Poslanecká sněmovna
1995-12-20

Poslanec Zdeněk Trojan Pane předsedající pane předsedo pane ministře kolegyně a kolegové s ohledem na to že se jedná o první čtení nebudu se ve svém vystoupení pouštět do podrobných rozborů jednotlivých paragrafů a budu se snažit mluvit pokud možno v obecné rovině Úvodem bych chtěl říci že během celé přípravy tohoto zákona diskusí o jeho podobě jsem nabyl pocitu že předkladatelé nedokáží odlišit mezi tím co je vzděláním jakožto bohatstvím jedince a vzdělaností jakožto bohatstvím celé naší společnosti Kdybyste mně dovolili vrátil bych se trochu zpátky do historie Nechci se vracet ani do 14 století kdy Karel IV zakládal Pražskou univerzitu nechci se vracet ani do 18 století kdy vznikala první Vysoká technická škola v našem regionu Myslím si že by však bylo dobře aby se navrhovatelé i s těmito záležitostmi seznámili Chtěl bych se vrátit jenom o šest let zpátky Právě teď v prosinci je to oněch šest let kdy jsem jako zástupce Občanského fóra naší fakulty společně s ostatními zástupci z jiných fakult v koordinační skupině OF vysokých škol diskutoval o postupu který by zajistil aby české vysoké školy přešly na demokratické principy Už tehdy bylo zřejmé že to nebude možné bez vypracování a přijetí nového zákona o vysokých školách Při jednání se objevil dost výrazný nesoulad v názorech na to jaký má zákon být zda má být stručný všeobecný nebo zda má být zcela vyčerpávající a detailní a nebo zda se má pohybovat v určité poloze někde mezi těmito dvěma krajnostmi Podstatnější však bylo že na tom co má zákon ošetřit a co má být jeho obsahem byla všeobecná shoda Za prvé šlo o to aby byl vyloučen stranický vliv na vysokých školách Nebyl tím míněn jenom vliv Komunistické strany tak jako to bylo v celém minulém období ale bylo to myšleno i na všechny ostatní strany které tehdy existovaly a které by měly vzniknout Za druhé šlo o to odstranit centralizaci řízení a dát maximální samosprávnost školám Bylo myšleno akademickým obcím na těchto školách Tím bylo zřejmé že má být tato pravomoc přenesena tak nízko kde je nejvhodnější aby byla uplatněna V podstatě šlo o princip subsidiarity Za třetí šlo o to dát studentům právo fakticky ovlivňovat běh škol učinit z nich skutečné členy akademické obce V minulém období sice byli v radách fakult a vysokých škol studenti zastoupeni ale bylo to vyloženě formální Za čtvrté šlo o to uvolnit rigidní a unitární učební plány které pro studijní obory byly platné po celém území Československa Za páté bylo jasné že je potřeba umožnit studium co největšímu počtu studentů S tím mělo být spojeno otvírání nových studijních oborů včetně otvírání nových vysokých škol Za šesté šlo o to vytvořit podmínky pro svobodný rozvoj vědecké a umělecké tvůrčí činnosti Byly tím míněny nejen podmínky personální ale také podmínky materiální Za sedmé šlo o to otevřít školy zájemcům o vědeckou a pedagogickou práci s cílem zkvalitnit úroveň vědeckých a pedagogických pracovníků působících na vysokých školách Za osmé bylo zřejmé že je potřeba dát právo samosprávám vysokých škol rozhodnout o odchodu zkompromitovaných pracovníků Na jaře v roce 1990 se aktivity ujala skupina právníků především pracovníků právnické fakulty Karlovy univerzity kteří začali připravovat paragrafované znění které 4 května 1990 bylo přijato a tento zákon s malými úpravami platí dodnes Při jeho charakterizování je možno říci že v podstatě umožnil změny o které šlo zajistil rozvoj vysokých škol dosáhlo se rozšíření kapacit především v některých regionech Samospráva byla zabezpečena od fakult až po vrcholový orgán Radu vysokých škol Rada vysokých škol během uplynulých pěti let prokázala svou oprávněnost a jsem přesvědčen o tom že kdyby tento orgán nefungoval neměl potřebné pravomoci že ministerstvo školství by mělo s řadou věcí velké problémy Je nutno říci že to byla právě Rada vysokých škol která dokázala utlumit problém s financováním především směrem ke způsobu rozdělování prostředků na jednotlivé vysoké školy Mimo zákon vznikla Konference rektorů která rovněž začala získávat autoritu a dodnes úspěšně pracuje Vědecká práce na vysokých školách přešla od systému plánování na systém grantů Významným krokem byl vznik i fungující a funkční akreditační komise V podstatě lze říci že zákon umožnil pracovníkům vysokých škol aby udrželi fungující vysoké školy v nových politických a makroekonomických podmínkách Tak jak je to obvyklé žádné dílo není bez chyb a určité chyby se nalezly při používání vysokoškolského zákona rovněž Které byly ty nejzávažnější a jsou nejzávažnější Za prvé jde o to lépe právně definovat postavení studentů a pracovníků vysokých škol Za druhé vyjasnit právní subjektivitu fakult především ve vztahu k vysokým školám Za třetí jasněji formulovat pravomoci rektorů děkanů akademických senátů a v tomto okamžiku by se mohlo říci že by se měly upravit na základě získaných zkušeností Za čtvrté je zřejmé že je nutno umožnit vytváření soukromých subjektů oprávněných provádět vysokoškolskou výuku a ostatní tvůrčí činnost Za páté umožnit vysokoškolskou výchovu i institucím působícím mimo soustavu vysokých škol Jde o to aby byla využita kapacita jiných organizací jako je např Česká akademie věd a současně tím umožnit zavedení dalších studijních oborů Za šesté bylo zřejmé že se musí uzákonit postavení Konference rektorů Co se stalo V roce 1993 přijala tato sněmovna novelu která snad měla nalézt nové právní postavení vědeckých a pedagogických pracovníků Spíš však měla zbavit vysoké školy politicky zkompromitovaných učitelů To byl úkol o kterém jsem hovořil když jsem říkal co skupina Občanského fóra považovala za nutné na vysokých školách učinit Vysoké školy měly podle zákona 172 1992 možnost s těmito pracovníky se vypořádat Zákon má 37 který to umožňoval Jaký byl dopad novely z r 1993 Mohu bez uzardění říci že nulový Spíše naopak Konkurzy stály spoustu peněz času a práce a dopad konkurzních řízení se nedostavil Bylo to proto že na vypsaná místa na něž byly konkurzy vypsány se vlastně žádní noví zájemci nepřihlásili a dokonce došlo k tomu že některá místa zůstala neobsazená Nebylo se čemu divit protože podmínky jak pracovní tak platové na vysokých školách jsou ve srovnání s jinými oblastmi velice nedostačující Můžeme říci že na vysokých školách existuje personální labilita která existovala již před tou novelou a s jejím přijetím došlo k další destabilizaci a k dalšímu odlivu mladých a perspektivních pracovníků z vysokých škol Nedávno pan předseda Akademie věd řekl že dříve než se učiní nějaká opatření aby mladí pracovníci na akademii měli lepší podmínky už žádní takoví na akademii nebudou Myslím si že podobná situace je i na vysokých školách Domnívám se že protesty které akademické obce proti zmíněné novelce vznášely a které nebyly vyslyšeny by měly být varováním pro tuto sněmovnu při přijímání nového zákona o vysokém školství Zhruba v červnu v roce 1994 po určitých úvodních debatách a diskusích začala pracovní skupina složená ze zástupců Ministerstva školství mládeže a tělovýchovy Poslanecké sněmovny Rady vysokých škol Konference rektorů zpracovávat zásady zákona To co se tehdy během asi tří měsíců podařilo bych označil za slušný základ na kterém mohlo být dále pokračováno a po určitých úpravách bychom se zcela jistě dostali k dobrému výsledku Během půl roku než materiál došel do parlamentu byl však zásadně zdeformován To co se projednávalo na výboru pro vědu vzdělání kulturu mládež a tělovýchovu byl zcela jiný materiál než který ona skupina připravila Přestože je nový jednací řád myslím si že zásady tak jak už to zde zmínil pan zpravodaj Kozel měly byt určitým základem pro vytváření paragrafového znění a vlastně také byly Řada připomínek které i já osobně jsem vznesl při projednávání zásad zákona ve výboru byla do zákona zapracována Pohříchu musím konstatovat že šlo o připomínky spíše technického rázu na principiálních záležitostech se nic nezměnilo A pokud přece tak k horšímu Moje zásadní návrhy které jsem tehdy přednášel byly zamítnuty a já v tomto okamžiku mohu říci že jsem jen potěšen že řada poslanců kteří tenkrát hlasovali proti patří dnes do politických kruhů které vlastně tyto mé výhrady přijímají K jakým změnám oproti současnému stavu došlo Pokud jde o právní postavení studentů především doktorantů a distančních není v podstatě nic do jasněno Pokud se tyče právního postavení pracovníků vysokých škol je s ohledem na oprávněnost konkurzních přístupů tak jak je zapsáno v předloze zákona nejasné a domnívám se že věcně v daném stavu na vysokých školách pro další vývoj nebezpečné Právní subjektivita fakult se přeměnila na jejich absolutní nesvéprávnost Není jasné nejen formálně ale i věcně co si předkladatel fakultou představuje Definice se příliš neliší od vysokoškolského ústavu který je jednodušší o to že nemá samosprávu a jeho struktura je zcela vágně popsána Za další pravomoci rektorů děkanů a akademických senátů se posunuly od fakult na vysokou školu a od samosprávných orgánů