Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
kirjassa saman Tammikuun 23. päivältä hyväksynyt, sen mukaan varaten sanotun määrän vernissaa Rautakauppa Osakeyhtiö Carlsonille; minkä vuoksi Raastuvanoikeus on velvoittanut Rautakauppa Osakeyhtiö Carlsonen suorittamaan Sandugdin Tapellitehtaan Osakeyhtiölle kuudenkymmenenseitsemän täyden vernissa astian hintana kolmetoistatuhatta seitsemänsataa neljäkymmentäyksi markkaa neljä penniä kuuden prosentin korkoineen Huhti kuun 1. päivästä 1912., jolloin tavaran hinta olisi ollut suoritettava sekä korvi maan Sanduddin Tapottitektaan oikeudenkäyntikulut neljällisadalla seitsemälläkymmenelläviidellä markalla; ja on Rautakauppa Osakeyhtiö Carlsson oikeutettu ottamaan huostaansa sanotut kuusikymmentä seitsemän astiaa vernissaa Hovioikeus, jonka tutkittavak si Rautakauppa Osakeyhtiö Carl230 son oli vetoamalla saattanut jutun, on Syyskuun 14. päivänä 1916. antamallaan tuomiolla jättänyt sen muuten Raastuvanoikeuden päätöksen varaan paitsi että, koskei Sanduddin Tapetti tehtaan Osakeyhtiön puolesta oltu vaadittu korkoa velotulle määrälle, Hovioikeus on vapautta nut Rautakauppa Osakeyhtiö Carlsonin maksamasta Sanduddin Papollehtaan Osakeyhtiölle suonitettavaksi tuomitulle määrälle korkoa. Hovioikeuden tuomioon on Sandveddin Tehdas Osakeyhtiö anonut muutosta perustelmalla, johon Rautakauppa Osakeyhtiö Carlson on vastannut Keisarillinen Senaatti katsoo, ettei ole oiketta muuttaa Hovioikeuden tuomista. Sanduldin Tehdas Osakeyhtiö velvoitetaan maksamaan Rautakauppa Osakeyhtiö Carlsonille sillä jutun vuoksi Senuutissa olleiden kulujen korvauk
seksi seitsemänkymmentäviisi markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti Johannes Pesonen. K. R. Helanen Johannes Pesonen. K. R. Helanen A. J. Hummala K. Auer. A. J. Hummala K. Auer. Samuli Korki1. Harry Augroth. Den 3 Mars 1917 2302 Pag. 2 R. D. 1917 Kejserliga Senatens för Finland utslag uti ett på nedsatt revi sionskilling från Kejserlige WasaHofrätt inkommit fordringsmål emellan i Nykarleby stad bosatte Bankkontorsföreståndaren Hilding Meinander såsom syssloman i Nykarleby Aktiebank benämnda bankinrättnings konkurs å ena, samt i Nykarleby socken innegistserade Kårfors Aktiebolag och i Mustasaari socken bosatte Lasarettssysslomannen Mauritz Joel Hedström, på den andra sidan, ömsom sökande och svarande: Gifvet i Justitiedapartementet den 3 Mars 1917. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt nu är i fråga, inhämtat följande Efter Lusarettssysstomannen Huhtion för egen del och i hans egenskap af och ställande direktor för Kärforö Attiebo lag ågången stämning till 1014 års lagtima höstting i Nykarleby och MunSkatte: J. P. K. A. R. B. mt - K. Rb. No 457.
rala socknars tingslag har å Nyborleby Aktiebanks i konkurs vägnar vid Häradsrätten anförts, att Kärfors Aktiebolag af Nykarleby Aktiebank enligt kassakreditinkontrakt af den 31 Januari 1901 beviljats ett lån å 25000 mark, hvilket därefter årligen förnyats, senast den 31 Januari 1010; att det sistnämnda dag förnyade kontraktet sedermera af hanken ytterligare protocolongerats den 31 Januari 1911 och samma dag 1912, hvardera gången för ett år framål; att bolaget såsom säkerhet för sagda lån till hanken öfverlämnat en af Läsanettssysslomannen Hedström jämte en annan person den 16 Februari 1906 utfärdad förbindelse, hvari desse en för bagge och bägge för en iklädt sig proprieborgen för återbetalningen af ett utaf Nykar leby Aktiebref åt Kärfors Aktiebolag beviljadt kassakreditiolan å 25000 mark så till kapital som ränta åberoende af om breditivet en eller flere gånger omsattes, samt att bolaget å breditivat uttagit 20430 mark 68 penni mera än därå inrätts. I anseende härtill har å konkursmassans vägnar yrbats, att Kärfors Aktiebolag och Läsarettysslömannen Hedström måtte åläggas att gemensamt eller den af dem, som tillgång ej de, till konkursmassan erlägga 2500 mark jämte 6 procents ränta därå från den 31 Januarii 1812 till dess full betalning följde samt bemälda bolag dessutom måtte åläggas att utgifva 4430 mark 68 pennil med enahanda ränta från samma dag. I saken hörd har Läsanettmynte mannen Hedström å Kamfors Ahtiebolags vägnar genmält, att han för bemälda belag icke undertecknat ett kassakreditinkontrakt, dagtecknadt den 31 Januari 1810, men att enär Hedströms nämndeckning å kontraktet vore riktig samt breditivförhållandet emellan Nykarleby Aktiebank och Kamfors Aktiebolag
enligt bankens böcker uppstätt år 1901, ärtalet å kontraktet uppenbarligen för falskats sålunda att detsamma än drats från 1901 till 1010, hvarjämte Hedström för egen del anmärkt, att konkursmassans talan emot honom vore sentida väckt, och har Hedström på dessa grunder emotsett käromå lets förkastande. Häradsrätten, hvarest parterne ömse ides gjort anspråk på ersättning för rättegångskostnaderna, har genom utlag den 27 September 1915 på upptagna skäl ålagt Kärfors Aktiebolag och Lasarettssysystomannen Hedström att gemensamt eller den af dem, som tillgång egde, till Nykarleby Aktiebanks konkursmassa genast erlägga 25000 mark med 6 procents ränta från den 31 Januari 1812 intill skeende full likviel äfvensom Rånfors Aktie bolag att därutöfver till bemälda konkursmassa utgifva det belopp hvarmed breditivet öfvertraserens, eller 4340 mark 68 penni med ena handa ränta från sagda dag, likväl efter afdrag af ettusen niohundra mark, som konkursmassan icke kunnat styrka hafva kommit bola get tillgoda, hvarjemte Kärrfors Aklis bolag och Läsarelseysskomannen Hilström skyldigkänts att gemensamt eller den af dem som tillgång egde med fyrahundra mark godtgöra konkursmassan dess umgälder i målet. Hofrätten, under hvars pröfning parterne ömsesides i vadeväg dragit målet, har medels dom den 21 November ber 1916 på angifna grunder lämnat utan afseende Kärrfors Aktiebolags och Läsarellssysylomannen Huhtiemis Hofrätten gjorda anmärkning, att Nämndemannen Matts Back Karl Björklund Karl Johan Karlsson, Johan nes Harald och Anders Nyby, hvilka tagit det i målets handläggning och afgörande vid Häradsrätten, varit jäfvige att taga befattning med detsamma, samt med förkastande af konkursmassans talan emot Lasarellsysslömannen Heddström ålagt Kärförs Aktiebolag att till Nyber
leby Aktiebanks konkursmassa utbetala tjugufyratusen sexhundra trettio mark sextioåtta penni med sex procents årlig ränta därå från den 31. Januari 1812 intill dess full betalning följde och att därhos med fyrahundra mark godtgöra konkursmas san dess rättegångs umgälder i målet vid Häradsrätten, men fick Lagarettyssolomannen Hedström i anseende till målets beskaffenhet själfvidkännas sina däri hafda kostna der Uti Hofrättens dom hafva Bank kontorsföreståndaren Meinander i sin förberörda egenskap samt Kärrfors Aktiebolag och Läsarettsysysesmannen Hedström sökt ändring medels ingifna deduktioner, därå Bankkon torsföreståndaren Meinander bemätt Kärrfors Aktiebolags och Lärareltssyn lomannen Hedströms ändrings ansökan; och hafva parterne sedermera till Kejserliga Senaten ingifvit en af dem gemensamt undertecknad skrift jämte särskilda handlingar. Kejserliga Senaten har förehaft detta mål; och emedan parterne i ofvannämnda skrift anmält att ifrågavarande mål numera blifvit förlikt samt frångått sin talan å ömse sidor, förfaller vidare utlåtande i målet Det alle som vederbör, till efterrättelse länder Kejserliga Senaten för FinlandJohannes Pesonen. K. R. Helanen. Johannes Pesonen. K. R. Helanen. A. W. Brunnun K. Auer. A. W. Brunnun K. Auer. Samuli Korki.
Den 5 Mars 1917. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett på nedsatt revi sionsskilling från Kejserlige Wasa Hofrätt inkommit mål, angående skyldighet att utgifva pantförskrifven lösegendom eller den värde, emellan i Helsingfors stad hemmanahörande Vederbolaget Agol Osakeyhtiö benämnda aktiebolag, sökande, samt bankaktiebolaget Wasa Aktu Bank, med hemort i Nikolaistad, svarande. Gifven uti Justetiedapartementet den 5 Mars 1917. Kejserliga Senaten har låtit hans lingarna i målet sig förebragas och af dem inhämtat följande: Models den 16 Mars 1914 gifven den i Aktiebolaget Jakobslads Mekaniska verkstads konkurs hade Rådstufvu rätten i Jakobstad till betalning en de till konkurs afträdda till gångarna fastställt, utom andra fordringar, en af Wasa Aktu Bank bevakad fordran, stor 499,100 mark, Ef: B:S. A. L. - B.S. - År. — Sk. Alfred Suma No 461. Sag 254 R. D. 1916
med ränta efter sex för hundra om året från den 20 September 1912, dock efter afdrag i laga ordning af å särskilda tider inbetalade och uti den till grund för ifrågavarande fordran liggande skuldsedeln kortterade 50.925 mark 75 penni, med förmånsrätt utgående bland annat ur de till säkerhet för denna fordran pantsatta varor, hvilka funnor upptagna i en den 20 September 1912 uppgjord förteckning. Hofrätten, under hvars pröfning litiebolaget Alb. Göldback - Lauri Osaikeyhtiö, hvilket öfvertagit den af Kommerne ådet Albert Göldbeck Löwe bedrifna affärsrörelsen och för ty jämväl de af Kommerserådet Göldbeck - Löwe i Aktiebolaget Jakob stads Mekamiska Verkstads konkurs bevakade fordringarna, i vädering dragit förberörda konkursmål, hade medels dom den 17 Juli 1914, enär Wasa Aktie Bank visat sig omhänderhafva de till säkerhet för bankens ifrågavarande ford ran pantsätta varorna med undan lag af 289 slåttermaskiner, 250 borrma skinen, 70 Wassi - harfvar och 330 Hank, mo - harfvar, hvilka i förteckningen af den 20 September 1912 uppgifvits sig ras halffärdiga i verkstaden, samt ställt Rådstufvurättens dom i öfrigt utom att bankens anspråk på förmännätt till värdet af ofvanuppräknade döttesmäskner, börmärkiner, Wälli harfvar och Hankmo-harfvar underkänts, men borde denna andrag gälla endast till förmån för Aktiela laget Alb. Gaddback - Loivi bruhdyhtiä. Kejserliga Senaten, hvarest Akbobolaget Alb. Göldbeck Leivi Orakuk tio och Herr skatte Bank anhållet om ändring uti befrättens dom, hade genom dom af den 31. Mars 1855 låtil vid Hofrättens dom uti förberörda afseende bero. Sedermera kapa Aktiebolaget Ja kobslads Alokamiska verkstade kor kummassa, i enlighet med fordrings egarenes i sagda konkurs därom 232
den 3 Juli 1905 fattade beslut, samt Aktiebolaget. All. Gäldbeck - Loive Osakeyhliö vid förenämnda Rådstufvurätt yrkat att, enär genom Kejserliga Senalens förberörda dom KäraAkbo Banki anspråk på förmänsrätt till värdet af konkursmassan tillhöriga 289 slättemäskiner, 250 bormaskinen, 70 Kassi harfvar och 330. Honkmo harfvar, hvilka i afhandlingen af den 20 September 1912 uppgifvits finnas halffördiga i Aktiebolaget Jakob stads Mekaniska Verkstads verkstad och genom samma afhandling blifvit pantsatta åt Wasa Aktie Bank, blifvit underkändt, jämte det i sagda dom blifvit faststäldt att vår det af nämnda markiner skulle med förmänsrätt komma endast Aktiebolaget Alb. Göldleck Lowe ( sakeyhtiö till godo. Wasa Akter Bank. som i grund af afhandlingen den 20 September 1912 omhändertagit sagda halffärdiga markinen och sedermera, efter att genom en särskild öfverenskommelse hafva låtit förfä diga desamma, föryttrat dem samt behållit värdet, blefve ålagdt att till Jakobslads Mekaniska Verkstads konkursmassa återlämna nämn da markiner och harfvar eller ock så deras värde, uppgående till 9344 mark 13 penni, för att af Jakobstads Mekaniska Verkslads konkursmasja i enlighet med Kejserliga Sönatens oftanämnda dem till etttiebolaget All. Godebock. Loivo Osakeyhtiö öfverlämnas Med förmälan att ifrågakomna markiner och härfvar, hvilka vid pantförskrifningen ännu såsom halffärdiga förvarades i Aktiebolaget Jakobslads Mekaniska Kerkstads verkstad, genom öfverenskommelse emellan Wasa Aktie Bank och Aktiebolaget Jakobslads Melka niska Verkstad färdigställes och längl före konkursens början åt beläget efter hand utgifvits till bolagets fria försogande samt pantaftalet förty till antydda delar likerderats, har Wasa Aktie Bank motsagt käromålet 233
Sedan sysslomännen i Aktiebo laget Jakobstads Mahannska Verkstads konkurs Vicehäradshöfdingen Ernst Nygren och Ingeniören Carl Fredrik Seger brand blifvit i målet hörde äfvensom sakegarene å ömse sidor tagit i anspråk ersättning för sina umgälder å rätte gången, har Rädstupurätten medels den 29 November 1915 afkunnadt utslag, enär styrkt blifvit att Wasa Aktu Bank icke omhänderhaft ifrågavarande 289 slättermarkiner, 250 bormaskinen, Jo Kassi - harfvar och 330 lankmo harfvar och ej heller erhållit deras värde, förkastat Aktiebola get Jakobslads Mekaniska Verkstads konkursmassas och Aktiebolaget AlleGoldbeck - Läwe Osakeyhtiös yrkande om Wasa Aktie Banks åläggande att till Aktiebolaget Jakobstads Mekanska Verkstäds konkursmassa återlämna sagda markinen och härfor eller deras värde; och kundes Aktiebolaget Alb. Göldbeck - Löwe Osakeyktio skyldigt att vid denna utgång af målet med etthundrasjuttiofem mark orsätta Wasa Aktie Bank kostnaderna å rättegången. Hofrätten, under hvars pröfning Oktiebolaget - Alb. Gottbeck. Läwe Osakeyhtiö i väderag dragit målet, har medels den 20 Juni 1916 gifven domlåtit bero vid Rådstufvurättens utslag, jämte det Aktiebolaget Alb. Göld beck - Löwe Osakeyhtiö samt Aktiebo laget Jakobslads Mekaniska Kerkstads konkursmassa, som jämväl vavit andringssökande i Hofrätten, skifdigkändes att, gemensamt eller den af dem som tillgång egde, med femtio mark ersätta Kasa Aktie Bank ders kostnader i målet i Hofrätten Uti Hofrättens dem har Akterbelaget Agob Osakeyhtiö, under hvilken förma Aktiebolaget Alb. saldlund Loivo Osakeyhtiö numera utöfvar sin verksamhet, sökt ändring med dels deduktion, som af Kava AktieBank, bemälts. Kejserliga Senaten finner skäl ej förekomma till ändring i Hofrattens dom. 234
Aktiebolaget Agol Osakeyhtiö ålägges att till Wasa Aktie Bank i ersättning för bankens i Senaten för målet hafila kostnader utgifva sjuttio mark. De alla, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland: tiin Laurikoski. Alpedtuksiala tiin Laurikoski. Alpedtuksiala B. Anneberg A. J. Ingman Samuli Koski. Alfred Sarva Den 5 Mars 1917. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatt reversionsskilling, från Kejserlige Åbo Hofrätt inkommet mål emellan Affärsmannen Alfred Nybom, från Helsingfors stad, sökande, samt numera i staden Köpenhamn i konunga riket Dammark bosatte Handlanden P. J. Bögelund, tillstädeskommen, och Ingeniören Oskar Leonard Stenberg, från Helsingfors, uteblifven, svarande, angående, utom annat, ersättning: Gifven i Justitie derpartementet den 5 Mars 1917. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredra gas och af dem inhämtat följande. Efter stämning å Handlanden Bögelund och Ingeniören Stenberg har Affärsmannen Nybom vid Rådstufvurätten i Helsingfors anfört, att Bogelund medels den 26 gde: F. S. - B. A. - A. R.S. K- SS: 45 Pag 232 R. D. 1916. September 1908 upprättadt skriftligt
Aktiebolaget Agol Osakeyhtiö ålägges att till Wasa Aktie Bank i ersättning för bankens i Senaten för målet hafda kostnader utgifva sjuttio mark. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland: Ein Jaarikoski B. Anneberg AlpeKiuksiala Samuli Koski. A. J. Oummala. Alfred Sarva Den 5 Mars 1917. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatt revisionsskilling, från Kejserlige Åbo Hofrätt inkommet mål emellan Affärsmannen Alfred Nybom, från Helsingfors stad, sökande, samt numera i staden Köpenhamn i konunga deskommen, och Ingeniören Oskar Leonard Stenberg, från Helsingfors, uteblifven, svarande, angående, utom annat, ersättning: Gifven i Justitiedepartementet den 5 Mars 1917. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredra gas och af dem inhämtat följande: Efter stämning å Handlanden Bögelund och Ingeniören Stenberg har Affärsmannen Nybom vid Rådstufvurätten i Helsingfors anfört, att Bogelund medels den 26 September 1908 upprättadt skriftligt gde: F.S - A. L. B. A. R. S. K. No 463 Pag 232 R. D. 1916. riket Janmark bosatte Handlanden P. J. Bögelund, tillstä
kontrakt till Nybom öfverlåtit sin i Helsingfors under firma P. J. Bobelund bedrifna parti - och minuthandel med kartonger och andra Jotografiska artiklar omsättande rörelse jämte firma och därvid förbundet sig att icke vidare i Finland öppna dylik affär eller annorledes taga befattning med någon sådan men att Högelund det oaktadt kort därefter under eget namn inrättat en labrik för tillverkning af kartonger samt, efter att hafva under Oktober månad 1909 vidtagit jämväl med minutförsäljning af fotografikartonger vid sidan af tidigare bedrifven partikandel med olika varor, på hösten år 1911 försålt fabriken jämte rättigheten att använda ännämnda förmanamn till Ingeniören Stenberg, hvilken sedermera fortsatt rörelsen i antydd om fattning med begagnande af firmanamnet P. J. Bögelund, om och förman inregistrelats såsom Kartang fabriken P. J. Bögelund, inneh. O. L. Stenberg. Och emedan Affärsmannen Nybom, som jämväl bedrifvit sin under firma P. J. Bögelund, inhAlfr. Nybom inregistresade affär med anlitande af beteckningen P. J. Bögebond, till följd af den utaf Handlanden Bögelund aftalsvidrigt inledda och af Ingeniören Stenberg med oberättigadt användande af det till Nybom tidigare öfverlåtna firmanamnet fortsatta konkursensen beträffande försäljning af kartonger och genom den däraf föranledda ned gången af Nyboms omsättning utaf dessa artiklar åsamkats förlust, uppgående för tiden från den 1 Januari 1910 till den 1 Mars 1913 till 1860 mark, har Affarsmannen Nybom yrkat Handlanden Bögelunds förpliktande att till Nybom utgifva sagda belopp samt att Ingeniören Stenberg måtte förklaras oberättigad att låta namnet P. J. Bögelund ingå i Stenbergs förelses firmabeteckning och tillika åläggas att ur denna aflägsna berörda namn 236
Sedan Handlanden Bögelund och Ingeniören Stenberg, i saken hör de, motsagt käromålet, har Rådstuf vurätten, hvarest parterna ömsesides gjort anspråk på rättegångskostnads ersättning, medels utslag den 4 No vember 1913 förklarat visserligen utredt vara, att sedan Handlanden Bögelund medels salubref af den 26. September 1908 till Aflärsmannen Nybom försålt sin ifrågavarande foto gräfiska affär med rätt för Nybom att använda det gamla firmanam net "P. J. Bögelund och under för bindelse af Bögelund att icke vidare i Finland öppna dylik affär eller taga befattning med sådan, Handlanden Bogelund i Mars månad år 1909 i Helsingfors inrättat en fabrik för tillverkning af kartinger, hvilken fabrik Bögelund sedermera genom sabref af den 8 September 1911 försålt åt Ingeniören Stenberg med rättighet för denne att fortsätta sabethssörelsen under Böge lunds förmanamn T. J. Bögelund; men emedan den af Bögelund igångsatta kartongfobrikationen, till hvilken rörelses bedrifvande Nybom för öfrigt visats hafva lämnat sitt samtycke, icke kunde likställas med den affär, afseende försäljning i öppen belik af fotografiska artiklar, som Bögelund medels förenämnda salu bref af den 26 September 1908 till Nybom öfverlåtit, samt den om ständigheten, att Bogelund åt Nybom öfverlåtit rätt att för den försålda affären begagna sitt namn P. J. Bögelund som förmåbeteckning, icke kunde anses hafva betagit Bögelund rätt att under de villkor, Kejserliga förordningen af den 2 Maj 1895 angående handelsregister samt om firma och prokura innehöll, uti firmabenämningen för om förmälda kartonglabrikation insätta sitt namn eller tillåta annan att i sådant afseende begagna sig af detsamma, har Rådstufvurätten ansett Handlanden Bogelund icke hafva brutit mot det emellan ho237
nom och Nybom ingångna köpeaftalet samt förty förkastat Aflarsmannen Nyboms i saken utförda. talan och ålagt Nybom att ersätta sina motparter deras kostnader å rättegången och i sådant afseen. de utbetala till Handlanden Bobelund och Ingeniören Stenberg hvardera etthundrasextio mark. Hofrätten, under hvars pröfning ffärsmannen Nybom i vadevägdragit målet, har medels den 31. Maj 1916 gifven dom låtit vid Rådstufvurättens utslag bero samt skyldigkänt Nybom att till Handlanden Bögelund och Ingeniören Stenberg i ersättning för deras kost nader vid svarandetalans bevakande i Hofrätten erlägga, åt dem hvar derå, femtio mark Uti Hofrättens dom har Afförsmannen Nybom anhållit om ändring medels deduktion, den Handlanden Bögelund bemött. Kejserliga Senaten finner skäl icke förekomma till annan ändring uti Hofrättens dom och Rådstufvu rättens utslag än att Affärsmannen Nybom i anseende till målets beskaffenhet frias från att till Handlanden Kögelund och Ingeniören Stenberg utgifva dem tiller: känd rättegångskostnadsersättning. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland: Felis Savikoski R. Annberg. Samuli Korki. Alped Luksiala. N. J. Ollmanen 1. Harrj Augretti. 238
Maaliskuun 5 päivänä 1917. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Vaasan Hovioikeudesta tullessa korvausjutussa, jossa Tuolangan pitäjän Aittokylästä. olevat Kruununtilalliset Heikki Fredrik ja Arvi Kaaperi Torvinen ynnä entinen Kruununtilollinen Kaaperi Torvinen, alaikäisen tyttärensä Katri Elisabet Torvisen holhoojana, yhteisesti ovat hakijoina sekä samassa kylässä asuva Kruununtorppari Aapeli Jäisänen vastaajana: Annettu Oikeusosastossa Maaliskuun 5 päivänä 1917. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Sittenkuin Kaaperi Torvinen, joka Heinäkuun 27 päivänä 1896 annetulla sijoituspäätöksellä oli otettu asukkaaksi Aution 1/8 manttaaliselle kruununtilalle No 11. Aittokylässä, eli kauppakirjalla Elokuun 3 päiSäsnä: F. S. A.S. - R. A - A. B.S;S. R. No 487. Pag. 118. R. D. 1916.
Maaliskuun 5 päivänä 1917 Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Vaasan Hovioikeudesta tullessa korvausjutussa, jossa Tuolangan pitäjän Aittokylästä olevat Kruununtilalliset Heikki Fredrik ja Arvi Kaaperi Torvinen ynnä entinen Kruununtilollinen Kaaperi Torvinen, alaikäisen tyttärensä Katri Elisa bet Torvisen holhoojana, yhteisesti ovat hakijoina sekä samassa kylässä asuva Kruununtorppa ri Aapeli Väisänen vastaajana. Annettu Oikeusosastossa Maaliskuun 5 päivänä 1917. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Sittenkuin Kaaperi Torvinen, joka Heinäkuun 27 päivänä 1896 annetulla sijoituspäätöksellä oli otettu asukkaaksi Aution 1/8 manttaaliselle kruununtilalle No 11. Aittokylässä, oli kauppakirjalla Elokuun 3 päiSäsnä: F. S. A.S. - R. A - A. R. B. F. O. L. No 487. Pag. 118. R. D. 1916.
vältä 1898 muille henkilöille luovuttanut hallintaoikeutensa mainittuun kruununtilaan, oli Aapeli Wäisänen Kesäkuun 1 päivänä 1913 laaditulla kauppakirjalla ostanut sanotun tilan hallintaoikeuden, mutta Oulun läänin Kuvernöörinvirasto, jossa Aapeli Wäisänen sen jälkeen oli anonut, että hänet otettaisiin asukkaaksi tilalle, oli Joulukuun 31 päivänä 1912 antamallaan päätöksellä, hyljäten anomuksen, sukulunastusoikeuden nojalla ottanut tilan asukkaiksi Kaaperi Torvisen lapset Esa, Heikki Fredrik, Arvi Kaaperi ä Katri Elisabet Torvisen, kaksi viimeksimainittua kuitenkin alaikäisyytensä aikana isänsä Kaapere Torvisen holhouksenalaisina, sekä osottanut Riisäsen tuomioistuimessa hakemaan asiaomaisilta korvausta tilalla suorittamistaan tästä ja muista hustannuksistaan, jos luuli itsellään olevan siihen syytä. Sittemmin on Aapeli Wäisänen, EsaTorvisen sillä välin kuoltua, Heikki Fredrik ja Kaapui Torviselle toimituttamansa haasteen nojalla Hyrynsalmen Suomussalmen ja Puolangan pitäjäin käräj¬kunnan Kihlakunnanoikeudessa lausunut, että hänsaatuaan haltuunsa Aution tilan, joka silloin oli ollut aivan rappiotilassa, oli viranomaisten pakotuksesta ja luullen saavansa käyttää hyväkseen tekemään parannuksia alkanut panna tilaa sekä rakennusten että viljelysten puolesta kuntoon ja siten tehnyt tilan kaikki nykyiset rakennukset sekä laajentanut monin vertaisikse sen viljelykset. Päisäsen ehtimättä saada näihin töihin menneistä kustannuksistaan mitään hyötyä, minkä vuoksi ja kun Väisäsellä oli oikeus saada korvausta tilalla hyvässä luottamuksessa teettämistään parannuksista, joiden arvo toimitetussa tarkastuksessa oli arvioitu13216 markaksi 69 penniksi, Aapeli Näisänen on vaatinut, että Heikki Fredrik ja Kaaperi Torvinen, viimeksimainittu sanotussa holhoojatoimessaan, velvoitettaisiin suoritta210