Riksdag
1993-04-21

Det är givetvis viktigt att biträdet lyssnar noga på klienten och inte jäktar på. Men de har alltmer blivit jourhavande medmänniskor. De bedriver kurativ verksamhet. Biträdena får heller inte betalt för telefonsamtal eller besök av klientens släkt och vänner, hjälporganisationer eller media, och kostnaderna för det arbetet kan därför finnas inbakade i kostnadsräkningen. Andra orsaker till timglidningen i t.ex. utlänningsärenden kan vara att en del juridiska biträden lägger ner tid även på andra åtgärder som inte är skäligt för uppdraget såsom att t.ex. översätta utländsk rätt som redan finns att tillgå från t.ex. Utlänningsnämnden, översätta tidningsartiklar, brev m.m. samt att läsa och behandla långa s.k. egenutredningar som klienterna själva gör vid sidan av polisutredningarna. Det är inte heller advokaterna som skall betala klienters resor, hotellrum och läkarbesök och sedan kräva ersättning från rättshjälpen. Kostnadsräkningarna vid klagomål till rättshjälpsnämnden är ofta magra. Det är svårt att göra skälighetsbedömningar på det underlag som redovisas. Jag vet att många biträden anser att Statens invandrarverk och rättshjälpsnämnden petar i bagateller. Domstolarna godtar oftast advokatens redovisade timmar och utlägg utan misstro om fusk.