Poslanecká sněmovna
1999-10-22

Poslanec Jiří Payne Děkuji paní místopředsedkyně Vážená vládo vážená sněmovno při hlasování o těchto dvou předložených vládních návrzích budeme muset učinit jisté politické rozhodnutí a zároveň budeme muset učinit jisté rozhodnutí ústavněprávní Z hlediska politického rozhodnutí ať už se jedná o prodloužení pobytu vojsk SFOR nebo o jakési obecné zmocnění pro vládu vysílat naše ozbrojené síly do zahraničí či umožnit cizím ozbrojeným silám tranzit či pobyt na našem území v této věci to politické rozhodnutí do značné míry vyplývá z našeho členství v NATO z naší účasti v programu Partnerství pro mír v dřívějších letech a navazuje tak přirozeně na usnesení 384 z 29 dubna 1994 z prvního volebního období Poslanecké sněmovny které dávalo vládě obdobné obecné zmocnění Toto usnesení by se mělo přijetím nového usnesení zrušit a nahradit obecnějším mandátem odpovídajícím našemu členství v NATO To je řekněme ta politická stránka věci Druhý problém je otázka ústavněprávní Chtěl bych připomenout že v době kdy jsme koncipovali Ústavu ČR měli jsme na mysli že vysílání a přijímání ozbrojených sil na našem území bude řešeno takovýmto všeobecným zmocněním Myslím si že je dobré že jsme se nakonec přidrželi toho původního záměru že nemusí docházet k novelizaci ústavy Pokud jde o tu ústavněprávní problematiku mám za to že z hlediska ústavy je zcela korektní a správné jestliže přijmeme takového obecné zmocnění Sněmovna si ponechává to čemu se říká civilní kontrola ozbrojených sil To znamená že v případě kdy by se změnily okolnosti má sněmovna možnost znovu vstoupit do hry uchopit se tohoto všeobecného zmocnění změnit jej tím či oním směrem to znamená v případě bude li to potřebné může dát širší zmocnění nebo obráceně bude li situace nějak vyhrocena může vůči vládě přijmout užší zmocnění To podstatné je že z hlediska ústavy musíme hlasovat o vysílání ozbrojených sil jiným kvorem z hlediska procedury ve sněmovně než pro otázku přítomnosti cizích sil na našem území Řídí se to v případě vysílání článkem 39 odst 2 a článkem 43 odst 2 naší ústavy zatímco v případě přijímání nebo pobytu cizích vojsk na našem území se to řídí článkem 39 odst 3 Ústavy ČR Z toho důvodu zahraniční výbor doporučil aniž by se věcně měnil smysl vládního návrhu přeskupit jednotlivé body vládní předlohy tak aby ty body které spolu věcně souvisejí to znamená vysílání a další dva body které se týkají přijímání cizích sil na našem území bylo možno hlasovat jedním hlasováním protože každé z nich bude mít odlišné kvorum Tak zahraniční výbor dospěl k usnesení které je vám předkládáno kde bych navrhoval abychom v tomto bodě jej vzali za základ hlasování a abychom hlasovali postupně o bodu I z hlediska příslušného ústavního kvora u bodu II z hlediska jiného ústavního kvora PČR PS 1998 2002 17 schůze část 341 22 10 1999 Pokud se týká jediné drobné odlišnosti je to informovanost sněmovny o tranzitech kde dochází k drobné odlišnosti mezi usnesením zahraničního výboru a výboru pro obranu a bezpečnost Zatímco výbor pro obranu a bezpečnost doporučuje aby sněmovna byla informována i o takovýchto tranzitech zahraniční výbor nepovažoval toto za nutné Vzhledem k tomu ovšem že tranzit ozbrojených sil je spíš asi odborná problematika která spadá více do kompetence výboru pro obranu a bezpečnost zahraniční výbor na této věci má jen všeobecný politický zájem myslím si že by nebylo na škodu kdyby sněmovna v této věci dala za pravdu výboru pro obranu a bezpečnost Ale obě dvě varianty beze sporu řeší ten problém zhruba stejným způsobem Děkuji