Poslanecká sněmovna
2012-09-26

Poslanec Miroslav Svoboda Děkuji za slovo paní předsedkyně Vážená vládo vážený pane ministře vážené kolegyně kolegové dovolte abych i já přispěl přestože trošilinku mám pocit že ta diskuse ale ona proběhla ve druhém čtení ale bohužel vás chvíli budu zdržovat i v tuto chvíli kdy bychom měli především hlasovat Já budu přímo reagovat na poslední slova protože byla velmi emotivní což se přiznám že mám rád a mám to rád především od pana ministra protože to je to jádro zdejší práce A dopředu chci říct že banky nebo ústavy o kterých jste hovořil tak ty mně neodpouštějí poplatky nemám tam žádné nadstandardní služby Nesroz komentář min Kalouska Třeba mi něco dají Asi bych měl být ještě progresivnější Nevím Ale jinými slovy v tuto chvíli se necítím předpojatý a chci se zeptat na některé věci protože proti tomu bohulibému záměru samozřejmě by nebylo co říct ale to ale se vynořuje První ale mě napadá a je to víceméně otázka směrem právě k panu ministrovi který doufám že to prostřednictvím elektroniky slyší i někde v předsálí kam zrovna odešel Mám informaci že nikdo ve vládě ani samotné Ministerstvo financí jako předkladatel návrhu si nedal práci aby se skutečně pokusil kvantifikovat reálné dopady této novely A například by bylo velmi seriózní kdyby nechalo ministerstvo provést řádnou RIA bilanci nebo RIA analýzu To znamená dopadovou analýzu jak se tato změna projeví fiskálně vůči státnímu rozpočtu To se prostě nestalo A vzhledem k tomu že se jedná o desítky miliard korun tak mi to připadá velmi lehkovážné na to o jak zásadní věci se bavíme PČR PS 2010 2013 46 schůze část 229 26 9 2012 Dále Směrem k Ministerstvu financí mám informaci že přišlo minimálně 70 zásadních připomínek jen z povinných připomínkových míst Na těchto 70 připomínek nebylo reagováno nebyly vyřízeny a neprojevily se v návrhu který dneska projednáváme To už nechci samozřejmě zdůrazňovat protože jsem u toho nebyl že bylo velmi kriticky poukazováno na to jakým způsobem vůbec celá komunikace probíhala Ministerstvo financí si pravděpodobně od návrhu slibuje úspory na straně státního rozpočtu především v kapitole správy státního dluhu Direktivně nařízeným přesunem zůstatku z účtu státních fondů příspěvkových organizací krajů měst a obcí a další dotčených subjektů se na jedné straně zvýší zůstatek na souhrnném účtu státní pokladny Tyto dodatečné prostředky mohou být krátkodobě investovány na finančním trhu anebo může být ušetřeno na vydávání krátkodobých státních pokladničních poukázek O tom tady pan ministr hovořil V obou případech z těchto hypotetických úspor vzniká řádově 0 5 až 0 6 úrok který se zhruba počítá na tři až šest měsíců což je maximum což si lze při řízení likvidity představit Na straně druhé je však nutné vidět úrokové výnosy o které tyto subjekty přijdou Při přesunu svých zůstatků z úročených účtů u komerčních bank na neúročený účet v České národní bance tyto úrokové výnosy běžně přesahují přes 1 p a I na běžných účtech samozřejmě V mnohých případech především u státních fondů kryjí tyto výnosy výraznou část provozních nákladů těchto subjektů a při jejich odejmutí budou mít tyto zvýšené požadavky na dorovnání těchto výpadků ze strany státu Chci jenom říct že ta bilance bude taková že samozřejmě majitelé těch účtů budou přicházet o poměrně vysoké finanční objemy On se tady toho konkrétně dotkl i předřečník tím myslím pana kolegu Doktora to je chci se zamyslet nad významem České národní banky jako instituce Byl jsem poměrně zděšen při jednání rozpočtového výboru kdy jsem položil otázku teď nevím jestli to bylo na jednání rozpočtového výboru nebo v druhém čtení kdy jsem se zeptal guvernéra České národní banky na to jestli necítí střet zájmů kdy já vnímám Českou národní banku jako organizaci která má především udávat a hlídat pravidla především na českém bankovní trhu ale i kapitálovém trhu a tudíž mi připadá jako střet zájmu když samotná Česká národní banka začne vykonávat komerční funkce a zapojuje se na bankovním trhu do normálního podnikatelského prostředí Což si myslím že je nestandardní a považuji to za střet zájmů Navíc alespoň podle mých informací takto to bylo projednáváno i na ústavněprávním výboru Poslanecké sněmovny na 48 schůzi 20 6 tohoto roku kde výbor se k tomuto v tomto smyslu vyjádřil Dál chci poukázat ještě na jednu věc že před tímto krokem před touto novelou varovali i zástupci průmyslu a malých a středních firem kde v této době krize jim to může zhoršit možnost k získání úvěru či nějakého bankovního produktu který zajišťuje jejich provoz A nakonec je otázkou jestli peníze krajů měst a obcí které na základě rozpočtového určení patří jim a jsou chráněny Ústavou garantovanou majetkovou a finanční autonomií mají být prostředky státní pokladny Naprosto nedomyšlené je také zařazení příspěvkových organizací do takzvaně povinně povinného segmentu Jakmile by se například velké fakultní nemocnice do tohoto segmentu dostaly okamžitě ztratí možnost čerpat standardní bankovní služby a financování což fatálně ztíží jejich činnost U nemocnic je to obzvlášť citelné protože tím že z jedné strany jsou financovány například VZP tak tam dochází k výpadku cash flow a oni si samozřejmě pomáhají určitými bankovními nástroji tak aby tento výpadek překlenuly A pochopitelně v okamžiku kdy pojedou tyto organizace přes státní pokladnu tak se dostávají do vážného problému V závěru mi dovolte abych se omluvil protože z těchto a samozřejmě ještě by bylo více argumentů jsem neměl šanci v druhém čtení prostě dát v podrobné rozpravě návrh na zamítnutí toho tisku tak v tuto chvíli nemám šanci tento návrh podat ale nicméně hlasování se blíží a zkonfrontujeme jestli Sněmovna bude toho názoru že tato novela je vhodným krokem vhodnou novelou Takže vám děkuji každopádně za pozornost Děkuji