Poslanecká sněmovna
2006-10-26

Poslanec Bohuslav Sobotka Děkuji paní místopředsedkyně Vážené poslankyně vážení poslanci dovolte mi abych se vyjádřil k tomuto návrhu zákona o státním rozpočtu také i jménem poslaneckého klubu České strany sociálně demokratické Ale dříve než se tak stane tak bych se rád ještě vyjádřil také k vystoupení pana místopředsedy vlády Nečase který zde mnoha slovy hovořil o mandatorních výdajích Když jsem ho poslouchal tak jsem si vzpomněl na román George Orwella 1984 A ti z vás kdo ho četli tak si jistě vzpomenou že tam se používala takzvaná nová řeč newspeek Součástí toho newspeeku byly i takové pojmy kdy byla snaha nahradit pojem válka pojmem mír ministerstvu vnitra se tuším říkalo ministerstvo lásky a já mám takový pocit že pan místopředseda Nečas v tom svém vystoupení nám tady předvedl takový rozpočtový newspeek který s oblibou používá a myslím si že ho s oblibou používá i Občanská demokratická strana Protože on zde hovořil o mandatorních výdajích a o tom že je nevhodná struktura mandatorních výdajů To je myslím klasický výraz který se v tomto rozpočtovém newspeeku velmi často používá A říká že ta struktura mandatorních výdajů je nevhodná a že je potřeba ji změnit Ano i slovo změnit se používá v tomto rozpočtovém newspeeku A také říkal že je potřeba je změnit tak aby se nesnížily Pokud tomu dobře rozumím a čeština má jenom omezené množství výrazů které lze v této souvislosti spisovně používat pak tedy pokud máme změnit mandatorní výdaje můžeme je podle mého názoru snížit nebo je podle mého názoru můžeme zvýšit Pokud je pan místopředseda Nečas nechce snižovat pak podle mého názoru jedinou možností jak je změnit a současně změnit jejich strukturu je zvýšit mandatorní výdaje A to předpokládám že také nechce činit pokud zde hovořil o tom že jsou tyto mandatorní výdaje příliš vysoké Pak si myslím že by bylo dobré kdybychom se vrátili k češtině a hovořili o těch věcech tak jak jsou Jestliže někdo kritizuje strukturu mandatorních výdajů měl by říci že jsou tedy buď příliš nízké nebo příliš vysoké a pokud se domnívá že jsou příliš vysoké měl by navrhnout jejich snížení A pokud chce navrhnout jejich snížení pak by měl také říci v čem je chce snížit Takové řeči já bych rozuměl a o tom by se určitě tady v Poslanecké sněmovně dalo diskutovat ale nerozumím rozpočtovému newspeeku který je zde předváděn a ze kterého si skutečně člověk nedokáže vůbec nic vybrat Tak je nevhodná struktura mandatorních výdajů nebo není A pokud ano máme je snížit nebo je máme zvýšit Co jiného s nimi můžeme udělat Můžeme je restrukturalizovat tak aby byly pořád stejné To si také dokážu představit z hlediska struktury mandatorních výdajů že to můžeme udělat Můžeme změnit jejich strukturu ale z hlediska rozpočtového dopadu to může zůstat stejné Já řadu let pracuji v rozpočtovém výboru a působil jsem také řadu let na Ministerstvu financí A naučil jsem se rozumět tomu jak lze provést restrukturalizaci mandatorních výdajů aby to nemělo dopady na státní rozpočet nebo aby to mělo na státní rozpočet A jestliže to má dopady na státní rozpočet tak to má vždycky dopady buď ve formě snížení výdajů nebo to má dopady v podobě zvýšení výdajů Tak mluvme prosím jasně a myslím si že takovéto fráze a mnohoslovné projevy v této souvislosti nemají příliš velký význam a nikam nás neposouvají A nyní k návrhu rozpočtu Já chci přivítat že návrh rozpočtu tak jak je zde předložen má deficit v rozsahu 91 miliard Kč Velmi se tento návrh přiblížil k původnímu návrhu který ještě připravovala minulá vláda ve které jsem měl možnost pracovat jak ministr financí My jsme připravili návrh deficitu státního rozpočtu v rozsahu cca 88 miliard Kč Těch 88 miliard Kč bylo podmíněno čtyřmi faktory které bych zde chtěl zmínit Za druhé za prvé a za třetí budou přijaty tři zákony které ještě vláda ve které jsem měl možnost pracovat jako ministr financí předložila do Poslanecké sněmovny To znamená bude schválena novela zákona o nemocenském pojištění bude schválena novela zákona o spotřební dani a bude také odložena účinnost zákona o civilní státní službě Tyto tři novely nyní Poslanecká sněmovna projednává a já bych chtěl podpořit za sociální demokracii projednání a schválení těchto tří novel v podobě tak jak sem do Poslanecké sněmovny byly předloženy Musím říci že zejména pokud jde o zákon o spotřebních daních existují zde určitá rizika v podobě poslaneckých návrhů které se objevily při projednávání ve výborech které mohou změnit rozpočtové dopady zákona o spotřebních daních A jelikož tento návrh zákona o státním rozpočtu je založen na fikci že tyto zákony budou přijaty a podle mého názoru je to reálný předpoklad že budou přijaty do konce letošního roku pak si myslím že by bylo dobré aby se zde ministr financí či předseda vlády jasně vyjádřili k tomu v jaké podobě bude vláda podporovat doprojednání těchto tří novel zákonů v Poslanecké sněmovně Zda to bude ta podoba která je v kontextu státního rozpočtu anebo zda to bude podoba která v kontextu státního rozpočtu není Abych to uvedl na konkrétním příkladu Pokud jde o novelu zákona o spotřebních daních objevují se zde návrhy které by umožnily nižší zvýšení spotřebních daní u tabákových výrobků Nebo se zde objevují návrhy které by měly plošně snížit zdanění pohonných hmot v České republice Tohle všechno jsou návrhy které mají rozpočtové dopady Ty rozpočtové dopady nelze zanedbat Ony se pohybují v rozsahu pěti dokonce až sedmi miliard Kč na příjmové straně státního rozpočtu PČR PS 2006 2010 6 schůze část 92 26 10 2006 Je tedy důležité aby v tomto vláda jasně sdělila Poslanecké sněmovně zdali chce podpořit projednání těchto tří novel zákonů v podobě která je v kontextu státního rozpočtu anebo zda dojde k tomu že my zde dnes schválíme základní parametry zákona o státním rozpočtu a pak se dočkáme toho že vládní strana bude podporovat takové změny např v zákoně o spotřebních daních které již nebudou korespondovat se základními parametry státního rozpočtu To je myslím jeden rozpor který se zde objevil v té debatě která souvisí s přijetím zákona o státním rozpočtu a myslím si že by si Poslanecká sněmovna zasloužila jasnou odpověď od předsedy vlády či ministra financí na to v jaké podobě tyto tři novely budou projednány Tím čtvrtým předpokladem za kterého minulá vláda schválila rozpočtový schodek 88 miliard korun bylo využití příjmů z privatizace S tímto jsme počítali a takto byl návrh rozpočtu postaven I k tomuto konceptu se nová vláda vrátila a přihlásila se k němu To o co je v tuto chvíli spor a musím říci z pohledu sociální demokracie je otázka zdali tyto privatizační výnosy mají být získány privatizací části podílu společnosti ČEZ S tímto návrhem sociální demokracie nemůže souhlasit A já to nebudu dále podrobněji rozvádět předpokládám že v diskusi se k tomu ještě některý ze zástupců našeho poslaneckého klubu vyjádří podrobněji v čem je tento argument a tento problém privatizace ČEZ pro sociální demokracii důležitý Já bych chtěl pouze sdělit že to souvisí s naším postojem ke schválení či neschválení návrhu zákona o státním rozpočtu v prvním čtení a my bychom uvítali kdyby o této věci ještě se sociální demokracií bylo jednáno tak aby nám to případně umožnilo tento návrh rozpočtu v prvním čtení podpořit My jsme již před několika týdny jasně sdělili veřejnosti že máme určité podmínky za kterých jsme připraveni tento návrh zákona o státním rozpočtu v prvním čtení podpořit protože skutečně toto je specifická situace Došlo k politickému střídání vlád a nová vláda převzala logicky návrh rozpočtu který byl připravován vládou minulou to znamená my cítíme určitou odpovědnost za tento rozpočtový proces a rádi bychom jí dostáli v situaci kdy budou splněny elementární podmínky které sociální demokracie jasně a transparentně sdělila Já bych chtěl uvítat že první dvě podmínky splněny byly My jsme požadovali aby deficit rozpočtu byl nižší než 100 miliard korun a po těch prvních výrocích které se objevily o tom že by deficit mohl být až 160 170 miliard korun my vítáme návrat k rozpočtovému realismu a vítáme že ten deficit je navržen tak jak je navržen Druhá podmínka kterou jsme deklarovali byla aby ten celkový deficit veřejných rozpočtů v příštím roce nepřekročil 4 hrubého domácího produktu I tady musím konstatovat že do této podmínky se návrh rozpočtu tak jak je předložen vejde Ten třetí problém a ta třetí otázka která zůstává z pohledu sociálně demokratických poslanců v této Poslanecké sněmovně otevřena je otázka zdrojů z privatizace zda to budou zdroje z privatizace ČEZ nebo zda to budou zdroje z privatizace něčeho jiného Pokud jde o rozpočtovou situaci ve které se nyní nacházíme Česká republika je vázána konvergenčním programem Konvergenční program je závazek který jsme učinili na úrovni Evropské unie jako členové Evropské unie a konvergenční program je plán postupného snižování deficitů veřejných rozpočtů Tento plán se podařilo v roce 2004 a v roce 2005 v České republice splnit To byly první dva roky kdy konvergenční program fungoval a v roce 2004 a 2005 Česká republika splnila konvergenční program Deficity veřejných rozpočtů byly nižší než cíle stanovené v konvergenčním programu Doporučil bych panu premiérovi prostřednictvím pana předsedajícího vzhledem k tomu že za mými zády velmi hlasitě konstatuje že v roce 2005 Česká republika nesplnila konvergenční program aby si prostudoval konvergenční program V roce 2004 i 2005 Česká republika splnila konvergenční program Deficit byl vyšší než 3 HDP ale konvergenční program po nás nepožadoval pro rok 2005 abychom měli deficit nižší než 3 hrubého domácího produktu V roce 2006 je cíl v konvergenčním programu uveden na úrovni 3 6 hrubého domácího produktu Rozpočet tak jak byl schválen počítá s tím že by tento deficit měl být v letošním roce dodržen Vzhledem k tomu že došlo k některým jevům během letošního roku které budou mít vliv na dodržení rozpočtového schodku dá se předpokládat v roce 2006 že může dojít k mírnému překročení tohoto cíle stanoveného v konvergenčním programu v řádu několika desetin procentního bodu to znamená deficit veřejných rozpočtů v letošním roce může překročit konvergenční program o 2 až 4 desetiny procentního bodu Pro rok 2007 má v konvergenčním programu Česká republika stanovený cíl 3 3 hrubého domácího produktu Pokud by se deficit veřejných rozpočtů v příštím roce vešel do 3 3 hrubého domácího produktu tak Česká republika bude i v roce 2007 plnit konvergenční program Tak jak máme rozpočet předložen v tuto chvíli počítá návrh rozpočtu s celkovým deficitem veřejných rozpočtů včetně rozpočtu fondu dopravy fondu bydlení a dalších mimorozpočtových fondů 4 HDP Problém českých veřejných rozpočtů v příštím roce je tedy 7 desetin procenta HDP neboť cíl v konvergenčním programu je 3 3 HDP a skutečný deficit bude 4 HDP Ten náš problém je tedy 0 7 hrubého domácího produktu pro rok 2007 kdy se odlišíme od konvergenčního programu Ke zdrojům tohoto problému který před sebou v příštím roce máme a který bohužel tento návrh rozpočtu neřeší Na jaře letošního roku Poslanecká sněmovna projednávala balík vládních návrhů které se týkaly celé řady sociálních reforem a reforem v oblasti zdravotní péče Tento balík byl do Poslanecké sněmovny vládou předložen v podobě která umožňovala v roce 2007 splnit cíle stanovené v konvergenčním programu Musím říci že jako ministr financí během celého jednání vlády a během projednávání všech těchto návrhů zákonů jsem velmi dbal na to aby vláda tyto návrhy zákonů do Poslanecké sněmovny předložila v rozpočtově uměřené podobě Bohužel jak na půdě Poslanecké sněmovny tak na půdě Senátu České republiky došlo k přednesení pozměňujících návrhů a následně také k přijetí pozměňujících návrhů které zvýšily rozpočtové dopady vládního balíku novel sociálních a zdravotních zákonů Tyto rozpočtové dopady nebyly zvýšeny poslaneckými pozměňujícími návrhy v řádu desítek nebo stovek milionů korun ale byly zvýšeny v řádu desítek miliard korun Přesně specifikováno Poslanci a senátoři napříč politickými stranami a na tom schvalování pozměňujících návrhů se skutečně podílely všechny poslanecké kluby zastoupené v Poslanecké sněmovně a také myslím všechny poslanecké kluby zastoupené v Senátu Čili tyto pozměňující návrhy byly schváleny poslanci napříč celým poslaneckým spektrem tak tyto poslanecké návrhy zvýšily rozpočtový dopad vládního balíku sociálních a zdravotních zákonů v roce 2007 o 20 miliard korun O 20 miliard korun byly zvýšeny dopady vládních návrhů zákonů v důsledku poslaneckých a senátorských pozměňujících návrhů Někteří kolegové a kolegyně kteří tyto návrhy předkládali tady mezi námi sedí Já je tady nechci jmenovat Myslím si že to není cílem mého vystoupení Ale sedí tady mezi námi A musím říci že jsou také napříč politickými stranami Jsou z pravice i z levice Prostě je to tak Ty poslanecké návrhy tady byly předloženy a ty poslanecké návrhy byly schváleny a zvýšily rozpočtové dopady o 20 miliard korun S tím žádný konvergenční program nemohl počítat S tím žádný rozpočtový výhled nemohl počítat Ty programy výhledy byly schváleny několik let předtím než nastalo jaro roku 2006 kdy se objevily tyto poslanecké pozměňující návrhy Čeho se týkaly Největší balík se týkal zvýšení rodičovského příspěvku Byl to návrh jednoho našeho kolegy tady na jaře v Poslanecké sněmovně který navrhl zdvojnásobit rodičovský příspěvek Rozpočtový dopad 15 miliard korun v roce 2007 15 miliard korun jedním poslaneckým pozměňujícím návrhem který zde byl přijat To nebylo jednoduché hlasování To hlasování jak si vzpomínáte se opakovalo čtyřikrát Čtyřikrát se opakovalo než ten pozměňující návrh tady v Poslanecké sněmovně byl přijat Vzpomeňme si na to Tehdy tato Poslanecká sněmovna já vím že byla jinak složena bylo to před volbami ale v této místnosti členové Poslanecké sněmovny rozhodli o podobě rozpočtu na rok 2007 Řeknete možná že o něm rozhodujeme teď že o něm budeme rozhodovat v prosinci To není celá pravda Celá pravda je to že o té podobě a o tom že nesplníme konvergenční program jsme rozhodli na jaře v této místnosti tím jak byly schvalovány pozměňující návrhy které byly přednášeny k vládnímu balíku návrhů v oblasti sociální a zdravotní politiky Dvacet miliard korun je pro vaši informaci zhruba necelého půl procenta HDP PČR PS 2006 2010 6 schůze část 93 26 10 2006 Čili když to zrekapituluji Konvergenční program v příštím roce stanovil cíl 3 3 HDP Deficit se kterým počítá tento návrh rozpočtu je 4 HDP Kdybychom od těch 4 odečetli půl procenta které přidaly poslanecké pozměňovací návrhy tak deficit v příštím roce by mohl být nikoliv 4 ale 3 5 HDP To znamená od konvergenčního programu by se lišil už jenom o dvě desetiny procenta HDP to znamená že by překročení konvergenčního programu nebylo 0 7 HDP ale 0 2 HDP To je myslím důležitá věc Pokud tady vedeme polemiky vedeme diskuse to je určitě důležité Ale je důležité myslet na rozpočet vždy když hlasujeme o nových zákonech Myslet na rozpočet vždy když hlasujeme o nových zákonech a zejména pokud hlasujeme o návrzích které nepředkládala vláda ale které předkládají naši kolegové protože v rozpočtových pravidlech je uvedeno že u každého návrhu zákona je potřeba uvést také jeho rozpočtové dopady To říkají rozpočtová pravidla republiky Ale už neříkají že u každého poslaneckého pozměňovacího návrhu je potřeba uvést obligatorně rozpočtové dopady A to se tady v Poslanecké sněmovně neděje Myslím že by bylo dobré kdybychom propříště zavedli praxi třeba pro toto volební období nevím jak bude dlouhé třeba pro toto volební období ve kterém u každého poslaneckého pozměňovacího návrhu budeme požadovat rozpočtové dopady a budeme požadovat stanovisko Ministerstva financí aby potvrdilo zdali tyto rozpočtové dopady jsou stanoveny poslancem objektivně či nikoliv To pro informaci členů Poslanecké sněmovny a Senátu je velmi důležitá informace Já doufám že se poučíme z toho co se stalo na jaře letošního roku a že podobným postupem v budoucnu budeme postupovat tak abychom se vyvarovali toho že schválením bloku poslaneckých pozměňovacích návrhů zcela vychýlíme rozpočtovou politiku mimo pásmo konvergenčního programu o půl procenta hrubého domácího produktu To je poměrně velká suma cca 20 miliard korun nových rozpočtových výdajů Ono se to netýká jenom rodičovského příspěvku ale víte co všechno se schválilo zvýšily se vdovské důchody na základě poslaneckého návrhu zvýšilo se porodné na základě poslaneckého návrhu zvýšily se platby státu za státní pojištěnce to byl tuším senátorský pozměňovací návrh Čili to byl skutečně velký balík který nás v tuto chvíli dostal do situace která je předurčena z hlediska mandatorních výdajů v roce 2007 Dvacet miliard korun Deficit je 91 miliard korun Kdyby se odečetly poslanecké pozměňovací návrhy fakticky mohl být 71 miliard korun při všech ostatních problémech které ve struktuře rozpočtu existují Nechci říci že jediným problém českých veřejných rozpočtů je poslanecká nebo senátorská iniciativa na jaře letošního roku Problémů veřejných rozpočtů je celá řada Ale já jsem chtěl v tomto vystoupení právě na této půdě poukázat na jednu skutečnost která nás hodně předurčila determinovala z hlediska toho rozhodnutí které je v tuto chvíli před námi Domnívám se že situace českých veřejných rozpočtů není jednoduchá ale v kontextu střední Evropy a v kontextu zemí které jsou v našem sousedství je tato situace stabilizovaná Nelze Českou republiku srovnávat s Maďarskem Deficit veřejných rozpočtů v Maďarsku v letošním roce bude cca 10 hrubého domácího produktu Deficit v České republice bude někde pod limitem 4 hrubého domácího produktu Maďarský deficit veřejných financí čili roční tempo zadlužování je zhruba dvaapůlkrát vyšší než v České republice Celkový hrubý dluh Maďarska je 60 hrubého domácího produktu 60 ročního HDP Celkový veřejný dluh České republiky po započtení skutečně celého veřejného dluhu je 30 hrubého domácího produktu Celkový veřejný dluh ve vztahu k vyprodukovanému HDP je v České republice na úrovni 50 maďarské skutečnosti Maďarsko není žádný zářný příklad Maďarsko je země která má skutečně velké problémy a dlouhodobé problémy jak s ekonomickým tak rozpočtovým vývojem A proto si myslím že nelze přirovnávat Českou republiku k Maďarsku protože naše situace je lepší Nicméně rozpočet je potřeba dostat zpět do linie konvergenčního programu Doufám že se to v příštích letech podaří tak aby pokračoval pokles deficitu veřejných rozpočtů aby v příštích letech byla schopna Česká republika opět byť možná upravený konvergenční program v následujících letech plnit To bych pokládal za velmi důležité Chci tedy znovu zdůraznit že pokud jde o náš postoj postoj sociálních demokratů k tomuto návrhu rozpočtu je kardinální otázkou privatizace společnosti ČEZ Pokud jde o druhé čtení návrhu zákona o státním rozpočtu třetí čtení naše hlasování tak bych chtěl říci že pro nás bude velmi důležité jakým způsobem budou vyřešeny či aspoň zčásti vyřešeny některé vnitřní problémy které ve struktuře rozpočtu jsou Některé tam byly už v tom původním návrhu některé problémy tam v nově přibyly v té závěrečné fázi rozpočtových prací Já bych chtěl zmínit tři problémy z těch důležitých které ve struktuře státního rozpočtu vidíme První problém který byl obsažen již v původním návrhu a teď se situace bohužel nezlepšila je problém financování přímých plateb v oblasti zemědělství Česká republika má možnost dofinancovat přímé platby na 70 průměru Evropské unie Ten návrh zatím tuto možnost zcela nevyužívá To je jeden problém který tam vidíme Další problém který tam je a který se bohužel zhoršil v závěrečné fázi rozpočtových prací je problém profinancování nového zákona o služebním poměru příslušníků ozbrojených sborů V původní předloze byla vytvořena rezerva 1 5 miliardy korun na profinancování náběhu nového zákona o služebním poměru příslušníků ozbrojených sborů To se týká platu policistů hasičů celníků a Vězeňské služby Z 1 5 miliardy byla rezerva snížena na 1 miliardu My se domníváme že snížení může způsobit problémy při financování platů policistů hasičů celníků a příslušníků Vězeňské služby v příštím roce Třetí problém který vidíme ještě ve struktuře rozpočtu z těch řekněme významnějších je problém profinancování dopadů nového zákoníku práce V původním návrhu rozpočtu byla připravena rezerva v rozsahu cca více než 2 miliard korun na řešení možných rozpočtových problémů spojených s aplikací novely zákoníku práce od 1 1 2007 Rezerva byla zrušena a prostředky byly přesunuty na jiné typy výdajů tuším jak o nich mluvil pan ministr financí ve svém původním vystoupení Zrušení rezervy nepokládáme za rozumný krok a rádi bychom o té věci vedli debatu během dalšího projednávání návrhu zákona o státním rozpočtu abychom měli jistotu že v příštím roce ve veřejném sektoru v platech zaměstnanců veřejného sektoru nenastanou poruchy které by měly nějaké vážné dopady na vývoj reálných mezd u zaměstnanců veřejného sektoru Abych jenom nekritizoval chtěl bych ocenit dvě důležité věci které v rozpočtu zůstaly zachovány z té původní předlohy První je valorizace důchodů v průměru o 500 korun která již byla navržena v původní předloze druhým je návrh na zvýšení platů ve veřejném sektoru v průměru o 5 jak to bylo navrženo v původní předloze Jak valorizace důchodů tak zvýšení platů bylo respektováno a je součástí tohoto návrhu rozpočtu jak ho máme nyní v tuto chvíli k dispozici To se domnívám že je vedle těch negativních změn ke kterým došlo pozitivním prvkem Děkuji za vaši pozornost Potlesk