Poslanecká sněmovna
2002-09-13

Poslanec Jiří Dolejš Vážené kolegyně a kolegové vážená vládo dovolte abych své expozé zahájil úvodní úvahou zda efekt spěšného přijetí daňového balíčku váže také na rychlost pomoci Domnívám se abychom na tuto otázku mohli řádně odpovědět že bychom měli mít představu nejenom o globálním rozsahu škod již citovaných 100 miliard ale také je aspoň hrubým odhadem strukturovat podle stupně naléhavosti úhrad těchto škod Dovedu si představit že povodňová pomoc může trvat i několik let a určitě bude mít určitou cash flow a samozřejmě také občané vnímají v úplně jiném gardu neschopnost veřejné správy vyplácet sociální pomoc neschopnost získat hotovostní prostředky na úklid demolice atd u těch menších firem kde nestačí čekat na fakturaci popřípadě věřit že firmy počkají s fakturací určitý okamžik Domnívám se že by si zasloužilo více pozornosti aby zdroje z uvolněných rozpočtových prostředků na rok 2002 skutečně dorazily co nejrychleji tam kam mají a věnovat distribučnímu systému v jednotlivých etážích veřejné správy náležitou pozornost Pokud jde o daně Samozřejmě že daně mohou být součástí co nejrychlejší pomoci ale řekněme si zda daně jako takové dokonce komplexnější zásah do daňového systému je tím místem kde by byla na místě jakási legislativní lidová tvořivost jakési kutilství které samozřejmě v urychleném projednávání může vést k tomu že daňové novely budou vnitřně rozporné jakožto aktivní nástroj hospodářské politiky a samozřejmě se může stát že vyvolají další dílčí daňové novely které destabilizují daňový systém a vnášejí řekněme prvky nestability do podnikatelského prostředí Proto nevnímám tak tragicky že nedošlo k podrobné rozpravě a možnosti přednášet pozměňovací návrhy spíše vidím jako potřebné a teď již v podstatě nenapravitelné že vládní tisk měl být rozdělen spíše po jednotlivých daňových titulech a soustředit se na ta rozpočtová opatření která jsou většinou korekcemi popřípadě se opírají o větší projednanost a vyšší míru politického konsensu v daňových titulech které by mohly být do budoucna určitou zálohou na reformu daňového systému Pokud hovoříme o daňové reformě domnívám se že v příštím volebním období bude pro toto dostatek prostoru a také dostatek prostoru pro to aby se již zmiňovaný politický konsensus nacházel protože upřímně řečeno změna daní by měla mít promyšlenější strategickou koncepci A v této souvislosti nemohu než si vzpomenout na slova pana poslance Kocourka který řekl že nepřímé daně jsou ze všech daní nejvíce nespravedlivé Trošičku by mě to uvedlo v citový zmatek kdybych nevěděl že i v liberálně konzervativním táboře jsou úvahy o dopadu DPH na zejména drobnější podnikatele a že samozřejmě když to vezmu v globálu tak extrémně liberální pohled na daně je takový že je to vlastně nutné zlo Z tohoto pohledu to chápu ale možná že by stálo za úvahu si pohovořit koncepčněji o tom zda míra nepřímých daní v této zemi příliš nenarůstá a zda progrese která by se dala nastavit u daní přímých povede k optimalizaci podnikatelského prostředí Proto také nemohu nepodpořit slova kolegy Recmana který zmínil především daň z příjmu právnických osob která má nabýt účinnosti daleko později za jeden z takových daňových titulů kde bychom si měli tu daňovou progresi a dopad na podnikatelské prostředí a také na stav veřejných financí důkladněji prodiskutovat protože bohužel takto nastavené snížení daňových sazeb bude přinášet propad prostředků veřejných financí A pokud bychom chtěli skutečně tímto způsobem motivovat podnikatelské prostředí i když tam nejde pouze o samotné sazby ale o celkovou konstrukci daně tak si myslím že by stálo za to paralelně projednávat zavedení dostatečně silných majetkových daní protože ty by mohly narovnat ten propad A samozřejmě ten propad bude o to citlivější pokud bude probíhat v době kdy zřejmě budeme inkasovat první nepříjemné dopady po vstupu do Evropské unie U těch drobnějších daňových opatření se domnívám že skutečně je zbytečné démonizovat onu daň z příjmů fyzických osob protože se jedná opravdu o tak trochu politické šidítko U spotřebních daní cigarety tabák samozřejmě proč ne ale uvažme jak čelit tomu aby se platby těchto daní neobcházely například tím že na našem území se prodává poměrně značné množství pašovaného zboží Dostávám se ke spotřební dani z pohonných hmot spotřební dani z benzinu I zde lze nalézt pochopení ovšem když vztáhneme časování této daně k vzestupnému trendu světových cen ropy když si uvědomíme že po vstupu do Evropské unie bude naší povinností zdvojnásobit zásoby pohonných hmot jakožto záložních strategických rezerv a samozřejmě s tím vyvolaných investic tak je jasné že cena pohonných hmot bude dlouhodobě strmě stoupat A uvědomme si že v našem podnikatelském prostředí jsou takové subjekty které by to prostě neustály a tudíž by měl být připraven určitý způsob kompenzace mám na mysli zejména některé zemědělské výrobce Již bylo vzpomenuto že pro naši stranu je hlavním blokačním zákonem daň z přidané hodnoty Systémově vzato samozřejmě v dlouhodobém časovém horizontu asi budeme směřovat ke sjednocení daní z DPH Ovšem málo zde bylo slyšet o tom jakou máme představu o cestě k této jednotné sazbě A i když to co předkládá vláda je určitou ukázkou toho že upřednostňuje plynulý postup tak časování prvního kroku je přinejmenším nešťastné protože tyto změny jsou jakoby konstruovány na průměrného občana To co vám z kapsy vezme zvýšení spodní sazby jako by se mělo teoreticky vrátit snížením horní sazby Ale vycházejme z toho že v této společnosti je poměrně silná sociální divergence a že je poměrně početná sociální skupina těch kteří díky svému spotřebnímu koši spíše uvíznou v dolní polovině protože především utrácejí za běžné věci jako jsou potraviny A samozřejmě těm se to nemusí líbit a tudíž sekundárně to vyvolá ve státním rozpočtu zvýšené nároky na sociální transfery Čili nula od nuly pojde pouze směrem k zářnému cíli jednotných daňových sazeb jsme učinili nešťastný půlkrok Ve finále si řekněme že skutečně daňový balíček je šitý horkou jehlou a i když jeho některé prvky by se daly podpořit tak si myslím že není tím na co bychom se měli zaměřit Tím že je pouze obecná rozprava tak si myslím že je prostor vyříkat si některé koncepční a tím pádem samozřejmě i politické věci Domnívám se že ve struktuře povodňové pomoci a nejenom pomoci ale řekněme i programu určité obnovy a rozvoje po škodách způsobených povodněmi by neměly daně figurovat jako jeden z hlavních nástrojů Máme zde celou oblast restrukturalizace státního rozpočtu Měli bychom jasněji definovat uvažované priority této restrukturalizace na straně výdajů a říci si že jít směrem zmrazování sociálních transferů směrem odkládání takových důležitých věcí jako je reforma tarifních systémů a samozřejmě celého systému plateb ve státním sektoru že by nebylo šťastné řešení Druhým takovým krokem který tady již zmiňovali kolegové z ODS by bylo možné zapojení privatizačních výnosů Ano je to možné tam kde privatizační výnosy jsou disponibilní a nepochybně by to posílilo výpadek zdrojů pokud bychom se dnes neshodli na daňovém balíčku Ale uvědomme si že ty privatizační výnosy které jsou zmrazeny na příslušném privatizačním účtu České národní banky tam nejsou zmrazeny náhodou Jsou tam proto že na naši ekonomiku má poměrně negativní dopad posilování koruny zejména proto že většina našich podniků jsou současně exportéry a že samozřejmě uvolnění těchto zdrojů může mít tento dopad PČR PS 2002 2006 5 schůze část 50 13 9 2002 Další věc je že můžeme samozřejmě dosíci dalších privatizačních výnosů ale opět by se povodňové škody neměly stát nástrojem urychlené privatizace protože v takové situaci cena za prodej státních majetkových podílů a další podmínky ve smlouvě by nutně musely být horší než v klidnějším období Nabízí se nám také zahraniční pomoc jsou tady fondy Evropské unie Domnívám se že daleko více pozornosti by se mělo věnovat zpřístupnění této pomoci aby to nedopadlo jako v roce 1997 kdy poměrně značné prostředky zůstaly nevyčerpány protože spojení řekněme naší nešikovnosti při přípravě projektů s bruselskou byrokracií umožnilo že dodneška podstatná část těch zdrojů není čerpána Čili zjednodušení přístupu k těmto zdrojům by bylo zcela na místě a tento signál zejména do sféry municipální by byl více než vítán Máme tady také příslib určitého úvěrového rámce od Evropské investiční banky Je to poměrně vysoký příslib a vzhledem k tomu že cena těchto peněz a další podmínky jako je dlouhodobá splatnost úvěru je zajímavá tak by nemusela mít přímý dopad na úvěrovou službu A měli bychom si jasně říci které priority budeme ochotni takto pokrýt a samozřejmě předem jasně vázat čerpání těchto zdrojů Kolega Recman zmiňoval problematiku NATO Co řekl to řekl Myslím že je třeba jenom dodat jako argument že jistě na listopadovém summitu NATO bude vyhodnocována první vlna rozšíření NATO bude vzpomínána alianční disciplína a možná že budeme mezi těmi státy na které bude vyvíjen určitý nátlak aby v rámci alianční disciplíny jsme se polepšili z hlediska reformy armády i z hlediska placení naší účasti vojenských jednotek v zahraničí Když alianční disciplína tak také alianční solidarita Myslím si že pro projednání s jednotlivými zeměmi členskými zeměmi NATO bychom byli schopni dosáhnout určitého dočasného prominutí některých plateb spojených s členstvím v NATO a jistě by to i této organizaci která je ve stadiu určité transformace přispělo k jejímu zlepšenému renomé protože mezi těmi středoevropskými zeměmi v našich zemích NATO patří mezi nejméně populární v mezinárodním srovnání Poslední moje poznámka směřuje k tomu že základem úspěšného vypořádání s povodňovými škodami samozřejmě je kvalitní růst ekonomiky Pokud bychom chtěli problémy ekonomiky v nejbližším období svádět na povodně asi by to bylo nešťastné protože poslední odhady statistického úřadu o vývoji hrubého domácího produktu za druhý kvartál hovoří o tom že naše dynamika dynamika ekonomického růstu zpomaluje že patříme mezi nejpomaleji se vyvíjející země z čekatelských zemí do Evropské unie A nejde jenom o odhady hrubého domácího produktu protože samozřejmě tam je jistá míra benevolence a máme v této zemi zvyk tyto odhady následně korigovat Ale poměrně značným signálem je také index stavební výroby který dlouhodobě potvrzuje to co tento odhad druhého kvartálu v HDP ukazuje Čili vycházejme z toho že naše země je spíše ve stadiu určité decelerace že bude mít nepříjemný vliv i vývoj našeho okolí Německá recese se nemůže nepromítnout a v tom případě jsou samozřejmě tak trochu na vodě úvahy o stabilizaci daňové kvóty Ono lze daňovou kvótu stabilizovat ovšem za tu cenu že se může stát že při pomalém růstu ekonomiky bude reálná hodnota vládních výdajů klesat A to by jistě nebylo dobré Čili kde posílit v nejbližším období dynamiku ekonomiky orientovat ji na kvalitní růst Domnívám se že zde vedle opatření která by bránila podvazovat koupěschopnou poptávku je tímto opatřením přitáhnutí zahraničních úspor do naší země Nemělo by to být pouze cestou investičních pobídek protože se ukazuje že ty nejsou tolik účinné Nemělo by to být ani cestou velkých zahraničních dluhů navíc se špatnými parametry protože se ukazuje že takový zahraniční dluh sekundárně opět ekonomiku svazuje Neštěstí by bylo i vycházet z měnových opatření měli jsme tady příklad Argentiny A nepochybně i dlouhodobý příliv vnějších úspor jakého jsme byli svědky v asijských zemích v některých asijských zemích například v takzvaných asijských tygrech by nebyl šťastný protože asijská chřipka vlastně byla způsobena na kapitálových trzích právě tím že se to opíralo spíše o virtuální ekonomiku a je třeba si říci že v centrech světového rozvoje rozhodující kapitálové skupiny a investiční fondy vnímají že virtuální ekonomika dostává globální ekonomiku do značných potíží A tudíž uvažují o tom jak změnit určitou separaci finančních kapitálů od produktivního kapitálu Naše země by neměla konkurovat zahraničí tím že máme nízkou cenu práce popřípadě příliš ústupnou politickou reprezentací ale tím že nabídne kvalitní projekty Projektové financování je možnost jak získat pro tuto zemi poměrně značné prostředky značné akumulační přebytky a přitom by nebezpečí Argentiny nebezpečí asijské chřipky a další dysbalance v ekonomickém vývoji nehrozily Čili měli bychom se daleko více nyní zaměřit na urychlené zpracování programu obnovy jako strategického dokumentu který by nebyl jenom hašením požáru a který by nevpašovával do našeho hospodářského systému prvky které jsou až příliš poplatné tomu že vládní majorita 101 hlas je příliš křehká Děkuji za pozornost