Poslanecká sněmovna
1995-12-07

Poslanec Miloslav Výborný Vážený pane předsedo dámy a pánové ústavně právní výbor byl o to předsedou Poslanecké sněmovny požádán sešel se ke své schůzi 5 prosince tohoto roku aby zaujal stanovisko k tomu zda Evropská dohoda o osobách účastnících se řízení před Evropskou komisí a soudem pro lidská práva je či není mezinárodní smlouvou ve smyslu čl 10 Ústavy České republiky Toto stanovisko ústavně právního výboru vám bylo rozdáno a vyznívá tak že se o smlouvu ve smyslu čl 10 Ústavy nejedná Chci však říci že stanovisko kteréhokoli výboru není samozřejmě pro Poslaneckou sněmovnu stanoviskem které by bylo závazné Říkám to přesto že toto usnesení výbor přijal osmi hlasy z deseti přítomných bylo i mnou ve výboru navrhováno Říkám to také proto že sněmovna je nyní v poměrně složité situaci Tato zcela jistě velmi důležitá Evropská dohoda má svůj lidskoprávní rozměr byť spíše v části procesní než v části hmotně právní K této dohodě má nyní sněmovna stanoviska rozporná Výbor petiční pro lidská práva a národnosti dospěl k názoru že smlouva je mezinárodní smlouvou podle čl 10 Ústavy Výbor ústavně právní zaujal stanovisko opačné Znovu opakuji že žádný z výborů není tím výborem který by sněmovně mohl diktovat že právě jeho stanovisko je správné Rád bych také připomněl že stanovisko ministra zahraničních věcí tlumočené předsedovi zahraničního výboru dopisem z 18 října 1995 čj 75622 95 NPO se vyjadřuje spíše tak že charakter smlouvy je podle čl 10 Ústavy Čili teď už je to velmi komplikované Rozporných názorů je mnoho Myslím že je korektní abychom si řekli jaké důsledky má tato zatím jakoby formální neshoda Důsledky jsou tyto Vyjdeme li z přesvědčení že se jedná o smlouvu podle čl 10 Ústavy je zapotřebí aby pro ni hlasovalo nejméně 120 poslanců Jsem velmi přesvědčen o tom že tato smlouva bude podporována všemi poslanci přítomnými ve sněmovně že nemá žádný kontroverzní charakter všichni si ji přejeme Musíme poctivě říci že 120 hlasů musí být pro aby vládní návrh byl schválen v této věci To je jenom formální část všech těch důsledků Je tu ještě důsledek materiální Totiž že v případě považování této smlouvy za smlouvu podle čl 10 stane se tato smlouva součástí našeho právního řádu bude do něj inkorporována Bude normou bezprostředně závaznou A současně i normou která bude mít právní sílu vyšší než zákon To je důsledek plynoucí z ústavy Budeme li tuto smlouvu považovat za smlouvu která nemá charakter smlouvy dle článku 10 ústavy bude to znamenat že se smlouva nestane bezprostředním pramenem práva zejména ve vykládací praxi soudů protože jak víte podle ústavy soudci jsou vázáni pouze zákonem ústavní zákony v to samozřejmě počítaje a smlouvy podle článku 10 ústavy také Zdá se tedy že sněmovna kdyby se rozhodla považovat tuto smlouvu za smlouvu která nemá charakter smlouvy upravující lidská práva smlouvy podle článku 10 ústavy musela by abychom dopady této smlouvy do našeho právního řádu zajistili pravděpodobně v krátké době ale jistě to není možné bezprostředně přijmout prostý zákon který by v podstatě obsah této smlouvy do našeho právního řádu inkorporoval Ten postup je přirozeně možný ale zdá se že je nepochybně složitější víc než úvahy že se přece jen vzdor stanovisku ústavně právního výboru jedná o smlouvu podle článku 10 a při jejím přijetí ústavně kvalifikovanou většinou 3 5 všech poslanců by pak nebylo zapotřebí žádný zvláštní zákon přijímat a tato smlouva by se stala součástí našeho právního řádu okamžitě Já jsem si dovolil tento poměrně obsáhlý úvod přednést zejména proto že stanovisko ústavně právního výboru vyznělo pro vaši úvahu spíše negativně pro vaši úvahu jak na smlouvu pohlížet zda podle článku 10 a přitom sám byť jsem hlasoval ve výboru tak jak jsem vás informoval přitom všem dnes mám pocit že je třeba o té věci důkladněji přemýšlet že není možno tu věc jen v narychlo svolané mimořádné schůzi výborů během pléna sněmovny rozhodnout A protože jsou tu rozdílná stanoviska výborů byl bych vděčen sněmovně kdyby ještě přerušila projednávání této evropské dohody a usnesla se tak že žádá jak výbor petiční pro lidská práva a národnosti tak výbor ústavně právní aby ještě jednou se touto věcí zabývaly Já bych v tom případě požádal pana ministra zahraničních věcí a domnívám se že by bylo korektní i předsedu zahraničního výboru popřípadě členy zahraničního výboru a samozřejmě také zpravodaje sněmovny k tomuto jednání přizvat abychom si všechny důsledky ještě jednou vážně promysleli a neučinili krok který by nás buď mrzel z hlediska zahraničně politických zájmů tohoto státu nebo který by vedl k složitému budování dalšího prostého zákona a jeho projednávání ve sněmovně Takže končím informaci o jednání ústavně právního výboru vlastně procedurálním návrhem tak jak jsem ho přednesl a byl bych přirozeně vděčen kdyby se pan ministr zahraničních věcí vyslovil také k tomu zda tento můj procedurální návrh považuje za rozumný nebo zda má jiný názor