Narodna skupština
20050919

U pogledu sistematike posebnog dela može se primetiti da se ona dosta razlikuje u odnosu na postojeću, i to ne samo zbog činjenice da je materiju u posebnom delu krivičnog zakonika trebalo regulisati na celovit način, a ne kao do sada na osnovu podeljene zakonodavne nadležnosti, već zbog drugačijih određivanja grupnih zaštitnih objekata pojedinih krivičnih dela, kao i njihovog redosleda, s obzirom na njihov značaj, međusobnu srodnost i drugo. Predlog najnovijih rešenja u opštem delu predloženog krivičnog zakonika: na samom početku, u Glavi I Krivičnog zakonika sadržane su osnovne odredbe, koje su malobrojne, ali veoma važne, s obzirom na to da se njima ustanovljavaju osnovni principi krivičnog prava, dakle, načelo zakonitosti, načelo krivice, načelo legaliteta krivičnopravne represije, a propisana je i opšta svrha krivičnih sankcija. Nastojalo se da se ova načela formulišu bez unošenja deklarativnih konstatacija, naročito na jedan koncizniji i precizniji način; načelo zakonitosti i načelo krivice (nullum crimen sine lege) su formalni i formulisani su na standardan način kao u većini evropskih krivičnih zakonika.