Poslanecká sněmovna
2001-11-01

Místopředseda vlády ČR Pavel Rychetský Vážený pane předsedo Poslanecké sněmovny vážený pane předsedající vážené dámy a pánové Z pověření vlády České republiky již podruhé v tomto volebním období předkládám Poslanecké sněmovně vládní návrh ústavního zákona o referendu spojený s drobnou změnou Ústavy České republiky Jistě si můžeme položit otázku proč vláda tento pokus opakuje když minulý návrh před rokem skončil ve třetím čtení tím že nezískal ústavní většinu Chtěl bych zdůraznit že Poslanecká sněmovna ve své většině už před rokem podpořila tento návrh avšak nezískal potřebných 120 hlasů a proto skončil ve třetím čtení patem Já jsem se podrobně zabýval tím proč tak výrazná část byť menšinová sněmovny odmítá do našeho ústavního pořádku zakotvit všelidové hlasování a to i v relativně úzkém rozsahu PČR PS 1998 2002 39 schůze část 393 1 11 2001 Podrobili jsme dále podrobnému studiu stenozáznamy z rozprav v prvním i druhém čtení a předložený návrh jsme se pokusili upravit tak aby i pro ty poslance kteří nepodpořili při minulém projednávání tento návrh se stal přijatelným Chtěl bych si současně položit otázku kde se opravdu bere ta nedůvěra v institut referenda v institut který je naprosto běžnou součástí ústavního pořádku všech zemí všech demokratických zemí a zdůrazňuji bez rozdílu toho zda mají formu vlády parlamentní zastupitelskou demokracii nebo zda mají formu vlády prezidentskou Dokonce se přiznávám že mezi vyspělými zeměmi jsem nenašel jedinou která by referendum neměla zakotveno ve svém ústavním systému Navíc se referendum objevuje zejména v evropských zemích v několika různých podobách a já si dovolím z tohoto místa opět připomenout že i první republika v ústavní listině z roku 1920 měla referendum zakotveno i když nebylo nikdy použito Měla ho zakotveno řekl bych v úsporné podobě ve které je v některých parlamentních demokraciích pouze jako vyvažovací prvek fungující pouze v případě nouze v případě konfliktu mezi zákonodárnou a výkonnou mocí tzn referendum které umožňovalo vládě aby pokud předložila parlamentu návrh zákona a byl parlamentem odmítnut ho ještě předložila všelidovému hlasování v referendu Ale ani takto úzkou podobu nepředkládáme my dnešním návrhem Předložený návrh je podstatně omezenější a to na to že vylučuje aby referendem se jakýmkoliv způsobem nahrazoval výkon zákonodárné moci Chtěl bych tedy zdůraznit že si myslím že Česká republika je už opravdu ve stadiu kdy je nejvyšší čas aby referendum přijala jako sice výjimečný ale i přesto platný prvek svého právní pořádku jako možnost aby zásadní otázky zahraniční nebo vnitřní politiky jejichž význam výrazně přesahuje jedno funkční období parlamentu nebo vlády mohly být posouzeny i občany Když se podíváme po Evropě vidíme zhruba tři typy všelidového hlasování z nichž jeden je ten který jsme se nikdy ani nepokoušeli navrhnout Je to typ který je ve Švýcarské konfederaci který předpokládá že velká část rozhodování a to i v oblasti zákonodárné moci je vykonávána přímo občany země v referendech Druhým typem referenda je referendum které má sloužit jako prostředek zásadních změn ústavy Prakticky když se podíváme do sousední Spolkové republiky Německo do Itálie do Francie zjistíme že změny ústavy tam nejsou možné není li konáno většinou následné referendum poté co takovou změnu ústavy odhlasuje parlament Mimochodem letos se konalo jak víte referendum ve Francii ve kterém občané rozhodovali o zkrácení funkčního období prezidenta republiky ze sedmi na pět let poté co toto zkrácení odhlasoval parlament Francouzské republiky to je Národní shromáždění a Senát Referenda se zúčastnilo cca 30 francouzských občanů a výsledek referenda tedy tuto zásadní změnu ústavy Francouzské republiky potvrdil Ale ani tuto variantu referenda ve kterém by občané měli možnost změnit ústavní pořádek České republiky vláda s ohledem na většinový postoj projevený touto Poslaneckou sněmovnou při minulých jednáních nepředkládá Předkládá verzi která je tedy skutečně omezena pouze na dvě věci První je obecné referendum o nějaké zásadní otázce vnitřní nebo zahraniční politiky státu a nepochybné je že takovou otázkou může být např přistoupení České republiky k takové mezinárodní organizaci nebo společenství v jejímž rámci se část pravomocí část ústavou svěřených pravomocí jednotlivým orgánům státní moci České republiky přenáší na společné nadnárodní nebo mezinárodní instituce nebo organizace Dalším výrazným prvkem který přináší tento zákon je reakce na novelu ústavy kterou jste již přijali kterou již schválil i Senát minulý nebo předminulý týden kterou již podepsal před dvěma dny pan prezident novelu kterou jsme si zvykli nazývat euronovelou ústavy a v této euronovele ústavy jste vyjádřili svou vůli pokud se týče přistoupení k takové mezinárodní organizaci explicitně ustanovením které říká že o přistoupení k takové mezinárodní organizaci se buďto bude rozhodovat v obou komorách parlamentu třípětinovou většinou anebo stanoví li tak ústavní zákon ve všeobecném referendu Právě na toto ustanovení předložený návrh reaguje a v čl 1 odst 2 explicitně stanoví že o přistoupení České republiky k Evropské unii lze rozhodnout jen referendem Máme tedy před sebou návrh který jasně říká negativní vymezení toho co nemůže být předmětem referenda a pozitivní vymezení toho co buďto může nebo co dokonce musí být předmětem referenda Podle tohoto návrhu se musí konat referendum o přistoupení České republiky k Evropské unii Dále se podle tohoto návrhu může konat referendum pokud většina některé z komor Parlamentu nebo vláda bude požadovat aby občané zásadní otázku vnitřní nebo zahraniční politiky státu ve svém referendu posoudili Je zde ještě třetí varianta to je možnost aby o takové zásadní otázce v referendu se hlasovalo na základě všeobecné iniciativy to znamená na základě petice podepsané nejméně 300 tisíci občany oprávněnými k hlasování v referendu Na základě těchto skutečností lze konat referendum tedy jen o zásadní otázce vnitřní nebo zahraniční politiky státu avšak nikdy nesmí taková otázka směřovat ke změně podstatných náležitostí demokratického právního státu ke zrušení nebo omezení ústavně zaručených práv a svobod člověka a občana k rozhodnutí které by bylo v rozporu s mezinárodními závazky České republiky k rozhodnutí které by znamenalo úpravu daňových nebo jiných platebních povinností tvořících příjmy veřejných rozpočtů k ustanovování jednotlivých osob do funkcí a odvolávání z nich k zásahu do výkonu moci soudní anebo dokonce k nahrazení výkonné moci zákonodárnou PČR PS 1998 2002 39 schůze část 394 1 11 2001 Vláda tedy předkládá návrh ústavního zákona o referendu kterým lze zasahovat pouze do působnosti jiné moci ve státě tj do moci výkonné tj do působnosti vlády Referendem tedy lze dát závazný pokyn vládě aby v některých zásadních otázkách vnitřní nebo zahraniční politiky jednala podle výsledku referenda Zbytek návrhu ústavního zákona má čistě technickou podobu Jinými slovy stanoví kdy se referendum nemůže vyhlásit a je li vyhlášeno nemůže se vykonat tj případ kdy je např vyhlášen válečný stav nebo nouzový stav způsob vyhlašování výsledků referenda Na dvě zásadní změny bych ale chtěl upozornit První z nich je skutečnost že jsme se rozhodli na základě zkušeností z většiny západoevropských zemí ale i středoevropských nestanovit pro platnost referenda vůbec žádné kvorum z hlediska počtu zúčastněných Tím se myslím výrazně zlepšuje předloha proti té která byla předložena před rokem v Poslanecké sněmovně protože právě výsledky francouzského referenda o zkrácení funkčního období pro prezidenta Francouzské republiky s účastí 30 nasvědčují tomu tak jako jiná referenda vykonávaná v Evropě že požadavek na více než nadpoloviční účast je požadavek v podstatě nemožný a nepřijatelný Dále bych chtěl zdůraznit že celý proces referenda je v předloženém návrhu a proto je i předložen návrh na změnu ústavy jednoznačně pod kontrolou ústavnosti a Ústavního soudu Ústavnímu soudu se rozšiřuje kompetence aby posuzoval přijatelnost ústavnost povolenost navržených otázek do referenda stejně jako se mu svěřuje aby posuzoval ústavnost průběhu referenda před jeho vyhlášením Vážené dámy a pánové chtěl bych vás požádat o velmi věcný přístup k této problematice Vím že je mezi vámi řada poslanců kteří si myslí že referendum je zbytečné že je drahé a že ho Česká republika nepotřebuje že parlament abych tak řekl zastane jako nejvyšší vrcholný orgán zákonodárné moci vše My jsme ovšem připravili návrh tak aby jen pro výjimečné krizové situace a dále pro vstup do Evropské unie bylo toto referendum možné Jako další bod budu předkládat prováděcí zákon k referendu Hovořím o něm proto že je současně na této schůzi sněmovny předložen návrh Senátu na referendum ovšem na referendum jednorázové konané pouze ke vstupu do Evropské unie Přivítal bych kdyby obě tyto osnovy postoupily do druhého čtení abychom o nich mohli věcně diskutovat a rozhodnout se pro kterou variantu se tedy získá ústavní většina s tím že jedno je nepochybné říkám to v tuto chvíli zcela otevřeně jedna z těchto předloh přijata být musí neboť nejsem žádný přílišný optimista když z tohoto místa prohlašuji že Česká republika s ohledem na stav plnění svých závazků z Asociační dohody má naprosto reálnou šanci být v prvé vlně rozšíření Evropské unie a nejsem žádný pesimista ani optimista když říkám že je zcela reálné že k tomuto rozšíření dojde v průběhu roku 2004 Protože ale tomuto rozšíření v průběhu roku 2004 musí předcházet procedura v 15 členských zemích a ve všech zemích přistupujících procedura která je vesměs spojená s referendy je nepochybné že nepřijmeme li nějaký ústavní zákon o referendu v tomto funkčním období nebudeme moci do Evropské unie vstoupit na základě referenda To je prosím nepochybné Upozorňuji na to proto že senátní návrh postrádá doprovodný prováděcí zákon a jak vám řeknu při příštím bodu vládou předložený prováděcí zákon k referendu je použitelný pro obě varianty ústavního návrhu o konání referenda Děkuji vám za pozornost a ještě jednou vás prosím abyste přistupovali k otázce referenda odpovědně bez emocí věcně a umožnili rozpravu v rámci druhého čtení Děkuji vám Potlesk