Riksdag
1990-11-16

Sex grevskap i norr förblev brittiska med hänvisning till ett protestantiskt befolkningsflertal där. I dag är omkring 60 % av Nordirlands befolkning protestantisk. De motsättningar som i delningens spår följt mellan protestanter och katoliker är den främsta orsaken till dagens konflikt. De som företräder Nordirlands protestanter, unionisterna, motsätter sig varje förändring som kan leda till Nordirlands inlemmande i republiken. Å andra sidan är återföreningen en trossats för Nordirlands ekonomiskt och socialt sämre ställda katolska minoritet. Misstron mellan grupperna är djup, blockeringarna många. Den brittiska regeringens försök att återinföra självstyre baserat på vad man uppfattar som jämlika förutsättningar för båda befolkningsgrupperna har hittills stupat på parternas oförmåga att bryta sig ur denna onda cirkel. I denna politiska miljö har extremistiska flyglar växt fram på vardera kanten, vilka sett våldet som redskapet för att nå sina mål. Mest ökänd av dessa är kanske den i Irlands båda delar olagliga provisoriska IRA, vars terrorism är väl bekant. Men olagliga unionistgrupper som Ulster Volunteer Force och Ulster Freedom Fighters har också digra brottsregister. År 1985 utfäste sig Storbritannien och Irland i det s.k.