Poslanecká sněmovna
1999-04-21

Poslanec Jiří Payne Děkuji pane místopředsedo Vážená vládo vážená sněmovno násilný odsun obyvatelstva vypalování vesnic a vyvražďování rodin zabíjení lidí na etnickém principu jsou na konci 20 století v Evropě tak šokující že se začaly označovat eufemistickým názvem etnická čistka Ve skutečnosti jde o genocidu a pogrom Mnozí začali volat po tom aby se hledalo nějaké jiné řešení Je snadné konstatovat že balkánský problém nemá elegantní koncovku Nutno ovšem říci že etnické války v dějinách nikdy neměly elegantní řešení a elegantní koncovky Nikdy a nikde Je absurdní dávat podmínku nějakého elegantního diplomatického řešení jako předběžnou podmínku v situaci kdy je zřejmé že takové řešení nemůže být nalezeno Rovná se to odmítnout hledat jakékoliv řešení Nejasnost v této souvislosti a zaznělo to zde v rozpravě pramení možná z toho že není zřetelné jaké jsou pravomoci OSN Mám dojem že v naší sněmovně se o tom ještě nedebatovalo Charta OSN byla schválena 26 června 1945 a není divu že pod vlivem tehdy čerstvých zkušeností se za jediné nebezpečí pro mír považovala agrese jednoho státu vůči druhému Rada bezpečnosti byla konstruována tak aby dovedla řešit někdy úspěšně někdy méně úspěšně střet dvou suverénních států Naopak začínající studenou válku tehdy předznamenal princip nezasahování do vnitřních záležitostí státu který je formulován v článku 2 odst 7 Charty OSN Cituji Žádné ustanovení této charty nedává OSN právo aby zasahovala do věcí které podstatně patří do pravomoci kteréhokoliv státu ani nezavazuje členy aby takové věci podrobovali řešení podle této charty Tolik k omezené svrchovanosti o níž tady mluvil jeden kolega Trvalo dalších 30 let než byl princip nevměšování do vnitřních záležitostí státu překonán Helsinským procesem a Helsinskými dohodami které vycházely z principu nedělitelnosti tří košů koše lidských práv bezpečnosti a hospodářské spolupráce Od té doby od roku 1975 až 1976 se má za to že lidská práva a jejich dodržování nejsou vnitřní záležitostí států Tak se vychází v mezinárodním právu od té doby a tím byla překonána Charta OSN Mimochodem teprve na základě dokumentů které vycházely z Helsinského procesu u nás mohla vzniknout Charta 77 kterou tito kolegové směrem k poslancům KSČM potlačovali Odpověď Ha ha Nutno říci že dodnes nemáme mezinárodně právní nástroj který by byl schopen včas a účinně reagovat na etnický konflikt který vznikne uvnitř jednoho státu Rada bezpečnosti OSN může sice udělit mandát podle hlavy VI Charty OSN v případech kdy se má řešení prosadit nasazením mírových sil modrých přileb nebo podle hlavy VII když se jedná o donucovací operaci vůči agresivnímu státu který se dopouští agrese vůči jinému státu Bezesporu tato mezera v mezinárodním právu je výzvou pro další vývoj který by měl najít nástroj a metody jak v takových případech dospět k přiměřenému a včasnému udělení mandátu pro mezinárodní zásah Několik let připravovaná reforma OSN tento problém neřeší a stejně má mizivou naději na schválení Autorita OSN v současné době není příliš vysoká Ale je to výzva k tomu abychom v rámci nového uspořádání bezpečnosti světa hledali řešení tohoto problému který v tomto desetiletí je problémem z hlediska četnosti zdaleka převažujícím nad problémy konfliktu mezi dvěma státy V poválečných dějinách máme několik případů nasazení ozbrojených sil bez mandátu OSN a mezinárodní praxe směřuje tímto směrem Pro případ Kosova ovšem byla schválena rezoluce OSN 23 září 1998 rezoluce Rady bezpečnosti 1199 která výslovně konstatuje že Rada bezpečnosti od tohoto okamžiku jedná podle hlavy VII tzn že se jedná o donucovací operaci vůči jugoslávské federaci Je pravda že tato rezoluce nepřijala ideálně formulovaný mandát tak jak by si ho někteří představovali ale tento mandát je mnohem pevnější než byl pro mezinárodní operace v mnoha jiných případech Odpůrci vojenské intervence v Jugoslávii tvrdí že není mandát žádný Mám za to že jistý mandát existuje ale že se jedná o mandát částečný Zároveň ale musíme mít na paměti že situace v Jugoslávii se zcela vymyká Chartě OSN jako takové a kdybychom chtěli důsledně trvat na doslovném znění Charty OSN pak by mandát nemohl udělit nikdo a Miloševič by mohl vyvraždit klidně dva miliony občanů bez jakékoliv odpovědnosti Naštěstí existují ještě jiné mezinárodní dokumenty Například jugoslávská vláda je povinna podle mezinárodního práva zaručit uprchlíkům ze své vlastní země bezpečný návrat do vlasti Jugoslávská vláda je dokonce povinna vytvořit podmínky Tuto mezinárodní konvenci jugoslávská vláda nedodržela Zároveň je prokázáno že za podpory jugoslávských bezpečnostních jednotek dochází k nelidskému vyvražďování a popravám Toto jednání je také protiprávní z hlediska vnitřních jugoslávských zákonů Jugoslávská vláda porušuje své vlastní zákony což je ostatně typické pro všechny totalitní režimy a komunistický režim u nás se choval stejně tak Pro srovnání uveďme že s Ruskem byly všechny tyto operace konzultovány předem v rámci stálého společného výboru Jednostranná akce je samozřejmě Rusku proti vůli Rusko má své pravoslavné zájmy na Balkáně ale nutno říci že Rusko má stejnou zkušenost s konfliktem v Čečensku PČR PS 1998 2002 12 schůze část 17 21 4 1999 Čečensko také požádalo o samostatnost ale Moskva odmítla samostatnost Čečenska uznat K obnovení výkonu státní suverenity a státní správy na území Čečenska v plné míře dosud nedošlo Jelcinovo vedení tehdy zvolilo podobný přístup jako Miloševič Utopit rebely v krvi Miloševič však postoupil ještě dál Zatímco Jelcin byl ochoten ponechat Čečencům jistou dávku autonomie v rámci ruského federálního systému Miloševič si dal za cíl přebudovat etnicky Balkánský poloostrov násilnými prostředky Obyvatelstvo vlastního státu z něhož se rekrutují neposlušní rebelové se rozhodl vyhladit nebo vyhnat do exilu na principu kolektivní viny Rozhodl se zlikvidovat intelektuální potenciál a dobyté území vlastního státu pravděpodobně chce osídlit srbskými utečenci z Bosny Jsou to skutky za které by se nemusel stydět ani Stalin Jestliže zaznívají názory že by se mělo jednat dál pak myslím že ti kdo takové věci navrhují jsou povinni uvést s kým se má jednat a o čem Miloševičovi byla v průběhu minulého roku a na jaře letošního roku nabízena pomoc při obnově výkonu státní suverenity na území Kosova asistence při sjednání dohody o autonomii Kosova bylo mu nabídnuto vyslání kosovské verifikační mise která měla zabránit teroristickým skupinám aby nadále provozovaly své aktivity na území Kosova Byla mu nabídnuta pomoc při zabezpečení hranic Jugoslávie vůči Albánii proti pašování zbraní proti pronikání ozbrojených skupin a terorismu Byly mu nabídnuty garance neporušitelnosti mezinárodně uznané hranice Jugoslávie Všechny tyto nabídky Miloševičův režim odmítl Proto tedy znovu opakuji že kdo chce o něčem jednat ať řekne co navrhuje a co nabízí Dámy a pánové poslední připomínka se týká mezinárodního trestního tribunálu pro zločiny v bývalé Jugoslávii Podle čl 8 může být Miloševičova vláda stíhána pro tyto zločiny a já věřím že bude stíhána a že také Miloševičův režim bude odsouzen mezinárodním soudem Potlesk