Narodna skupština
20190725

Ono što preovlađuje obrazloženju, to je da je ovo nešto što, ne samo da omogućava ulazak u EU, nego je nešto što su evropski standardi, pri tome, predlagač zaboravio je da kaže da je u EU u toj Evropi sve sređeno po određenim pravilima. Kada je u pitanju odnos banke i klijenta, tu su jasna pravila. Kada je u pitanju naplata komunalnih usluga, tu je sve definisano do sitnih detalja, a mi ovde želimo da primenimo sistem gde su strane banke ušle sa namerom da što više steknu nekretnina kako bi te svoje plasirane kredite u svakom slučaju mogli višestruko da naplate. Mi ovde pričamo o nekim standardima gde poljoprivredno zemljište, bukvalno se uzima, otima za male svote kredita. Pa, imali smo nedavni primer, ljudi koji su se zaduživali u švajcarskim francima kod banaka upali su u dužničko ropstvo, njima je uzeta imovina, mnogima je uzeta imovina, sada se nalazi kompromisno rešenje, država se umešala u to i država kaže – najbolje rešenje je da potpišu ugovor sa bankama, pa će ponovo biti korist banaka. Čak, savetuju – nemojte da tužite Ustavnom sudu, jer to je zaludan posao. Kakva su to pravila? Država umesto da stane na stranu svojih građana, pa bez obzira kojoj političkoj ili partijskoj opciji pripadaju, država se ovde igra sa svojim građanima, država kaže – bitniji je nama efekat zarade od izvršitelja nego što su to prava građana. Pa, kakva je to država?