Poslanecká sněmovna
1998-02-11

Poslanec Petr Nečas Pane předsedající pane předsedo pane předsedo vlády vážení členové vlády dámy a pánové dovolte mi abych zaujal stanovisko k předloženému tisku tzn k ratifikaci rozšíření Severoatlantické aliance V prvé řadě by bylo potřebné podle mého názoru navázat na výklad pana kolegy Holáně který se týkal určitých právních aspektů rozšiřování Severoatlantické aliance jednak z hlediska českého vnitrostátního práva jednak z hlediska určitých uzancí PČR PS 1996 1998 20 schůze část 180 11 2 1998 Je třeba zdůraznit že v jednotlivých členských státech NATO tzn v zemích šestnáctky bude schvalován tzv protokol o přistoupení který byl podepsán loni v prosinci V přijímaných státech budou ratifikovány tzv listiny o přistoupení na základě kterých nám bude předložena Washingtonská smlouva na základě čl 49 ústavy V této souvislosti se skutečně objevuje několik zásadních námitek v posledních dnech a týdnech Jedna z nich byla že tato ratifikace která začíná vlastně dnes je ratifikací předčasnou Tady bych chtěl skutečně zdůraznit že vyslovení souhlasu Poslaneckou sněmovnou není aktem ratifikace je to pouze jedním z prvků jedním z kroků v rámci celého ratifikačního procesu Tento proces ratifikace bude ukončen teprve podpisem prezidenta republiky a uložením listiny o přistoupení u depozitáře smlouvy tzn u vlády Spojených států amerických Teprve v té chvíli končí ratifikační proces Chtěl bych zdůraznit že existují pro tuto situaci i precedenty mezinárodní A především kolegům ze sociální demokracie bych chtěl doporučit příklad Španělska Španělsko začalo svůj ratifikační proces před 10 prosincem 1981 čili ještě před samotným podpisem protokolu o přistoupení Jinými slovy kdybych použil analogii s Českou republikou by to znamenalo že Česká republika by musela zahájit ratifikační proces vstupu do Severoatlantické aliance ještě před 16 prosincem 1997 Čili tato námitka absolutně neobstojí a jak říkám použili tohoto způsobu i španělští socialisté Je to také výhodné z toho důvodu že budeme moci reagovat bezprostředně na pozvání které nám bude adresováno generálním tajemníkem Severoatlantické aliance tzn že budeme moci přistoupit ihned po tomto formálním pozvání Chtěl bych tedy shrnout tuto námitku Neexistuje žádný formální ani politický důvod abychom s ratifikací a vyslovením souhlasu v Poslanecké sněmovně čekali třeba byť i jednu jedinou minutu Druhá námitka o které zde také mluvil pan kolega Holáň se týká koordinace s Polskem a Maďarskem Chtěl bych zdůraznit že tato koordinace existuje Existuje od počátku existuje na úrovni exekutivní existuje i na úrovni parlamentní Mohu dokumentovat celou řadu setkání a jednání s našimi polskými a maďarskými kolegy Koneckonců příští týden proběhne v Budapešti společné zasedání předsedů zahraničních výborů a výborů pro obranu z Polska Maďarska a České republiky jejichž hlavním tématem bude opět koordinace společného postupu v ratifikačním procesu NATO Chtěl bych také znovu zdůraznit fakt který zde zmínil pan předseda Holáň a to odlišnost vnitrostátních právních ratifikačních procedur které skutečně umožňují například v případě Polska aby u nich tato ratifikace nebo toto schválení proběhlo dokonce v krajním horizontu až 24 hodin na rozdíl od České republiky Čili my máme zájem na koordinovaném a harmonickém přístupu a ten se projeví v tom že bychom měli přistoupit k alianci pokud možno ve stejném časovém termínu který bude dán podpisem hlav států a uložením příslušných ratifikačních listin u depozitáře smlouvy Chtěl bych také zdůraznit že z tohoto hlediska v porovnání s Maďarskem a Polskem má skutečně zásadní význam toto dnešní zahájení jednání a jeho výrazná podpora protože my se bohužel a musím říci i naší vinou vinou politiků a tady nepopírám i svoji osobní vinu nebo svůj osobní podíl a osobní spoluodpovědnost nemůžeme pochlubit takovou podporou jakou má například Polsko Třetí námitka zaznívá především ze strany KSČM opět o ní mluvil pan předseda Holáň Je to oněch 8 smluv které jsou charakteru technického a statusového A opět bych chtěl zdůraznit že se jedná o 8 mezinárodních smluv prezidentského typu tzn o každé z nich se bude jednat jednotlivě Bylo zde již řečeno že ne ke každé všechny členské státy přistoupily A musím říci že dokonce k některým z nich my budeme muset být vyzváni resp přizváni podobně jako k ratifikaci Washingtonské smlouvy Jedná se především o takzvanou Londýnskou smlouvu SOFA tzn o pobytu cizích vojsk a druhou smlouvou je tzv Pařížský protokol který se týká rozmístění mezinárodních velitelství Čili ani tato námitka neobstojí protože jsou to standardní mezinárodní smlouvy které budeme schvalovat a jak říkám k některým z nich budeme muset být dokonce přizváni čili vyzváni k jejich ratifikaci V další části zpravodajské zprávy mi dovolte abych se zmínil o Severoatlantické alianci jako takové V období kdy se poprvé rozběhla diskuse na téma rozšiřování Severoatlantické aliance o středoevropské státy objevila se jedna se zásadních námitek A tou bylo že neexistuje důvod k další existenci Severoatlantické aliance Severoatlantická aliance byla údajně vystavěna a vybudována jako hráz proti SSSR jako hráz proti komunismu a tím že padl SSSR a padl bývalý komunistický tábor neexistuje prý nadále důvod existence Severoatlantické aliance Chtěl bych zdůraznit a upřít pozornost všech kolegů a kolegyň na text Severoatlantické smlouvy a upozornit je na fakt kterého si určitě všimnou že v celém textu Severoatlantické smlouvy není ani slovo o komunismu není tam ani slovo o SSSR Jinými slovy tato smlouva je právním vyjádřením faktu že Severoatlantická aliance byla vystavěna jako hráz civilizačnímu nebezpečí které mohlo potenciálně hrozit západní civilizaci Chtěl bych zdůraznit že komunismus bezpochyby z tohoto pohledu znamenal pouze jednu z časově a prostorově podmíněných forem tohoto civilizačního nebezpečí Znamená to tedy že NATO neztratilo důvod ke své existenci protože bezpochyby civilizační nebezpečí bezpečnostní rizika pro tuto civilizaci stále trvají Proto musí trvat i Severoatlantická aliance Z tohoto důvodu je nutno mluvit i o rozšíření Severoatlantické aliance Totiž rozšířením Severoatlantické aliance dojde i k rozšíření pásma stability Chtěl bych připomenout ctěným kolegům a kolegyním že z oblasti středovýchodní Evropy pocházejí obě dvě nejkrvavější války tohoto století jak první světová válka tak druhá světová válka Chtěl bych také připomenout že z oblasti středovýchodní nebo jihovýchodní Evropy pochází i nejkrvavější a největší humanitární konflikt od konce druhé světové války v oblasti bývalé Jugoslávie Severoatlantická aliance samozřejmě musela reagovat na stav který vznikl po skončení studené války a po rozpadu bývalého komunistického tábora Chtěl bych zdůraznit že dnes v mnoha ohledech existuje nová Severoatlantická aliance Severoatlantická aliance totiž na konec studené války reagovala nesmírně úspěšně Dokonce si troufám říci že možná úspěšněji než všechny ostatní evropské organizace typu Organizace pro evropskou bezpečnost a spolupráci typu Rady Evropy a možná v mnoha ohledech i Evropské unie Severoatlantická aliance je dnes v mnoha ohledech jinou organizací Chtěl bych říci že zde dochází k transformaci ve třech dimenzích Především Severoatlantická aliance bude aliancí rozšířenou bude aliancí která bude plnit i nové úkoly a nové mise a především je také aliancí která prochází i jakousi inovátorskou cestou v oblasti vnitřních procedur a vnitřních procesů Chtěl bych zdůraznit že vedle staré původní mise kterou je kolektivní sebeobrana a která musí nadále zůstat jádrem činnosti Severoatlantické aliance se objevily i nové mise které NATO úspěšně plní Tzn především projekce rozšiřování stability a také v mnoha ohledech podíl na prevenci konfliktů jak to můžeme vidět v bývalé Jugoslávii Znovu chci zopakovat že kolektivní sebeobrana musí zůstat jádrem činnosti Severoatlantické aliance Pro nás to znamená mít spojence ale znamená to také pro nás dámy a pánové závazek na obranu našich spojenců Může dojít k situaci kdy budeme bránit Českou republiku kdy budeme bránit naše území kdy budeme bránit naše hranice mimo území České republiky Je to cesta logická a je to podle mého názoru cesta správná Dovolte mi na závěr několik poznámek k našemu vstupu do Severoatlantické aliance Velice často byla diskutována otázka podpory veřejnosti vstupu do Severoatlantické aliance Tady bych chtěl znovu zdůraznit že my jako příslušníci politické reprezentace tohoto státu jsme tento úkol nezvládli PČR PS 1996 1998 20 schůze část 181 11 2 1998 Resp známka kterou bychom si měli vystavit je pouze známkou dostatečnou Chtěl bych upozornit že se podařil odpůrcům rozšíření Severoatlantické aliance jeden nesmírně mistrný krok Tento krok byl že rozšíření Severoatlantické aliance bylo mistrně spojeno s otázkou jaderných zbraní a otázkou přítomnosti cizích vojsk na našem území Chci zdůraznit jeden fakt Od léta 1995 kdy byla uveřejněna a publikována studie o rozšíření NATO ani na jeden jediný okamžik nebylo uvažováno o rozmístění jaderných zbraní a cizích vojsk na území nových států Přesto se u nás v uplynulých letech jádrem debaty poté co se řeklo rozšíření NATO když se řeklo B vstup České republiky do NATO okamžitě se začalo mluvit o C to znamená o přítomnosti cizích vojsk a rozmístění jaderných zbraní Mluvilo se tedy o naprosto umělém problému který nikdy nebyl nastolen mluvilo se o problému který nikdy nebyl na stole Jeden fakt který možná ilustruje tuto skutečnost a sice porovnání podpory u nás a v Polsku kde má rozšíření NATO největší podporu Možná jste zaznamenali že v Polsku se podpora vstupu do Severoatlantické aliance pohybovala mezi 80 až 90 Ale ve chvíli kdy byla i polským respondentům položena otázka zda souhlasí s rozšířením Severoatlantické aliance i za cenu přítomnosti cizích vojsk na polském území poklesla tato podpora na 50 Ve chvíli kdy byla polským respondentům položena otázka Souhlasíte se vstupem Polska do Severoatlantické aliance i za cenu rozmístění cizích vojsk a jaderných zbraní na polském území klesla tato podpora dokonce na 10 To znamená že tato otázka nebyla citlivá jen u nás ale i v dalších středoevropských státech Chtěl bych zde upozornit na jeden zajímavý fakt Na tuto nejtvrdší variantu vstupu do NATO na tuto nejtvrdší otázku to znamená vstup do NATO za přítomnosti cizích vojsk a jaderných zbraní na našem území odpovídalo kladně 19 českých respondentů a to i za situace kdy tato podpora měla u nás cca 35 To znamená že v této nejtvrdší variantě variantě byla u nás podpora vstupu do NATO vyšší než v Polsku Jinými slovy i tato statistická data dokazují jaký obrovský vliv mělo toto umělé spojení rozšíření Severoatlantické aliance s přítomností cizích vojsk a jaderných zbraní na našem území jaký obrovský propagandistický vliv to mělo Druhou otázkou která souvisí s naším vstupem do aliance je bezesporu stav naší armády Dámy a pánové zde se samozřejmě pohybujeme na tenkém ledě Chtěl bych vysoce ocenit z tohoto místa působení našich jednotek na území bývalé Jugoslávie v rámci bývalých misí IFOR i současné mise SFOR i předtím na území Chorvatska a Slavonie Chtěl bych zdůraznit že po celou dobu se jednalo o jeden prapor Armády České republiky Troufal bych si říci abychom se i nadále soustředili na zhruba 98 zbývající části ozbrojených sil protože tento prapor vždy konal skvělou práci dělal nám dobré jméno můžeme na něj být hrdi nicméně je to pouze malá část Armády České republiky V otázce transformace armády nás čeká obrovský kus práce Chci opět říci že my jako politikové i jako politikové bývalé vládní koalice si nemůžeme zde vystavit žádnou dobrou známku Dokonce je otázka zda známka dostatečná je zde na místě Chtěl bych zdůraznit i jeden fakt který bývá často používán a sice otázka modernizace ozbrojených sil Chci zdůraznit že modernizace ozbrojených sil musí proběhnout v Armádě České republiky v každém případě bez ohledu na náš vstup do Severoatlantické aliance I ty nejmodernější systémy které naše armáda používá pocházejí z druhé poloviny 80 let tedy systémy které zde byly před rokem 1989 Vyžaduje si to tedy výrazné modernizace a v každém případě modernizace která bude klást důraz na interoperabilitu se Severoatlantickou aliancí I armády států které nejsou členy NATO neusilují o vstup do NATO nevstupují do NATO jako je Švédsko Finsko a Rakousko zavádějí maximálně možnou interoperabilitu svých ozbrojených sil s armádami NATO V třetí poznámce k oblasti našeho vstupu do NATO bych chtěl zdůraznit jednu věc Dámy a pánové zdůrazňujme svým voličům občanům tohoto státu že do Severoatlantické aliance nevstupuje pouze Armáda České republiky Vstupuje do ní celá Česká republika se svými více než 10 miliony občanů se všemi státními institucemi s naším politickým systémem demokracií průmyslem ekonomikou To všechno vstupuje do Severoatlantické aliance Nedovolme toto zploštění pouze na otázku ozbrojených sil protože i my všichni náš průmysl naše instituce ústavní i politické musíme svým způsobem vyhovovat standardům NATO v tomto případě především standardům politické demokracie a tržní ekonomiky Poslední a závěrečná poznámka Severoatlantická aliance je organizací založenou na kolektivní sebeobraně Vstupem do Severoatlantické aliance dámy a pánové zvýšíme svůj obranný potenciál Chtěl bych ale poukázat na jednu věc Vždy bude dámy a pánové záležet především na naší vůli jak budeme ochotni bránit tento stát jak budeme ochotni bránit naši vlast protože vždy bude platit že Severoatlantická aliance a kolektivní obrana bude pouze šlehačkou na dortu který je tvořen naší vlastní vůlí k obraně tohoto státu Děkuji Potlesk