Poslanecká sněmovna
2003-02-20

Poslanec Jaroslav Gongol Děkuji Pane předsedající dámy a pánové Jako zpravodaj k tomuto návrhu ústavního zákona předloženému poslanci Václavem Klausem Martinem Kocourkem a Vlastimilem Tlustým musím říci že zcela jednoznačně souhlasím s tím že jednou ze základních podmínek prosperity společnosti jsou zdravé veřejné finance jak je uvedeno v důvodové zprávě PČR PS 2002 2006 10 schůze část 99 20 2 2003 Dokonce se domnívám že se v této sněmovně nenajde nikdo kdo by s tím nesouhlasil Lišit se však budeme v tom jak tohoto vyrovnaného stavu veřejných rozpočtů dosáhnout Oním označením zdravé nejde o nic jiného než o vyrovnanost příjmů a výdajů Předložený poslanecký návrh vnáší do vztahu mezi vládou a Poslaneckou sněmovnou v rozpočtových pravidlech zcela novou úpravu která stanovuje vládě některé další povinnosti a zejména nařizuje a to taxativně i sankce Musím říci že od tzv liberálních politiků mě to trochu překvapilo Dokonce bych řekl že mi to tak trochu připomíná degradaci role sněmovny na nějakou roli která mi připomíná úlohu Státní plánovací komise Smích v sále V tomto návrhu se mi vytrácí svobodná vůle Poslanecké sněmovny rozhodnout svým hlasováním o skladbě státního rozpočtu a to v souladu s momentálním stavem úrovně ekonomiky a tudíž i očekávaných příjmů Jednoduše řečeno takto přísně stanovený požadavek zakotvený v tomto zákoně by se v určitém momentu mohl stát brzdou svobodného rozhodování poslanců v případě že by se jednalo o účelné překročení rozpočtu přinášející v budoucích letech mnohonásobný zisk Samozřejmě a toho jsem si vědom že při úrovni naší ekonomiky takovýto případ může nastat zcela ojediněle Ve své zpravodajské zprávě bych chtěl obrátit vaši pozornost i na stanovisko vlády Vláda vyjádřila s tímto návrhem nesouhlas se zdůvodněním že je věcně i právně neujasněný a ve své podstatě nadbytečný Pokud se jedná o věcnost tak nezastávám stanovisko vlády že je věcně nesprávný protože chce řešit situaci která jako problém reálně existuje Pokud se jedná o nějakou pojmovou neujasněnost ta by se zcela jistě dala vyřešit v dalším čtení Avšak jednoznačně zcela jednoznačně souhlasím s tím že je v podstatě nadbytečný I dnes má sněmovna právo návrh státního rozpočtu svou většinou zamítnout anebo schválit V tomto návrhu se jen mění kvorum pro odsouhlasení podle výše deficitu V článku 18 návrhu zákona se uvádějí tři možné rozpočtové režimy odpovídající různým schodkům veřejných rozpočtů vyjádřených v procentech vůči HDP V případě A je to schodek do 2 HDP v případě B do 3 HDP a v případě C nad 3 HDP Článek 20 pak hovoří o tom že v případě A je třeba pro odsouhlasení rozpočtu nadpoloviční většiny přítomných poslanců v případě B nadpoloviční většiny všech poslanců a v případě C třípětinové většiny všech poslanců Dle mého názoru se případy A a B skoro neliší neboť vláda si u tohoto zákona je schopna zajistit přítomnost svých poslanců i tím že si některé poslance dovede přivézt zvláštním letadlem z New Yorku nebo sanitkou z nemocnice Složitější je podle mého názoru případ C který však vláda zcela jednoduše obejde tím že např sníží úhradu České konsolidační agentury obdobně jak tomu bylo při rozpočtu na rok 2003 dosáhne deficitu pod 3 a věc je vyřešena Dle mého názoru má daleko větší význam než rozpočet státní závěrečný účet už zde tady bylo předkladateli o tom hovořeno protože ten se ve skutečnosti bez vůle sněmovny může ještě dále podstatně lišit od schváleného rozpočtu Z dosavadních zkušeností vím že zatímco u rozpočtu se všichni poslanci chtějí maximálně mediálně zviditelnit státní závěrečný účet je schvalován v podstatě bez pozornosti i když se jedná o další výrazný deficit proti schválenému rozpočtu Očekával jsem proto že i tento návrh se bude touto skutečností zabývat Sněmovna tuto možnost sice má ale vůbec ji nevyužívá Asi nikoho nepřekvapím když řeknu na závěr že i já považuji tento zákon v tuto chvíli za nadbytečný a doporučuji sněmovně jej zamítnout v prvním čtení To koneckonců vyjádřím pak v rozpravě