Egy N hosszúságú S karakterláncot kap, amely csak kisbetűket tartalmaz angolul.
Határozzuk meg azoknak a karakterláncoknak a számát, amelyeket az S karaktereinek permutálásával kapunk (beleértve magát az S karakterláncot is), amelyek nem tartalmaznak K hosszúságú palindromot részstringként.
Itt egy N hosszúságú T karakterláncról azt mondjuk, hogy "egy K hosszúságú palindromot tartalmaz részkarakterláncként" akkor és csak akkor, ha létezik olyan nemnegatív i egész szám, amely nem nagyobb, mint (N-K) úgy, hogy T_{i+j} = T_ {i+K+1-j} minden j egész számra, ahol 1 \leq j \leq K.
Itt T_k a T karakterlánc k-adik karakterét jelöli.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N K
S

Kimenet

Nyomtassa ki az S permutálásával kapott karakterláncok számát, amelyek nem tartalmaznak K hosszúságú palindromot részkarakterláncként.

Korlátozások

- 2 \leq K \leq N \leq 10
- N és K egész számok.
- S egy N hosszúságú karakterlánc, amely csak angol kisbetűkből áll.

1. minta bemenet

3 2
aab

1. minta kimenet

1

Az aab permutációjával kapott karakterláncok aab, aba és baa. Ezek közül az aab és a baa a 2 hosszúságú aa palindromot tartalmazza részkarakterláncként.
Így az egyetlen karakterlánc, amely kielégíti a feltételt, az aba, ezért nyomtasson 1-et.

2. minta bemenet

5 3
zzyyx

2. minta kimenet

16

A zzyyx permutálásával kapott 30 karakterlánc van, amelyek közül 16 nem tartalmaz 3-as hosszúságú palindromot. Így nyomd ki a 16-ot.

Minta bemenet 3

10 5
abcwxyzyxw

3. minta kimenet

440640

Egy N hosszúságú S karakterláncot kap, amely csak kisbetűket tartalmaz angolul.
Határozzuk meg azoknak a karakterláncoknak a számát, amelyeket az S karaktereinek permutálásával kapunk (beleértve magát az S karakterláncot is), amelyek nem tartalmaznak K hosszúságú palindromot részstringként.
Itt egy N hosszúságú T karakterláncról azt mondjuk, hogy "egy K hosszúságú palindromot tartalmaz részkarakterláncként" akkor és csak akkor, ha létezik olyan nemnegatív i egész szám, amely nem nagyobb, mint (N-K) úgy, hogy T_{i+j} = T_ {i+K+1-j} minden j egész számra, ahol 1 \leq j \leq K.
Itt a T_k a T karakterlánc k-adik karakterét jelöli.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N K
S

Kimenet

Nyomtassa ki az S permutálásával kapott karakterláncok számát, amelyek nem tartalmaznak K hosszúságú palindromot részstringként.

Korlátozások

- 2 \leq K \leq N \leq 10
- N és K egész számok.
- S egy N hosszúságú karakterlánc, amely csak angol kisbetűkből áll.

Mintabevitel 1

3 2
aab

Mintakimenet 1

1

Az aab permutációjával kapott karakterláncok aab, aba és baa. Ezek közül az aab és a baa a 2 hosszúságú aa palindromot tartalmazza részkarakterláncként.
Így az egyetlen karakterlánc, amely kielégíti a feltételt, az aba, ezért nyomtasson 1-et.

Mintabevitel 2

5 3
zzyyx

Mintakimenet 2

16

A zzyyx permutálásával kapott 30 karakterlánc van, amelyek közül 16 nem tartalmaz 3-as hosszúságú palindromot. Így nyomd ki a 16-ot.

Minta bemenet 3

10 5
abcwxyzyxw

Mintakimenet 3

440640

Adott egy N hosszúságú S karakterlánc, amely csak kisbetűs angol betűkből áll.
Keressük meg azoknak a karakterláncoknak a számát, amelyek az S karaktereinek (beleértve magát az S karakterláncot is) permutálásával kaphatók, és amelyek nem tartalmaznak K hosszúságú palindromot részláncként.
Itt azt mondjuk, hogy egy N hosszúságú T karakterlánc akkor és csak akkor „tartalmaz K hosszúságú palindromot részláncként”, ha létezik egy olyan i nemnegatív egész szám, amely nem nagyobb (N-K)-nál, hogy T_{i+j} = T_{i+K+1-j} minden j egész számra, ahol 1 \leq j \leq K.
Itt T_k a T karakterlánc k-adik karakterét jelöli.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N K
S

Kimenet

Az S permutálásával kapott azon karakterláncok számát írja ki, amelyek nem tartalmaznak K hosszúságú palindromot részláncként.

Korlátozások

- 2 \leq K \leq N \leq 10
- N és K egész számok.
- S egy N hosszúságú, csak kisbetűs angol betűkből álló karakterlánc.

Beviteli minta 1

3 2
aab

Kimeneti minta 1

1

Az aab permutálásával kapott karakterláncok aab, aba és baa. Ezek közül az aab és a baa részláncok tartalmazzák a 2 hosszúságú aa palindromot.
Így az egyetlen olyan karakterlánc, amely teljesíti a feltételt, az aba, ezért írja ki az 1-et.

2. bemeneti minta

5 3
zzyyx

Kimeneti minta 2

16

A zzyyx permutálásával 30 karakterláncot kapunk, amelyek közül 16 nem tartalmaz 3 hosszúságú palindromot. 16-ot írjunk ki.

Bemeneti minta 3

10 5
abcwxyzyzyxw

Kimeneti minta 3

440640


Egy nem negatív X egész számot palindrom számnak nevezünk, ha decimális reprezentációja (a vezető nullák nélkül) palindrom.
Például a 363, 12344321 és 0 mind palindrom számok.
Keresse meg az N-edik legkisebb palindromszámot.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N

Kimenet

Nyomtassa ki az N-edik legkisebb palindrom számot.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 10^{18}
- N egy egész szám.

1. minta bemenet

46

1. minta kimenet

363

A 46. legkisebb palindromszám a 363.

2. minta bemenet

1

2. minta kimenet

0

3. minta bevitel

100000000000000000

3. minta kimenet

90000000000000000000000000000000009

Egy nem negatív X egész számot palindrom számnak nevezünk, ha a decimális ábrázolása (a kezdő nullák nélkül) palindrom.
Például a 363, 12344321 és 0 mind palindrom számok.
Keresse meg az N-edik legkisebb palindromszámot.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N

Kimenet

Nyomtassa ki az N-edik legkisebb palindrom számot.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 10^{18}
- N egy egész szám.

1. minta bemenet

46

1. minta kimenet

363

A 46. legkisebb palindromszám a 363.

2. minta bemenet

1

2. minta kimenet

0

Minta bemenet 3

1000000000000000000

3. minta kimenet

900000000000000000000000000000000009

Egy X nemnegatív egész számot palindromszámnak nevezünk, ha decimális ábrázolása (kezdő nullák nélkül) palindrom.
Például a 363, a 12344321 és a 0 mind palindrom számok.
Keresse meg az N-edik legkisebb palindrom számot.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N

Hozam

Nyomtassa ki az N-edik legkisebb palindromszámot.

Korlátok

- 1 \leq N \leq 10^{18}
- N egész szám.

1. minta bemenet

46

1.minta kimenet

363

A 46. legkisebb palindromszám 363.

2. minta bemenet

1

2. minta kimenet

0

3. minta bemenet

1000000000000000000

3.minta kimenet

90000000000000000000000000000000009


Van egy H \times W méretű sziget, amelyet a tenger vesz körül.
A sziget H sorokra és W oszlopokra van osztva 1 \times 1 szakaszból, és a szakasz magassága az i-edik sorban felülről és a j-edik oszlop balról (az aktuális tengerszinthez viszonyítva) A_{i,j}.
Mostantól kezdve a tengerszint évente 1-gyel emelkedik.
Itt a tengerrel függőlegesen vagy vízszintesen szomszédos vagy a tengerbe süllyesztett szakasz, amelynek magassága nem nagyobb, mint a tengerszint, a tengerbe süllyed.
Itt, amikor egy szakasz újonnan süllyed a tengerbe, minden függőlegesen vagy vízszintesen szomszédos, a tengerszintnél nem nagyobb magasságú szakasz egyidejűleg a tengerbe süllyed, és ez a folyamat megismétlődik az újonnan elsüllyedt szakaszokon.
Minden i=1,2,\ldots, Y esetén keresse meg a sziget azon területét, amely i év múlva a tengerszint felett marad.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
H W Y
A_{1,1} A_{1,2} \ldots A_{1,W}
A_{2,1} A_{2,2} \ldots A_{2,W}
\vdots
A_{H,1} A_{H,2} \ldots A_{H,W}

Kimenet

Nyomtasson Y sort.
Az i-edik sor (1 \leq i \leq Y) tartalmazza a sziget azon területét, amely i év múlva a tengerszint felett marad.

Korlátozások

- 1 \leq H, W \leq 1000
- 1 \leq Y \leq 10^5
- 1 \leq A_{i,j} \leq 10^5
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

3 3 5
10 2 10
3 1 4
10 5 10

1. minta kimenet

9
7
6
5
4

Jelölje (i,j) az i-edik sor szakaszát felülről és a j-edik oszlopot balról. Ezután a következő történik:

- 1 év elteltével a tenger szintje 1-gyel magasabb, mint most, de nincs olyan 1-es magasságú szakasz, amely a tengerrel szomszédos, így egyetlen szakasz sem süllyed. Így az első sornak 9-et kell tartalmaznia.
- 2 év elteltével a tenger szintje 2-vel magasabb, mint most, és (1,2) a tengerbe süllyed. Ez a (2,2)-t egy süllyesztett szakaszhoz teszi szomszédossá, és a magassága nem nagyobb 2-nél, tehát süllyed is. Ezen a ponton más szakaszok nem süllyednek. Így két szakasz süllyed, és a második sorban 9-2=7 kell lennie.
- 3 év elteltével a tenger szintje 3-mal magasabb, mint most, és (2,1) a tengerbe süllyed. Más részek nem süllyednek. Így a harmadik sornak 6-ot kell tartalmaznia.
- 4 év elteltével a tenger szintje 4-gyel magasabb, mint most, és (2,3) a tengerbe süllyed. Más részek nem süllyednek. Így a negyedik sornak 5-öt kell tartalmaznia.
- 5 év után a tenger szintje 5-tel magasabb, mint most, és (3,2) a tengerbe süllyed. Más részek nem süllyednek. Így az ötödik sornak 4-et kell tartalmaznia.

Ezért ebben a sorrendben nyomtasson 9, 7, 6, 5, 4-et, mindegyiket egy új sorba.

2. minta bemenet

3 5 3
2 2 3 3 3
2 1 2 1 3
2 2 3 3 3

2. minta kimenet

15
7
0

Van egy H \x W méretű sziget, amelyet a tenger vesz körül.
A sziget H sorokra és W oszlopokra van osztva 1 \x 1 szakaszból, és a szakasz magassága az i-edik sorban felülről és a j-edik oszlop balról (az aktuális tengerszinthez viszonyítva) A_{i,j}.
Mostantól kezdve a tengerszint évente 1-gyel emelkedik.
Itt a tengerrel függőlegesen vagy vízszintesen szomszédos vagy a tengerbe süllyesztett szakasz, amelynek magassága nem nagyobb, mint a tengerszint, a tengerbe süllyed.
Itt, amikor egy szakasz újonnan süllyed a tengerbe, minden függőlegesen vagy vízszintesen szomszédos, a tengerszintnél nem nagyobb magasságú szakasz egyidejűleg a tengerbe süllyed, és ez a folyamat megismétlődik az újonnan elsüllyedt szakaszokon.
Minden i=1,2,\lpont, Y esetén keresse meg a sziget azon területét, amely i év múlva a tengerszint felett marad.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
H W Y
A_{1,1} A_{1,2} \lpontok A_{1,W}
A_{2,1} A_{2,2} \lpontok A_{2,W}
\vdots
A_{H,1} A_{H,2} \lpontok A_{H,W}

Kimenet

Nyomtasson Y sort.
Az i-edik sor (1 \leq i \leq Y) tartalmazza a sziget azon területét, amely i év múlva a tengerszint felett marad.

Korlátozások

- 1 \leq H, W \leq 1000
- 1 \leq Y \leq 10^5
- 1 \leq A_{i,j} \leq 10^5
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

3 3 5
10 2 10
3 1 4
10 5 10

1. minta kimenet

9
7
6
5
4

Jelölje (i,j) az i-edik sor szakaszát felülről és a j-edik oszlopot balról. Ezután a következő történik:

- 1 év elteltével a tenger szintje 1-gyel magasabb, mint most, de nincs olyan 1-es magasságú szakasz, amely a tengerrel szomszédos, így egyetlen szakasz sem süllyed. Így az első sornak 9-et kell tartalmaznia.
- 2 év elteltével a tenger szintje 2-vel magasabb, mint most, és (1,2) a tengerbe süllyed. Ez a (2,2)-t egy süllyesztett szakaszhoz teszi szomszédossá, és a magassága nem nagyobb 2-nél, tehát süllyed is. Ezen a ponton más szakaszok nem süllyednek. Így két szakasz süllyed, és a második sorban 9-2=7 kell lennie.
- 3 év elteltével a tenger szintje 3-mal magasabb, mint most, és (2,1) a tengerbe süllyed. Más részek nem süllyednek. Így a harmadik sornak 6-ot kell tartalmaznia.
- 4 év elteltével a tenger szintje 4-gyel magasabb, mint most, és (2,3) a tengerbe süllyed. Más részek nem süllyednek. Így a negyedik sornak 5-öt kell tartalmaznia.
- 5 év után a tenger szintje 5-tel magasabb, mint most, és (3,2) a tengerbe süllyed. Más részek nem süllyednek. Így az ötödik sornak 4-et kell tartalmaznia.

Ezért ebben a sorrendben nyomtasson 9, 7, 6, 5, 4-et, mindegyiket egy új sorba.

2. minta bemenet

3 5 3
2 2 3 3 3
2 1 2 1 3
2 2 3 3 3

2. minta kimenet

15
7
0

Van egy H \times W méretű sziget, amelyet a tenger vesz körül.
A sziget 1 \times 1 szakaszból álló H sorokra és W oszlopokra van osztva, és a szakasz magassága az i-edik sorban felülről és a j-edik oszlop balról (az aktuális tengerszinthez viszonyítva) A_{i,j}.
Mostantól kezdve a tengerszint évente 1-gyel emelkedik.
Itt egy olyan szakasz, amely függőlegesen vagy vízszintesen szomszédos a tengerrel, vagy egy tengerbe süllyedt szakasz, amelynek tengerszint feletti magassága nem haladja meg a tengerszintet, a tengerbe süllyed.
Itt, amikor egy szakasz újonnan süllyed a tengerbe, bármely függőlegesen vagy vízszintesen szomszédos szakasz, amelynek tengerszint feletti magassága nem nagyobb, egyidejűleg a tengerszintbe is süllyed, és ez a folyamat megismétlődik az újonnan elsüllyedt szakaszok esetében.
Minden i=1,2,\ldots, Y-hoz keressük meg a sziget azon területét, amely évek múlva is az i tengerszint felett marad.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
H W Y
A_{1,1} A_{1,2} \ldots A_{1,W}
A_{2,1} A_{2,2} \ldots A_{2,W}
\vdots
A_{H,1} A_{H,2} \ldots A_{H,W}

Hozam

Y sorok nyomtatása.
Az i-edik vonalnak (1 \leq i \leq Y) tartalmaznia kell a sziget azon területét, amely évek múlva is a tengerszint felett marad.

Korlátok

- 1 \leq H, W \leq 1000
- 1 \leq Y \leq 10^5
- 1 \leq A_{i,j} \leq 10^5
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

3 3 5
10 2 10
3 1 4
10 5 10

1. minta kimenet

9
7
6
5
4

Jelölje (i,j) a szakaszt az i-edik sorban felülről és a j-edik oszlopot balról. Ezután a következő történik:

- 1 év elteltével a tengerszint 1-gyel magasabb, mint most, de nincsenek 1-es tengerszint feletti magasságú szakaszok, amelyek a tengerrel szomszédosak, így egyetlen szakasz sem süllyed el. Így az első sornak 9-et kell tartalmaznia.
- 2 év elteltével a tengerszint 2-vel magasabb, mint most, és (1,2) a tengerbe süllyed. Ez teszi a (2,2) mellé egy elsüllyedt szakaszt, és magassága nem nagyobb, mint 2, így süllyed is. Ezen a ponton más szakaszok nem süllyednek el. Így két szakasz süllyed, és a második sornak 9-2=7-et kell tartalmaznia.
- 3 év elteltével a tengerszint 3-mal magasabb, mint most, és (2,1) a tengerbe süllyed. Más szakaszok nem süllyednek. Így a harmadik sornak 6-ot kell tartalmaznia.
- 4 év elteltével a tengerszint 4-gyel magasabb, mint most, és (2,3) a tengerbe süllyed. Más szakaszok nem süllyednek. Így a negyedik sornak 5-öt kell tartalmaznia.
- 5 év elteltével a tengerszint 5-tel magasabb, mint most, és (3,2) a tengerbe süllyed. Más szakaszok nem süllyednek. Így az ötödik sornak 4-et kell tartalmaznia.

Ezért nyomtasson 9, 7, 6, 5, 4 ebben a sorrendben, mindegyiket egy új sorban.

2. minta bemenet

3 5 3
2 2 3 3 3
2 1 2 1 3
2 2 3 3 3

2. minta kimenet

15
7
0


Van egy rács H sorral és W oszloppal. Jelölje (i, j) az i-edik sor celláját felülről és a j-edik oszlopot balról.
Az (i, j) cella üres, ha C_{i, j} értéke ., és nem üres, ha C_{i, j} #.
Takahashi jelenleg az (S_i, S_j) cellában van, és a következő szabályok szerint fog eljárni i = 1, 2, \ldots, |X| sorrendben.

- Ha X i-edik karaktere L, és az aktuális cellától balra lévő cella létezik és üres, akkor a bal oldali cellába lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere R, és az aktuális cellától jobbra lévő cella létezik és üres, akkor a jobb oldali cellába lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere U, és az aktuális cellája feletti cella létezik és üres, akkor a fenti cellára lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere D, és az aktuális cellája alatti cella létezik és üres, akkor az alábbi cellába lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.

A műveletsorozat befejezése után nyomtassa ki azt a cellát, ahol ő van.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
H W
S_i S_j
C_{1, 1}C_{1, 2}\ldotsC_{1, W}
C_{2, 1}C_{2, 2}\ldotsC_{2, W}
\vdots
C_{H, 1}C_{H, 2}\ldotsC_{H, W}
X

Kimenet

Legyen (x, y) az a cella, ahol Takahashi van a műveletsorozat befejezése után. X és y nyomtatása szóközzel elválasztva.

Korlátozások

- 1 \leq H, W \leq 50
- 1 \leq S_i \leq H
- 1 \leq S_j \leq W
- H, W, S_i, S_j egész számok.
- C_{i, j} . vagy #.
- C_{S_i, S_j} = .
- X egy 1 és 50 közötti hosszúságú karakterlánc, amely L, R, U, D karakterláncokból áll.

Mintabemenet 1

2 3
2 1
.#.
...
ULDRU

Mintakimenet 1

2 2

Takahashi a (2, 1) cellánál kezdődik. Akciósorozata a következő:

- X 1. karaktere U, és a fenti (2, 1) cella létezik és egy üres cella, ezért a fenti cellába lép, ami (1, 1).
- X 2. karaktere L, és az (1, 1)-től balra lévő cella nem létezik, ezért az (1, 1)-nél marad.
- X 3. karaktere D, és az alatta lévő cella (1, 1) létezik és egy üres cella, ezért az alatta lévő cellába lép, ami (2, 1).
- X 4. karaktere R, és a (2, 1)-től jobbra lévő cella létezik és üres cella, így a jobb oldali cellába lép, ami (2, 2).
- X 5. karaktere U, és a fenti (2, 2) cella létezik, de nem üres cella, ezért a (2, 2) helyen marad.

Ezért a műveletsorozat befejezése után a (2, 2) cellában van.

Mintabevitel 2

4 4
4 2
....
.#..
...#
....
DUUUURULRD

Mintakimenet 2

2 4

Mintabemenet 3

6 6
1 1
.#####
######
######
######
######
######
RURLDLULLRULRDL

Mintakimenet 3

1 1

Van egy rács H sorokkal és W oszlopokkal. Jelölje (i, j) a cellát az i-edik sorban felülről és j-edik oszlopot balról.
Az (i, j) cella üres, ha C_{i, j} ., és nem üres, ha C_{i, j} #.
Takahashi jelenleg a (S_i, S_j) cellában van, és a következő szabályok szerint fog cselekedni i = 1, 2, \ldots, |X| rendre.

- Ha X i-edik karaktere L, és az aktuális cellájától balra lévő cella létezik és üres, akkor a bal oldali cellára lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere R, és az aktuális cellájától jobbra lévő cella létezik és üres, akkor a jobb oldali cellára lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere U, és az aktuális cellája feletti cella létezik és üres, akkor a fenti cellára lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere D, és az aktuális cellája alatti cella létezik és üres, akkor az alatta lévő cellára lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.

Nyomtassa ki azt a cellát, ahol a műveletsor befejezése után van.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
H W
S_i S_j
C_{1, 1}C_{1, 2}\ldotsC_{1, W}
C_{2, 1}C_{2, 2}\ldotsC_{2, W}
\vdots
C_{H, 1}C_{H, 2}\ldotsC_{H, W}
X

Hozam

Legyen (x, y) az a cella, ahol Takahashi van a műveletsor befejezése után. Nyomtassa ki az x-et és az y-t szóközzel elválasztva.

Korlátok

- 1 \leq H, W \leq 50
- 1 \leq S_i \leq H
- 1 \leq S_j \leq W
- H, W, S_i, S_j egész számok.
- C_{i, j} is .  or #.
- C_{S_i, S_j} = .
- X egy 1 és 50 közötti hosszúságú karakterlánc, beleértve az L, R, U, D hosszúságot.

1. minta bemenet

2 3
2 1
.#.
...
ULDRU

1.minta kimenet

2 2

Takahashi a (2, 1) cellánál kezdődik. Cselekvéssorozata a következő:

- X 1. karaktere U, és a fenti (2, 1) cella létezik, és üres cella, így a fenti cellába lép, ami (1, 1).
- X 2. karaktere L, és az (1, 1) bal oldali cellája nem létezik, ezért (1, 1) marad.
- X 3. karaktere D, és az (1, 1) alatti cella létezik, és üres cella, ezért az alábbi cellába lép, ami (2, 1).
- X 4. karaktere R, és a (2, 1) jobb oldalán lévő cella létezik, és üres cella, ezért a jobb oldali cellába lép, ami (2, 2).
- X 5. karaktere U, és a fenti (2, 2) cella létezik, de nem üres cella, ezért (2, 2) marad.

Ezért a műveletsor befejezése után a (2, 2) cellában van.

2. minta bemenet

4 4
4 2
....
.#..
... #
....
DUUUURULRD

2. minta kimenet

2 4

3. minta bemenet

6 6
1 1
. #####
######
######
######
######
######
RURLDLULLRULRDL

3.minta kimenet

1 1

Van egy rács H sorral és W oszloppal. Jelölje (i, j) az i-edik sor celláját felülről és a j-edik oszlopot balról.
Az (i, j) cella üres, ha C_{i, j} értéke ., és nem üres, ha C_{i, j} értéke #.
Takahashi jelenleg az (S_i, S_j) cellában van, és a következő szabályok szerint fog eljárni i = 1, 2, \ldots, |X| sorrendben.

- Ha X i-edik karaktere L, és az aktuális cellától balra lévő cella létezik és üres, akkor a bal oldali cellába lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere R, és az aktuális cellától jobbra lévő cella létezik és üres, akkor a jobb oldali cellába lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere U, és az aktuális cellája feletti cella létezik és üres, akkor a fenti cellára lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.
- Ha X i-edik karaktere D, és az aktuális cellája alatti cella létezik és üres, akkor az alábbi cellába lép. Ellenkező esetben az aktuális cellában marad.

A műveletsorozat befejezése után nyomtassa ki azt a cellát, ahol ő van.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
H W
S_i S_j
C_{1, 1}C_{1, 2}\ldotsC_{1, W}
C_{2, 1}C_{2, 2}\ldotsC_{2, W}
\vdots
C_{H, 1}C_{H, 2}\ldotsC_{H, W}
X

Kimenet

Legyen (x, y) az a cella, ahol Takahashi van a műveletsorozat befejezése után. X és y nyomtatása szóközzel elválasztva.

Korlátozások

- 1 \leq H, W \leq 50
- 1 \leq S_i \leq H
- 1 \leq S_j \leq W
- H, W, S_i, S_j are integers.
- C_{i, j} . vagy #.
- C_{S_i, S_j} = .
- X egy 1 és 50 közötti hosszúságú karakterlánc, amely L, R, U, D karakterláncból áll.

1. minta bemenet

2 3
2 1
.#.
...
ULDRU

1. minta kimenet

2 2

Takahashi a (2, 1) cellánál kezdődik. Akciósorozata a következő:

- X 1. karaktere U, a fenti (2, 1) cella pedig létezik és egy üres cella, így a fenti cellába lép, ami (1, 1).
- X 2. karaktere L, és az (1, 1)-től balra lévő cella nem létezik, ezért az (1, 1)-nél marad.
- X 3. karaktere D, és az alatta lévő cella (1, 1) létezik és egy üres cella, ezért az alatta lévő cellába lép, ami (2, 1).
- X 4. karaktere R, és a (2, 1)-től jobbra lévő cella létezik és üres cella, így a jobb oldali cellába lép, ami (2, 2).
- X 5. karaktere U, és a fenti (2, 2) cella létezik, de nem üres cella, ezért a (2, 2) helyen marad.

Ezért a műveletsorozat befejezése után a (2, 2) cellában van.

2. minta bemenet

4 4
4 2
....
.#..
...#
....
DUUUURULRD

2. minta kimenet

2 4

Minta bemenet 3

6 6
1 1
.#####
######
######
######
######
######
RURLDLULLRULRDL

3. minta kimenet

1 1


Takahashi N ételt készített Snuke számára.
Az ételek 1-től N-ig vannak számozva, és az i-es étel édessége A_i és sóssága B_i.
Takahashi tetszőleges sorrendben rendezheti ezeket az ételeket.
Snuke az ételeket a sorrendben fogja elfogyasztani, de ha az eddig elfogyasztott ételek édessége bármely ponton meghaladja az X-et, vagy a sósság meghaladja az Y-t, akkor nem eszik tovább.
Takahashi azt akarja, hogy Snuke a lehető legtöbb ételt egyen.
Határozza meg Snuke maximális számú ételét, ha Takahashi optimálisan rendezi el az ételeket.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N X Y
A_1 B_1
A_2 B_2
\vdots
A_N B_N

Kimenet

Nyomtassa ki a választ egész számként.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10000
- 1 \leq X, Y \leq 10000
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 8 4
1 5
3 2
4 1
5 3

1. minta kimenet

3

Tekintsük azt a forgatókönyvet, amikor Takahashi a 2, 3, 1, 4 sorrendbe rendezi az ételeket.

- Először is, Snuke megeszi a 2. ételt. A teljes édesség eddig 3, a teljes sósság pedig 2.
- Ezután Snuke megeszi a 3. ételt. Az összes édesség eddig 7, a teljes sósság pedig 3.
- Következő, Snuke megeszi az 1. ételt. A teljes édesség eddig 8, a teljes sósság pedig 8.
- A teljes sótartalom meghaladta az Y=4-et, így Snuke nem eszik tovább.

Így ebben az elrendezésben Snuke három ételt fog enni.
Nem számít, hogy Takahashi hogyan rendezi el az ételeket, Snuke nem eszi meg mind a négy ételt, így a válasz 3.

2. minta bemenet

2 1 1
3 2
3 2

2. minta kimenet

1

Minta bemenet 3

2100100
3 2
3 2

3. minta kimenet

2

4. minta bemenet

6 364 463
230 381
154 200
328 407
339 94
193 10
115 309

4. minta kimenet

3

Takahashi N ételt készített Snuke számára.
Az ételek 1-től N-ig vannak számozva, és az i-es étel édessége A_i és sóssága B_i.
Takahashi tetszőleges sorrendben rendezheti ezeket az ételeket.
Snuke az ételeket a sorrendben fogja elfogyasztani, de ha az eddig elfogyasztott ételek édessége bármely ponton meghaladja az X-et, vagy a sósság meghaladja az Y-t, akkor nem eszik tovább.
Takahashi azt akarja, hogy Snuke a lehető legtöbb ételt egyen.
Keresse meg Snuke maximális számú ételét, ha Takahashi optimálisan rendezi el az ételeket.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N X Y
A_1 B_1
A_2 B_2
\vdots
A_N B_N

Kimenet

Nyomtassa ki a választ egész számként.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10000
- 1 \leq X, Y \leq 10000
- Minden bemeneti érték egész szám.

Mintabevitel 1

4 8 4
1 5
3 2
4 1
5 3

Mintakimenet 1

3

Tekintsük azt a forgatókönyvet, amikor Takahashi a 2., 3., 1., 4. sorrendbe rendezi az ételeket.

- Először is, Snuke megeszi a 2. ételt. A teljes édesség eddig 3, a teljes sósság pedig 2.
- Ezután Snuke megeszi a 3. ételt. Az összes édesség eddig 7, a teljes sósság pedig 3.
- Következő, Snuke megeszi az 1. ételt. A teljes édesség eddig 8, a teljes sósság pedig 8.
- A teljes sótartalom meghaladta az Y=4-et, így Snuke nem eszik tovább.

Így ebben az elrendezésben Snuke három ételt fog enni.
Nem számít, hogy Takahashi hogyan rendezi el az ételeket, Snuke nem eszi meg mind a négy ételt, így a válasz 3.

Mintabevitel 2

2 1 1
3 2
3 2

Mintakimenet 2

1

Minta bemenet 3

2 100 100
3 2
3 2

Mintakimenet 3

2

Mintabevitel 4

6 364 463
230 381
154 200
328 407
339 94
193 10
115 309

Mintakimenet 4

3

Takahashi N ételeket készített a Snuke számára.
Az ételek 1-től N-ig vannak számozva, és az i étel édessége A_i és sóssága B_i.
Takahashi ezeket az ételeket tetszés szerinti sorrendben rendezheti.
Snuke az elrendezett sorrendben fogja megenni az ételeket, de ha az eddig elfogyasztott ételek teljes édessége meghaladja az X-et, vagy a teljes sósság meghaladja az Y-t, akkor nem eszik további ételeket.
Takahashi azt akarja, hogy Snuke minél több ételt egyen.
Keresse meg a Snuke által elfogyasztott ételek maximális számát, ha Takahashi optimálisan rendezi az ételeket.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N X Y
A_1 B_1
A_2 B_2
\vdots
A_N B_N

Hozam

Nyomtassa ki a választ egész számként.

Korlátok

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10000
- 1 \leq X, Y \leq 10000
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 8 4
1 5
3 2
4 1
5 3

1.minta kimenet

3

Tekintsük azt a forgatókönyvet, ahol Takahashi az ételeket 2, 3, 1, 4 sorrendben rendezi.

- Először is, Snuke eszik 2. edényt. A teljes édesség eddig 3, a teljes sósság pedig 2.
- Ezután Snuke megeszi a 3. ételt. A teljes édesség eddig 7, a teljes sósság pedig 3.
- Ezután Snuke eszik az 1. ételt. A teljes édesség eddig 8, a teljes sósság pedig 8.
- A teljes sótartalom meghaladta az Y=4-et, így Snuke nem eszik több ételt.

Így ebben az elrendezésben Snuke három ételt fog enni.
Nem számít, hogyan rendezi Takahashi az ételeket, Snuke nem fogja megenni mind a négy ételt, így a válasz 3.

2. minta bemenet

2 1 1
3 2
3 2

2. minta kimenet

1

3. minta bemenet

2 100 100
3 2
3 2

3.minta kimenet

2

4.minta bemenet

6 364 463
230 381
154 200
328 407
339 94
193 10
115 309

4.minta kimenet

3


Van egy gráf N + Q csúcsokkal, számozása 1, 2, \ldots, N + Q. Kezdetben a gráfnak nincsenek élei.
Ehhez a grafikonhoz hajtsa végre a következő műveletet i = 1, 2, \ldots, Q sorrendben:

- Minden j egész számhoz, amely kielégíti az L_i \leq j \leq R_i paramétert, adjunk hozzá egy irányítatlan élt C_i költséggel az N + i és j csúcsok közé.

Határozza meg, hogy a gráf össze van-e kapcsolva az összes művelet befejezése után. Ha össze van kötve, keresse meg a gráf minimális feszítőfájának költségét.
Minimális feszítőfa a lehető legkisebb költséggel rendelkező feszítőfa, a feszítőfa költsége pedig a feszítőfában használt élek költségeinek összege.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N Q
L_1 R_1 C_1
L_2 R_2 C_2
\vdots
L_Q R_Q C_Q

Kimenet

Ha a grafikon össze van kapcsolva, nyomtassa ki egy minimális fedőfa költségét. Ellenkező esetben nyomtasson -1.

Korlátozások

- 1 \leq N, Q \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq L_i \leq R_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 3
1 2 2
1 3 4
2 4 5

1. minta kimenet

22

A következő élek egy minimális feszülőfát alkotnak:

- Egy él, amelynek költsége 2 összekötő csúcs 1 és 5
- Egy él 2 költséggel, ami összeköti a 2-es és 5-ös csúcsot
- Egy él, amelynek ára 4 összekötő csúcsa 1 és 6
- Egy él 4 3-as és 6-os összekötő csúcstal
- Egy él, amelynek költsége 5 összekötő csúcs 3 és 7
- Egy él, amelynek költsége 5 összekötő csúcs 4 és 7

Mivel 2 + 2 + 4 + 4 + 5 + 5 = 22, nyomtasson 22-t.

2. minta bemenet

6 2
1 2 10
4 6 10

2. minta kimenet

-1

A grafikon megszakadt.

Minta bemenet 3

200 000 4
1 200000 1000000000
1 200 000 998244353
1 200 000 999999999
1 200 000 999999999

3. minta kimenet

199651870599998

Van egy gráf N + Q csúcsokkal, számozása 1, 2, \ldots, N + Q. Kezdetben a gráfnak nincsenek élei.
Ehhez a grafikonhoz hajtsa végre a következő műveletet i = 1, 2, \ldots, Q sorrendben:

- Minden j egész számhoz, amely kielégíti az L_i \leq j \leq R_i paramétert, adjunk hozzá egy irányítatlan élt C_i költséggel az N + i és j csúcsok közé.

Határozza meg, hogy a gráf össze van-e kapcsolva az összes művelet befejezése után. Ha össze van kötve, keresse meg a gráf minimális feszítőfájának költségét.
Minimális feszítőfa a lehető legkisebb költséggel rendelkező feszítőfa, a feszítőfa költsége pedig a feszítőfában használt élek költségeinek összege.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N Q
L_1 R_1 C_1
L_2 R_2 C_2
\vdots
L_Q R_Q C_Q

Kimenet

Ha a grafikon össze van kapcsolva, nyomtassa ki egy minimális fedőfa költségét. Ellenkező esetben nyomtasson -1.

Korlátozások

- 1 \leq N, Q \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq L_i \leq R_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

Mintabevitel 1

4 3
1 2 2
1 3 4
2 4 5

Mintakimenet 1

22

A következő élek egy minimális feszülőfát alkotnak:

- Egy él, amelynek költsége 2 összekötő csúcs 1 és 5
- Egy él 2 költséggel, ami összeköti a 2-es és 5-ös csúcsot
- Egy él, amelynek ára 4 összekötő csúcsa 1 és 6
- Egy él 4 3-as és 6-os összekötő csúcstal
- Egy él, amelynek költsége 5 összekötő csúcs 3 és 7
- Egy él, amelynek költsége 5 összekötő csúcs 4 és 7

Mivel 2 + 2 + 4 + 4 + 5 + 5 = 22, nyomtasson 22-t.

Mintabevitel 2

6 2
1 2 10
4 6 10

Mintakimenet 2

-1

A grafikon megszakadt.

Minta bemenet 3

200 000 4
1 200000 1000000000
1 200 000 998244353
1 200 000 999999999
1 200 000 999999999

Mintakimenet 3

199651870599998

Van egy gráf, amelynek N + Q csúcsainak száma 1, 2, \ldots, N + Q. Kezdetben a gráfnak nincsenek élei.
Végezzük el ezen a gráfon a következő műveletet i = 1, 2, \ldots, Q sorrendben:

- Minden olyan j egész számhoz, amely kielégíti az L_i \leq j \leq R_i feltételeket, adjunk hozzá egy C_i költségű irányítatlan élt az N + i és j csúcsok között.

Határozzuk meg, hogy a gráf összefüggő-e az összes művelet elvégzése után. Ha összefüggő, akkor keressük meg a gráf minimális átfutófájának költségét.
A minimális átfutófa a lehető legkisebb költséggel rendelkező átfutófa, és az átfutófa költsége az átfutófában használt élek költségeinek összege.

Bemenet:

A bemenetet a Standard Inputból adjuk meg a következő formátumban:
N Q
L_1 R_1 C_1
L_2 R_2 C_2
\vdots
L_Q R_Q C_Q

Kimenet

Ha a gráf összefüggő, akkor adja ki a minimális átfutófa költségét. Ellenkező esetben írja ki a -1 értéket.

Kényszerek

- 1 \leq N, Q \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq L_i \leq R_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9

- Minden bemeneti érték egész szám.

Beviteli minta 1

4 3
1 2 2
1 3 4
2 4 5

Minta kimenet 1

22

A következő élek egy minimális átfutófát alkotnak:

- Az 1. és 5. csúcsot összekötő 2 költségű él.
- A 2. és az 5. csúcsot összekötő 2. költségű él.
- Az 1. és 6. csúcsot összekötő 4-es költségű él.
- A 3. és 6. csúcsot összekötő 4-es költségű él.
- A 3. és 7. csúcsot összekötő 5. költségű él.
- A 4. és 7. csúcsot összekötő 5 költségű él.

Mivel 2 + 2 + 4 + 4 + 4 + 5 + 5 = 22, nyomtassuk ki a 22-t.

2. bemeneti minta

6 2
1 2 10
4 6 10

Kimeneti minta 2

-1

A gráf nem kapcsolódik.

Minta bemenet 3

200000 4
1 200000 1000000000
1 200000 998244353
1 200000 999999999
1 200000 999999999

Minta kimenet 3

199651870599998


Egy számegyenesen N+Q A_1,\dots,A_N,B_1,\dots,B_Q pont van, ahol az A_i pontnak a_i koordinátája van, a B_j pontnak pedig b_j koordinátája.
Minden j=1,2,\dots,Q esetében válaszoljon a következő kérdésre:

- Legyen X az A_1,A_2,\dots,A_N pontok közül az a pont, amelyik a k_j-edik legközelebb van a B_j ponthoz. Határozzuk meg az X és a B_j pontok közötti távolságot.
Formálisabban: legyen d_i az A_i és B_j pontok közötti távolság. Rendezzük (d_1,d_2,\dots,d_N) növekvő sorrendbe, hogy megkapjuk a (d_1',d_2',\dots,d_N') sorozatot. Keressük meg d_{k_j}'.

Bemenet

A bemenetet a Standard Inputból adjuk meg a következő formátumban:
N Q
a_1 a_2 \dots a_N
b_1 k_1
b_2 k_2
\vdots
b_Q k_Q

Kimenet

Q sorok nyomtatása.
Az l-edik sor (1 \leq l \leq Q) tartalmazza a j=l kérdésre adott választ egész számként.

Korlátozások

- 1 \leq N, Q \leq 10^5
-10^8 \leq a_i, b_j \leq 10^8
- 1 \leq k_j \leq N
- Minden bemeneti érték egész szám.

Beviteli minta 1

4 3
-3 -1 5 6
-2 3
2 1
10 4

Minta kimenet 1

7
3
13

Magyarázzuk el az első lekérdezést.
Az A_1, A_2, A_3, A_4 pontok távolsága a B_1 ponttól 1, 1, 7, 8, tehát a B_1 ponthoz legközelebbi 3. pont az A_3 pont.
Ezért írja ki az A_3 pont és a B_1 pont közötti távolságot, amely 7.

2. bemeneti minta

2 2
0 0
0 1
0 2

Minta kimenet 2

0
0

Több azonos koordinátájú pont is lehet.

Minta bemenet 3

10 5
-84 -60 -41 -100 8 -8 -52 -62 -61 -76
-52 5
14 4
-2 6
46 2
26 7

Minta kimenet 3

11
66
59
54
88

Egy számegyenesen N+Q A_1,\pont,A_N,B_1,\pont,B_Q pont található, ahol az A_i pontnak a_i koordinátája, a B_j pontnak pedig b_j koordinátája van.
Minden j=1,2,\dots,Q esetén válaszoljon a következő kérdésre:

- Legyen X az A_1,A_2,\pontok,A_N között az a pont, amely a B_j ponthoz legközelebbi k_j-edik. Keresse meg az X és B_j pontok közötti távolságot.
Formálisabban, legyen d_i az A_i és B_j pontok távolsága. Rendezze (d_1,d_2,\pontok,d_N) növekvő sorrendben, hogy megkapja a sorozatot (d_1',d_2',\dots,d_N'). d_{k_j}' keresése.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N Q
a_1 a_2 \dots a_N
b_1 k_1
b_2 k_2
\vdots
b_Q k_Q

Kimenet

Q-sorok nyomtatása.
Az l-edik sorban (1 \leq l \leq Q) a j=l kérdésre adott választ egész számként kell tartalmaznia.

Korlátozások

- 1 \leq N, Q \leq 10^5
- -10^8 \leq a_i, b_j \leq 10^8
- 1 \leq k_j \leq N
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 3
-3 -1 5 6
-2 3
2 1
10 4

1. minta kimenet

7
3
13

Magyarázzuk meg az első kérdést.
Az A_1, A_2, A_3, A_4 pontok távolsága a B_1 pontig rendre 1, 1, 7, 8, tehát a B_1 ponthoz legközelebb eső 3. pont az A_3 pont.
Ezért írja ki az A_3 pont és a B_1 pont közötti távolságot, ami 7.

2. minta bemenet

2 2
0 0
0 1
0 2

2. minta kimenet

0
0

Több pont is lehet azonos koordinátákkal.

Minta bemenet 3

10 5
-84 -60 -41 -100 8 -8 -52 -62 -61 -76
-52 5
14 4
-2 6
46 2
26 7

3. minta kimenet

11
66
59
54
88

Egy számegyenesen N+Q A_1,\pont,A_N,B_1,\pont,B_Q pont található, ahol az A_i pontnak a_i koordinátája, a B_j pontnak pedig b_j koordinátája van.
Minden j=1,2,\dots,Q esetén válaszoljon a következő kérdésre:

- Legyen X az A_1,A_2,\dots,A_N között az a pont, amely a B_j ponthoz legközelebbi k_j-edik. Keresse meg az X és B_j pontok közötti távolságot.
Formálisabban, legyen d_i az A_i és B_j pontok távolsága. Rendezze (d_1,d_2,\dots,d_N) növekvő sorrendben, hogy megkapja a sorozatot (d_1',d_2',\dots,d_N'). d_{k_j}' keresése.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N Q
a_1 a_2 \dots a_N
b_1 k_1
b_2 k_2
\vdots
b_Q k_Q

Kimenet

Q-sorok nyomtatása.
Az l-edik sorban (1 \leq l \leq Q) a j=l kérdésre adott választ egész számként kell tartalmaznia.

Korlátozások

- 1 \leq N, Q \leq 10^5
- -10^8 \leq a_i, b_j \leq 10^8
- 1 \leq k_j \leq N
- Minden bemeneti érték egész szám.

Mintabevitel 1

4 3
-3 -1 5 6
-2 3
2 1
10 4

Mintakimenet 1

7
3
13

Magyarázzuk meg az első kérdést.
Az A_1, A_2, A_3, A_4 pontok távolsága a B_1 pontig rendre 1, 1, 7, 8, tehát a B_1 ponthoz legközelebb eső 3. pont az A_3 pont.
Ezért írja ki az A_3 pont és a B_1 pont közötti távolságot, ami 7.

Mintabevitel 2

2 2
0 0
0 1
0 2

Mintakimenet 2

0
0

Több pont is lehet azonos koordinátákkal.

Minta bemenet 3

10 5
-84 -60 -41 -100 8 -8 -52 -62 -61 -76
-52 5
14 4
-2 6
46 2
26 7

Mintakimenet 3

11
66
59
54
88


Vannak N ételek, és az i-edik étel édessége A_i és sóssága B_i.
Takahashi azt tervezi, hogy ezeket az N ételeket tetszése szerinti sorrendben rendezi el, és ebben a sorrendben fogyasztja el őket.
Az ételeket a rendezett sorrendben fogja megenni, de abbahagyja az evést, amint az elfogyasztott ételek teljes édessége meghaladja az X-et, vagy a teljes sósság meghaladja az Y-t.
Keresse meg a lehető legkevesebb ételt, amelyet végül eszik.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N X Y
A_1 A_2 \ldots A_N
B_1 B_2 \ldots B_N

Hozam

Nyomtassa ki a választ.

Korlátok

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq X, Y \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 7 18
2 3 5 1
8 8 1 4

1. minta kimenet

2

Az i-edik edényt i edényként jelöljük.
Ha a négy ételt a 2., 3., 1., 4. sorrendbe rendezi, amint elfogyasztja a 2. és 3. ételt, teljes édességük 8, ami nagyobb, mint 7. Ezért ebben az esetben két ételt fog enni.
Az általa elfogyasztott ételek száma nem lehet 1 vagy kevesebb, ezért nyomtasson 2-t.

2. minta bemenet

5 200000000000000 200000000000000
1 1 1 1 1
2 2 2 2 2

2. minta kimenet

5

3. minta bemenet

8 30 30
1 2 3 4 5 6 7 8
8 7 6 5 4 3 2 1

3. minta kimenet

6

N étel van, és az i-edik étel édessége A_i és sóssága B_i.
Takahashi azt tervezi, hogy ezeket az N ételeket tetszőleges sorrendbe rendezi, és ebben a sorrendben fogyasztja el.
Az ételeket a meghatározott sorrendben fogyasztja el, de abbahagyja az evést, amint az elfogyasztott ételek édessége meghaladja az X-et vagy a sósság meghaladja az Y-t.
Keresse meg a lehető legkisebb számú ételt, amelyet a végén elfogy.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N X Y
A_1 A_2 \ldots A_N
B_1 B_2 \ldots B_N

Kimenet

Nyomtassa ki a választ.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq X, Y \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 7 18
2 3 5 1
8 8 1 4

1. minta kimenet

2

Az i-edik edényt i-nek jelöljük.
Ha a négy ételt a 2-es, 3-as, 1-es, 4-es sorrendbe rendezi, amint elfogyasztja a 2-es és 3-as ételeket, akkor azok édessége 8, ami nagyobb, mint 7. Ezért ebben az esetben a végén eszik. két étel.
Az általa elfogyasztott ételek száma nem lehet 1 vagy kevesebb, ezért nyomtasson 2-t.

2. minta bemenet

5 200000000000000 200000000000000
1 1 1 1 1
2 2 2 2 2

2. minta kimenet

5

Minta bemenet 3

8 30 30
1 2 3 4 5 6 7 8
8 7 6 5 4 3 2 1

3. minta kimenet

6

N étel van, és az i-edik étel édessége A_i és sóssága B_i.
Takahashi azt tervezi, hogy ezeket az N ételeket tetszőleges sorrendbe rendezi, és ebben a sorrendben fogyasztja el.
Az ételeket a meghatározott sorrendben fogyasztja el, de abbahagyja az evést, amint az elfogyasztott ételek édessége meghaladja az X-et vagy a sósság meghaladja az Y-t.
Keresse meg a lehető legkisebb számú ételt, amelyet a végén elfogy.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N X Y
A_1 A_2 \ldots A_N
B_1 B_2 \ldots  B_N

Kimenet

Nyomtassa ki a választ.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq X, Y \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 7 18
2 3 5 1
8 8 1 4

1. minta kimenet

2

Az i-edik edényt i-nek jelöljük.
Ha a négy ételt a 2-es, 3-as, 1-es, 4-es sorrendbe rendezi, amint elfogyasztja a 2-es és 3-as ételeket, az édességük összesen 8, ami nagyobb, mint 7. Ezért ebben az esetben a végén eszik. két étel.
Az általa elfogyasztott ételek száma nem lehet 1 vagy kevesebb, ezért nyomtasson 2-t.

2. minta bemenet

5 200000000000000 200000000000000
1 1 1 1 1
2 2 2 2 2

2. minta kimenet

5

Minta bemenet 3

8 30 30
1 2 3 4 5 6 7 8
8 7 6 5 4 3 2 1

3. minta kimenet

6


Takahashi azt tervezi, hogy N ételeket eszik.
Az i-edik étel, amit enni tervez, édes, ha S_i = sweet, és sós, ha S_i = salty.
Ha egymás után két édes ételt eszik, rosszul fogja érezni magát, és nem tud több ételt enni.
Határozza meg, hogy meg tudja-e enni az összes ételt.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N
S_1
S_2
\vdots
S_N

Hozam

Nyomtasson Yes gombot, ha Takahashi meg tudja enni az összes ételt, és No másképp.

Korlátok

- N egy 1 és 100 közötti egész szám, beleértve a határértékeket is.
- Minden S_i sweet vagy salty.

1. minta bemenet

5
salty
sweet
salty
salty
sweet

Minta output: 1

Yes

Nem fog egymás után két édes ételt enni, így minden ételt meg tud enni anélkül, hogy rosszul érezné magát.

2. minta bemenet

4
sweet
salty
sweet
sweet

2. mintakimenet

Yes

Rosszul fogja érezni magát, de még mindig meg tudja enni az összes edényt.

3. minta bemenet

6
salty
sweet
sweet
salty
sweet
sweet

Minta kimenet 3

No

Rosszul érzi magát, amikor a 3. edényt eszik, és nem tudja enni a 4. és az azt követő ételeket.

Takahashi azt tervezi, hogy N ételeket eszik.
Az i-edik étel, amit enni tervez, édes, ha S_i = sweet, és sós, ha S_i = salty.
Ha egymás után két édes ételt eszik, rosszul fogja érezni magát, és nem tud több ételt enni.
Határozza meg, hogy meg tudja-e enni az összes ételt.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N
S_1
S_2
\vdots
S_N

Hozam

Nyomtasson Igen gombot, ha Takahashi meg tudja enni az összes ételt, és nem másképp.

Korlátok

- N egy 1 és 100 közötti egész szám, beleértve a határértékeket is.
- Minden S_i sweet vagy salty.

1. minta bemenet

5
salty
sweet
salty
salty
sweet

1.minta kimenet

Yes

Nem fog egymás után két édes ételt enni, így minden ételt meg tud enni anélkül, hogy rosszul érezné magát.

2. minta bemenet

4
sweet
salty
sweet
sweet

2. minta kimenet

Yes

Rosszul fogja érezni magát, de még mindig meg tudja enni az összes edényt.

3. minta bemenet

6
salty
sweet
sweet
salty
sweet
sweet

3.minta kimenet

No

Rosszul érzi magát, amikor a 3. edényt eszik, és nem tudja enni a 4. és az azt követő ételeket.

Takahashi N ételt tervez.
Az i-edik étel édes, ha S_i = sweet, és sós, ha S_i = salty.
Ha két édes ételt eszik egymás után, rosszul lesz, és nem tud több ételt enni.
Határozza meg, hogy meg tudja-e enni az összes ételt.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N
S_1
S_2
\vdots
S_N

Kimenet

Nyomtatás Igen, ha Takahashi minden ételt meg tud enni, és egyébként nem.

Korlátozások

- N egy 1 és 100 közötti egész szám.
- Minden S_i sweet vagy salty.

1. minta bemenet

5
salty
sweet
salty
salty
sweet

1. minta kimenet

Yes

Nem eszik meg két édes ételt egymás után, így az összes ételt meg tudja enni anélkül, hogy rosszul lenne.

2. minta bemenet

4
sweet
salty
sweet
sweet

2. minta kimenet

Yes

Rosszul érzi magát, de még mindig meg tudja enni az összes ételt.

Minta bemenet 3

6
salty
sweet
sweet
salty
sweet
sweet

3. minta kimenet

No

Rosszul érzi magát, amikor a 3. ételt eszi, és nem tudja megenni a 4. és az azt követő ételeket.


Egy N hosszúságú A=(A_1,\ldots,A_N) egész sorozatot kapunk. Itt az A_1, A_2, \ldots, A_N mind különböznek egymástól.
Melyik A-beli elem a második legnagyobb?

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Nyomtassa ki az X egész számot úgy, hogy az A-beli X-edik elem legyen a második legnagyobb.

Korlátozások

- 2 \leq N \leq 100
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Az A_1, A_2, \ldots, A_N mind különböznek egymástól.
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4
8 2 5 1

1. minta kimenet

3

Az A második legnagyobb eleme az A_3, ezért nyomtasson 3-at.

2. minta bemenet

8
1 2 3 4 5 10 9 11

2. minta kimenet

6

Egy N hosszúságú A=(A_1,\ldots,A_N) egész sorozatot kapunk. Itt az A_1, A_2, \ldots, A_N mind különböznek egymástól.
Melyik A-beli elem a második legnagyobb?

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Nyomtassa ki az X egész számot úgy, hogy az A-beli X-edik elem legyen a második legnagyobb.

Korlátozások

- 2 \leq N \leq 100
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Az A_1, A_2, \ldots és A_N mind különböznek egymástól.
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4
8 2 5 1

1. minta kimenet

3

Az A második legnagyobb eleme az A_3, ezért nyomtasson 3-at.

2. minta bemenet

8
1 2 3 4 5 10 9 11

2. minta kimenet

6

Kapunk egy N hosszúságú A=(A_1,\ldots,A_N) egész sorozatot. Itt a A_1, A_2, \ldots A_N mind különbözőek.
Az A melyik eleme a második legnagyobb?

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Hozam

Nyomtassa ki az X egész számot úgy, hogy az A X-edik eleme a második legnagyobb legyen.

Korlátok

- 2 \leq N \leq 100
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- A_1, A_2, \ldots A_N mind különbözőek.
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4
8 2 5 1

1. minta kimenet

3

Az A második legnagyobb eleme a A_3, ezért nyomtassa ki a 3-at.

2. minta bemenet

8
1 2 3 4 5 10 9 11

2. minta kimenet

6


Egy Y egész számot kapsz 1583 és 2023 között.
Keresse meg a napok számát a Gergely-naptár Y évében.
Az adott tartományon belül az Y évnek a következő napjai vannak:

-
ha Y nem 4 többszöröse, akkor 365 nap;

-
ha Y 4 többszöröse, de nem 100 többszöröse, akkor 366 nap;

-
ha Y 100 többszöröse, de nem 400 többszöröse, akkor 365 nap;

-
ha Y 400 többszöröse, akkor 366 nap.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
Y

Kimenet

Nyomtassa ki az Y év napjainak számát egész számként.

Korlátozások

- Y egy egész szám 1583 és 2023 között.

1. minta bemenet

2023

1. minta kimenet

365

2023 nem a 4 többszöröse, tehát 365 napja van.

2. minta bemenet

1992

2. minta kimenet

366

1992 a 4 többszöröse, de nem a 100 többszöröse, tehát 366 napja van.

Minta bemenet 3

1800

3. minta kimenet

365

Az 1800 a 100 többszöröse, de nem a 400 többszöröse, tehát 365 napja van.

4. minta bemenet

1600

4. minta kimenet

366

Az 1600 a 400 többszöröse, tehát 366 napja van.

Y egész számot kap 1583 és 2023 között.
Keresse meg a Gergely-naptár Y évének napjainak számát.
Az adott tartományon belül az Y év napjainak száma a következő:

-
ha Y nem a 4 többszöröse, akkor 365 nap;

-
ha Y a 4 többszöröse, de nem a 100 többszöröse, akkor 366 nap;

-
ha Y a 100 többszöröse, de nem a 400 többszöröse, akkor 365 nap;

-
ha Y a 400 többszöröse, akkor 366 nap.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
Y

Hozam

Nyomtassa ki az Y év napjainak számát egész számként.

Korlátok

- Y egy egész szám 1583 és 2023 között, bezárólag.

1. minta bemenet

2023

1.minta kimenet

365

2023 nem a 4 többszöröse, tehát 365 napja van.

2. minta bemenet

1992

2. minta kimenet

366

Az 1992 a 4 többszöröse, de nem a 100 többszöröse, tehát 366 napja van.

3. minta bemenet

1800

3.minta kimenet

365

Az 1800 a 100 többszöröse, de nem a 400 többszöröse, tehát 365 napja van.

4.minta bemenet

1600

4.minta kimenet

366

Az 1600 a 400 többszöröse, tehát 366 napja van.

Egy Y egész számot kapsz 1583 és 2023 között.
Keresse meg a napok számát a Gergely-naptár Y évében.
Az adott tartományon belül az Y évnek a következő napjai vannak:

-
ha Y nem 4 többszöröse, akkor 365 nap;

-
ha Y 4 többszöröse, de nem 100 többszöröse, akkor 366 nap;

-
ha Y 100 többszöröse, de nem 400 többszöröse, akkor 365 nap;

-
ha Y 400 többszöröse, akkor 366 nap.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
Y

Kimenet

Nyomtassa ki az Y év napjainak számát egész számként.

Korlátozások

- Y egy egész szám 1583 és 2023 között.

Mintabevitel 1

2023

Mintakimenet 1

365

2023 nem a 4 többszöröse, tehát 365 napja van.

Mintabevitel 2

1992

Mintakimenet 2

366

1992 a 4 többszöröse, de nem a 100 többszöröse, tehát 366 napja van.

3. mintabevitel

1800

Mintakimenet 3

365

Az 1800 a 100 többszöröse, de nem a 400 többszöröse, tehát 365 napja van.

Mintabevitel 4

1600

Mintakimenet 4

366

Az 1600 a 400 többszöröse, tehát 366 napja van.


Kapunk egy N hosszúságú A=(A_1,\ldots,A_N) egész sorozatot. Keresse meg a következő kifejezés értékét:
\displaystyle \sum_{i=1}^{N-1}\sum_{j=i+1}^N (A_i \oplus A_{i+1}\oplus \ldots \oplus A_j).

Megjegyzések a bitenkénti XOR-hoz
Az A és B nemnegatív egész számok bitenkénti XOR-ját, amelyet A \oplus B jelöl, a következőképpen definiáljuk:
- Az A \oplus B bináris ábrázolásában a 2^k (k \geq 0) pozícióban lévő számjegy akkor és csak akkor 1, ha A és B bináris ábrázolásaiban a 2^k pozícióban lévő számjegyek egyike pontosan 1; Ellenkező esetben 0.
Például 3 \oplus 5 = 6 (binárisan: 011 \oplus 101 = 110).
Általában a k egész számok bitenkénti XOR p_1, \dots, p_k definíciója: (\cdots ((p_1 \oplus p_2) \oplus p_3) \oplus \cdots \oplus p_k).  Bebizonyítható, hogy ez független a p_1, \dots, p_k sorrendjétől.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Nyomtassa ki a választ.

Korlátok

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq A_i \leq 10^8
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

3
1 3 2

3

A_1 \oplus A_2 = 2, A_1 \oplus A_2 \oplus A_3 = 0, és A_2 \oplus A_3 = 1, tehát a válasz 2 + 0 + 1 = 3.

2. minta bemenet

7
2 5 6 5 2 1 7

2. mintakimenet

83

Kapunk egy N hosszúságú A=(A_1,\ldots,A_N) egész sorozatot. Keresse meg a következő kifejezés értékét:
\displaystyle \sum_{i=1}^{N-1}\sum_{j=i+1}^N (A_i \oplus A_{i+1}\oplus \ldots \oplus A_j).

Megjegyzések a bitenkénti XOR-hoz
Az A és B nemnegatív egész számok bitenkénti XOR-ját, amelyet A \oplus B jelöl, a következőképpen definiáljuk:
- Az A \oplus B bináris ábrázolásában a 2^k (k \geq 0) pozícióban lévő számjegy akkor és csak akkor 1, ha A és B bináris ábrázolásaiban a 2^k pozícióban lévő számjegyek egyike pontosan 1; Ellenkező esetben 0.
Például 3 \oplus 5 = 6 (in binary: 011 \oplus 101 = 110).
Általában a k egész számok bitenkénti XOR p_1, \dots, p_k definíciója: (\cdots ((p_1 \oplus p_2) \oplus p_3) \oplus \cdots \oplus p_k).  Bebizonyítható, hogy ez független a p_1, \dots, p_k sorrendjétől.

Bemenet

A bemenet a Standard Input a következő formátumban van megadva:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Hozam

Nyomtassa ki a választ.

Korlátok

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq A_i \leq 10^8
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

3
1 3 2

1.minta kimenet

3

A_1 \oplus A_2 = 2, A_1 \oplus A_2 \oplus A_3 = 0, és A_2 \oplus A_3 = 1, tehát a válasz 2 + 0 + 1 = 3.

2. minta bemenet

7
2 5 6 5 2 1 7

2. minta kimenet

83

Egy N hosszúságú A=(A_1,\ldots,A_N) egész sorozatot kapunk. Keresse meg a következő kifejezés értékét:
\displaystyle \sum_{i=1}^{N-1}\sum_{j=i+1}^N (A_i \oplus A_{i+1}\oplus \ldots \oplus A_j).

Megjegyzések a bitenkénti XOR-hoz
Az A és B nemnegatív egész számok bitenkénti XOR-értéke, amelyet A \oplus B-ként jelölünk, a következőképpen definiálható:
- Az A \oplus B bináris ábrázolásában a 2^k (k \geq 0) pozícióban lévő számjegy akkor és csak akkor 1, ha az A és B bináris ábrázolásában a 2^k pozícióban lévő számjegyek közül pontosan egy van. értéke 1; egyébként 0.
Például 3 \oplus 5 = 6 (binárisan: 011 \oplus 101 = 110).
Általában a p_1, \dots, p_k egész szám bitenkénti XOR-értéke a következőképpen definiálható: (\cdots ((p_1 \oplus p_2) \oplus p_3) \oplus \cdots \oplus p_k). Bizonyítható, hogy ez független a p_1, \dots, p_k sorrendtől.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Nyomtassa ki a választ.

Korlátozások

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq A_i \leq 10^8
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

3
1 3 2

1. minta kimenet

3

A_1 \oplus A_2 = 2, A_1 \oplus A_2 \oplus A_3 = 0 és A_2 \oplus A_3 = 1, tehát a válasz 2 + 0 + 1 = 3.

2. minta bemenet

7
2 5 6 5 2 1 7

2. minta kimenet

83


Takahashi és Aoki N-szer játszott kő-papír-ollót. [Megjegyzés: Ebben a játékban a kő veri az ollót, az olló veri a papírt, és a papír veri a követ.]
Aoki lépéseit egy N hosszúságú S karakterlánc jelképezi, amely az R, P és S karakterekből áll.
Az S i-edik karaktere jelzi Aoki lépését az i-edik játékban: R a kő, P a papír és S az olló.
Takahashi lépései a következő feltételeknek felelnek meg:

- Takahashi soha nem veszített Aoki ellen.
- i=1,2,\ldots,N-1 esetén Takahashi lépése az i-edik játszmában különbözik az (i+1)-edik játszmában tett lépésétől.

Határozzuk meg, hány játszmát nyerhetett volna meg Takahashi.
Garantáltan létezik olyan lépéssorozat Takahashi számára, amely kielégíti ezeket a feltételeket.

Bemenet:

A bemenetet a Standard Inputból adjuk meg a következő formátumban:
N
S

Kimenet

Nyomtassa ki a Takahashi által megnyerhető játékok maximális számát.

Korlátozások

- 1\leq N\leq2\times10 ^ 5
- S egy N hosszúságú karakterlánc, amely R-ből, P-ből és S-ből áll.
- N egy egész szám.

Minta bemenet 1

6
PRSSRS

Minta kimenet 1

5

A kő-papír-olló hat játékban Aoki játszott papír, kő, olló, olló, olló, kő és olló játékokat.
Takahashi az Olló, papír, kő, olló, papír és kő játékkal megnyerheti az 1., 2., 3., 5. és 6. játékot.
Takahashi számára nincs olyan lépéssorozat, amely megfelel a feltételeknek, és mind a hat játékot megnyeri, ezért írja ki az 5. lapot.

Minta bemenet 2

10
SSSSSSSSSS

Minta kimenet 2

5

Minta bemenet 3

24
SPRPSRRRRRPPRPRPSSRSPRSS

Minta kimenet 3

18

Takahashi és Aoki N-szer játszott kő-papír-ollót. [Megjegyzés: Ebben a játékban a kő legyőzi az ollót, az olló a papírt, a papír pedig a sziklát.]
Aoki mozdulatait egy N hosszúságú S karakterlánc képviseli, amely R, P és S karakterekből áll.
Az S i-edik karaktere Aoki lépését jelzi az i-edik játékban: R a sziklánál, P a papírnál és S az ollónál.
Takahashi lépései teljesítik a következő feltételeket:

- Takahashi soha nem veszített Aokival szemben.
- Az i=1,2,\ldots,N-1 esetén Takahashi lépése az i-edik játékban eltér az (i+1)-edik játékbeli lépésétől.

Határozza meg, hogy Takahashi hány meccset nyerhetett volna meg.
Garantáltan létezik olyan mozdulatsor Takahashi számára, amely megfelel ezeknek a feltételeknek.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N
S

Kimenet

Nyomtassa ki a maximális számú játékot, amelyet Takahashi nyerhetett volna.

Korlátozások

- 1\leq N\leq2\times10 ^ 5
- S egy N hosszúságú karakterlánc, amely R-ből, P-ből és S-ből áll.
- N egy egész szám.

1. minta bemenet

6
PRSSRS

1. minta kimenet

5

A hat kő-papír-olló játékban Aoki papírt, sziklát, ollót, ollót, sziklát és ollót játszott.
Takahashi játszhat ollóval, papírral, kővel, ollóval, papírral és kővel, hogy megnyerje az 1., 2., 3., 5. és 6. játékot.
Takahashinak nincs olyan lépéssorozata, amely megfelel a feltételeknek és megnyeri mind a hat játékot, ezért nyomtasd ki az 5-öt.

2. minta bemenet

10
SSSSSSSSSS

2. minta kimenet

5

Minta bemenet 3

24
SPRPSRRRRRPPRPRPSSRSPRSS

3. minta kimenet

18

Takahashi és Aoki N-szer játszott kő-papír-ollót. [Megjegyzés: Ebben a játékban a kő legyőzi az ollót, az olló a papírt, a papír pedig a kőt.]
Aoki mozdulatait egy N hosszúságú S karakterlánc képviseli, amely R, P és S karakterekből áll.
Az S i-edik karaktere Aoki lépését jelzi az i-edik játékban: R a sziklánál, P a papírnál és S az ollónál.
Takahashi lépései teljesítik a következő feltételeket:

- Takahashi soha nem veszített Aokival szemben.
- Az i=1,2,\ldots,N-1 esetén Takahashi lépése az i-edik játékban eltér az (i+1)-edik játékbeli lépésétől.

Határozza meg Takahashi maximális számát, amelyet megnyerhetett volna.
Garantáltan létezik olyan lépéssorozat Takahashi számára, amely megfelel ezeknek a feltételeknek.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N
S

Kimenet

Nyomtassa ki a maximális számú játékot, amelyet Takahashi nyerhetett volna.

Korlátozások

- 1\leq N\leq2\times10 ^ 5
- S egy N hosszúságú karakterlánc, amely R-ből, P-ből és S-ből áll.
- N egy egész szám.

Mintabevitel 1

6
PRSSRS

Mintakimenet 1

5

A hat kő-papír-olló játékban Aoki papírt, sziklát, ollót, ollót, sziklát és ollót játszott.
Takahashi játszhat ollóval, papírral, kővel, ollóval, papírral és kővel, hogy megnyerje az 1., 2., 3., 5. és 6. játékot.
Takahashinak nincs olyan lépéssorozata, amely megfelel a feltételeknek és megnyeri mind a hat játékot, ezért nyomtasd ki az 5-öt.

Mintabevitel 2

10
SSSSSSSSSS

Mintakimenet 2

5

Minta bemenet 3

24
SPRPSRRRRRPPRPRPSSRSPRSS

Mintakimenet 3

18


Egy eseményen N ember vesz részt, és az i-edik személy szállítási költsége A_i jen.
Takahashi, a rendezvény szervezője úgy döntött, hogy a szállítási támogatásnak egy x maximális határértéket határoz meg. Az i személynek járó támogatás \min(x, A_i) jen lesz. Itt x-nek nem negatív egész számnak kell lennie.
Tekintettel arra, hogy Takahashi költségvetése M jen, és azt akarja, hogy az összes N személyre vonatkozó szállítási támogatás legfeljebb M jen legyen, mekkora az x támogatási határ maximálisan lehetséges értéke?
Ha a támogatási korlát végtelenül nagyra tehető, akkor azt adja meg helyette.

Bemenet

A bemenetet a Standard Inputból kell megadni a következő formátumban:
N M
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Egész számként kiírja az x támogatási határérték maximális értékét, amely kielégíti a költségvetési feltételt.
Ha a támogatási korlát végtelenül nagyra tehető, akkor a végtelen értéket írja ki.

Kényszerek

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq M \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

Minta bemenet 1

4 8
1 3 2 4

Minta kimenet 1

2

Ha a támogatási korlátot 2 jenre állítjuk be, akkor az összes szállítási támogatás az összes N személyre vonatkozóan \min(2,1) + \min(2,3) + \min(2,2) + \min(2,4) = 7 jen, ami a 8 jenes költségvetésen belül van.
Ha a támogatási határértéket 3 jenben határozzák meg, akkor az összes N személyre vonatkozó teljes szállítási támogatás \min(3,1) + \min(3,3) + \min(3,2) + \min(3,4) = 9 jen, ami meghaladja a 8 jenes költségvetést.
Ezért a támogatási korlát maximálisan lehetséges értéke 2 jen.

Minta bemenet 2

3 20
5 3 2

Minta kimenet 2

végtelen

A támogatási korlát végtelenül nagyra tehető.

Minta bemenet 3

10 23
2 5 6 5 2 1 7 9 7 2

Minta kimenet 3

2

N ember vesz részt egy eseményen, és az i-edik személy szállítási költsége A_i jen.
Takahashi, a rendezvény szervezője úgy döntött, hogy maximalizálja x a szállítási támogatást. Az i személy támogatása \min(x, A_i) jen lesz. Itt x-nek egy nem negatív egész számnak kell lennie.
Tekintettel arra, hogy Takahashi költségvetése M jen, és azt szeretné, hogy a teljes szállítási támogatás minden N személyre legfeljebb M jen legyen, mennyi lehet az x támogatási határ maximális értéke?
Ha a támogatási keret végtelenül nagyra tehető, akkor inkább ezt jelentse.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N M
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Nyomtassa ki a költségvetési feltételt kielégítő x támogatási keret maximális értékét egész számként.
Ha a támogatási korlát végtelenül nagyra tehető, akkor inkább végtelent nyomtasson.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq M \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

1. minta bemenet

4 8
1 3 2 4

1. minta kimenet

2

Ha a támogatási határ 2 jen, akkor a teljes szállítási támogatás N főre \min(2,1) + \min(2,3) + \min(2,2) + \min(2,4) = 7 jen, ami a 8 jenes költségvetésen belül van.
Ha a támogatási határ 3 jen, akkor a teljes szállítási támogatás N főre \min(3,1) + \min(3,3) + \min(3,2) + \min(3,4) = 9 jen, ami meghaladja a 8 jenes költségvetést.
Ezért a támogatási határ maximálisan lehetséges értéke 2 jen.

2. minta bemenet

3 20
5 3 2

2. minta kimenet

végtelen

A támogatási keret végtelenül nagyra tehető.

Minta bemenet 3

10 23
2 5 6 5 2 1 7 9 7 2

3. minta kimenet

2

Egy eseményen N fő vesz részt, az i-edik személy szállítási költsége A_i jen.
Takahashi, a rendezvény szervezője úgy döntött, hogy maximalizálja x a szállítási támogatást. Az i személy támogatása \min(x, A_i) jen lesz. Itt x-nek egy nem negatív egész számnak kell lennie.
Tekintettel arra, hogy Takahashi költségvetése M jen, és azt szeretné, hogy a teljes szállítási támogatás minden N személyre legfeljebb M jen legyen, mennyi lehet az x támogatási határ maximális értéke?
Ha a támogatási keret végtelenül nagyra tehető, akkor inkább ezt jelentse.

Bemenet

A bemenetet a szabványos bemenetről adjuk meg a következő formátumban:
N M
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Kimenet

Nyomtassa ki a költségvetési feltételt kielégítő x támogatási keret maximális értékét egész számként.
Ha a támogatási korlát végtelenül nagyra tehető, akkor inkább végtelent nyomtasson.

Korlátozások

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq M \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Minden bemeneti érték egész szám.

Minta bemenet 1

4 8
1 3 2 4

Minta kimenet 1

2

Ha a támogatási határ 2 jen, akkor a teljes szállítási támogatás N főre \min(2,1) + \min(2,3) + \min(2,2) + \min(2,4) = 7 jen, ami a 8 jenes költségvetésen belül van.
Ha a támogatási határ 3 jen, akkor a teljes szállítási támogatás N főre \min(3,1) + \min(3,3) + \min(3,2) + \min(3,4) = 9 jen, ami meghaladja a 8 jenes költségvetést.
Ezért a támogatási határ maximálisan lehetséges értéke 2 jen.

Minta bevitel 2

3 20
5 3 2

Minta kimenet 2

végtelen

A támogatási keret végtelenül nagyra tehető.

Minta bemenet 3

10 23
2 5 6 5 2 1 7 9 7 2

Minta kimenet 3

2


Egy adott karakterlánc, s, meg van adva. Szimulálj eseményeket minden másodpercben i:

Ha s[i] == 'E', egy személy belép a váróterembe és elfoglal egy széket.
Ha s[i] == 'L', egy személy elhagyja a várótermet, és felszabadít egy széket.

Add meg a minimálisan szükséges székek számát, hogy mindig legyen elérhető szék minden belépő számára, feltéve, hogy a terem kezdetben üres.

Példa 1:

Bemenet: s = "EEEEEEE"
Kimenet: 7
Magyarázat:
Minden másodpercben egy személy belép a váróterembe, és senki sem hagyja el. Ezért 7 szék szükséges.

Példa 2:

Bemenet: s = "ELELEEL"
Kimenet: 2
Magyarázat:
Tegyük fel, hogy 2 szék van a váróteremben. Az alábbi táblázat mutatja a váróterem állapotát minden másodpercben.

Másodperc
Esemény
Személyek a Váróteremben
Elérhető Székek

0
Enter
1
1

1
Leave
0
2

2
Enter
1
1

3
Leave
0
2

4
Enter
1
1

5
Enter
2
0

6
Leave
1
1

3. példa:

Bemenet: s = "ELEELEELLL"
Kimenet: 3
Magyarázat:
Tegyük fel, hogy 3 szék van a váróteremben. Az alábbi táblázat mutatja a váróterem állapotát minden másodpercben.

Másodperc
Esemény
Személyek a Váróteremben
Elérhető Székek

0
Enter
1
2

1
Leave
0
3

2
Enter
1
2

3
Enter
2
1

4
Leave
1
2

5
Enter
2
1

6
Enter
3
0

7
Leave
2
1

8
Leave
1
2

9
Leave
0
3

Korlátozások:

1 <= s.length <= 50
s csak az 'E' és 'L' betűket tartalmazza.
s érvényes belépési és kilépési sorozatot képvisel.

Kapsz egy s karakterláncot. Események szimulálása minden másodpercben i:

Ha s[i] == 'E', egy személy belép a váróterembe, és elfoglalja az egyik széket.
Ha s[i] == 'L', egy személy elhagyja a várótermet, és felszabadít egy széket.

Minimális számú széket kell visszaküldeni, hogy a váróterembe belépő minden személy rendelkezésére álljon egy szék, mivel az eredetileg üres.

1. példa:

Bemenet: s = "EEEEEEEE"
Kimenet: 7
Magyarázat:
Minden másodperc után egy személy belép a váróterembe, és senki sem hagyja el. Ezért minimum 7 székre van szükség.

2. példa:

Bemenet: s = "ELELEEL"
Kimenet: 2
Magyarázat:
Vegyük figyelembe, hogy a váróban 2 szék van. Az alábbi táblázat a váróterem állapotát mutatja minden másodpercben.

Második
Esemény
Emberek a váróteremben
Rendelkezésre álló székek

0
Enter
1
1

1
Szabadság
0
2

2
Enter
1
1

3
Szabadság
0
2

4
Enter
1
1

5
Enter
2
0

6
Szabadság
1
1

3. példa:

Bemenet: s = "ELEELEELLL"
Kimenet: 3
Magyarázat:
Vegyük figyelembe, hogy a váróban 3 szék van. Az alábbi táblázat a váróterem állapotát mutatja minden másodpercben.

másodpercben
Esemény
Emberek a váróteremben
Rendelkezésre álló székek

0
Enter
1
2

1
Szabadság
0
3

2
Enter
1
2

3
Enter
2
1

4
Szabadság
1
2

5
Enter
2
1

6
Enter
3
0

7
Szabadság
2
1

8
Szabadság
1
2

9
Szabadság
0
3

Korlátozások:

1 <= s.length <= 50
s csak az „E” és „L” betűkből áll.
s a belépések és kilépések érvényes sorozatát jelöli.

Kapsz egy s karakterláncot. Események szimulálása minden másodpercben i:

Ha s[i] == 'E', egy személy belép a váróterembe, és elfoglalja az egyik széket.
Ha s[i] == 'L', egy személy elhagyja a várótermet, és felszabadít egy széket.

Minimális számú széket kell visszaküldeni, hogy a váróterembe belépő minden személy rendelkezésére álljon egy szék, mivel az eredetileg üres.

1. példa:

Bemenet: s = "EEEEEEEE"
Kimenet: 7
Magyarázat:
Minden másodperc után egy személy belép a váróterembe, és senki sem hagyja el. Ezért minimum 7 székre van szükség.

2. példa:

Bemenet: s = "ELELEEL"
Kimenet: 2
Magyarázat:
Vegyük figyelembe, hogy a váróban 2 szék van. Az alábbi táblázat a váróterem állapotát mutatja minden másodpercben.

Második
Esemény
Emberek a váróteremben
Rendelkezésre álló székek

0
Enter
1
1

1
Leave
0
2

2
Enter
1
1

3
Leave
0
2

4
Enter
1
1

5
Enter
2
0

6
Leave
1
1

3. példa:

Bemenet: s = "ELEELEELLL"
Kimenet: 3
Magyarázat:
Vegyük figyelembe, hogy a váróban 3 szék van. Az alábbi táblázat a váróterem állapotát mutatja minden másodpercben.

Második
Esemény
Emberek a váróteremben
Rendelkezésre álló székek

0
Enter
1
2

1
Leave
0
3

2
Enter
1
2

3
Enter
2
1

4
Leave
1
2

5
Enter
2
1

6
Enter
3
0

7
Leave
2
1

8
Leave
1
2

9
Leave
0
3

Korlátozások:

1 <= s.length <= 50
s csak az „E” és „L” betűkből áll.
s a belépések és kilépések érvényes sorozatát jelöli.


Ön kap egy pozitív egész napokat, amelyek azt jelzik, hogy a munkavállaló hány nap teljes mértékben rendelkezésre áll a munkára (az 1. naptól kezdve). Kapsz egy n méretű 2D tömböt is, ahol a meetings[i] = [start_i, end_i] az i találkozó kezdő és befejező napjait jelenti (beleértve).
Adja vissza azoknak a napoknak a számát, amikor a munkavállaló rendelkezésre áll a munkához, de nincs beütemezve értekezlet.
Megjegyzés: Az ülések átfedhetik egymást.

1. példa:

Bemenet: days = 10, meetings = [[5,7],[1,3], [9,10]]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A 4. és 8. napon nincs megbeszélés.

2. példa:

Bemenet: days = 5, meetings = [[2,4],[1,3]]
Kimenet: 1
Magyarázat:
Az 5. napra nincs megbeszélés.

3. példa:

Bemenet: days = 6, meetings = [[1,6]]
Kimenet: 0
Magyarázat:
A találkozókat minden munkanapra tervezik.

Korlátozások:

1 <= days <= 10^9
1 <= meetings.length <= 10^5
meetings[i].length == 2
1 <= meetings[i][0] <= meetings[i][1] <= days

Ön kap egy pozitív egész napokat, amelyek azt jelzik, hogy egy alkalmazott hány napja van munkavégzésre (az első naptól kezdve). Kapsz egy n méretű 2D tömböt is, ahol a meetings[i] = [start_i, end_i] az i találkozó kezdő és befejező napjait jelenti (beleértve).
Adja vissza azoknak a napoknak a számát, amikor a munkavállaló rendelkezésre áll a munkához, de nincs beütemezve értekezlet.
Megjegyzés: A találkozók átfedhetik egymást.

Példa 1:

Bemenet: days = 10, meetings = [[5,7],[1,3],[9,10]]
Kimenet: 2
Magyarázat:
Nincs találkozó ütemezve a 4. és 8. napon.

Példa 2:

Bemenet: days = 5, meetings = [[2,4],[1,3]]
Kimenet: 1
Magyarázat:
Nincs találkozó ütemezve az 5. napon.

Példa 3:

Bemenet: days = 6, meetings = [[1,6]]
Kimenet: 0
Magyarázat:
A találkozókat minden munkanapra tervezik.

Korlátozások:

1 <= days <= 10^9
1 <= meetings.length <= 10^5
meetings[i].length == 2
1 <= meetings[i][0] <= meetings[i][1] <= days

Megadunk egy pozitív egész számot, a napok számát, amely a munkavállaló rendelkezésre álló napjainak számát jelöli (az 1. naptól kezdve). Adott továbbá egy n méretű 2D-s tömb, ahol a meetings[i] = [start_i, end_i] az i. megbeszélés kezdő és befejező napját jelöli (beleértve).
Adja vissza azoknak a napoknak a számát, amikor a munkavállaló rendelkezésre áll a munkavégzésre, de nincsenek megbeszélések beütemezve.
Megjegyzés: Az értekezletek átfedhetik egymást.

Példa 1:

Bemenet: days = 10, meetings = [[5,7],[1,3],[9,10]]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A 4^. és 8^. napra nincs megbeszélés beütemezve.

Példa 2):

Bemenet: days = 5, meetings = [[2,4],[1,3]]
Kimenet: 1
Magyarázat:
Az 5^. napra nincs megbeszélés beütemezve.

Példa 3:

Bemenet: days = 6, meetings = [[1,6]]
Kimenet: 0
Magyarázat:
Az értekezletek minden munkanapra be vannak ütemezve.

Korlátozások:

1 <= days <= 10^9
1 <= meetings.length <= 10^5
meetings[i].length == 2
1 <= meetings[i][0] <= meetings[i][1] <= days


Adott egy nums tömb és egy egész szám k. Meg kell találnod a nums egy olyan altömbjét, hogy a k és az altömb elemeinek bitenkénti VAGYa közötti abszolút különbség a lehető legkisebb legyen. Más szóval, válasszunk ki egy olyan nums[l..r] altömböt, hogy|k - (nums[l] OR nums[l + 1] ... OR nums[r])| minimális legyen.
Az abszolút különbség lehető legkisebb értékét adja vissza.
Az altömb egy tömbön belüli elemek összefüggő, nem üres sorozata.

Példa 1:

Bemenet: nums = [1,2,4,5], k = 3
Kimenet: 0
Magyarázat:
A nums[0..1] altábla VAGY értéke 3, ami a minimális abszolút különbség |3 - 3| = 0.

Példa 2:

Bemenet: nums = [1,3,1,3], k = 2
Kimenet: 1
Magyarázat:
A nums[1..1] altábla VAGY értéke 3, ami a minimális abszolút különbség |3 - 2| = 1.

Példa 3:

Bemenet: nums = [1], k = 10
Kimenet: 9
Magyarázat:
Egyetlen altömb van, amelynek VAGY értéke 1, ami a legkisebb abszolút különbséget |10 - 1| = 9 adja.

Korlátozások:

1 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^9
1 <= k <= 10^9

Kapsz egy tömbszámot és egy k egész számot. Meg kell találnia a arrayból álló altömböt úgy, hogy a k és az altömb elemek bitenkénti VAGY közötti abszolút különbsége a lehető legkisebb legyen. Más szavakkal, válasszon ki egy altömb arrayat[l..r] úgy, hogy |k - (array[l] VAGY array[l + 1] ... VAGY array[r])| minimális.
Az abszolút különbség minimális lehetséges értékét adja vissza.
Az altömb egy tömbön belüli elemek összefüggő, nem üres sorozata.

1. példa:

Bemenet: nums = [1,2,4,5], k = 3
Kimenet: 0
Magyarázat:
Az alsornums[0..1] VAGY értéke 3, ami megadja a minimális abszolút különbséget |3 - 3| = 0.

2. példa:

Bemenet: nums = [1,3,1,3], k = 2
Kimenet: 1
Magyarázat:
Az alsornums[1..1] VAGY értéke 3, ami megadja a minimális abszolút különbséget |3 - 2| = 1.

3. példa:

Bemenet: nums  = [1], k = 10
Kimenet: 9
Magyarázat:
Egyetlen altömb van 1-es VAGY értékkel, amely megadja a minimális abszolút különbséget |10 - 1| = 9.

Korlátozások:

1 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^9
1 <= k <= 10^9

Egy nums tömb és egy egész szám k adott. Meg kell találnod a nums egy olyan részarray-jét, amelyben k és a részarray elemeinek bit-or kapcsolatának abszolút különbsége a lehető legkisebb. Más szavakkal, válassz egy nums[l..r] részarray-t úgy, hogy |k - (nums[l] OR nums[l + 1] ... OR nums[r])| minimális legyen.
Az abszolút különbség minimális lehetséges értékét adja vissza.
Az részarray egy tömbön belüli elemek összefüggő, nem üres sorozata.

Példa 1:

Bemenet: nums = [1,2,4,5], k = 3
Kimenet: 0
Magyarázat:
Az alsorszámok[0..1] VAGY értéke 3, ami megadja a minimális abszolút különbséget |3 - 3| = 0.

Példa 2:

Bemenet: nums = [1,3,1,3], k = 2
Kimenet: 1
Magyarázat:
Az alsorszámok[1..1] VAGY értéke 3, ami megadja a minimális abszolút különbséget |3 - 2| = 1.

Példa 3:

Bemenet: nums = [1], k = 10
Kimenet: 9
Magyarázat:
Egyetlen részarray van 1-es VAGY értékkel, amely megadja a minimális abszolút különbséget |10 - 1| = 9.

Korlátozások:

1 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^9
1 <= k <= 10^9


Adott két pozitív egész szám, n és k. A sorban n gyermek áll, akiket 0-tól n-1-ig számoznak, balról jobbra haladva.
Kezdetben a 0. gyermeknél van egy labda, és a labda átadásának iránya a jobb irányba mutat. Minden másodperc után a labdát tartó gyermek átadja azt a mellette lévő gyermeknek. Amint a labda eléri a sor valamelyik végét, azaz a 0. vagy az n-1. gyermeket, a továbbadás iránya megfordul.
Adja vissza annak a gyermeknek a számát, aki k másodperc után megkapja a labdát.

Példa 1:

Bemenet: n = 3, k = 5
Kimenet: 1
Magyarázat:

Az eltelt idő
Gyermekek

0
[0, 1, 2]

1
[0, 1, 2]

2
[0, 1, 2]

3
[0, 1, 2]

4
[0, 1, 2]

5
[0, 1, 2]

2. példa:

Bemenet: n = 5, k = 6
Kimenet: 2
Magyarázat:

Az eltelt idő
Gyermekek

0
[0, 1, 2, 3, 4]

1
[0, 1, 2, 3, 4]

2
[0, 1, 2, 3, 4]

3
[0, 1, 2, 3, 4]

4
[0, 1, 2, 3, 4]

5
[0, 1, 2, 3, 4]

6
[0, 1, 2, 3, 4]

3. példa:

Bemenet: n = 4, k = 2
Kimenet: 2
Magyarázat:

Az eltelt idő
Gyermekek

0
[0, 1, 2, 3]

1
[0, 1, 2, 3]

2
[0, 1, 2, 3]

Korlátozások:

2 <= n <= 50
1 <= k <= 50

Két pozitív egész számot kapsz, n és k értékeket. Van n gyerek, 0-tól n - 1-ig számozva, egy sorban állva balról jobbra.
Kezdetben a 0-s gyermek tart egy labdát, és a labda átadásának iránya jobb irányba mutat. Minden másodpercben a labdát tartó gyermek továbbadja azt a mellettük álló gyereknek. Amint a labda eléri a sor végét, azaz a 0-s vagy az n - 1-s gyereket, az átadás iránya megfordul.
Add vissza annak a gyermeknek a számát, aki megkapja a labdát k másodperc elteltével.

Példa 1:

Bemenet: n = 3, k = 5
Kimenet: 1
Magyarázat:

Eltelt idő
Gyerekek

0
[0, 1, 2]

1
[0, 1, 2]

2
[0, 1, 2]

3
[0, 1, 2]

4
[0, 1, 2]

5
[0, 1, 2]

Példa 2:

Bemenet: n = 5, k = 6
Kimenet: 2
Magyarázat:

Eltelt idő
Gyerekek

0
[0, 1, 2, 3, 4]

1
[0, 1, 2, 3, 4]

2
[0, 1, 2, 3, 4]

3
[0, 1, 2, 3, 4]

4
[0, 1, 2, 3, 4]

5
[0, 1, 2, 3, 4]

6
[0, 1, 2, 3, 4]

Példa 3:

Bemenet: n = 4, k = 2
Kimenet: 2
Magyarázat:

Eltelt idő
Gyerekek

0
[0, 1, 2, 3]

1
[0, 1, 2, 3]

2
[0, 1, 2, 3]

Korlátozások:

2 <= n <= 50
1 <= k <= 50

Kapsz két pozitív egész számot, n és k. N 0-tól n-1-ig számozott gyermek áll a sorban balról jobbra haladva.
Kezdetben a 0 gyermek tartja a labdát, és a labda átadási iránya a megfelelő irányba mutat. Minden másodperc után a labdát tartó gyerek átadja a mellette lévő gyereknek. Amint a labda eléri a vonal bármelyik végét, azaz a 0-t vagy az n-1-et, a passz iránya megfordul.
Adja vissza annak a gyereknek a számát, aki k másodperc múlva megkapta a labdát.

1. példa:

Bemenet: n = 3, k = 5
Kimenet: 1
Magyarázat:

Eltelt az idő
Gyermekek

0
[0, 1, 2]

1
[0, 1, 2]

2
[0, 1, 2]

3
[0, 1, 2]

4
[0, 1, 2]

5
[0, 1, 2]

2. példa:

Bemenet: n = 5, k = 6
Kimenet: 2
Magyarázat:

Eltelt az idő
Gyermekek

0
[0, 1, 2, 3, 4]

1
[0, 1, 2, 3, 4]

2
[0, 1, 2, 3, 4]

3
[0, 1, 2, 3, 4]

4
[0, 1, 2, 3, 4]

5
[0, 1, 2, 3, 4]

6
[0, 1, 2, 3, 4]

3. példa:

Bemenet: n = 4, k = 2
Kimenet: 2
Magyarázat:

Eltelt az idő
Gyermekek

0
[0, 1, 2, 3]

1
[0, 1, 2, 3]

2
[0, 1, 2, 3]

Korlátozások:

2 <= n <= 50
1 <= k <= 50


Adott két egész szám, n és k.
Kezdetben egy n egész számból álló a tömböt kezdünk, ahol a[i] = 1 minden 0 <= i <= n - 1. Minden másodperc után minden elemet egyszerre frissítünk, hogy az összes előző elemének és magának az elemnek az összege legyen. Például egy másodperc után a[0] változatlan marad, a[1] a[0] + a[1] lesz, a[2] a[0] + a[1] + a[2] lesz, és így tovább.
Adja vissza az a[n - 1] értékét k másodperc után.
Mivel a válasz nagyon nagy lehet, adja vissza modulo 10^9 + 7.

Példa 1:

Bemenet: n = 4, k = 5
Kimenet: 56
Magyarázat:

Második
Állapot után

0
[1,1,1,1]

1
[1,2,3,4]

2
[1,3,6,10]

3
[1,4,10,20]

4
[1,5,15,35]

5
[1,6,21,56]

Példa 2:

Bemenet: n = 5, k = 3
Kimenet: 35
Magyarázat:

Második
Állapot után

0
[1,1,1,1,1]

1
[1,2,3,4,5]

2
[1,3,6,10,15]

3
[1,4,10,20,35]

Korlátozások:

1 <= n, k <= 1000

Két n és k egész számot kapsz.
Kezdetben egy n egész számból álló a tömbből indul, ahol a[i] = 1 minden 0 <= i <= n - 1 esetén. Minden másodperc után egyidejűleg frissíti az egyes elemeket az összes megelőző elemek összegével és a saját értékével. Például egy másodperc után a[0] változatlan marad, a[1]-ből a[0] + a[1], a[2]-ból a[0] + a[1] + a[2] lesz, és így tovább.
Az a[n - 1] értékét adja vissza k másodperc múlva.
Mivel a válasz nagyon nagy lehet, adja vissza modulo 10^9 + 7.

1. példa:

Bemenet: n = 4, k = 5
Kimenet: 56
Magyarázat:

Másodperc
Állapot után

0
[1,1,1,1]

1
[1,2,3,4]

2
[1,3,6,10]

3
[1,4,10,20]

4
[1,5,15,35]

5
[1,6,21,56]

2. példa:

Bemenet: n = 5, k = 3
Kimenet: 35
Magyarázat:

Másodperc
Állapot után

0
[1,1,1,1,1]

1
[1,2,3,4,5]

2
[1,3,6,10,15]

3
[1,4,10,20,35]

Korlátozások:

1 <= n, k <= 1000

Két n és k egész számot kapsz.
Kezdetben egy n egész számból álló a tömbből indul ki, ahol a[i] = 1 minden 0 <= i <= n - 1 esetén. Minden másodperc után egyidejűleg frissíti az egyes elemeket az összes megelőző elem és a maga az elem. Például egy másodperc után a[0] változatlan marad, a[1]-ből a[0] + a[1], a[2]-ból a[0] + a[1] + a[2] lesz, és így tovább.
Az a[n - 1] értékét adja vissza k másodperc múlva.
Mivel a válasz nagyon nagy lehet, adja vissza modulo 10^9 + 7.

1. példa:

Bemenet: n = 4, k = 5
Kimenet: 56
Magyarázat:

Második
Állapot után

0
[1,1,1,1]

1
[1,2,3,4]

2
[1,3,6,10]

3
[1,4,10,20]

4
[1,5,15,35]

5
[1,6,21,56]

2. példa:

Bemenet: n = 5, k = 3
Kimenet: 35
Magyarázat:

Második
Állapot után

0
[1,1,1,1,1]

1
[1,2,3,4,5]

2
[1,3,6,10,15]

3
[1,4,10,20,35]

Korlátozások:

1 <= n, k <= 1000


Van egy egész számokat tartalmazó tömböd, rewardValues, hossza n, amely a jutalmak értékét képviseli.
Kezdetben az összesített jutalmad x értéke 0, és az összes index nincs megjelölve. A következő műveletet hajthatod végre tetszőleges számú alkalommal:

Válassz egy jelöletlen i indexet a [0, n - 1] tartományból.
Ha rewardValues[i] nagyobb, mint a jelenlegi összesített jutalmad x, akkor add hozzá rewardValues[i]-t x-hez (azaz x = x + rewardValues[i]), és jelöld meg az i indexet.

Adj vissza egy egész számot, amely a maximális összesített jutalmat jelzi, amelyet a műveletek optimális végrehajtásával gyűjthetsz össze.

Példa 1:

Bemenet: rewardValues = [1,1,3,3]
Kimenet: 4
Magyarázat:
A műveletek során választhatjuk az 0 és 2 indexeket ebben a sorrendben, és az összesített jutalom 4 lesz, ami a maximum.

Példa 2:

Bemenet: rewardValues = [1,6,4,3,2]
Kimenet: 11
Magyarázat:
Jelöljük meg az indexeket 0, 2, és 1 sorrendben. Az összesített jutalom ekkor 11 lesz, ami a maximum.

Korlátozások:

1 <= rewardValues.length <= 2000
1 <= rewardValues[i] <= 2000

Kap egy egész tömböt rewardValues of length n, amely a jutalmak értékeit képviseli.
Kezdetben a teljes x jutalom 0, és az összes index jelöletlen. A következő műveleteket tetszőleges számú alkalommal hajthatja végre:

Válasszon egy jelöletlen i indexet a [0, n - 1] tartományból.
Ha a rewardValues[i] nagyobb, mint az aktuális x teljes jutalom, akkor adja hozzá a rewardValues[i] értéket x-hez (azaz x = x + rewardValues[i]), és jelölje meg az i indexet.

Egy egész számot ad vissza, amely a műveletek optimális végrehajtásával összegyűjthető maximális teljes jutalmat jelöli.

1. példa:

Bemenet: rewardValues = [1,1,3,3]
Kimenet: 4
Magyarázat:
A műveletek során választhatunk, hogy sorrendben jelöljük meg a 0 és 2 indexeket, és a teljes jutalom 4 lesz, ami a maximum.

2. példa:

Bemenet: rewardValues = [1,6,4,3,2]
Kimenet: 11
Magyarázat:
Jelölje meg sorrendben a 0, 2 és 1 indexeket. A teljes jutalom ekkor 11 lesz, ami a maximum.

Korlátok:

1 <= rewardValues.length <= 2000
1 <= rewardValues[i] <= 2000

Egy n hosszúságú rewardValues egész tömböt kap, amely a jutalmak értékeit képviseli.
Kezdetben a teljes jutalom x 0, és az összes index nincs megjelölve. A következő műveletet tetszőleges számú alkalommal elvégezheti:

Válasszon egy jelöletlen i indexet a [0, n - 1] tartományból.
Ha a rewardValues[i] nagyobb, mint a jelenlegi teljes jutalom x, akkor adja hozzá a rewardValues[i] értéket x-hez (azaz x = x + rewardValues[i]), és jelölje be az i indexet.

Adjon vissza egy egész számot, amely a műveletek optimális végrehajtásával összegyűjthető maximális teljes jutalmat jelöli.

1. példa:

Bemenet: rewardValues = [1,1,3,3]
Kimenet: 4
Magyarázat:
A műveletek során választhatjuk, hogy a 0 és 2 indexeket sorrendben jelöljük, és a teljes jutalom 4 lesz, ami a maximum.

2. példa:

Bemenet: rewardValues = [1,6,4,3,2]
Kimenet: 11
Magyarázat:
Sorrendben jelölje be a 0, 2 és 1 indexeket. A teljes jutalom ekkor 11 lesz, ami a maximum.

Korlátozások:

1 <= rewardValues.length <= 2000
1 <= jutalomértékek[i] <= 2000


Adott egy egész számokat tartalmazó hours tömb, amely órákban kifejezett időket ábrázol. Vissza kell adni egy egész számot, amely jelöli azon i, j párok számát, ahol i < j és hours[i] + hours[j] egy teljes napot alkot.
Egy teljes nap egy olyan időtartam, amely 24 óra pontos többszöröse.
Például 1 nap 24 óra, 2 nap 48 óra, 3 nap 72 óra stb.

1. példa:

Bevitel: hours = [12,12,30,24,24]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A teljes napot alkotó indexpárok (0, 1) és (3, 4).

2. példa:

Bevitel: hours = [72,48,24,3]
Kimenet: 3
Magyarázat:
A teljes napot alkotó indexpárok (0, 1), (0, 2) és (1, 2).

Korlátozások:

1 <= hours.length <= 100
1 <= hours[i] <= 10^9

Adott egy egész tömb órák, amelyek órákban fejezik ki az időket, adjon vissza egy egész számot, amely az i, j párok számát jelöli, ahol i < j és az órák[i] + órák[j] egy teljes napot alkotnak.
A teljes nap olyan időtartamként van definiálva, amely a 24 órák pontos többszöröse.
Például 1 nap 24 órák, 2 nap 48 órák, 3 nap 72 órák és így tovább.órák

1. példa:

Bemenet: hours = [12,12,30,24,24]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A teljes napot alkotó indexpárok a (0, 1) és (3, 4).

2. példa:

Bemenet: órák = [72,48,24,3]
Kimenet: 3
Magyarázat:
A teljes napot alkotó indexpárok a következők: (0, 1), (0, 2) és (1, 2).

Korlátok:

1 <= hours.length <= 100
1 <= hours[i] <= 10^9

Adott egy egész tömb órák, amelyek órákban fejezik ki az időket, adjon vissza egy egész számot, amely az i, j párok számát jelöli, ahol i < j és az hours[i] + hours[j] egy teljes napot alkotnak.
A teljes nap olyan időtartamként van definiálva, amely a 24 óra pontos többszöröse.
Például 1 nap 24 óra, 2 nap 48 óra, 3 nap 72 óra és így tovább.

1. példa:

Bemenet: hours = [12,12,30,24,24]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A teljes napot alkotó indexpárok a (0, 1) és (3, 4).

2. példa:

Bemenet: hours = [72,48,24,3]
Kimenet: 3
Magyarázat:
A teljes napot alkotó indexpárok a következők: (0, 1), (0, 2) és (1, 2).

Korlátok:

1 <= hours.length <= 100
1 <= hours[i] <= 10^9


Egy varázslónak különböző varázslatai vannak.
Egy power tömböt kapsz, ahol minden elem egy varázslat sebzését jelöli. Több varázslatnak is lehet ugyanaz a sebzésértéke.
Köztudott, hogy ha egy varázsló úgy dönt, hogy egy power[i] sebzésű varázslatot mond, akkor nem mondhat el olyan varázslatot, amelynek sebzése power[i] - 2, power[i] - 1, power[i] + 1 vagy power[i] + 2.
Minden varázslatot csak egyszer lehet elmondani.
Térj vissza a maximálisan elérhető összes sebzéssel, amelyet egy varázsló elmondhat.

Példa 1:

Input: power = [1,1,3,4]
Output: 6
Magyarázat:
A maximálisan elérhető 6 sebzés úgy keletkezik, hogy a 0, 1, 3. varázslatokat mondjuk, amelyek sebzése 1, 1, 4.

Példa 2:

Input: power = [7,1,6,6]
Output: 13
Magyarázat:
A maximálisan elérhető 13 sebzés úgy keletkezik, hogy a 1, 2, 3. varázslatokat mondjuk, amelyek sebzése 1, 6, 6.

Korlátozások:

1 <= power.length <= 10^5
1 <= power[i] <= 10^9

A bűvésznek különböző varázslatai vannak.
Kapsz egy tömb erőt, ahol minden elem egy varázslat sebzését jelképezi. Több varázslatnak azonos sebzési értéke lehet.
Ismert tény, hogy ha egy mágus úgy dönt, hogy olyan varázslatot hajt végre, amely az erő sebzésével jár[i], akkor nem adhat le olyan varázslatot, amely a hatalom[i] - 2, a hatvány[i] - 1, a hatvány[i] + 1, vagy a hatalom[i] + 2 sebzésével jár.
Minden varázslatot csak egyszer lehet leadni.
Adja vissza a lehető legnagyobb teljes kárt, amelyet egy bűvész leadhat.

1. példa:

Bemenet: power = [1,1,3,4]
Kimenet: 6
Magyarázat:
A 6-os maximális lehetséges sebzést a 0, 1, 3 varázslatok 1, 1, 4 sérüléssel történő öntése okozza.

2. példa:

Bemenet: power = [7,1,6,6]
Kimenet: 13
Magyarázat:
A 13-as maximális lehetséges sebzést az 1, 2, 3 varázslatok 1, 6, 6 sérüléssel történő öntése okozza.

Korlátok:

1 <= power.length <= 10^5
1 <= power[i] <= 10^9


Az arr tömb csúcsa olyan elem, amely nagyobb, mint az előző és következő eleme az arr-ben.
Kap egy egész számokból álló tömböt (nums) és egy 2D egész számokból álló tömböt (queries).
Két típusú lekérdezést kell feldolgoznia:

queries[i] = [1, l_i, r_i], határozza meg a csúcselemek számát a [l_i..r_i] altömbben.
queries[i] = [2, index_i, val_i], módosítsa a nums[index_i] értékét val_i-ra.

Adjon vissza egy tömbválaszt, amely sorrendben tartalmazza az első típusú lekérdezések eredményeit.
Megjegyzések:

Egy tömb vagy altömb első és utolsó eleme nem lehet csúcs.

1. példa:

Bemenet: nums= [3,1,4,2,5], queries = [[2,3,4],[1,0,4]]
Kimenet: [0]
Magyarázat:
Első lekérdezés: A nums[3] 4-re változtatjuk, és a számokból [3,1,4,4,5] lesz.
Második lekérdezés: A csúcsok száma a [3,1,4,4,5]-ben 0.

2. példa:

Bemenet: nums= [4,1,4,2,1,5], queries = [[2,2,4],[1,0,2],[1,0,4]]
Kimenet: [0,1]
Magyarázat:
Első lekérdezés: a nums[2]-ből 4 lesz, de már 4-re van állítva.
Második lekérdezés: A csúcsok száma a [4,1,4]-ben 0.
Harmadik lekérdezés: A második 4 a [4,1,4,2,1] csúcsa.

Korlátozások:

3 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^5
1 <= queries.length <= 10^5
queries[i][0] == 1 or queries[i][0] == 2
Mindazért, amelyre:

queries[i][0] == 1: 0 <= queries[i][1] <= queries[i][2] <= nums.length - 1
queries[i][0] == 2: 0 <= queries[i][1] <= nums.length - 1, 1 <= queries[i][2] <= 10^5

A tömb csúcsa arr olyan elem, amely nagyobb, mint az arr előző és következő eleme.
Kap egy egész tömb számot és egy 2D egész tömb lekérdezést.
Kétféle lekérdezést kell feldolgoznia:

queries[i] = [1, l_i, r_i], meghatározza a nums[l_i..r_i] altömb csúcselemeinek számát.
queries[i] = [2, index_i, val_i], módosítsa a nums[index_i] értéket val_i-re.

Egy tömbválaszt ad vissza, amely sorrendben tartalmazza az első típusú lekérdezések eredményeit.
Notes:

A tömb vagy résztömb első és utolsó eleme nem tekinthető csúcsnak.

1. példa:

Bemenet: nums = [3,1,4,2,5], queries = [[2,3,4],[1,0,4]]
Kimenet: [0]
Magyarázat:
Első lekérdezés: A nums[3] értékét 4-re változtatjuk, és a nums [3,1,4,4,5] lesz.
Második lekérdezés: A [3,1,4,4,5] csúcsainak száma 0.

2. példa:

Bemenet: nums = [4,1,4,2,1,5], queries = [[2,2,4],[1,0,2],[1,0,4]]
Kimenet: [0,1]
Magyarázat:
Első lekérdezés: a nums[2]-nek 4-re kell változnia, de már 4-re van állítva.
Második lekérdezés: A [4,1,4] csúcsainak száma 0.
Harmadik lekérdezés: A második 4 a [4,1,4,2,1] csúcsa.

Korlátok:

3 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^5
1 <= queries.length <= 10^5
queries[i][0] == 1 or queries[i][0] == 2
Az alábbiakban:

queries[i][0] == 1: 0 <= queries[i][1] <= queries[i][2] <= nums.length - 1
queries[i][0] == 2: 0 <= queries[i][1] <= nums.length - 1, 1 <= queries[i][2] <= 10^5

Az arr tömb csúcsa egy olyan elem, amely nagyobb, mint az arr előző és következő eleme.
Kap egy egész számokból álló tömböt és egy 2D egész számokból álló tömb lekérdezéseit.
Két típusú lekérdezést kell feldolgoznia:

queries[i] = [1, l_i, r_i], határozza meg a csúcselemek számát a [l_i..r_i] altömbben.
queries[i] = [2, index_i, val_i], állítsa be a nums[index_i] értékét val_i-ra..

Adjon vissza egy tömbválaszt, amely sorrendben tartalmazza az első típusú lekérdezések eredményeit.
Megjegyzések:

Egy tömb vagy altömb első és utolsó eleme nem lehet csúcs.

1. példa:

Bemenet: nums = [3,1,4,2,5], queries = [[2,3,4],[1,0,4]]
Kimenet: [0]
Magyarázat:
Első lekérdezés: A nums[3] 4-re változtatjuk, és a nums[3,1,4,4,5] lesz.
Második lekérdezés: A csúcsok száma a [3,1,4,4,5]-ben 0.

2. példa:

Bemenet: nums = [4,1,4,2,1,5], queries = [[2,2,4],[1,0,2],[1,0,4]]
Kimenet: [0,1]
Magyarázat:
Első lekérdezés: a számok[2]-ből 4 lesz, de már 4-re van állítva.
Második lekérdezés: A csúcsok száma a [4,1,4]-ben 0.
Harmadik lekérdezés: A második 4 a [4,1,4,2,1] csúcsa.

Korlátozások:

3 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^5
1 <= queries.length <= 10^5
queries[i][0] == 1 or queries[i][0] == 2
Mindazért, amelyre:

queries[i][0] == 1: 0 <= queries[i][1] <= queries[i][2] <= nums.length - 1
queries[i][0] == 2: 0 <= queries[i][1] <= nums.length - 1, 1 <= queries[i][2] <= 10^5


Van egy lebegőpontos átlagok tömbje, amely kezdetben üres. Kapsz egy n egész számból álló tömböt, ahol n páros.
Ismételje meg a következő eljárást n/2 alkalommal:

Távolítsa el a legkisebb elemet, a minElementet és a legnagyobb elemet maxElement, a számokból.
Adja hozzá (minElement + maxElement) / 2-t az átlagokhoz.

Adja vissza az átlagok minimális elemét.

1. példa:

Bemenet:  nums = [7,8,3,4,15,13,4,1]
Kimenet: 5.5
Magyarázat:

lépés
számok
átlagok

0
[7,8,3,4,15,13,4,1]
[]

1
[7,8,3,4,13,4]
[8]

2
[7,8,4,4]
[8,8]

3
[7,4]
[8,8,6]

4
[]
[8, 8, 6, 5.5]

Az átlagok legkisebb elemét, 5,5-öt adjuk vissza.
2. példa:

Bemenet: nums= [1,9,8,3,10,5]
Kimenet: 5.5
Magyarázat:

lépés
számok
átlagok

0
[1,9,8,3,10,5]
[]

1
[9,8,3,5]
[5.5]

2
[8,5]
[5.5,6]

3
[]
[5.5, 6, 6.5]

3. példa:

Bemenet: nums= [1,2,3,7,8,9]
Kimenet: 5.0
Magyarázat:

lépés
számok
átlagok

0
[1,2,3,7,8,9]
[]

1
[2,3,7,8]
[5]

2
[3,7]
[5,5]

3
[]
[5,5,5]

Korlátozások:

2 <= n == nums.length <= 50
n is even.
1 <= nums[i] <= 50

Van egy tömbje lebegőpontos számok átlagaiból, amely kezdetben üres. Kapunk egy n egész számból álló tömbszámot, ahol n páros.
A következő eljárást n / 2 alkalommal megismétli:

Távolítsa el a legkisebb elemet (minElement) és a legnagyobb maxElement elemet a nums elemből.
Adja hozzá a (minElement + maxElement) / 2 értéket az átlagokhoz.

A minimális elemet átlagokban adja eredményül.

1. példa:

Bemenet: nums = [7,8,3,4,15,13,4,1]
Kimenet: 5.5
Magyarázat:

step
nums
averages

0
[7,8,3,4,15,13,4,1]
[]

1
[7,8,3,4,13,4]
[8]

2
[7,8,4,4]
[8,8]

3
[7,4]
[8,8,6]

4
[]
[8,8,6,5.5]

Az átlagok legkisebb elemét, 5,5-et adja vissza.
2. példa:

Bemenet: nums = [1,9,8,3,10,5]
Kimenet: 5.5
Magyarázat:

step
nums
averages

0
[1,9,8,3,10,5]
[]

1
[9,8,3,5]
[5.5]

2
[8,5]
[5.5,6]

3
[]
[5.5,6,6.5]

3. példa:

Bemenet: nums = [1,2,3,7,8,9]
Kimenet: 5.0
Magyarázat:

step
nums
averages

0
[1,2,3,7,8,9]
[]

1
[2,3,7,8]
[5]

2
[3,7]
[5,5]

3
[]
[5,5,5]

Korlátok:

2 <= n == nums.length <= 50
n is even.
1 <= nums[i] <= 50

Van egy számok listája, averages, amely kezdetben üres. Adott egy tömb nums, amely n egész számot tartalmaz, ahol n páros.
Ismételd meg a következő eljárást n / 2 alkalommal:

Távolítsd el a legkisebb elemet, minElement, és a legnagyobb elemet, maxElement a nums-ból.
Add hozzá az (minElement + maxElement) / 2 értéket az averages listához.

Add vissza az averages legkisebb elemét.

1. példa:

Bemenet: nums = [7,8,3,4,15,13,4,1]
Kimenet: 5.5
Magyarázat:

lépés
nums
averages

0
[7,8,3,4,15,13,4,1]
[]

1
[7,8,3,4,13,4]
[8]

2
[7,8,4,4]
[8,8]

3
[7,4]
[8,8,6]

4
[]
[8,8,6,5,5]

Az averages legkisebb elemét, 5,5-öt adjuk vissza.
2. példa:

Bemenet: nums = [1,9,8,3,10,5]
Kimenet: 5.5
Magyarázat:

lépés
nums
averages

0
[1,9,8,3,10,5]
[]

1
[9,8,3,5]
[5.5]

2
[8,5]
[5.5,6]

3
[]
[5,5, 6, 6,5]

3. példa:

Bemenet: nums = [1,2,3,7,8,9]
Kimenet: 5.0
Magyarázat:

lépés
nums
averages

0
[1,2,3,7,8,9]
[]

1
[2,3,7,8]
[5]

2
[3,7]
[5,5]

3
[]
[5,5,5]

Korlátozások:

2 <= n == nums.length <= 50
n páros.
1 <= nums[i] <= 50


Egy 2D bináris tömb rácsot kap. Keressen egy olyan téglalapot, amelynek vízszintes és függőleges oldala van a legkisebb területtel úgy, hogy a rács összes 1-je ebben a téglalapban legyen.
Visszaadja a téglalap lehetséges legkisebb területét.

1. példa:

Bemenet: grid = [[0,1,0],[1,0,1]]
Kimenet: 6
Magyarázat:

A legkisebb téglalap magassága 2, szélessége 3, tehát területe 2 * 3 = 6.

2. példa:

Bemenet: grid = [[1,0],[0,0]]
Kimenet: 1
Magyarázat:

A legkisebb téglalap magassága és szélessége is 1, így a területe 1 * 1 = 1.

Korlátozások:

1 <= grid.length, grid[i].length <= 1000
grid[i][j] vagy 0 vagy 1.
A bemenet úgy jön létre, hogy legalább egy 1 legyen a rácsban.

Kapsz egy 2D bináris tömbrácsot. Keressen egy vízszintes és függőleges oldalú téglalapot a legkisebb területtel, úgy, hogy a rács összes 1-ese ebben a téglalapban legyen.
Adja vissza a téglalap lehető legkisebb területét.

1. példa:

Bemenet: grid = [[0,1,0],[1,0,1]]
Kimenet: 6
Magyarázat:

A legkisebb téglalap magassága 2 és szélessége 3, így területe 2 * 3 = 6.

2. példa:

Bemenet: grid  [[1,0],[0,0]]
Kimenet: 1
Magyarázat:

A legkisebb téglalap magassága és szélessége 1, így területe 1 * 1 = 1.

Korlátok:

1 <= grid.length, grid[i].length <= 1000
grid[i][j] értéke 0 vagy 1.
A bemenet úgy jön létre, hogy legalább egy 1 legyen a rácsban.

Kapsz egy 2D bináris tömbrácsot. Keressen egy vízszintes és függőleges oldalú téglalapot a legkisebb területtel, úgy, hogy a rács összes 1-ese ebben a téglalapban legyen.
Adja vissza a téglalap lehető legkisebb területét.

1. példa:

Bemenet: grid = [[0,1,0],[1,0,1]]
Kimenet: 6
Magyarázat:

A legkisebb téglalap magassága 2 és szélessége 3, így területe 2 * 3 = 6.

2. példa:

Bemenet: grid = [[1,0],[0,0]]
Kimenet: 1
Magyarázat:

A legkisebb téglalap magassága és szélessége 1, így területe 1 * 1 = 1.

Korlátok:

1 <= grid.length, grid[i].length <= 1000
grid[i][j] értéke 0 vagy 1.
A bemenet úgy jön létre, hogy legalább egy 1 legyen a rácsban.


Egy n hosszúságú egész tömb számot kapunk.
A nums[l..r] altömb költségét, ahol 0 <= l <= r < n, a következőképpen határozzuk meg:
cost(l, r) = nums[l] - nums[l + 1] + ... + nums[r] * (−1)^r − l
Az Ön feladata, hogy a számokat altömbökre ossza fel úgy, hogy az altömbök összköltsége maximalizálva legyen, biztosítva, hogy minden elem pontosan egy altömbhöz tartozik.
Formálisan, ha a számokat k altömbre osztjuk, ahol k > 1, az i_1, i_2, ..., i_k − 1 indexeknél, ahol 0 <= i_1 < i_2 < ... < i_k - 1 < n - 1, akkor a teljes költség a következő lesz:
cost(0, i_1) + cost(i_1 + 1, i_2) + ... + cost(i_k − 1 + 1, n − 1)
A tömb optimális felosztása után ad vissza egy egész számot, amely az altömbök maximális összköltségét jelöli.
Megjegyzés: Ha a számok nincsenek altáblákra osztva, azaz k = 1, akkor a teljes költség egyszerűen költség(0, n - 1).

1. példa:

Bemenet: nums = [1,-2,3,4]
Kimenet: 10
Magyarázat:
A teljes költség maximalizálásának egyik módja az [1, -2, 3, 4] felosztása [1, -2, 3] és [4] altömbökre. A teljes költség (1 + 2 + 3) + 4 = 10.

2. példa:

Bemenet: nums = [1,-1,1,-1]
Kimenet: 4
Magyarázat:
A teljes költség maximalizálásának egyik módja az [1, -1, 1, -1] felosztása [1, -1] és [1, -1] altömbökre. A teljes költség (1 + 1) + (1 + 1) = 4.

3. példa:

Bemenet: nums = [0]
Kimenet: 0
Magyarázat:
A tömböt nem tudjuk tovább osztani, ezért a válasz 0.

4. példa:

Bemenet: nums = [1,-1]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A teljes tömb kiválasztása 1 + 1 = 2 összköltséget ad, ami a maximum.

Korlátozások:

1 <= nums.length <= 10^5
-10^9 <= nums[i] <= 10^9

Adott egy n hosszúságú nums egész számtömb.
A nums[l..r] altömb költségét, ahol 0 <= l <= r <= n, a következőképpen határozzuk meg:
költség(l, r) = nums[l] - nums[l + 1] + ... + nums[r] * (-1)^(r - l)
A feladatunk az, hogy a nums-t úgy osszuk fel altáblákra, hogy az altáblák összköltsége maximalizálódjon, biztosítva, hogy minden elem pontosan egy altáblához tartozzon.
Formálisan, ha a nums-t k altáblára osztjuk, ahol k > 1, az i_1, i_2, ..., i_k - 1 indexeknél, ahol 0 <= i_1 < i_2 < ... < i_k - 1 < n - 1, akkor a teljes költség:
költség(0, i_1) + költség(i_1 + 1, i_2) + ... + költség(i_k - 1 + 1, n - 1)
Visszaad egy egész számot, amely a tömb optimális felosztása után az altömbök maximális összköltségét jelöli.
Megjegyzés: Ha a nums nem oszlik altáblákra, azaz k = 1, akkor a teljes költség egyszerűen cost(0, n - 1).

Példa 1:

Bemenet: nums = [1,-2,3,4].
Kimenet: 10
Magyarázat:
A teljes költség maximalizálásának egyik módja, ha a [1, -2, 3, 4] sort [1, -2, 3] és [4] altáblákra osztjuk. A teljes költség (1 + 2 + 3) + 4 = 10 lesz.

2. példa:

Bemenet: nums = [1,-1,1,-1]
Kimenet: 4
Magyarázat:
A teljes költség maximalizálásának egyik módja, ha a [1,-1,-1,1,-1] sort [1,-1] és [1,-1] altáblákra osztjuk. A teljes költség (1 + 1) + (1 + 1) = 4 lesz.

Példa 3:

Bemenet: nums = [0]
Kimenet: 0
Magyarázat:
A válasz tehát 0.

4. példa:

Bemenet: nums = [1,-1]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A teljes tömb kiválasztása 1 + 1 = 2, ami a maximális költség.

Korlátozások:

1 <= nums.length <= 10^5
-10^9 <= nums[i] <= 10^9

Egy n hosszúságú egész tömb számot kapunk.
A nums[l..r] altömb költségét, ahol 0 <= l <= r < n, a következőképpen határozzuk meg:
költség(l, r) = számok[l] - számok[l + 1] + ... + számok[r] * (−1)^r − l
Az Ön feladata, hogy a számokat altömbökre ossza fel úgy, hogy az altömbök összköltsége maximalizálva legyen, biztosítva, hogy minden elem pontosan egy altömbhöz tartozik.
Formálisan, ha a számokat k altömbre osztjuk, ahol k > 1, az i_1, i_2, ..., i_k − 1 indexeknél, ahol 0 <= i_1 < i_2 < ... < i_k - 1 < n - 1, akkor a teljes költség a következő lesz:
költség(0, i_1) + költség(i_1 + 1, i_2) + ... + költség(i_k − 1 + 1, n − 1)
A tömb optimális felosztása után ad vissza egy egész számot, amely az altömbök maximális összköltségét jelöli.
Megjegyzés: Ha a számok nincsenek altáblákra osztva, azaz k = 1, akkor a teljes költség egyszerűen költség(0, n - 1).

1. példa:

Bemenet: nums = [1,-2,3,4]
Kimenet: 10
Magyarázat:
A teljes költség maximalizálásának egyik módja az [1, -2, 3, 4] felosztása [1, -2, 3] és [4] altömbökre. A teljes költség (1 + 2 + 3) + 4 = 10.

2. példa:

Bemenet: nums = [1,-1,1,-1]
Kimenet: 4
Magyarázat:
A teljes költség maximalizálásának egyik módja az [1, -1, 1, -1] felosztása [1, -1] és [1, -1] altömbökre. A teljes költség (1 + 1) + (1 + 1) = 4.

3. példa:

Bemenet: nums = [0]
Kimenet: 0
Magyarázat:
A tömböt nem tudjuk tovább osztani, ezért a válasz 0.

4. példa:

Bemenet: nums = [1,-1]
Kimenet: 2
Magyarázat:
A teljes tömb kiválasztása 1 + 1 = 2 összköltséget ad, ami a maximum.

Korlátozások:

1 <= nums.length <= 10^5
-10^9 <= nums[i] <= 10^9