Poslanecká sněmovna
1993-03-25

Místopředseda vlády ČR Jan Kalvoda Vážený pane místopředsedo dámy a pánové při řešení jistého dilematu jak reagovat na právě skončenou rozpravu jsem toho názoru že je žádoucí reagovat na některé zásadní systémové výhrady nebo některé návrhy změn které se týkají tohoto zákona Nebudu tedy zřejmě reagovat a asi to není ani patřičné a nepatří to k projednávanému bodu či do jeho rozsahu na v podstatě velmi svou obecností odlehlá diskusní vystoupení hodnotící jak ekonomickou situaci ČR tak ekonomickou politiku české vlády této i minulých Pokud se těchto otázek dotknu tak to bude pouze v souvislosti s postojem k některým návrhům změn Pokud jde o první pozměňovací návrh návrh pana poslance Bendy chci osobně říci že jsou problémy které znají nebo mohou míti různá řešení mohou jich mít mnoho a řešení pana poslance Bendy pokud jde o 67 odst 9 i pokud jde o 67c v podstatě mohu akceptovat Pokud jde o návrhy pana poslance Vorlíčka navrhl pokud jsem správně zachytil jeho pozměňovací návrh v návrhu ustanovení 1a vypustit slova quot zřízené zákonem quot Omezím se na stručné konstatování že s tím jako předkladatel nesouhlasím protože by se neúměrně rozšířilo množství podnikatelských subjektů které by požívaly možnost režimu 1a a není to v intencích tohoto zákona kde se k omezení režimu konkursu a vyrovnání přistupuje jen velmi opatrně I když na to názory mohou být různé a také zazněly Pan poslanec Vorlíček ještě navrhl vypuštění navrhovaných paragrafů 5a až e to je v podstatě vypuštění režimu ochranné lhůty Chtěl bych říci že ochranná lhůta se pokouší řešit situaci kdy je nezbytné samozřejmě chránit zájmy věřitelů kdy se tedy dlužníku případnému úpadci ukládají jistá omezení ale kdy se vytváří ještě před vyhlášením konkursu jistý ale již procesní prostor s ingerencí soudu aby mohl jak bylo již řečeno dlužník konsolidovat své nejen finanční ale vůbec majetkové poměry Domníváme se že s ohledem na to že ochranná lhůta je situována právě do doby před vyhlášením konkursu a že ingerence soudu je v podstatě omezena jen formální náležitostí kterou zkoumá při návrhu na ochrannou lhůtu že nedojde fakticky v praxi k prodloužení jak tady bylo řečeno agónie neprosperujících neperspektivních podnikatelských subjektů Pan poslanec Vorlíček dále navrhl vypuštění resp modifikaci 27 tak jak se navrhuje v odst 2 kde jde o možnosti prodeje mimo dražbu Nesouhlasím ani s tímto návrhem a chtěl bych zdůvodnit proč Toto ustanovení je vázáno jednak na souhlas soudu ale zejména i na souhlas věřitelského výboru Protože zájem věřitelského výboru je docílit přinejmenším skutečné adekvátní a co možná nejvyšší ceny při prodeji mimo dražbu zdá se že ingerencí tohoto subjektu tohoto kontrahenta původních závazků je zajištěno že nedojde k nějakým jiným fingovaným právním úkonům které by mohly jednu či druhou stranu poškodit A navíc se tímto způsobem kodifikuje jakýsi dispozitivní rys který by této fázi a v těchto vztazích režimu konkursu a vyrovnání tedy v těchto vztazích měl být co možná nejširší Možná že jsem nerozuměl přesně smyslu a motivaci návrhu pana poslance ale pokud směřoval a spočíval v tom že by mohlo dojít k nějakým malversacím a poškození zájmů stran pak se domnívám že tato obava je vyvrácena ingerencí nejen soudu ale spíše podle mého osobního názoru ingerencí věřitelského výboru 67 odst 9 byl vládou jako navrhovatelem schválen a já konstatuji že omezení tohoto režimu který znamená větší benevolenci vůči některým typům podniků a to v maximální míře v intencích pana poslance Bendy je vše co mohu jako navrhovatel připustit Tedy nesouhlasím s tímto návrhem Pokud jde o poslední návrh pana poslanec Vorlíčka alespoň pokud jsem to správně zachytil a to na bližší vymezení pojmu uvedeného v 67 odst 1 tj quot osoby blízké quot pak bych chtěl podotknout že je to ustálený legislativní termín který je kodifikován i v občanském zákoníku v 116 pokud se nemýlím kde jak soudní praxí tak i jinými způsoby právního života je nesporně kodifikováno včetně rozhodnutí soudů co znamená terminus technicus quot osoby blízké quot A pokud se ještě jednou nemýlím pak si myslím že ve společné zprávě se odkazuje na toto ustanovení občanského zákoníku čili veškerá pochybnost by měla být vyloučena Další návrhy jsem nepostřehl ve vystoupení pana poslance Loukoty krom negativního postoje klubu republikánů k tomuto návrhu zákona Pokud jde o paní poslankyni Mazalovou také jsem nepostřehl konkrétní návrhy změn s tím že vyslovila obavu z různých účelových převodů jmění na různé právnické osoby v úmyslu přivodit bankrot a vyhnout se majetkovým dopadům Chtěl bych jen mimo tuto zákonnou předlohu podotknout že krom velmi malé výseče možných jednání která by vedla k těmto cílům je takovéto jednání postižitelné podle trestního zákona který může tomuto jednání bránit tak jako jakýkoli trestný zákon může nic více nic méně Pan poslanec Křížek reflektoval své jednání s experty z Iowy a konstatoval že tamní zákon o bankrotu sleduje dva principy jak umožnit nový start dlužníku tak i ochránit věřitele Ano to je střet a dilema každého zákona o bankrotu a toto dilema je přítomno i v tomto návrhu zákona který se novelizuje i v novele samotné Je samozřejmě moudrost sama umět tyto dva principy které jsou protichůdné sladit tak aby jak dlužník tak věřitel byl spokojen osobně si myslím že je to cíl nedosažitelný Kromě toho pan poslanec Křížek navrhl v 67c jiný režim než zde uvedený a v podstatě spočívající ve smyslu návrhu pana poslance Bendy ale s rozšířením další ochranné lhůty pro prvovýrobce pokud tomu správně rozumím Domnívám se že ochrana těch na které 67 pamatuje tj provozovatelů zemědělské prvovýroby v intencích návrhu změny s nímž jsem již vyslovil souhlas je opravdu dostatečná a nemyslím si že tato rozšířená ochrana je žádoucí Konstatuji tedy že s ní vyslovit souhlas nemohu Pokud jde o pana poslance Kozáka podal několik pozměňovacích návrhů a promiňte mi jisté váhání než se mi podaří je identifikovat V 5a odst 2 navrhl vypustit druhou větu tj větu quot Podává li návrh na prohlášení konkursu dlužník může sám s tímto návrhem spojit návrh na povolení ochranné lhůty quot atd Odůvodnění pokud si dobře vzpomínám spočívalo v tom že je nelogické aby pokud je sám navrhovatelem dlužník aby ještě navrhoval ochrannou lhůtu Myslím si že to není pravda a že v tom jistá logika je Dlužník má nepochybně zcela určité motivy a důvody proč navrhuje sám bankrot Může koneckonců dosáhnout lepšího a rychlejšího vypořádání svých majetkových poměrů majetkových tj včetně poměrů svých pasiv které je pro něj žádoucí a dostává se zároveň do jistého režimu který je dán právě tímto návrhem novely Tento režim podle mého názoru mu umožňuje větší možnost jak řeknu to ještě jednou konsolidovat jeho majetkové poměry než zcela předprocesní režim Může nastat situace a je to docela dobře možné v mnoha případech a ne jenom v některých konkrétních causách kdy dlužník bude mít zájem na tom aby se ocitl v ochranné lhůtě a požíval jejího režimu Byl sice omezen v dispozici s majetkem ale požíval jisté možnosti komunikace s věřiteli a i minimální ingerence soudu včetně ingerence ať konsolidační banky Fondu národního majetku či jiných subjektů Domnívám se tedy že to není tak absurdní že to je docela dobře možné a odůvodněné V 5c pan poslanec Kozák navrhl podmínit souhlas soudu s prodloužením ochranné lhůty o další tři měsíce tím že celková zadluženost nepřesahuje 100 hodnoty majetku dlužníka Pokud jsem si správně poznamenal že to je z hodnoty majetku pak tedy předpokládám že pan poslanec míní opravdu majetek tedy souhrn aktiv a pasiv Což je přinejmenším v této fázi těžko prokazatelné ale hlavně je to omezení soudu který má opravdu v minimálním počtu případů možnost nějak ingerovat do této fáze ochranné lhůty Domnívám se že soud by neměl být omezen možností povolit prodloužení ochranné lhůty když dostatečnou korekci zde hraje opět věřitelský výbor zdůrazňuji opět ten dispozitivní prvek plní věřitelský výbor a mohou nastat situace kdy v okamžiku rozhodování soudu bude ona zadluženost či předlužení stoprocentní ale nebude to ještě důvod aby se zamítla ochranná lhůta protože perspektivně tak jak soud skutkové okolnosti zjistí perspektiva zmíněného dlužníka není tak malá Považuji tedy tento návrh rovněž za málo přijatelný V 67 odst 8 další návrh změny pana poslance Kozáka druhou větu vypustit to jest quot Konkursu či vyrovnání se nemohou účastnit věřitelé jejichž pohledávky se zcela vztahují k této části majetku quot Zde nebudu rovněž argumentovat protože jsem tak již v podstatě v jiné souvislosti učinil a myslím si že tito věřitelé by měli zůstat vyloučeni z vyrovnání 67 odst 9 vyjádřil jsem se již ale zde pan poslanec Kozák navrhuje zvýšit ono kvorum 50 akcií na 67 Je to jedna ze situací kde řešení mohou být různá Může to být 33 akcií 50 67 90 zde se vláda přiklonila k 50 hranici a má ji za akceptovatelnou 67 odst b vypustit úpravu celý paragraf Byl to jeden ze základních principů kterými se vláda pokoušela reflektovat stávající situaci kdy není tajemstvím že struktura manažerů různých podniků svým způsobem dobře participuje na jejich majetkových problémech myslím těch podniků Mám tedy za to že toto omezení je vzhledem k současné situaci a nechci se zde bavit o systémovosti či nesystémovosti tohoto opatření za velmi žádoucí a nesouhlasím s jeho vypuštěním Pokud jde o 67 odst c což je další návrh pan poslance Kozáka již jsem se vyjádřil v souvislosti s návrhem pana poslance Bendy i s dalším návrhem jiného kolegy Potom pokud si dobře pamatuji pan poslanec Wagner navrhl vypuštění 27 a Vyslovuji z důvodu evidentního rozporu s koncepcí tohoto návrhu první návrh pana poslance Wagnera s tím že navrhuje vyjmout z obecného režimu podnik který zaměstnává více než 500 zaměstnanců Pokud jde o ustanovení 27a zde pan poslanec Wagner chce dovésti dále a striktněji princip uvedený v 27a to jest že lze věci práva a jiné majetkové hodnoty sloužící provozování podniku prodat jednou smlouvou Domnívám se že ustanovení navrhované vládou je dostatečné Jsem téměř u konce pozměňovacích návrhů s tím že pan poslanec Hájek nevznesl pozměňovací návrh pouze komentoval předložený návrh Pan poslanec Procházka navrhl změnu 67 b Pro stručnost svého vystoupení pouze konstatuji že jsem se k témuž ustanovení již vyjádřil a proto stručně nesouhlasím ani s doplněním tohoto ustanovení o třetí odstavec v tomto smyslu který přednesl Pan poslanec Vrzal navrhl totéž co bylo již navrženo panem poslancem Vorlíčkem ohledně 67 odst 9 Opakuji pouze nesouhlas s vypuštěním tohoto ustanovení Pokud jde o poslední návrh pan poslanec Payne navrhl u 1a pokud tomu správně rozumím vypustit vedlejší větu quot Jestliže stát převzal její dluhy nebo se za ně zaručil quot a motivoval to tím že by se vytvořil tlak na přijetí zákona o hospodaření obcí a nebo takové pasáže novelou zákona o obcích Nemyslím si že bychom si měli myslím tím poslance zákonodárného sboru tímto způsobem vytvářet motivaci ale že bychom spíše měli přistoupit k takové novele zákona o obcích o které mluvil pan poslanec Payne kterou opravdu považuji jako on za velice významnou Tam vidím řešení a ne v tomto ustanovení Pokud jde o vysvětlení slov quot pod cenou quot či quot pod cenu quot podle mého soudu upřímně řečeno nevím důvod této změny ale obojí mi dává stejný smysl Jak pod cenou tak i pod cenu lze prodat nějakou věc Souhlasím s tím že je to těžko vysvětlitelná změna Dámy a pánové dovolte abych své vystoupení ukončil tím že si velmi dobře uvědomuji že rozprava k tomuto bodu se stala rozpravou k ekonomické politice vlády k ekonomické situaci této země rozpravou která podle mého názoru vybočuje z projednávání tohoto bodu tak jak já si jej vysvětluji Nechci tedy reagovat ani na některá podle mého soudu ne zcela podložená tvrzení pana poslance Vorlíčka ani na některé o stupeň konkrétnější výhrady pana poslance Wagnera s tím že konstatuji že na jejich vyslovení mají nepochybně právo ale nemyslím si že je nutno se jimi zabývat v té době kdy schvalujeme podle mého soudu významnou novelu jednoho zákona Nemyslím si pouze to že pan poslanec Vorlíček má pravdu když říká že je třeba odstranit příčiny které vedly naše podniky k masovým bankrotům Řekl to několikrát a já si nejsem vědom toho že by takový stav skutečně existoval že by bankroty probíhaly v masovém měřítku Z ničeho co vláda napsala v této předloze nebo prohlásila podle mého názoru nevyplývá že by považovala bankroty za nějaký samospasitelný mechanismus který zabrání například riziku vedoucímu k řetězové zadluženosti Nepochybně to není samospasitelný mechanismus ale je to princip který je potřebný Nic víc nic méně Dále se nebudu vyjadřovat k rozsáhlému exposé zejména pana poslance Vorlíčka prostě z toho důvodu že se domnívám že by zasloužilo pro svou šíři podrobnějšího studia a větší erudice v ekonomice než mám já Nikdy jsem se nepřistihl při výroku kterým jsem odrážel kritiku vládní ekonomické politiky způsobem un fair Nicméně troufám si říci že Komunistická strana Čech a Moravy má podle mého soudu sporné morální právo na dotazy toho typu kdo může za strukturu české ekonomiky Děkuji