Riksdag
2003-12-18

Herr talman! För riksdagens vidkommande är det viktigt att mål- och resultatbedömningar kan kopplas ihop med budgetförslagen och ses som en integrerad helhet. Saknas denna helhetssyn blir riksdagens mål- och resultatstyrning svagare som ett viktigt budgetpolitiskt styrinstrument. I budgetpropositionen görs en ambitiös genomgång av de tolv delområden som de två politikområdena i utgiftsområde 2 är uppdelade i. På ett strukturerat sätt redovisas uppställda mål, gjorda insatser, resultatbedömningar samt analyser och slutsatser för varje delområde. Men slutsatserna återspeglar inte alltid förslagen till medelsberäkning för de anslag som ingår i de olika delområdena. Det beror inte på eventuella brister som uppmärksammats i samband med uppföljningen, utan det grundar sig mer på traditionella budgetpolitiska prioriteringar. Som jag inledde med att säga är det angeläget att sambandet mellan uppföljningens resultat och de föreslagna anslagsnivåerna kommer till klarare uttryck i regeringens budgetförslag. Målen måste vara tydliga och lätt avläsbara. Ett föreslaget resurstillskott måste kunna prövas mot konkreta, mätbara och uppföljningsbara mål eller resultatindikatorer. Målen måste också vara sådana att de kan bilda utgångspunkt för riksdagspartiernas politiska prioriteringar och diskussioner.