Poslanecká sněmovna
2004-11-02

Poslanec Jiří Pospíšil Já jsem však dámy a pánové bohužel v důvodové zprávě zásadní argumenty pro to proč takto chceme změnit naše trestní právo nenašel Myslím si že mělo být jasně řečeno a na konkrétních důkazech poukázáno proč současná úprava postihu fyzických osob je nedostatečná Bez toho podle mého názoru že budeme přesně znát co navrhovatelé mají na mysli onou nedostatečností bez toho bychom ten návrh neměli podpořit Vedle toho se domnívám že též poukaz komparativní to znamená konstatování že jedna třetina států má takovouto úpravu není dostačující protože ona úprava v jiných státech není podle mě takto rozsáhlá tak všeobjímající jako úprava kterou zde dnes projednáváme Je to tak dámy a pánové Tisk který projednáváme sice zavádí trestní odpovědnost právnických osob ale v mnohem širší podobě než je tomu ve státech EU kde takováto úprava již dnes platí Vedle toho mně též dámy a pánové není jasno proč tato úprava není součástí nového trestního zákoníku Navrhovatelé nových trestních úprav zde diskutovali a konstatovali při minulé schůzi že nový trestní zákoník mj má sjednotit trestní právo hmotné do jednoho kodexu Proto též nová úprava nese název zákoník nikoliv zákon Zde však máme určitou část vyviněnu resp určitou část máme vydělenu mimo kodex a není jasné proč tomu tak je Takže bych prosil pana ministra zda by poté v rozpravě zdůvodnil proč máme speciální zákon a proč tato otázka není obsažena v trestním zákoníku PČR PS 2002 2006 37 schůze část 46 2 11 2004 A nyní když dovolíte několik poznámek k samotnému textu Dámy a pánové já si dovolím konstatovat že základním klíčovým problémem daného textu je to že neobsahuje ochranu práv třetích osob které se nikterak nepodílejí na trestné nebo protiprávní činnosti ale jsou určitým způsobem spojeny s právnickou osobou a v případě že právnická osoba bude postižena například majetkovým trestem tak také ony budou postiženy A to je podle mého názoru velmi zásadní zpráva kterou bychom měli našim občanům říci zda chceme takovéto nebezpečí přijmout v tomto návrhu zákona nebo zda je pro nás takovéto nebezpečí a odkrytí karet před třetími osobami přijatelné Uvedu konkrétní příklad Akciová společnost drobný akcionář uloží své peníze do obchodní společnosti Stará paní si koupí na stará kolena akcie velké společnosti vedení společnosti spáchá nějakou trestnou činnost postižena bude celá akciová společnost bude zabaven její majetek a já se ptám dámy a pánové pana ministra jak tato dáma která uložila své úspory do akciové společnosti své úspory získá zpět Jak takovýto občan který naletěl podvodníkům získá své peníze a nebude poškozen nejen podvodníky ale následně i státem který zabaví majetek akciové společnosti Myslím si dámy a pánové že to je kruciální otázka a proto ten návrh bychom měli podrobit velmi tvrdé kritice pokud náhodou postoupí do dalšího čtení Samotná úprava v konkrétních paragrafech je podle mého názoru zcela nedostatečná leckdy až absurdní Poukáži na absurditu v 4 kde jsou vyjmenovány trestné činy na které se vztahuje trestní odpovědnost právnických osob Považte dámy a pánové právnická osoba podle nás může spáchat znásilnění právnická osoba může spáchat sexuální nátlak právnická osoba u nás může pohlavně zneužívat To jsou podle mě tak zvláštní úpravy které ve světě nemají obdoby ty jsou spíše k pousmání než k tomu že by měly být předmětem seriózní diskuse Chci upozornit na to a nyní vážně že v 4 ve výčtu trestných činů nejsou jenom ty trestné činy které objektivně můžou být spojeny s činností právnické osoby nějaké daňové hospodářské delikty ale jsou tam i další trestné činy které podle mého názoru vždycky spáchá konkrétní osoba s činností právnické osoby jako takové nikterak nesouvisejí Považte dámy a pánové že v 4 je uvedeno cca 130 trestných činů které může spáchat právnická osoba to znamená většinu trestných činů podle tohoto návrhu může spáchat právnická osoba To je podle mého názoru nepřijatelné a ve srovnání se zahraničními právními úpravami je to opravdu nevídané Další poznámka kterou chci učinit se týká právnických osob které mohou být trestněprávně odpovědné Paragraf 3 který toto upravuje bez dalšího zdůvodnění vylučuje z trestní odpovědnosti Českou republiku Českou národní banku a územní samosprávné celky to znamená obce a kraje Chápu že stát coby suverén by asi neměl být trestně odpovědný Chápu i to že to mohou být územní samosprávné celky Chápu i to že to může být Česká národní banka Jsou li to tyto subjekty veřejného práva pak se ptám proč jiné subjekty veřejného práva do tohoto výčtu zahrnuty nejsou Proč Fond národního majetku Česká televize atd jiné subjekty veřejného práva zřízené speciálním právním předpisem respektive zákonem mohou být trestně odpovědné Podle mého názoru v tom není logika a není jasné proč pro určité subjekty veřejného práva neplatí tato úprava a pro určité bude platit Absurditu vymezení podle mě podtrhuje ještě ta skutečnost že u územních samosprávných celků platí to že pokud územní samosprávný celek zřídí k výkonu své činnosti nějakou příspěvkovou organizaci například divadlo knihovnu nemocnici v podobě samostatného subjektu samostatné příspěvkové organizace pak takováto právnická osoba nemocnice divadlo krajská knihovna bude trestněprávně odpovědná Ale pokud knihovna nemocnice divadlo nebude mít podobu samostatného subjektu ale bude součástí kraje tedy pouze útvar tak trestně odpovědná nebude Ptám se dámy a pánové proč takový dvojí režim Proč ve chvíli kdy škola bude samostatná bude trestněprávně odpovědná a když bude součástí kraje či obce trestněprávně odpovědná nebude To je podle mě dvojí režim který fakticky přináší výraznou nerovnost a měli bychom o tom také dále diskutovat A když dovolíte snad bych ještě zaměřil svou pozornost na jeden institut který upravuje takzvanou přičitatelnost trestných činů Přičitatelnost trestných činů znamená za jakých okolností se určitý trestný čin přičte té které právnické osobě Chci konstatovat že tato úprava obsažená v 5 je podle mého názoru velmi složitá a je tak široká že schopný právník právnické osobě v zásadě přičte jakékoli jednání V zásadě cokoli co se trochu týká právnické osoby může být této právnické osobě přičteno Ne pouze rozhodování statutárního orgánu ale též rozhodování zaměstnance může být přičteno právnické osobě a právnická osoba může být postižena zánikem propadnutím majetku atd Připadá mi že takto široký výčet je velmi nebezpečný a povede k jedinému že to bude v praxi zneužíváno že hospodářská konkurence bude velmi výrazně využívat tento zákon k nekalému boji a že nebude obtížné nasadit někam nějakého zaměstnance který učiní určitý úkon a pak začne trestní stíhání právnické osoby Stejně tak podle mého názoru je nepřijatelné aby trestně odpovědná byla právnická osoba která ještě nevznikla To znamená že je jenom založena ale ještě nevznikla To znamená že to je nonsubjekt Pak přece nemůže být trestně odpovědný Nemůže být trestně odpovědný někdo kdo neexistuje A toto též je v 5 uvedeno Dámy a pánové mohl bych pokračovat dále ve výčtu dalších věcí které spatřuji jako sporné či problematické Ale protože se jedná o první čtení obecnou rozpravu nechci vás dále zdržovat Chci proto na závěr říci že právní úprava kterou zde projednáváme je podle mého názoru nadbytečná A nejen to je podle mého názoru škodlivá Povede podle mého názoru ke kriminalizaci podnikání v České republice Povede k tomu že nekalá konkurence bude moci zneužít tohoto zákona a bude moci proti svým konkurentům postupovat možná de lege ale určitě contra bonos mores Dámy a pánové dovolte mi na závěr u tohoto zákona navrhnout zamítnutí v prvém čtení Děkuji vám za pozornost Poslanci ODS tleskají