Poslanecká sněmovna
2013-02-06

Poslanec Břetislav Petr Vážený pane předsedající dámy a pánové zákon o rozpočtové odpovědnosti by měl začít platit od roku 2014 a měl by omezit zadlužování státu tak aby veřejný dluh v žádném případě nemohl překročit hranici 60 Podle tohoto zákona by měla vláda začít podnikat aktivní kroky pokud státní nominální dluh dosáhne hranice 45 Pak bude muset stát snížit výdaje zastropovat výdaje na další období v sektoru veřejných institucí ve státních i mimorozpočtových fondech musí snížit rozpočty veřejným vysokým školám zdravotním pojišťovnám a dalším organizacím které jsou citovány v onom ústavním zákoně Pochopitelně je zde i opatření že pokud dluh dosáhne 45 nominální hodnoty musí se snížit všem pracovníkům ve státním sektoru platy o 20 S rostoucím stupněm zadlužení se také zvyšují požadavky na nezbytná opatření aby dluh dále nestoupal Opatření jsou naprosto restriktivní a stupňují se s rostoucím dluhem Scházejí i jakákoliv opatření pomocí čeho nastartovat nějaký opětovný růst hospodářství poněvadž když k tomu nedojde je tento ústavní zákon do jisté míry naprosto iluzorní Kromě opatření bychom měli také provést revizi některých zákonů kde se ztrácí nesmírné množství státních peněz které jdou do kapes jednotlivců Včera tady chtěl pan kolega Paroubek nastolit problém ceny elektrické energie Nemáte všichni dojem že 44 miliard které doplácíme v letošním roce na tuto elektřinu by se dalo použít mnohem lépe a s větším efektem kdekoliv jinde Není tomu tak dávno co tady bylo 40 vedoucích představitelů hospodářství bylo to v měsíci listopadu kteří prohlásili že cena elektrické energie snižuje jejich konkurenceschopnost Hovoříme o konkurenceschopnosti a nejsme schopni pro ni nic udělat Další z příkladů je proč jedněm restituentům dáváme dvakrát tolik než dostávají ti druzí a abych byl konkrétní ti kteří restituovali v roce 1990 za metr čtvereční dostali 12 korun církvím chceme vyplácet 44 Takže nejen opatření ale i restrikce a podívání se na některé zákony které naši ekonomiku oslabují PČR PS 2010 2013 51 schůze část 41 6 2 2013 Je pochopitelné že ústavní zákon nemůže jít do detailů Detaily musí být součástí prováděcího předpisu Ten schází A mám takový dojem z úst mých předřečníků několikrát zaznělo že pokud nebude prováděcí předpis do druhého čtení mělo by se přerušit projednávání tohoto zákona neboť se budeme bavit o něčem co se může v důsledku prováděcího zákona totálně změnit Dle předloženého zákonu má vzniknout další nová instituce a to Národní rozpočtová rada Tato instituce nebude závislá na výkonné moci a měla by svou činností pomáhat k odstranění základních nedostatků naší národní fiskální politiky Tolik citace ze zákona Její členy bude volit Poslanecká sněmovna Jisté pochybnosti vzbuzuje zdali počet pracovníků na úrovni deseti bude schopen něco zajistit Jen pro srovnání instituce Congressional Budget Office ve Spojených státech což je poradenská organizace jak pro Senát tak pro Kongres pro jeho rozpočtovou část má 268 právníků a ekonomů Domnívám se že bychom se měli poněkud více zamyslet nad tím co Národní rozpočtová rada může Mně tam schází pokud si ji vláda vytváří zdali bude poslouchat její rady nebo je přejde šmahem nebo je nebude vůbec respektovat Pokud nebudou nastavena tato kritéria tak si myslím že Národní rozpočtová rada je sice pěkným pojmem ale pokud nebude moci nijak výrazněji zasahovat do sestavování rozpočtu pak je otázkou zda je nezbytná Pochopitelně je tady řekl bych několik piedestalů stanovení dluhu Začínáme 45 a končíme někde na 60 Pochopitelně jsou tam i nějaké výjimky pokud by došlo k nějakým katastrofám válečným konfliktům a podobně že v těchto případech by tyto limity neplatily Ale vyjdeme li z toho že volby budou až v roce 2014 tak v každém případě dluh dosáhne 45 a ejhle nová vláda by měla postupovat už podle tohoto zákona Tady je třeba se zamyslet nad jedním termínem který je stanoven V onom zákoně se říká že nově nastoupivší vláda po vítězných volbách bude mít pardon po dobu dvanácti měsíců kdy nebude omezena ničím ale v dalším období už bude muset pracovat podle restriktivních opatření v závislosti na výši státního dluhu Čili za předpokladu že vytváříme každý rok dluh o 1 5 vyšší tak pokud by ta vláda ve druhém roce měla místo nějakého poklesu nebo vyrovnaného rozpočtu mít přebytkový rozpočet z roku na rok o 4 vyšší tak v tomto případě si myslím že to období dvanácti měsíců které se dává nové vládě aby zamazala to co vytvořila předcházející vláda je naprosto nedostatečné Je tady pochopitelně také postih osob které nějakým způsobem způsobily to zadlužení Já si myslím že je to správné ale otázka zní Ten postih osob je podstatně přísnější než nezbytná opatření která bude muset dělat vláda v hospodářské části Říká se že pokud vláda dvakrát za sebou překročí deficit 45 tak že stačí když udělá pouze opatření v prvém roce Pro druhý už nemusí dělat opatření žádná Ale těch 20 dolů bude platit tak dlouho než se rozpočet dá srazit o 45 V těch restrikcích se já osobně domnívám že zastávají příliš plošné stanovisko a ne všichni kterých se dotknou se budou na tom dluhu podílet Myslím si že by to mělo být podstatně více specifikováno Pochopitelně na vývoji státního rozpočtu budou závislé i obce a pokud státní dluh dosáhne 48 tak obce nesmějí uzavírat žádné závazky na půjčky Pochopitelně u obcí je to poněkud mírnější Tam se hovoří o tom že restriktivní opatření musí být přijata pokud po dobu čtyř let dluh přesáhne 60 a vláda má v rukou jedinou možnost pokud by ani to nezabralo že je schopna snížit příspěvky obcím o 5 Opakuji na závěr jednu záležitost Ústavní zákon nemůže mít 50 paragrafů Je zbytečné abychom ústavní zákon bez prováděcího předpisu projednávali ve druhém čtení Pokud nebude prováděcí zákon připraven do druhého projednávání tak v tomto případě navrhuji stažení tohoto tisku z projednávání ve Sněmovně Děkuji vám za pozornost