Poslanecká sněmovna
1996-10-30

Ministr vnitra ČR Jan Ruml Vážený pane předsedající vážené poslankyně vážení poslanci návrh zákona o soukromých bezpečnostních činnostech je jedním z legislativních projektů které byly vypracovány už v minulém volebním období Od roku 1993 byl postupně projednáván exekutivou i orgány sněmovny avšak nakonec o něm jakožto o celku nebylo na posledním zasedání minulého parlamentu pro nedostatek času rozhodnuto Vláda je přitom přesvědčena o řadě důvodů pro které je i v nynějších podmínkách potřebné takovýto zákon schválit co nejdříve a proto je dnes jeho původní vládní návrh předmětem vašeho posuzování v prvním čtením Účelem navrhovaného zákona je vytvořit oproti dosavadní úpravě komplexní přísnější legislativní rámec zejména pro podnikatelské provozování soukromých hlídacích a detektivních služeb Úprava by měla vyjmout tyto podnikatelské aktivity z živnostenského zákona a z působnosti živnostenských úřadů a rozhodovací a dozorovací působnost svěřit Ministerstvu vnitra Měla by stanovit zcela nové podmínky pro provozovatele i zaměstnance těchto služeb zvláště pokud jde o předpoklady jejich odborné resp i zdravotní způsobilosti bezúhonnosti a spolehlivosti pro výkon takových činností Současně s tím by měl zákon upravit též podmínky provozování tzv vlastní ochrany jíž se rozumí činnosti které jsou s činnostmi hlídacích a bezpečnostních služeb shodné jak co do svého obsahu tak i charakteru bezpečnostních rizik ale které jsou přitom uskutečňovány mimo rámec podnikání Čili jde typicky o činnost tzv závodních stráží popř osobních soukromých ochránců Většině z vás je jistě známo že předložená verze návrhu zákona byla na půdě parlamentu v minulém volebním období předmětem rozsáhlých diskusí které odrážely značnou názorovou nejednotnost a roztříštěnost přístupů politické sféry k této problematice Protože otevření diskuse k celkovému pojetí zákona lze patrně očekávat i nyní považuji za nutné alespoň stručně vysvětlit o jaké hlavní důvody se opírá koncepce zákona ke které se přiklonila vláda tedy koncepce předpokládající nikoliv například jen dílčí novelu živnostenského zákona nýbrž vytvoření zcela nového komplexního zvláštního zákona svěřujícího působnost právě Ministerstvu vnitra a stanovícího řadu jistě i omezujících povinností provozovatelům soukromých bezpečnostních činností i jejich zaměstnancům Jde tedy především o legislativní reakci na skutečnost že plnění poskytovaná bezpečnostními službami se svými bezpečnostními riziky výrazně se odlišují od ostatních druhů podnikání což je objektivně tedy již z podstaty věci dáno zvláštním obsahem a povahou uzavíraných smluvních vztahů mezi agenturami a jejich zákazníky Existuje zde vysoká pravděpodobnost neoprávněných zásahů do základních práv a svobod lidí jakými jsou například omezování osobní svobody zneužívání informací o soukromí ale i poškozování zdraví a pod Přitom tyto zásahy které jsou předmětem smluvního plnění nejsou ze strany agentur činěny vůči zákazníkovi který si službu objednal nýbrž vůči třetím osobám Objektem působení agentur a to ať již oprávněného či neoprávněného se tak stávají osoby které k agentuře samy žádný smluvní vztah nemají a ke své ochraně proti případným excesům nemohou využít mechanismů běžného obchodního vztahu s pouhými subjekty zákazník firma Proto také u tohoto druhu podnikání nelze pouze samotným působením tržních vztahů zajistit potřebnou minimalizaci bezpečnostních rizik Za druhé jde o reakci na fakt že ze strany určitých společenských vrstev bude vždy v jisté míře existovat možno rovno říci z podstaty věci podloudná poptávka po takových aktivitách agentur jimiž může být napomáháno snadnějšímu páchání trestné činnosti jako je například neoprávněné vymáhání dluhů či vydírání apod Této poptávce se logicky přizpůsobuje i určitá nabídka na straně některých agentur což by bylo možno doložit i konkrétními poznatky z policejní praxe Uvedenými skutečnostmi je podle našeho názoru odůvodněno aby oproti dnešní obecné úpravě podnikání byly pro provozovatele i zaměstnance v oblasti soukromých bezpečnostních činností stanoveny i některý další zákonné podmínky a povinnosti jejichž dodržování povede ke snížení míry bezpečnostních rizik jež jsou těmito činnostmi produkována Protože předmět činnosti v této oblasti se z odborného hlediska nejvíce blíží činnosti veřejných bezpečnostních sborů je dán důvod pro to aby státní správu včetně příslušného dozoru vykonával orgán odpovědný za věci vnitřního pořádku a bezpečnosti Důvodem pro který vláda přistoupila k vypracování návrhu zákona postaveného na zmiňované koncepci je i její snaha promítnout do našeho právního řádu Doporučení Rady Evropy č 19 z roku 1987 o organizaci předcházení zločinnosti a snaha přiblížit se v této oblasti úpravy soudobému vývojovému trendu v legislativách vyspělých evropských zemí Podle zmíněného Doporučení Rady Evropy by totiž členské státy měly učinit mj opatření aby činnost soukromých bezpečností nezasahovala do funkce policie a neohrožovala individuální svobodu a pořádek uzákonit ustanovení o pravidelném dozoru veřejných úřadů v této oblasti stanovit hlediska pro minimální úroveň personálu těchto služeb včetně zvládnutí znalostí trestního práva norem chování ve styku s veřejností apod Převážná většina evropských zemí uvedené Doporučení do svých právních řádů buď již promítla jako například Belgie Nizozemí Španělsko Francie či Skandinávské země nebo tak hodlá učinit v nejbližších letech Přitom je třeba dodat že dlouhodobý vývojový trend v evropské legislativě směřuje k dalšímu prosazování výraznější dozorové role státu v této oblasti jak o tom svědčí nejen nově připravované zákony ale i novelizace již existujících zákonů například ve Francii či Nizozemí V tomto vývoji jež Ministerstvu vnitra potvrdili představitelé partnerských institucí v řadě západoevropských zemí i představitelé odborných orgánů Rady Evropy se odráží koncentrovaná zkušenost která byla v těchto zemích získána za několik desítek let existence podnikání v této oblasti Lze ji stručně charakterizovat slovy že pokud je činnost soukromých bezpečnostních služeb vykonávána na vysoké profesionální úrovni a v souladu se zákony stává se významně pozitivním prvkem společenských bezpečnostních struktur v nejširším slova smyslu neboť přispívá ke zvyšování bezpečnostního standardu občanů a odlehčuje veřejným bezpečnostním strukturám Pokud však uvedený předpoklad naplněn není stává se činnost těchto společností naopak sama jedním z rizikových kriminogenních faktorů Vážené poslankyně vážení poslanci minulá Poslanecká sněmovna přijala k předloženému návrhu zákona na svém březnovém zasedání řadu pozměňovacích návrhů Jde o různá obsahová doplnění či zpřesnění textu vládního návrhu která byla výsledkem dlouhotrvajícího velmi podrobného projednávání vládní předlohy v příslušných výborech sněmovny a která mimo jiné odstraní některá problematická místa vládní předlohy Předkladatel se se souborem těchto návrhů jakožto celkem ztotožňuje a je toho názoru že bude li vládní návrh zákona schválen měly by se jeho součástí stát i pasáže textu těchto již dříve projednaných a minulou sněmovnou odsouhlasených pozměňovacích návrhů V této souvislosti jsem si dovolil zaslat poslancům výborů které v minulém volebním období projednávaly paragrafované znění vládního návrhu zákona zvláštní pracovní materiál obsahující přehled minulou sněmovnou schválených pozměňovacích návrhů Vzhledem k tomu že v diskusi poslanců mohou zaznít i návrhy směřující k dalšímu vypouštění ustanovení zákona zakládajících omezující povinnosti pro provozovatele bezpečnostních služeb obsahuje zmíněný materiál vstřícně i některé náměty na možné zvážení dalších textových změn v návrhu Přijetí takovýchto dalších deregulačních úprav by mohlo být jistým kompromisem který by zachovával celkovou koncepci vládního návrhu zákona a zároveň by vyšel vstříc i liberálnějšímu pojetí právní úpravy soukromých bezpečnostních činností Jsem toho názoru že diskuse nad těmito úpravami může proběhnout ve druhém čtení v příslušných výborech Proto vás žádám o schválení předloženého návrhu Ještě bych chtěl na závěr říci proč již ve vládním návrhu nebyly promítnuty pozměňovací návrhy z minulého volebního období Spor o regulační prvky v zákonech je sporem politickým známe to z celé řady jednání na půdě parlamentu například v zákoně o lesích ale i v jiných zákonech kdy se vždycky pečlivě zvažovala politikum této záležitosti zdali mají být zákony spíše regulativní a nebo jestli se tam mají objevovat regulační prvky I toto je tento případ Myslím že poslanecká shoda by měla nastat zde v této Poslanecké sněmovně Vláda nastavila jistou laťku v tomto zákoně a pojďme hledat polohu optimální pro tuto laťku Myslím že vláda předložila návrh v původním znění abychom znali vývoj názorů od jedné strany až ke druhé Jsem připraven ve druhém čtení společně s vámi tento kompromis v zákoně o soukromých bezpečnostních činnostech aktivně hledat Děkuji vám PČR PS 1996 1998 6 schůze část 3 23 30 10 1996