Poslanecká sněmovna
2011-11-04

Poslanec Stanislav Grospič Děkuji paní předsedkyně Já chápu kolegyně a kolegové zvlášť na pravém spektru této Poslanecké sněmovny že máte radost že se vám podařilo obhájit smysluplnost nočního jednání Poslanecké sněmovny Možná jak tady říká pan ministr Kalousek že mají legraci z opozice ale věci jsou někdy možná vážnější než si chcete připustit jako vládní koalice a bohužel dotýkají se velice tvrdě lidí v ČR A dotknou se lidí velice nekompromisně Zvlášť v souvislosti s vývojem hospodářské krize a z toho co se děje ve Spolkové republice Německo s ekonomikou protože provázanost české ekonomiky s německou je tak obrovská že o suverenitě ČR nelze hovořit ale spíš by bylo na místě hovořit o tom že se z hlediska ekonomického nacházíme v závislém polokoloniálním postavení kdy zcela určitě závisí na tom jaké podmínky bude České republice diktovat Mezinárodní měnový fond a možná EU a možná také vláda Spolkové republiky Německo v Berlíně Je fakt že možná vládní koalice přestože dává najevo určitá principiální stanoviska že chce hájit zájmy ČR tak ve skutečnosti plní zcela jednoznačně toto zahraniční zadání A mám li tady hovořit o zákoníku práce tak je to velice zřejmé Když v roce 2005 začal být v Poslanecké sněmovně projednáván nový zákoník práce tak jsme jako komunisté vyjadřovali určité pochybnosti k tomu že po letech od roku 1989 téměř 47 novelizacemi tehdejšího starého zákoníku práce došlo k výraznému oslabení ochrany zaměstnanců a liberalizaci pracovněprávního trhu V nové pracovněprávní normě která tehdy byla předložena do Poslanecké sněmovny a spatřovali jsme v ní určitou možnost stabilizovat pracovněprávní vztahy vztahy zaměstnanců vůči zaměstnavatelům v jejich ekonomicky nerovném vázaném postavení tak jsme především spatřovali v tom že šlo o zachování do té doby již výrazně omezeného podotýkám ale přece ještě určitého zákonného sociálního standardu v pracovněprávních jistotách zaměstnanců další navýšení jejich možnosti sjednat v kolektivní smlouvě nebo stanovit ve vnitřním předpisu zaměstnavatele další určité pracovněprávní standardy Spatřovali jsme také jako v kladném aspektu to že docházelo k zavedení nových institutů po letech omezování pracovněprávní úpravy pracovněprávních vztahů péče o zaměstnance možnost poskytnutí odměny zaměstnanci při dovršení třeba 50 let věku nebo při prvním skončení pracovního poměru po přiznání individuálního důchodu nebo po nabytí nároku na odchod do starobního důchodu nebo za poskytnutí pomoci při předcházení požáru živelních událostí likvidaci jejich následků Dívali jsme se také na to že nový zákoník práce přinášel založení nové povinnosti zaměstnavatelům a to zajistit zaměstnancům pracovněprávní lékařskou péči a lékařskou první pomoc že docházelo ke zvýšení příplatku po letech jeho omezování za práci v noci z 6 korun tehdy za jednu korunu práce na nejméně 10 průměrného výdělku Rovněž tak zavedení příplatků za práci o sobotách a nedělích ve výši nejméně 10 průměrného výdělku Hovořím tady o tom že právě v té navržené pracovněprávní úpravě kterou Senát zamítl a kterou předložila vláda dochází k výraznému omezení i tohoto příplatku Docházelo ke zvýšení zákonem stanovené základní výměry odstupného při skončení pracovního poměru ze dvou na trojnásobek průměrného měsíčního výdělku za zaměstnance Současná vláda tento standard vrací před rok 2005 a jde ještě dále protože odstupňovává odstupné podle počtu odpracovaných let Předem a priori počítá že se bude posouvat hranice mezi zaměstnanci v pracovním poměru na dobu trvalou směrem k zaměstnancům v pracovním poměru na dobu určitou a předem říká že usnadní zaměstnavatelům zaměstnávat osoby v pracovním poměru na dobu určitou třikrát opakovaně po dobu tří let čili celkem v sumáři na dobu 9 let ale v tomto případě se drtivé většiny zaměstnanců v případě například krachu firmy nebo propuštění pro nadbytečnost nebude týkat žádné zvýšené tříměsíční ale ani dvouměsíční odstupné protože většina z nich se bude nacházet v režimu práce odpracování do jednoho nebo maximálně dvou let Také docházelo k zakotvení nového práva na odstupné zaměstnanci který byl nucen rozvázat pracovní poměr ze zdravotních důvodů zapříčiněných pracovním úrazem nebo nemocí z povolání Bylo zakotvováno nové právo na odstupné zaměstnanci který okamžitě zrušil pracovní poměr z důvodu zadržování mzdy zaměstnavatelem Byla zaručena mzda a progresivnější mechanismus valorizace této minimální mzdy Není vinou Komunistické strany Čech a Moravy že od roku 2007 nedošlo za pravicových vlád v ČR k žádné úpravě minimální mzdy a ta je dnes hluboko pod základním standardem chudoby Docházelo k zavedení nového institutu cestovních náhrad náhrada jízdních výdajů k návštěvě člena rodiny apod docházelo k rozšíření zaměstnaneckých práv ve vztahu k radám zaměstnanců a zástupcům zaměstnanců pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci možnost volby těchto orgánů u každého zaměstnavatele a upravoval se příspěvek pro odborové organizace na zajištění bezpečnosti práce Není zcela určitě bez zajímavosti že současná vláda navrhuje například v souvislosti se státním rozpočtem na příští rok výrazné omezení tohoto příspěvku pro odborové organizace a přitom částka 40 milionů která se snižuje na 32 milionů je ve vztahu ke státnímu rozpočtu naprosto marginální a okrajová a určitě by nebyl problém udržet ji alespoň ve výši která je stanovena pro letošní rok 2011 PČR PS 2010 2013 25 schůze část 384 4 11 2011 Docházelo v podstatě také k zachování všech kompetencí tehdejších odborových orgánů a to včetně spolurozhodování se zaměstnavatelem Není zcela určitě bez zajímavosti že současná úprava navrhovaná vládou naopak relativizuje postavení odborů srovnává ho s jinými zástupci zaměstnavatelů a oslabuje celkově podmínky pro výkon odborové práce Svůj vliv na účast v odborech bude mít určitě právě i onen posun zaměstnanců kterého vláda chce dosáhnout ze skupiny zaměstnanců v trvalém pracovním poměru do skupiny zaměstnanců v pracovním poměru na dobu určitou protože zaměstnanec který vstoupí do odborové organizace stane se nepohodlným vůči svému zaměstnavateli bude moci být propuštěn nebo nebude s ním obnoven pracovní poměr poté co uplyne doba určitá To je určitý moment vytváření ekonomického tlaku na zaměstnance Šlo také o rozšíření tehdejších kompetencí odborových orgánů o spolurozhodování právě se zaměstnavatelem v případě vyslání zaměstnanců například na pohřeb spoluzaměstnance či z jiných rodinných důvodů Docházelo také k rozšíření kompetencí odborových orgánů ve státní a veřejné správě o práva jednat a zaujímat stanoviska k návrhu ve věcech zaměstnávání zaměstnanců a stanovení počtu zaměstnanců a ve věcech zlepšení podmínek výkonu práce a odměňování zaměstnanců Není zcela nepodstatné připomenout že právě navrhovaná vládní novela zákoníku práce omezuje úlohu odborů vyjadřovat se například k propouštění zaměstnanců k rozšíření věcného obsahu kolektivního vyjednávání a také k rozšíření funkcí kolektivních smluv včetně zvýšení společenského postavení odborových organizací Nemohu se ubránit dojmu že vláda novelou zákoníku práce který předložila a který byl Senátem zamítnut usiluje o to aby odborové organizace měly co nejmenší okruh potenciální členské základny a co nejmenší vliv u zaměstnavatelů Skutečnost v dnešní době je taková že u většiny malých a středních zaměstnavatelů je téměř nemožné realizovat založení odborové organizace protože právě toto penzum zaměstnavatelů využívá především zaměstnance v pracovních poměrech na dobu určitou a nebo využívá agenturní zaměstnance Také otázka dohod o provedení práce a dohod o pracovní činnosti tak jak je navrhována v novele ztíží toto postavení a potenciálně vyloučí možnost těchto lidí účastnit se aktivit v rámci odborových organizací Váha kolektivního vyjednávání tedy novelou pokud Sněmovna s ní vysloví souhlas a nepřistoupí na zamítnutí Senátem bude ve své praxi znamenat že bude vážně klesat a nebude plnit onu úlohu kterou plní v řadě jiných evropských zemí kde znamená stabilní nadstandard nad zákonnou pracovněprávní úpravou i když tato otázka by zasloužila určitě daleko větší pozornosti protože jedinečnost kodexu pracovněprávní povahy který zůstal v ČR zcela určitě přináší velikou záruku určité stability ve vztahu k zaměstnancům Není tedy taky bezdůvodné zmínit že právě v souvislosti s novým občanským zákoníkem se znovu otevírají debaty i kdy na pravém spektru Poslanecké sněmovny a ve vládních řadách které hovoří o tom že by se pracovní právo mělo ještě výrazněji integrovat do práva občanského anebo dokonce ve větší míře se s občanským právem ztotožnit Tato otázka byla řešena právě už v souvislosti s novým občanským zákoníkem v roce 2005 a 2006 A musím říci že jsme se jako komunistická strana tehdy k této úpravě stavěli velice opatrně a byli jsme rádi když se podařilo právě i zásluhou hlasů komunistické strany tehdy do občanského zákoníku prosadit větší kogentnost a stabilitu právních norem které pouze v některých případech odkazovaly že není li tato věc upravena pracovněprávním předpisem tedy zákoníkem práce pak nastupuje ona podpůrná platnost občanského zákoníku a ona subsidiarita je vyjádřena tím že zákoník práce musí výslovně stanovit že se v těchto případech postupuje podle norem občanského práva To je jeden z momentů který předložená novela zákoníku práce také vrací výrazně do jiné polohy protože pod zdůvodněním že jde o naplnění nálezu Ústavního soudu publikovaného pod č 116 2008 hovoří o tom že vlastně občanský zákoník bude působit neomezeně subsidiárně vůči pracovněprávním vztahům tedy prioritně a bude utvářet pohled na základní pracovněprávní nároky zaměstnanců V této souvislosti není neodůvodněné také zmínit že občanský zákoník který by měl být projednáván ve třetím čtení příští týden ve středu bude mít odloženou účinnost Pokud bude přijat návrh KSČM tak nabude účinnosti od 1 ledna 2015 nedojde li k jeho zamítnutí a v opačném případě od 1 ledna 2014 V obou případech dochází k dvouleté až tříleté legisvakanční době kde současný občanský zákoník nemůže plnit onu absolutní subsidiární úlohu vůči novelizovanému zákoníku práce pokud bude přijat v tom znění a v té předloze jak navrhuje vláda Stálo by možná také za úvahu říci že zákoník práce v podobě vládního návrhu přináší i řadu dalších otázek jako je například samotný soulad s Listinou lidských práv a Ústavou ČR když zanáší do pracovněprávních vztahů princip nerovného posuzování jednotlivých kategorií zaměstnanců např v souvislosti se zavedením dalšího zákonného důvodu pro podání výpovědi zaměstnanci ze strany zaměstnavatele v případě porušování léčebného procesu protože v tomto momentu nezohledňuje státní zaměstnance kteří jsou v režimu služebního zákona Zákoník práce v této podobě tak jak je předložen ve vládní novele je normou která přináší do pracovněprávních vztahů velikou míru liberalizace Nejsem si jist zda může plnit onen moment ujednocování pracovněprávních návrhů zaměstnanců zda může přispět ke stabilitě trhu s pracovní silou a ke zvýšení míry ochrany zaměstnanců která zcela určitě bude vysoce akutním problémem právě v souvislosti s možnými dopady druhé vlny hospodářské krize která přinese zřejmě příští rok opět růst míry nezaměstnanosti Pokud by byla přijata novela v té podobě jak navrhuje vláda a Poslanecká sněmovna by se neztotožnila s návrhem Senátu na zamítnutí vládní předlohy pak se domnívám že ona míra nestability bude v takové míře že nebude možné ani spoléhat na podpůrné prostředky které jsou třeba upraveny zákonem který se týká otázek insolvence zaručení zákonného nároku na mzdu pro zaměstnance ale také v souvislosti s novelou zákona o zaměstnanosti sníží výraznou jistotu zaměstnanců že v případě ztráty zaměstnání budou zabezpečeni alespoň po dobu nutnou z hlediska jejich existence i společenské potřeby jejich základní životní potřeby PČR PS 2010 2013 25 schůze část 385 4 11 2011 Chtěl bych říci že v této souvislosti také vzniká velice závažná otázka i nové úpravy kolektivního vyjednávání kdy právo odborových organizací uzavírat kolektivní smlouvy je velice destabilizováno a dochází k jeho výraznému omezení Nechtěl bych aby došlo v následné době kdy bude přijat občanský zákoník k nastolení otázky další výrazné novelizace zákoníku práce a hlavním argumentem vlády a vládní koalice bude míra nesouladu platného zákoníku práce s navrhovanou úpravou občanského práva Pokud by novelizovaný zákoník práce vstoupil v účinnost bude většina případů zaměstnanců ve svých pracovněprávních vztazích odkázána na novou soudní judikaturu a nebude moci využít ani podpůrně jak platného občanského zákoníku tak ani navrhované nové právní úpravy Chtěl bych vás kolegyně a kolegové požádat abyste zvážili všechny argumenty které vedly druhou komoru Parlamentu České republiky Senát k tomu že zamítl vládní předlohu novely zákoníku práce a chci zde říci za klub KSČM že my podpoříme svým hlasováním rozhodnutí Senátu které je v souladu i s dosavadním postupem KSČM když jsme upozorňovali na vážné nedostatky a posun v míře ochrany oprávněných zájmů zaměstnanců v jednostranný prospěch zaměstnavatelů při předložení vládní novely zákoníku práce a navrhovali jsme již Poslanecké sněmovně zamítnutí této vládní předlohy