Poslanecká sněmovna
1997-10-24

Poslankyně Zuzka Bebarová Rujbrová Nechci populisticky argumentovat že dlužník nezaplacením pohledávky ve lhůtě také poškozuje práva věřitele ale uvědomme si že podobné instituty již v občanském soudním řádu máme Co jiného je např předběžné opatření soudu které je zakotveno v 74 a následujících ustanoveních občanského soudního řádu kdy soud ještě před zahájením řízení může např podle 76 odst 1 písm d a e uložit účastníkovi aby složil peněžitou částku nebo věc do úschovy soudu nebo aby nenakládal s určitými věcmi nebo právy Také ustanovení 102 umožňuje v průběhu řízení stejným způsobem zatímně upravit poměry účastníků A pokud jde o námitku nejasného vztahu předběžného opatření k námi navrhovanému institutu potvrzuji ano jde rovněž o specifickou formu předběžného opatření a i zde najdeme analogii v existující právní úpravě např v 162 který upravuje předběžnou vykonatelnost rozhodnutí soudu Vláda poukazuje na možný rozpor mezi navrhovaným výkonem rozhodnutí příkazem k výplatě z účtu povinného a povinností zachovávat bankovní tajemství která je upravena v 38 zákona č 21 1992 Sb Nemyslím že by bylo prozrazením bankovního tajemství když banka která účet povinného dlužníka nevede tuto skutečnost odmítnutím výplaty oprávněnému sdělí Ani banka u které účet veden je nebude o jeho stavu a charakteru oprávněnému nic sdělovat pouze provede v souladu se soudním příkazem výplatu částky na kterou je příkaz vystaven K další námitce mohu uvést že si jsem vědoma skutečnosti že navrhované znění 29 občanského soudního řádu neřeší všechny případy doručování právnickým osobám Smyslem zde bylo postihnout nejčastěji vznikající potíže kdy právnická osoba formálně existuje tedy je zapsána v obchodním rejstříku ale řízení je proti ní dlouhodobě vedeno bezúspěšně protože v uváděném sídle se nikdo ze statutárních orgánů ani dalších pracovníků nezdržuje A konečně nemohu souhlasit s argumentací že umožněním zkráceného řízení formou platebního rozkazu ve sporech o pracovní odměnu odnímám oblast těchto pracovně právních sporů z rozhodování senátu a svěřuji ji samosoudci Upozorňuji že platná právní úprava vymezuje orgán který je oprávněn vydat platební rozkaz v 172 ne jako samosoudce ale jako předsedu senátu Neznamená to tedy že vydá li předseda senátu ve sporu o pracovní odměnu platební rozkaz bude v případném dalším řízení činný jako samosoudce Bude li po podání odporu nařízeno jednání půjde jednoznačně o věc senátní Na druhé straně úprava kterou navrhujeme odstraní stávající zákonnou diskriminaci poškozených zaměstnanců proti ostatním věřitelům jejich zaměstnavatele