Poslanecká sněmovna
2014-01-21

Poslanec Jan Chvojka Takže děkuji ještě jednou za slovo Já bych chtěl v prvé řadě říct že principiálně tento zákon podporuji stejně tak jako jsem ho podporoval v minulém funkčním období Chápu principy na kterých stojí a myslím že jsou správné to znamená smlouvy by měly být zveřejněny Určitě tak budou pod větší kontrolou nejenom běžných obyvatel voličů ale i médií atd atd PČR PS 2013 5 schůze část 17 21 1 2014 Nicméně musím určitým způsobem zkritizovat protože mi to nedá nejen ten zákon ale i aktivitu organizace nebo seskupení nebo sdružení Rekonstrukce státu kterou já také podporuji nebo těch devět zákonných programových bodů podporuji Ale myslím si že v poslední době to co tato organizace činí je spíše kontraproduktivní Takže nyní k těm věcným výhradám Jak jsem již řekl samotný návrh zákona není novinkou v tomto funkčním období Byl už projednáván v tom minulém Číslo tisku bylo 740 Předčasné volby a rozpuštění Sněmovny tu legislativní práci ukončily takže zákon nebyl projednán kompletně Je paradoxní že i přes výhrady které se objevily v minulém funkčním období návrh opět ty sporné body obsahuje Musím říct že tyto podstatné připomínky podle mě navrhovatel v předkládaném návrhu zákonu nijak nezohlednil Další věc nad kterou bych se chtěl pozastavit a možná je to i na nějaké stanovisko legislativy Já se přiznám že jsem ve Sněmovně čtvrtý rok a ještě jsem neviděl zákon který by byl předložen do prvního čtení variantně Zákon pokud jste si ho prošli obsahuje už hned v prvním paragrafu varianty Má tam variantu jedna variantu dvě A já si nejsem jist zda tento návrh nebalancuje na hraně jednacího řádu Poslanecké sněmovny či zda tu hranu nějakým způsobem nepřekračuje Já bych byl rád kdyby se pak zástupce navrhovatelů k tomu mohl vyjádřit zda si nechal udělat nějaký posudek zda takovýto variantní návrh je možný protože v 86 odst 2 jednacího řádu zákon konstatuje že návrh zákona musí obsahovat přesné znění toho na čem se má Sněmovna usnést A nedává tudíž smysl abychom rozhodovali nyní podle mého názoru skromného právního o několika variantách různých paragrafů Další výtka Zákon obsahuje nedostatky na které opakovaně upozorňovala vláda a jednotlivá ministerstva v meziresortním připomínkovém řízení a jež lze shrnout celkem do šesti bodů Část se týká věcných ustanovení toho zákona a část se týká nezávazných ustanovení návrhů a legislativně technických náležitostí U té první skupiny tzn do věcných nedostatků já počítám za prvé navázání účinnosti smlouvy na její zveřejnění v registru a ustanovení o neplatnosti nezveřejněné smlouvy Za druhé nedostatečně definovaný okruh povinných osob A za třetí absenci limitů pro zveřejňování smluv faktur a objednávek Co se týká té druhé části výhrad tzn nevěcných tam vidím za prvé nedostatečné posouzení finančních dopadů zákona na povinné osoby a nedefinovaný přínos zákona za druhé absenci prováděcího předpisu a za třetí krátkou legisvakanční lhůtu S největším počtem výhrad se setkáváme a řekl to už sám zástupce navrhovatelů u ustanovení o navázání účinnosti smlouvy na její uveřejnění pod sankcí jejího absolutního zneplatnění kdy má zavedená smlouva nabýt účinnosti až ve chvíli uveřejnění v registru smluv a neuveřejněním do tří měsíců pozbývá platnosti Dle mého názoru a nejen dle mého názoru jde o zásadní zásah do dosavadní smluvní praxe který znejisťuje smluvní vztahy v období od podpisu smlouvy do jejího uveřejnění Jistota není ani v otázce odkdy má dojít k naturálnímu plnění či naplnění peněžnímu Kromě toho je nutné upozornit na to že nový občanský zákoník tzn ten občanský zákoník který je účinný od 1 1 tohoto roku se odklání od institutu absolutní neplatnosti právního úkonu Navrhované vázání vzniku smlouvy na její uveřejnění tak jde zcela proti novým tendencím v soukromém právu Ve světle uvedených problémů a rizik je tedy podle mě nezbytné důkladně posoudit zda není vhodnější nahradit institut zneplatnění a svázání účinnosti smlouvy s jejím uveřejněním spíše standardními správními sankcemi tzn nějakou pokutou či něčím analogickým Dalším výrazným nedostatkem návrhu zákona který byl identifikován ministerstvy v rámci zkráceného meziresortního připomínkového řízení pro potřeby vládního stanoviska je nedostatečně definovaný okruh povinných osob tedy subjektů na které se má vztahovat povinnost uveřejňovat smlouvy O co přesně jde Záměr návrhu je zvýšit veřejnou kontrolu nad nakládáním s veřejnými prostředky ve státní správě samosprávě a dalších organizacích Návrh však řadu takových institutů a organizací opomíjí Několik příkladů V případě zdravotních pojišťoven se bude povinnost uveřejňovat smlouvy vztahovat pouze na Všeobecnou zdravotní pojišťovnu ačkoliv s veřejnými prostředky nakládají i zaměstnanecké zdravotní pojišťovny Důvod VZP je přímo zřízena zákonem ostatní pojišťovny jsou zřízeny na základě zákona Podobná situace vzniká i u příspěvkových organizací Uveřejňovat budou pouze ty které jsou zřízeny zákonem nikoliv tedy ty které jsou zřízeny na základě zákona Například v resortu kultury tak má smlouvy uveřejňovat pouze Národní galerie a Česká filharmonie a zbylých 27 příspěvkových organizací zřízených na základě zákona nikoliv Řada připomínek se týká také absence jakéhokoli omezení hodnoty uveřejňovaných smluv případně objednávek a faktur Právě obrovský počet uveřejňovaných dokumentů se může stát brzdou efektivního fungování veřejné kontroly prostřednictvím registru smluv V záplavě stovek tisíc dokumentů mohou být snadno přehlédnuty problematické smlouvy Zajímavý je také pohled na sousední Slovensko kterým je nynější návrh inspirován Slovenská vláda zavedla svým nařízením krátce po zavedení registru smluv v roce 2011 limity pro hodnotu uveřejňovaných faktur a objednávek ve výši tři tisíce resp tisíc eur Důvodem bylo zabránit zbytečné administrativní zátěži a nezveřejňovat dokumenty týkající se bagatelních částek A co se týká důvodové zprávy pak hodně frekventovanou výtkou i ze strany vlády je nedostatečně podložené vyčíslení očekávaných nákladů které zavedení registru smluv přinese a také naprostá absence očekávaných přínosů Další problém se pojí s absencí prováděcího předpisu na který se návrh odkazuje v otázkách praktického fungování zmiňovaného registru smluv Při velmi těsně nastavené legisvakanční lhůtě tzn lhůtě tří měsíců na spuštění registru je to i z pohledu vlády pro tvorbu prováděcího předpisu velmi krátká doba Závěrem bych chtěl zrekapitulovat že velmi vítám a ztotožňuji se s hlavním motivem návrhu zákona aby nedošlo k mýlce že ta moje kritika je věcná a že nesouhlasím se samotnými principy Já velmi vítám tuto snahu a myslím si že je to prospěšné tomuto státu a jejím občanům Nicméně nečekejte od nás že se nebudeme bavit o jednotlivých konkrétnostech a drobnostech Nicméně v této souvislosti bych chtěl připomenout že státní rozpočet v roce 2013 vynaložil jen na neinvestiční a investiční transfery podnikatelským subjektům a neziskovým a podobným organizacím celkem 68 mld Při té příležitosti si pokládám otázku zda bychom měli mít zájem znát i u těchto titulů a subjektů smlouvy na jejichž základě se nakládá s takto vynaloženými veřejnými prostředky Tímto aspektem ztransparentněním smluv u podnikatelských subjektů a neziskových a podobných organizací které jsou příjemci neinvestičních a investičních transferů ze státního rozpočtu se předmětný návrh zákona též nezabývá Je tedy otázkou další diskuse proč navrhovatel zvolil velmi selektivní definici povinných osob kdy celá řada subjektů organizací disponujících veřejnými prostředky z povinnosti zveřejňovat své smlouvy vypadává nebo se jich návrh zákona vůbec netýká Podporuji tedy to aby návrh byl postoupen do druhého čtení přikázán ústavněprávnímu výboru či některým dalším výborům které zde budou navrženy aby se tyto výbory zabývaly tímto návrhem a aby se pokusily o takovou úpravu která bude reagovat na dle mého názoru nezodpovězené otázky či mnou naznačené nedostatky a maximálně se pokusí omezit zmíněná rizika ale hlavně naplní předkladatelem deklarovaný účel zákona PČR PS 2013 5 schůze část 18 21 1 2014 Děkuji za pozornost To byla určitá výtka samotnému zákonu a rád bych se pokusil o takové ze svého pohledu zhodnocení působení či práce organizace či sdružení Rekonstrukce státu Já jsem jeden z těch kteří před volbami podepsali závazek spolupráce s Rekonstrukcí státu a přiznám se že souhlasím se všemi devíti základními programovými body a myslím si že to jsou body které jsou ku prospěchu nejen občanům či politikům ale hlavně celé České republiky Opakuji abych nebyl napadán v médiích že jsem nějaký nepřítel protože Rekonstrukce státu je dneska něco na čem stát stojí Když se podíváme do médií opakuji souhlasím se všemi devíti programovými body a tak jak jsem závazek podepsal tak jsem to tam také uvedl že souhlasím Nicméně o jednotlivých konkrétnostech každého návrhu je potřeba se bavit A v tom je podle mě základní problém Organizace Rekonstrukce státu nemá ráda když má poslanec suverén na věc jiný názor Tato organizace by chtěla abychom schválili návrhy tak jak oni je předloží s tím že bohužel musím říct že častokrát jejich legislativní práce nejsou dobré a že toto od nás nemůžu čekat Dám příklad ze svého poslaneckého života kdy se mi stává že už se na mě obrátilo nějakých 20 25 lidí z této organizace třetí člověk neví že se mnou komunikuje pátý sedmý neví že se mnou komunikuje první V pondělí mi píše paní Jitka na mail pak mi píše SMS že mně psala mail a že jsem ještě neodpověděl V úterý mně volá pan Miloš jestli podporuji Rekonstrukci státu a takto ta organizace funguje Myslím si že by to chtělo trošku profesionality Vím že tento názor nemám jenom já samotný ale že ho má spousta z vás Nicméně není dneska úplně módní se proti této organizaci nějakým způsobem vymezovat Já jsem se o to pokusil protože přece jenom práce této organizace občas zavání až stalkingem protože přece jenom ty SMS a maily a volání i v noci nejsou úplně košer Děkuji za pozornost a případně se dál ujmu slova jako zpravodaj Díky