Poslanecká sněmovna
2005-10-12

Poslanec Petr Braný Vážená paní místopředsedkyně vážené kolegyně kolegové úvodem mi dovolte říci že plně souhlasím s vystoupením kolegy Recmana který se zamýšlel nad základními otázkami rozpočtu na příští rok Zároveň chci i předznamenat že v některých dílčích otázkách se budu na věci dívat ostřeji V souvislosti s dnešním projednáváním základních proporcí vládního návrhu státního rozpočtu na příští rok považuji za nadmíru důležité zastavit se nejprve u vývoje letošního rozpočtového hospodaření Jak známo letošní státní rozpočet počítá se schodkem ve výši jak už zde zaznělo v úvodním slově pana ministra 83 6 miliardy korun ale skutečný vývoj je podstatně příznivější a to nejen v září jak bylo před několika dny Ministerstvem financí zveřejněno Příznivý vývoj můžeme totiž pozorovat již čtvrtý měsíc za sebou přičemž dosavadní přebytek se stále zvyšuje Zatím ovšem nám Ministerstvo financí nikterak nevysvětlilo komplexně příčiny tohoto lepšího vývoje Osobně soudím že jsou v zásadě tři Jednak je to podstatně lepší inkaso daňových příjmů Tyto ovlivnilo zejména lepší inkaso spotřební daně které bylo o 15 7 procentního bodu vyšší než loni a inkaso daně z příjmu právnických osob které bylo o 15 4 procentního bodu vyšší než loni Na druhé straně inkaso daně z přidané hodnoty zaostává za loňským plněním o 5 procentních bodů ale při současně vyšší meziroční dynamice je to už 7 9 procentního bodu Na daních z příjmů právnických osob inkasoval státní rozpočet do konce letošního září 77 9 miliardy korun což představuje 95 5 rozpočtu Meziroční růst je o 15 4 miliardy korun tj o 24 6 U zdanění firemních zisků jde s největší pravděpodobností o výsledek rychlého růstu naší ekonomiky v letošním roce V souhrnu jsou tedy příjmy státního rozpočtu plněny podstatně lépe než činí alikvotní část celoročního předpokladu Na straně výdajů potom můžeme za první tři kvartály letošního roku v souhrnu vidět naopak podstatně nižší čerpání než činí alikvotní část celoročního předpokladu Výdaje jsou totiž nižší jak v běžných výdajích zejména platy zaměstnanců a také a to je nemalá částka ve výdajích na obsluhu státního dluhu Zhruba poloviční oproti celoročnímu rozpočtovému předpokladu jsou rovněž kapitálové výdaje U výdajů jak běžných tak kapitálových se trochu zastavím V oblasti výdajů byla v loňském roce novým prvkem možnost pro resorty přesněji řečeno pro všechny organizační složky státu převést ze státního rozpočtu do svých rezervních fondů celkovou částku ve výši rozdílu mezi rozpočtem určenými výdaji a skutečnými rozpočtovanými výdaji A tyto převody se loni opravdu uskutečnily a to ve výši 28 8 miliardy Oč věcně vlastně jde Jde o peníze které resorty v loňském roce nestačily utratit Nestačily je utratit jednak proto že např v přípravě svých kapitálových výdajů mají neuvěřitelný nepořádek jednak proto že byl odložen služební zákon a potom také z titulu zásadních změn v některých vládních politikách jako je např další výstavba armády či z titulu k realizaci nepřipravených resortních investic apod Tyto důvody ale nutno od sebe ostře odlišovat Někdy jde o objektivní a nesporný vliv změny podmínek někdy o špatný odhad budoucích výdajů Ovšem hlavním důvodem těchto úspor ve výši téměř 30 miliard korun je to že vláda resp Ministerstvo financí do státního rozpočtu v průběhu loňského roku prostě průběžně nepromítlo tyto snižující vlivy Mimochodem právě z toho důvodu přišlo na svět ono proslulé usnesení vlády číslo 273 z počátku března letošního roku které ministerstvu ukládá zmrazit část takto uspořených výdajů A to ponechám stranou otázku legality takového postupu když platný zákon o rozpočtových pravidlech je napravován pouhým usnesením vlády Další nezmrazená část těchto přibližně 30 miliard korun je vydávána z rezervních fondů ministerstev letos O těchto souvislostech resp jejich kvantifikaci a vlivu na letošní rozpočtové hospodaření však bohužel není ve vládou předložené zprávě k návrhu státního rozpočtu na příští rok ani slovo Tou třetí příčinou řádově lepšího dosavadního vývoje státních financí je výrazně rychlejší růst české ekonomiky než předpokládal státní rozpočet na letošní rok Jenom pro připomenutí Když Ministerstvo financí loni v létě připravovalo návrh letošního státního rozpočtu vycházelo z očekávané dynamiky HDP ve stálých cenách ve výši 3 2 Později až v říjnu tedy v době kdy vládní rozpočtový návrh byl již v Poslanecké sněmovně projednáván zvýšilo tento svůj odhad na 3 6 Poznamenávám ale že se toto zvýšení samozřejmě nemohlo již promítnout do daňových příjmů Jaká je dosavadní letošní skutečnost HDP se za celé letošní první pololetí zvýšil meziročně o 4 9 Tedy kvalita projekcí budoucího vývoje je tou třetí příčinou proč se podle mého soudu plní daňové příjmy podstatně lépe Do konce letošního září tedy výsledkem je nikoliv schodek ale naopak přebytek ve výši 25 8 miliardy korun Nicméně zpět k návrhu státního rozpočtu na příští rok Zatím letos lze směle očekávat celoroční tempo růstu ve výši nejméně 4 6 až 4 7 Ministerstvo předpokládá pouze 4 Tedy zřejmě soudí že v letošním druhém pololetí dynamika našeho celkového ekonomického růstu poklesne na 3 PČR PS 2002 2006 48 schůze část 43 12 10 2005 Nemyslím že je to realistický předpoklad A státní rozpočet pro příští rok je postaven také na předpokladu tempa růstu HDP ve výši 4 Prosím ale jak máme věřit těmto prognózám kdy nejenom v loňském roce ale podíváme li se i dále nazpátek se Ministerstvo financí tak zásadně mýlí ve svých projekcích Jak tedy posuzovat návrh státního rozpočtu na příští rok který předpokládá záporné saldo ve výši 74 mld Kč když letošní saldo bude výrazně opakuji výrazně nižší Vláda nám předložila na samém konci září očekávanou skutečnost letošního schodku státního rozpočtu ve výši 67 6 mld Kč ale prakticky v témže okamžiku byl zveřejněn výsledek dosavadního plnění letošního státního rozpočtu do konce září kterým je zmíněný přebytek ve výši téměř 26 mld Kč Do konce letošního roku zbývají tři měsíce a jestli tomu dobře rozumím tak naše státní finance každý z těchto měsíců zaznamenají schodek přes 30 mld Kč Ale z jakého titulu Ano snad v oblasti kapitálových výdajů ale kde ještě O tom nás bohužel vláda neinformuje Předložení vládní charakteristiky letošního vývoje státního rozpočtu který je základem rozpočtové úvahy na příští rok je tedy velice nedostatečné Nebo z jiného soudku Jak se říká nelze přehlédnout že v posledním období nám poměrně rychle rostou nejrůznější dotační tituly ze státního rozpočtu či veřejných financí jako celku do podnikatelského sektoru a to v situaci kdy ekonomika roste nebývalým tempem Je opravdu stávající růst naší ekonomiky tak závislý na nejrůznějších dotacích Bylo by jistě zajímavé porovnat například meziroční přírůstek hrubého domácího produktu v běžných cenách který činí nyní asi 150 až 200 mld Kč s deficitem státního rozpočtu který činí již několik let přibližně 80 až 100 miliard Kč V určitém smyslu lze tedy možná říci že deficitním financováním tedy vytvářením státem generované poptávky zajišťujeme náš aktuální ekonomický růst To jsou ovšem závažné hypotézy Smutné ovšem je že se těmito souvislostmi naše Ministerstvo financí nikdy nezabývalo Aparátem tohoto ministerstva vypracované analýzy vývoje naší ekonomiky koncepce veřejných financí a to včetně oné slavné koncepce reformy veřejných financí či vývoje rozpočtového hospodaření v průběhu roku nebo nakonec i státní závěrečné účty to jsou všechno totiž jen souhrny přesných čísel ale nikoliv skutečné analýzy Nejhorší ovšem je to že se tím ani nyní nezabýváme Výsledkem je potom to co nám vláda předkládá jako návrh státních financí na příští rok Znovu opakuji že mám velké pochybnosti o kvalitě tohoto návrhu zejména o jeho základních proporcích Již jsem na to upozorňoval i při jednání rozpočtového výboru Zvláště pikantní je potom to když nám komunistům vytýká sociální demokracie fiskální nekázeň abych volně citoval pana ministerského předsedu Ale jak potom nazvat to co jsem uvedl výše Jsou to záležitosti jistě nadmíru důležité Závěrem mi ještě dovolte abych reagoval na úvodní vystoupení pana ministra financí který uvedl že dopad přijetí vládního návrhu zákona o daních z příjmů je zahrnut do rozpočtu roku 2006 To je samozřejmě pravdivá teze Počítá se tam s propadem něco málo přes 14 mld Kč Je ale třeba dodat že se očekává že těch 14 mld Kč kompenzují určitým způsobem spotřební daně Co ale nebude kompenzováno z hlediska rozpočtového určení daní jsou příjmy do rozpočtů obcí a krajů Ty budou po přijetí tohoto zákona o 4 1 mld Kč nižší než uvádějí propočty Ministerstva financí U samosprávných celků se ty propočty o nějakou miliardu rozcházejí Teď není tak podstatné jestli jsou to 4 mld nebo 6 mld ale podstatné je že to bude ještě narůstat V příštím roce je to 4 1 mld Kč podle ministerstva a v roce 2007 již je to 7 8 mld Kč Proti tomu působí zvyšování cen energie a další Dovedeme si představit jaký to má dopad Zejména když jsem se díval do podrobné tabulky které si podvýbor pro územní rozpočty vyžádal od Ministerstva financí a dnes je obdržel tak jsem zjistil že největší dopad bude do obcí které mají nad 300 obyvatel kde se propad pohybuje od 340 mld do 700 mld v roce 2007 Proto i podvýbor pro finanční hospodaření územních rozpočtů a pro využívání fondů Evropské unie kterému mám čest předsedat přijal usnesení kde žádá aby při projednávání vládního návrhu státního rozpočtu na rok 2006 bylo zohledněno vytvoření určité rezervy na pokrytí dopadu zákona č 586 92 Sb o dani z příjmu je to tisk 1040 aby se mohlo v průběhu příštího období kompenzovat tam kde budou nejožehavější problémy a je možné je někde neříkám masově očekávat Věřím že pokud jde o určitou vatu nebo chcete li rezervu která je v základních číslech bude i tímto způsobem uvažováno aby případné přebytky které už tady podrobně rozváděl kolega Recman byly použity i na takovýto účel to znamená aby samosprávné celky netrpěly z hlediska přijetí zákonů které zde projednává Poslanecká sněmovna a nebylo to někdy více na jejich úkor Děkuji za pozornost