadu a schvaluje statut úřadu Jinak státní správa a státní rozpočet nejsou tímto zákonem nijak zatěžovány Závěrem bych chtěl ještě sdělit sněmovně jménem navrhovatelů že vzhledem k obtížnosti zákona který v podstatě popisuje stav který zde nemáme navrhovatelé neměli možnost se řídit podle ničeho jiného než podle zkušeností ze zahraničí a našeho právního rámce uvítali by nebo projevili by souhlas s tím kdyby zde byl podán návrh že po přednesených pozměňujících návrzích bude tento bod přerušen a bude navrženo že by rozprava pokračovala na 30 schůzi Děkuji za pozornost