Poslanecká sněmovna
2001-05-17

Ministr spravedlnosti ČR Jaroslav Bureš Vážený pane předsedající vážené paní poslankyně a páni poslanci nejprve k usnesení ústavně právního výboru a výboru pro obranu a bezpečnost Jediný řekněme svár ale myslím to v dobrém slova smyslu jsou různé názory obou výborů na formulaci ustanovení 88a který když to zjednoduším upravuje soudní kontrolu nakládání s údaji o uskutečněném telekomunikačním provozu Dávám přednost formulaci která byla schválena v ústavně právním výboru a to ze dvou důvodů Za prvé je přísnější z hlediska přístupu orgánů činných v trestním řízení k těmto informacím neboť je omezuje prakticky jen na zločiny řečeno tradiční terminologií A za druhé nepřipouští přístup k těmto údajům jinak než po předchozím souhlasu soudu To z hlediska ústavního je myslím řešení vhodnější a více odpovídá nutné restrikci těchto oprávnění činných v trestním řízení S legislativně technickými návrhy zpravodaje pana poslance Výborného souhlasím taktéž s návrhem pana poslance Kladívka poněvadž nikterak nevybočují z témat která byla diskutována v obou výborech Trestní řád není a nemůže být z povahy věci předmětem soukromého vlastnictví ministra spravedlnosti já musím respektovat a to není otázka osobního postoje ale povahy věci že je to kodex který byl připraven po dlouholeté odborné diskusi a debaty na půdě Poslanecké sněmovny zejména v ústavně právním výboru nikterak neztratily charakter odborné diskuse Náměty které přednesla paní poslankyně Machatá nejsou ničím jiným než znovuvrácením na scénu Poslanecké sněmovny základní koncepční otázky která byla již diskutována a převažující názor byl vyjádřen ve vládním návrhu zákona i ve výsledcích diskuse v ústavně právním výboru PČR PS 1998 2002 36 schůze část 93 17 5 2001 Nejde o to zda otázka stojí tak že s vaničkou vyléváme dítě Jestliže základní filozofické směřování reformy trestního řízení směřuje k tomu aby dokazování probíhalo před soudem v tom slova smyslu že soud za účasti účastníků řízení si činí vlastní přímý důsledek z důkazů prováděných před soudem pak náměty které přednesla paní poslankyně Machatá jsou vlastně návratem k původní podobně trestního řízení a celá předložená novela není o ničem jiném než o všeobecně přijatelné snaze toto trestní řízení reformovat Pan místopředseda Langer má pochybnosti o institutu dovolání Zdůraznil bych že nejde jenom o otázku přibližování civilního a trestního procesu ale jde o to že i trestní proces musí nutně směřovat k rovnosti stran Za současné situace jsem to toliko já ministr spravedlnosti který může odmyslíme li si obnovu řízení dosáhnout stížností pro porušení zákona zrušení pravomocného rozhodnutí soudu anebo jiného orgánu činného v trestním řízení To není stav dobrý Jednu ze stran trestního procesu tedy v daném případě odsouzeného odkazuje do role procesně nerovné Dovolání a myslím že v restriktivní podobě neboť není přípustné tam kde by směřovalo do skutkových otázek na kterých spočívá rozhodnutí soudu je výrazem snahy o rovné procesní postavení V tomto slova smyslu jsem přesvědčen že institut dovolání patří do reformy trestního řízení a že správným způsobem směřuje celkovou tendenci trestního procesu Další dva pozměňovací návrhy pana místopředsedy Langera se týkaly kompetence Nejvyššího státního zastupitelství 174A která s touto otázkou nutně věcně souvisí a je vlastně výrazem toho že do usnesení jimiž se končí trestní stíhání v přípravném řízení dost dobře a to je jedna z koncepčních vad trestního řádu by neměl soud vstupovat jako reprezentant moci soudní neboť tím vlastně předurčuje odpověď na otázku zda vůbec mělo být trestní stíhání zahájeno Téma třetí řekněme práce policie ve prospěch Bezpečnostní informační služby je téma věcně velmi závažné Jeho závažnost nezpochybňuji ovšem zdá se mi že v souvislosti s materií trestního řádu by mohlo být vnímáno poněkud nekoncepčně Myslím že vyžaduje větší diskusi Pozměňovací návrhy pana poslance Doležala nemění smysl předložené novely spíše upřesňují zejména ty pasáže které se týkají trestního stíhání příslušníků policie Je to otázka legislativně technická Poslední mám li vyhovět všem požadavkům je naléhavá výzva pana zpravodaje abych ujistil sněmovnu o připravenosti resortu Ministerstva spravedlnosti na uvedení reformy trestního řízení v život Snažil jsem se neboť tuto otázku považuji za zásadní a zcela legitimní základní teze zmínit ve svém úvodním slově Dovolte mi ho doplnit několika větami Nejde o to v jakém rozsahu se zvýší nároky zejména na okresní soudce tím že nebudou mít k dispozici připravený vyšetřovací spis a že hlavní líčení nebude probíhat tak že se čtou důkazy připravené a provedené již ve stadiu přípravného řízení Jde o to do jaké míry všechny změny trestního řádu na jedné straně práci soudů zrychlí a soudce odbřemení a jak v tomto směřování vypadá zátěž spočívající v tom že v některých druzích trestního řízení a to je pravda bude hlavní líčení náročnější A na tu otázku je nutno odpovědět při sledování všech zásadních změn Dovolte mi abych zmínil čtyři základní souvislosti Za prvé Vládní návrh předpokládá že stávající jednotný typ přípravného řízení bude nahrazen vlastně třemi formami řízení zkráceným přípravným řízením o méně závažných deliktech které by mělo být rychlé jak ve stadiu přípravného řízení tak řízení před soudem neb pravidla jsou jednoduchá typicky krádeže v supermarketech při kterých byl pachatel dopaden Za druhé přípravné řízení o trestných činech patřících do působnosti okresních soudů v modelu který jsem zmínil před chvílí A za třetí přípravné řízení o trestných činech které v prvním stupni projednávají krajské soudy Pro prvé dvě uvedené formy platí že na rozdíl od stávajícího stavu budou důkazy v procesní podobě pořizovány jen výjimečně za přesně zákonem stanovených podmínek To by mělo přispět především k tomu že věc se před soud dostane rychleji na rozdíl od současného stavu A to znamená že skutkový obraz věci bude ve vědomí svědků a účastníků čerstvější a přispěje to k lepšímu objasnění skutkového základu věci A také k tomu že i svědci budou ochotni a s to roli splnit a poskytnout potřebnou součinnost Pro poslední formu která zůstává vyhrazena pro trestní věci které budou v prvním stupni projednávat krajské soudy naopak platí že dokazování bude prováděno v přibližně stejném rozsahu jako dosud resp v takovém rozsahu jaký bude státní zástupce při zastupování obžaloby považovat za nutný Za druhé Připoutal bych vaši pozornost k již zřízené Probační a mediační službě Právě novela trestního řádu tuto instituci výrazně zapracovává do trestního řízení A to jednak tím že se vytvářejí podmínky pro tzv odklony to znamená že věc nebude předložena soudu pro hlavní líčení a jsou zde podmínky pro podmíněné zastavení trestního stíhání resp pro narovnání což velmi úzce souvisí s daleko větším důrazem na postavení poškozené osoby Zde stát dává najevo že především mu jde o reparaci následků v poměrech poškozené osoby a až na druhém místě mu jde o jakýsi abstraktní zájem pachatele trestného činu potrestat A konečně Probační a mediační služba výrazně přispěje ke kontrole chování pachatele ve zkušební době Pro kontrolu prozatím nebyly odpovídající podmínky a to také může výrazně přispět a myslím že přispěje k rozšíření podmínek pro podmíněné zastavení trestního stíhání Za třetí Novela nutně mění obraz hlavního líčení Soud nebude číst výpovědi svědků z přípravného řízení ale bude tyto svědky vyslýchat Ovšem za zcela jiného obrazu věci z hlediska pozice státního zástupce Ten nebude nadále odkázán do role takřka nezúčastněného pozorovatele ale jeho odpovědnost za důkaz viny v hlavním líčení z něj učiní aktivní stránku procesu což ve svých důsledcích povede ve srovnání se současným stavem k důraznému posílení role státního zástupce a řekněme k odbřemenění té zcela zásadní role soudu v hlavním líčení Za čtvrté a to bych také zdůraznil ke zrychlení a snížení pracnosti soudního řízení by měla přispět i nová úprava odvolacího řízení která má zásadně bránit tomu aby jenom z důvodů nepodstatných nedostatků ve zjištění skutkového stavu byla věc vracena soudu prvního stupně a hlavní líčení probíhalo znovu Jsem si jist tím že porovnáme li v komplexu změny které mají přispět k větší rychlosti řízení usnadnění práce soudce a k tomu že podstatná část věcí se vůbec do stadia hlavního líčení před soudem nedostane ve srovnání se zátěží spočívající v řízení před okresním soudem v důkladnějším promiňte mi ten výraz hlavním líčení nepovedou ve svých důsledcích ke konečnému efektu k většímu zatížení soudců okresních soudů PČR PS 1998 2002 36 schůze část 94 17 5 2001 To mě opravňuje k závěru že reforma trestního procesu je z tohoto hlediska zajištěna v poměrech resortu Ministerstva spravedlnosti a že navržená a očekávaná účinnost této reformy od 1 ledna příštího roku je termínem reálným který by neměl být odkládán O reformě trestního řízení se hovoří již příliš dlouho a jsou s ní právem spojena značná očekávání z hlediska celkové podoby trestní politiky tohoto státu a již z tohoto prostého důvodu jde o otázku zcela zásadní která zasluhuje pozornosti a odložením účinnosti by se jenom tento základní problém oddálil