Hrvatski sabor
20100203

Dakle, više nije potrebno štedjeti dvije godine da bi se stekli uvjeti za dobivanje stambenog kredita, pa se kredit može dobiti i prije isteka roka. Na uplaćene štedne uloge iz državnog proračuna se isplaćuju državna poticajna sredstva u visini od 15% uplaćenih uloga stambene štednje. Najviši iznos državnih poticajnih sredstava koji se može ostvariti tijekom jedne kalendarske godine iznosi 750 kuna. Važno je naglasiti da u Hrvatskoj postoji odnosno posluje ukupno 5 stambenih štedionica gdje je u sustav stambene štednje u Hrvatskoj uključeno negdje oko 600 tisuća građana ili 15% ukupnog stanovništva. Važno je reći isto to da je svjetska financijska kriza opet učinila privlačnom osiguranu stambenu štednju, a svima koji se uključuju u nju radi podizanja stambenih kredita, u posljednje su vrijeme zanimljive fiksne kamate na to zaduživanje, budući da banke podižu cijene takvih zajmova jer ih odobravaju po promjenjivim kamatnim stopama. Fiksna kamatna stopa znači da osoba koja je primjerice prije 5 godina počela štedjeti, može već sutra podignuti kredit po kamati koju je onda potpisala a koje se kreću do 5% ovisno o odabranom modelu štednje.