Poslanecká sněmovna
1998-05-19

Poslanec Ivan Kočárník Vážený pane předsedající pane předsedo vážené paní poslankyně vážení páni poslanci dovolte mi abych se vyjádřil k oběma tzv zárukám protože ta druhá jak o tom hovořil i pan předseda vlády de facto zárukou není Hovořím tím o České pojišťovně a pokusím se vám celou podstatu problému vysvětlit Zákonné pojištění odpovědnosti za škody způsobené provozem motorových vozidel kterému se lidově zkráceně říká povinné ručení je jediným pojištěním které dosud nebylo zcela u nás liberalizováno Vysvětlím co to znamená Zatímco u všech ostatních jiných pojištění má ta či která pojišťovna právo říci si moje pojistné podmínky chceš li pojištění třeba havarijní na auto jsou takové a takové musíš tam mít např zabezpečovací zařízení proti ukradení atd čili pojišťovna si stanovuje sama podmínky a na druhé straně si sama stanovuje cenu pojistného neboli sazby u tohoto typu pojištění není ani jedna strana tzn ani podmínky ani cena pojistného stanovena pojišťovnou ale je dána v zásadě státem Podmínky zákonného pojištění stanovuje stát svým zákonem stanovuje i další věci typu když někdo havaruje a má někdo doživotní následky a je mu vyplácena renta tyto renty jsou zákonem valorizovány v návaznosti na inflaci čas od času čili podmínky tohoto pojištění stanovuje zákon a cenu tohoto pojištění druhou stranu stanovuje stát a sice formou vyhlášky Ministerstva financí Je tedy zcela zřejmé že dojde li k z jakéhokoli důvodu k situaci že státem stanovená cena tohoto pojištění není schopna krýt pojistná plnění a potřebnou tvorbu rezerv že zde musí vznikat deficit v těchto rezervách Česká pojišťovna provozuje toto pojištění monopolně jako službu státu Veškeré účetnictví tohoto pojištění je odděleno je vedeno odděleně v rámci České pojišťovny takže je možná kontrola hospodaření s prostředky tohoto pojištění Česká pojišťovna je akciovou společností a i když stát v ní má svůj podíl je subjektem soukromého práva To mj znamená že její výsledky jsou předmětem auditu Výsledky tzv povinného ručení jak jsem se již pokusil odůvodnit nemůže Česká pojišťovna v zásadě ovlivnit protože jsou jednak stanoveny zákonem jednak jsou stanoveny vyhláškou Ministerstva financí to jsou sazby pojistného a dále skutečným průběhem vzniklých škod který má nahodilý charakter Vzniká li u tohoto pojištění nedostatek rezerv z důvodů státem stanovených podmínek je zřejmé že odpovědnost za řešení tohoto nedostatku je na státu To neznamená že by stát nutně musel platit nebo hradit tento deficit ale znamená že musí do budoucna nalézt řešení jak tento deficit v rezervách bude pokryt PČR PS 1996 1998 25 schůze část 175 19 5 1998 Tady odbočím a připomínám že vláda současná se tímto problémem zabývala a v novém zákoně o tzv povinně smluvním pojištění se počítá se zřízením garančního fondu přes který by vlastně byl řešen tento deficit Deklaraci resp prohlášení o připravenosti státu řešit tento problém vydalo Ministerstvo financí pro potřeby auditu jak za rok 1996 tak i za rok 1997 to znamená nyní V obou těchto prohlášeních se konstatuje že Ministerstvo financí je si vědomo existence problému spočívajícího v nedostatku rezerv na pojistná plnění a že je připraveno tento problém řešit po předchozím souhlasu vlády neboli se explicitně předpokládá že vláda se tímto problémem bude zabývat a že tento problém bude řešit Nyní jenom stručně ještě k tomuto prohlášení Zazněl takový výrok ze kterého se potom odvinuly v podstatě všechny další výroky spojené s prohlášením ve vztahu k České pojišťovně Kočárník podepsal České pojišťovně tři dny před svým příchodem záruku za 4 7 miliard korun Tento výrok je nepravdivý Především prohlášení jsem nepodepsal já ale tehdejší první náměstek Klak Tím nezpochybňuji jeho věcnou platnost jak jsem se pokusil odůvodnit Za druhé prohlášení je datováno koncem května 1997 já jsem do České pojišťovny přišel až v červenci 1997 Za třetí v prohlášení není uvedena žádná částka Česká pojišťovna vykázala deficit v těchto rezervách ze zákonného pojištění ke konci roku 1996 zhruba 2 6 miliardy korun a nikoliv 4 7 miliardy korun jak je mylně uváděno Konečně to klíčové co už jsem řekl ve zmíněném prohlášení je navíc jakékoliv plnění ze strany státu vázáno na předchozí projednání ve vládě Tolik k záruce nebo k tzv prohlášení ve vztahu k České pojišťovně o kterém jak sami snadno nahlédnete lze konstatovat že není žádnou zárukou Nyní mi dovolte abych se vyjádřil k problematice záruky ve prospěch České spořitelny Budu možná maličko něco opakovat z toho co zde řekl pan premiér Tošovský nicméně byl bych velmi rád aby celá situace byla sněmovnou nahlédnuta v celé své komplexnosti Jaká byla situace na konci roku 1995 protože k té době se vztahuje výše uvedená záruka Proběhl první důkladný audit v České spořitelně od roku 1991 Zdůrazňuji první důkladný audit Tento audit odhalil poměrně značnou ztrátu Zveřejnění výsledků tohoto auditu by vedlo k ohrožení důvěry občanů vkladatelů v největší peněžní ústav pokud jde o primární vklady Česká spořitelna historicky drží největší objem primárních vkladů do našich občanů Celkové vklady v té době se pohybovaly ve výši téměř 300 miliard korun v České spořitelně Nebyla to tedy žádná malá banka Navíc vedle ohrožení těchto vkladů a důvěry v Českou spořitelnu by zveřejnění tohoto auditu spojené s pravděpodobným hromadným výběrem vkladů vedlo i k ohrožení majetku státu protože stát vlastnil v té době a vlastní dosud 45 akcií České spořitelny Vedle toho 15 akcií vlastní obce a ti z vás kteří jste starostovali nebo působili na místní úrovni víte také že drtivá většina obcí měla své účty u České spořitelny neboli své příjmy měla soustředěny u České spořitelny Jaké byly příčiny této ztráty Byly dvě základní První spočívala v tom že Česká spořitelna jak už jsem zdůraznil měla největší objem primárních vkladů Tyto vklady umísťovala do nově vznikajících bank Ukládala je do těchto nově vznikajících bank Jakmile začaly některé z těchto bank kolabovat Česká spořitelna začala mít ztráty z těchto vkladů To byla jedna velká příčina ztrát České spořitelny v roce 1995 Druhá velká příčina byla spojena s poskytováním úvěrů Českou spořitelnou zejména do podnikatelského sektoru Určitě si všichni pamatujete nebo většina z nás si pamatuje že Česká spořitelna do roku 1989 byla pokud jde o úvěrování specializována zejména na poskytování spotřebitelských půjček a neúvěrovala v zásadě podnikatelský sektor Začala jej úvěrovat po roce 1990 a stejně tak jako jiné banky i spořitelna udělala některé špatné úvěry úvěry které se ukázaly být nenávratné To byla druhá velká příčina vzniku ztrát Byly to dvě základní příčiny Kdo byl kompetentní věcně za stát o těchto otázkách jednat Byla to tzv bankovní čtyřka což tady již bylo zmíněno ve složení předseda prezidia Fondu národního majetku Jiří Skalický guvernér České národní banky Josef Tošovský ministr financí Ivan Kočárník a předseda výkonného výboru Fondu národního majetku pan Roman Češka Jaké byly možnosti řešení v té době První nestarat se o to ale to v žádném případě nešlo To bylo nepřijatelné protože jak už jsem uvedl drtivá většina vkladů občanů 70 všech vkladů občanů byla v České spořitelně a stát byl rozhodujícím vlastníkem České spořitelny Nebo druhé možné řešení bylo pokusit se nalézt řešení které vyvede Českou spořitelnu z potíží aniž by byla ohrožena důvěra v Českou spořitelnu a přitom aby případné náklady státu spojené s řešením byly co nejnižší Na zmíněném zasedání bankovní čtyřky za účasti bankovní čtyřky a generálního ředitele České spořitelny a šéfa bankovního dohledu pana Klapala bylo přijato následující řešení PČR PS 1996 1998 25 schůze část 176 19 5 1998 1 Česká spořitelna si musí především z problémů pomoci sama Jak První věc předpokládaný zisk který měl být za rok 1995 bude nižší a bude použit na krytí ztráty 2 Spořitelna přijme tvrdý ozdravný program který povede ke snížení nákladů Z tohoto snížení nákladů si pokryje část této ztráty 3 Spořitelna prodá některá aktiva z nichž může realizovat zisk v ocenění mezi nominální a tržní hodnotou kde může realizovat zisk to prodá Ze zisku si pokryje část ztráty Teprve na zbytek se kterým si Česká spořitelna nebude schopna poradit sama bude poskytnuta záruka která bude li to potřeba bude splatná do konce roku 1998 Záruka bude až do výše 4 1 mld korun Tato slova jsem zdůraznil Slova až do výše 4 1 mld korun znamenají že je to nula v případě že by si z toho spořitelna pomohla sama až 4 1 mld korun kdyby se ukázalo že ztráty spojené s úvěry a depozity budou větší Konečně to že to bylo do konce roku 1998 vytvářelo předpoklad že v průběhu těchto tří let spořitelna může podstatnou část problému si dále vyřešit sama Nyní proč záruka nebyla dána předem ke schválení vládě Především bych měl zdůraznit že o výsledku jsem informoval premiéra Premiér s tímto řešením vyslovil souhlas Ale co bylo klíčové Klíčové bylo že jsme všichni zúčastnění měli obrovskou obavu z toho aby případná indiskrece při projednávání této záruky ve vládě nevedla k tomu že se spustí masové výběry vkladů že nastane tzv run na banku A víte velmi dobře a potvrdí to bankéři z celého světa že v momentě kdy je již jistá situace zneklidnění která v té době byla protože došlo už ke kolapsu několika bank ke konci roku 1995 stačí již málo potom se utrhne lavina a Česká spořitelna jak zdůrazňuji nebyla žádná malá banka Byla to velká banka Kdyby došlo k tomuto hromadnému výběru ze spořitelny by začaly odtékat desítky miliard korun Stát by stejně nakonec musel spořitelnu zasanovat ale částky které by musel sanovat by byly podle mého odhadu minimálně desetkrát větší než je 4 1 mld korun Zde připomínám že Agrobanka byla podstatně menší a ztráty činily 20 miliard Hovořil jsem s panem předsedou Zemanem o tom že když jsme byli spolu v televizi NOVA v pořadu 7 čili sedm dní on tam zmínil v takovém velkém zápalu že má Česká spořitelna problémy že toto znamenalo a je to ve statistikách spořitelny zachyceno odliv 6 miliard korun Chci zde opravdu argumentovat tím že obava že by došlo k hromadnému výběru a případnému kolapsu České spořitelny byla v té době velmi silná Abych shrnul Naším a mým prvořadým zájmem který byl spojen s poskytnutím garance státu bylo ochránit majetek státu a obcí kde jak jsem už uvedl stát měl 45 a obce 15 a ochránit vkladatele Zkusme si na chvíli představit situaci že by vláda uvedenou garanci schválila a nějakou indiskrecí by vyšlo na veřejnost že má Česká spořitelna větší problémy K čemu by patrně došlo v tehdejší situaci po kolapsu menších bank Došlo by k hromadnému výběru vkladů Říkal jsem že můj odhad byl a je že by šlo o desítky miliard Následně by došlo ke ztrátě likvidity a solventnosti České spořitelny a stát by stejně musel sanovat Českou spořitelnu Odhaduji že pouze na penězích by tyto ztráty pro stát činily minimálně desetkrát více než byla vystavená záruka nehovoře o totální ztrátě důvěry v bankovní sektor Chci vědět jaký by potom byl soud veřejnosti jaký by potom byl soud sněmovny Jací to jsou představitelé že nechali dopustit tento stav Vážené paní poslankyně vážení páni poslanci dovolte mi aby vás na závěr ujistil že veškerá má rozhodnutí ve funkci ministra financí byla vždy dominantně vedena zájmem naší republiky a zájmem našich občanů Děkuji vám za pozornost Potlesk