Riksdag
2014-03-14

Mellan 2008 och 2012 riktade regeringen ett statligt bidrag till landets grundskolor för att förstärka arbetet med att läsa, skriva och räkna. Skolverkets utvärdering visar att merparten av skolans huvudmän uppskattar att elever i årskurs 1–3 i stor utsträckning nått ökad måluppfyllelse i ämnet svenska, men betydligt färre uppskattar hög måluppfyllelse för matematik. Mest uppseendeväckande är dock att en stor andel av skolans huvudmän inte kan uppskatta om eleverna i de högre årskurserna har nått ökad måluppfyllelse. Många svarar att bidraget har lett till förändringar i arbetet. Det är gott, men går de förändringarna att koppla till förbättrade elevresultat? Något svar på det går inte att få eftersom några sådana frågor inte har ställts. Skolans huvudmän har enbart fått göra uppskattningar. Samtidigt noterar Skolverket att andra nationella och internationella uppföljningar inte visar på några förbättringar. Jag ifrågasätter inte syftet med riktat statsbidrag till att förstärka elevernas baskunskaper. De behövs onekligen. Problemet är att vi inte vet om miljarderna haft avsedd effekt. Frågan om förbättrade elevresultat har inte ens ställts i utvärderingarna. Ändå betalas miljard efter miljard ut.