Poslanecká sněmovna
2009-10-23

Ministr financí vlády ČR Eduard Janota Děkuji Vážená paní místopředsedkyně vážené paní poslankyně vážení páni poslanci vážená paní ministryně páni ministři dámy a pánové dovolte abych se poměrně stručně vyjádřil k projednávání návrhu státního rozpočtu na příští rok Já jsem bedlivě poslouchal debatu která byla zajímavá která byla plná faktů otázek návrhů doporučení často velmi protichůdných ale to už tak bývá Byla zčásti kritická zčásti bylo konstatováno i to že rozpočet byl sestaven zodpovědně že je to maximum možného když to parafrázuji A jsem za tyto názory rád protože je sdílím taktéž Jsem rád že v tomto smyslu se vyjádřili i oba předchozí ministři financí že v dané chvíli je velmi složité sestavit rozumný smysluplný návrh státního rozpočtu při respektování situace která tady ve Sněmovně je Já si vůbec nemyslím nebo jsem to nepostřehl jak zmínila paní poslankyně Zubová že jsou zlaté časy politického konsensu ve Sněmovně Já jsem to jaksi nepostřehl takže je to možná moje chyba ale nicméně se s tím pokusím vypořádat Co se týče rozpočtu Ano ekonomicky doba nepříznivá tu politickou glosu jsem zmínil Klesá světová ekonomika klesá naše ekonomika Očekáváme pokles pro letošní rok více než 5 Náš hrubý domácí produkt je tvořen z 80 exportem Dopadlo to tím pádem na naše daňové příjmy pojistné Odhady letošního roku jsou o více než 100 miliard daňově nižší a o více než 60 miliard v oblasti pojistného Je to fakt který prostě k nám byl z velké části nebo z rozhodující části importován zvenčí a my jsme v realitě těchto údajů přistoupili k sestavení rozpočtu PČR PS 2006 2010 64 schůze část 115 23 10 2009 Na jedné straně nižší příjmy na druhé straně logicky nárůst výdajů který souvisí s poklesem ekonomiky To znamená namátkově Podpora v nezaměstnanosti v posledních letech řádově 5 miliard v loňském roce když už byly problémy v závěru roku 7 My rozpočtujeme 14 k dnešnímu dni je utraceno v letošním roce 11 miliard výdajů na pasivní nezaměstnanost Dluhová služba nárůst o 15 miliard a to nejen díky permanentnímu růstu dluhů ale i díky tomu že úrokové sazby na trzích se zvýšily a každé procento každá desetina procenta zvýšení úroků má miliardové dopady Byla tady debata a kritika že jsme nevalorizovali důchody ale i přesto důchody v porovnání s minulým rozpočtem rostou Je to dáno strukturou důchodců strukturou těch jejichž nové důchody jsou ve vyšší cenové hladině než důchody těch starších Byla kritika toho že jsme prováděli v rozpočtu až necitlivé někdy velmi razantní úspory Já bych to rozdělil My jsme je prováděli proto že vláda měla schvalovat programové prohlášení které říkalo že se vláda bude usilovat o to aby deficit veřejných rozpočtů k HDP na příští rok byl zhruba 5 Ano bylo to přesně počátkem května kdy se projednávalo programové prohlášení Bohužel tehdy jsme vycházeli z makroekonomických predikcí které konstatovaly že ekonomika v letošním roce poklesne řádově o 2 5 bohužel výsledek pro letošní rok je logicky dvojnásobný To se promítlo i do daňové základny pro výpočet odhad daní pro příští rok a proto úkol 5 se stal mnohem složitější a komplikovanější než se to zdálo možná počátkem května Proto jsme museli přistoupit k velmi razantním škrtům v oblasti a teď zdůrazňuji zejména běžných zčásti investičních ale z velké většiny běžných výdajů pochopitelně mzdy nevyjímaje Kdybychom toto nerealizovali tak rozpočet řádově není na 5 3 ale byl by někde okolo 7 Čili nesdílím názor že jsme velmi razantně škrtali v sociální oblasti My jsme nevalorizovali důchody protože valorizační podmínka nebyla naplněna Nebyla zásadně naplněna Do 2 možná chybí 1 2 nebo 1 3 procentního bodu možná i více Čili toto je jeden důvod A v ostatních oblastech mandatorních výdajů které zčásti revokoval úsporný balíček tak poté co byl materiál projednán v rámci schvalování balíčku došlo k určitým změkčením Ta změkčení byla v rozsahu vyšším než 5 miliard korun Čili suma sumárum já osobně se spíš přikláním k tomu že k žádným radikálním změnám v oblasti mandatorních výdajů nedošlo To je závěr za kterým si stojím Pochopitelně respektuji a ještě se k tomu vyjádřím později že je tady určitá nespokojenost s některými oblastmi jako je např zmíněná valorizace důchodů jako je např otázka platů ve veřejné sféře jako je např otázka příspěvků na financování ústavů sociální péče S příspěvky na financování sociální péče je to trochu problém který možná mnozí a musím říci že i média vykreslují velmi zkresleně Ta dvojkolejnost financování sociální péče spočívá v tom že jsou příspěvky na péči které inkasují přímo občané jimž tyto příspěvky náleží a druhou formou jsou příspěvky na provoz ústavů sociální péče A tady je problém Nikoliv u těch občanů kterým bychom nechtěli poskytnout prostředky zákonné prostředky v oblasti sociální péče Tato oblast se po revizi balíčku tady ve Sněmovně vůbec nemění Co se týče škrtů zmínil jsem že přestože jsme výdaje snížili o více než 60 miliard přesto při respektování platné legislativy a to jak v oblasti daní tak v oblasti výdajů se deficit pohybuje na úrovni 163 miliard korun a za tímto deficitem si stojím Tady bych chtěl navázat na určité úvahy pana poslance Doktora Ano 163 miliard je reálné číslo je spočteno na základě odhadu poklesu HDP ve stálých cenách minus 0 5 K tomu musím říct že vůbec není příliš podstatné jestli HDP klesá o 0 5 nebo o 0 3 nebo jestli je na úrovni nuly Tento ukazatel není vůbec relevantní pro výpočet a odhad daňových příjmů Pro odhad daňových příjmů je podstatné jak se vyvíjí nominální hrubý domácí produkt tzn jaká je struktura domácího produktu zda více roste nebo se mění domácí spotřeba která je rozhodující nebo zda tam hraje dominantní roli export či investice Takže chtěl bych tady potvrdit a jednoznačně se ztotožnit s tím že číslo 163 a takto spočtený deficit je číslo reálné V sále je silný hluk 5 3 procenta je hodně nebo málo Byla tady diskuse o tom že je to problém mnoha zemí a já s tím souhlasím Většina evropských zemí má daleko větší deficity v letošním roce namátkou Irsko Velká Británie Itálie Belgie Chci ale připomenout a vy jste si té informace určitě všimli že tyto země v letošním roce řešily nejen dopady krize ale zejména dopady svého bankovního sektoru krachu mnoha bank A víte že krize stála země Evropské unie myslím 82 miliard eur ale náš bankovní sektor jsme nesanovali ani korunou Co tím chci říct Chci tím říct to že jestliže tyto země byť při vysokém deficitu v letošním roce už nebudou financovat bankovní sektor tak jejich deficity se jednorázově opět dostanou někde podstatně níže než jsou teď někde do koridoru mezi 3 a 4 Čili chci upozornit že my nejsme ve stejné situaci jako tyto země z tohoto úhlu pohledu Pro nás bude velmi problematické se dostat v dalších letech na úroveň 3 až 4 a já jsem připraven a budu respektovat to co tady padlo předevčírem z úst pana premiéra že vláda nebude předkládat žádná razantní legislativní opatření pokud na ně nebude konsensus Já jsem přesvědčen že nebude tudíž jsem přesvědčen o tom že deficit v roce 2011 a 2012 bude velmi problémový a budeme muset tyto věci nějakým způsobem vysvětlovat i v rámci našich povinných závazků konvergenčního programu Evropské komisi My dostaneme výtku oficiálním způsobem tento měsíc dostaneme termín zhruba do počátku příštího roku a budeme muset na to reagovat My budeme muset přesvědčit Evropskou komisi že máme cestu že známe způsob jak deficity uvést do koridoru někde mezi 3 až 4 Já v dané chvíli