Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
komna kontokurant, icke velat bestrida riktigheten af densamma samt Hofrädet, vidkomnande kreditsidan af samma kontokurant, cke genremot Tirmans bestridande gillat styrka, vare sig att Firman under den tid berörda kontokurant omfattade af Hofrädet fätt emotlaga mera smör än i kontekuranten upptagits eller att Pirman för det emottagna smöret bekommit högre priser än Tirman uppgifvit; fördenskull och emedan Hopådel Lindbom icke heller kunnat leda i bevis det Tirman förbundet sig att till Hofradet för det boere rade smord erlägga något fast pris i förhål lande till Grönreras Secidetens i Köpenhann loppnekringar samt Hofrädd, som under den jemförebevis långa tid han stått i affärsförbindelse med Tirman nogsamt kunrat erfara, på hvilket sätt Finnan note at vigten och priset för Hofrädels smör, genom att utan häremot skeende anmärkning fortsätta affaren med Tivangodkänt sagda noberingar; ty och jemte det Pirmans anspråk på erhållande af ränta å de i debet af förenämnda hon tokulant upptagna ränteposterna, uppgå ende sammanlagdt till niohundra nittiosom mark nillon penni, enär sagda anspråk icke vore å lag grundadt, underkändes, äla de Rådstufvurällen Hofrådd Lindlom att till Tinnan A. Rindom s. Resterf emot und fående af behörigt qvitto genast erlägga fordrade tolftusen trehundra åttatio mark tio penni jemte som procents årlig ränta. i elfvatusen trehundra åttatiofyra mark rillioen penni från den 12. December 1898 tills full betalning komme att ske; hvarhos Hofvidel Lindlom skyldigkändes att med ettusen nittiotre mark femtio penni godt göra Tirman dess umgälder i målet Hofrätten, under hvars pröfning Hofrådel Lindbom i väderäg dragit målet, har genom dem den 15. Augusti 1900. låtit bro vid Rådstufverättens utslag Uti Hofrättens dem har Hopadet Lindbom i underdånighet sökt ändring medelst ingifven deduktion, den Tumanel. Rindom Besterff i föreskrifven ordning bemällHod sålunda förelupit samt hand lingarna vidare innehålla har Kejserliga Senaten tagit i öfvervägande och finner Hofradet Lindbom icke hafva anfört skäl till ändring i Hofrättens ofvanberörda 837
dom, vid hvilken förty kommer att förblifva, jemte det Hofrädet kännes skyldigt att med sjuttiofem mark er sätta Firman A. Kindom i Ristonff för dess härstädes hafda kostnader i målet. Det alle, som vederbör, till underdånig efterrättelse länder. I Hans Kejserliga Majestäts i laga Namn, Dess Senat för Finland: J; E; Heikel Julius Ummelin. Lars Homén, Axel CharpentuDen 23. Oktober 1901. 3o Hans Kejserliga Majestäts Köga Namn Dess Senats för Finland dom uti ett på nedsatt revisionsskilling, från Åbo Hofrätt inkommet mål emellan Träd gårdsmästarene Carl Mauritz och Albert Ferdinand Rajalin, från Åbo stad, gemensamt sökande, samt Trädgårdsmästaren Oskar Rudolf Gauffin, jemväl från sagda stad, svarande. angående utbekommande af lösegen dom och ersättning. Gifven uti Kejserliga Senaten för Finland och Dess lustilig Departement, i Helsingfors, den 23. Oktober 1901. Kejserliga Senaten har låtit handlin garna i målet sig föredragas och af dem inhemtat följande: Vid Rådstufvurätten i Åbo har Träd gårdsmästaren Gauffin på stämning å Trädgårdsmästarene Rajalin anfört, att sedan Gauffin den 15. Februari 1858. på tio års tid, räknadt från den 1. November samma år antagits till stadsträdgårdsmästa re i Åbo, med hvilken syssla föreståndarebefattningen för Kuppis trädgårdskötare skola i sagda stad blifvit förenad, så Ofde A af N. H. B - 65 - 1. 3/3 - 1:3 - 6 ASS 38. Pag. 229. R. D 1900. salmen kylässä
hade Trädgårdsmästaren Gauffin med diAktionen för skolan den 29. Januari 1889. skriftligen träffat sådant aftal att Gaufsin finge under uppgifna tid tillgodogö ra sig icke allenast inkomsten för det till eederimantalfält för skolan upplåtna området inom Kuppis park samt derstå des uppförda välthus och öfriga inrättningar utan ock de i skolan anstälde lärlin garnes arbete äfvensom begagna uti särskild inventarieförteckning för samma dag uppräknade inventarier och växter med skyldighet för Gauffin att efter utgången af sagda tid antingen återställa desam ma till enahanda antal eller, derest direktionen funne godt så bestämma, för dem utgifva ersättning efter det hvarje föremål i förteckningen åsatta värdet; att Trädgårdsmästaren Gauffin derefter medelst September för den 30. Augusti 1889 öfverlåtit omförmälda, Gauffin enligt förstnämnda afhandling tillkommande rättigheter å Träd gårdsmästarene Rajalin, de der jemväl egde, då tiden för sistberörda kontrakt utginge, hvilket inträffade den 1 November 1898 och icke såsom i kontraktet af förbleende upptagits den 1. November 1899., återlemna inventarierna och västerna eller ersätta desamma enligt värdena i förteckningen; samt att Gauffin nödgats den 24. November 1898 i godtgörelse för omordade inventarier och växter till bemälda direktion erlägga i ett för allt 5. 253 mark 45 pennihvarföre Trädgårdsmästaren Gauffin, såndt nu är i fråga, påstätt Trädgårdsmästarene Rajalins förpligtande att gemensamt eller den af dem, som tillgång egde, till Gaufsin återställa ifrågavarande inventarier och värter eller för dem utgifva ersättning enligt deras i förteckningen angifna värden. Och finnas uti inventarirförteckningen upptagna följande inventarier och växter, de der i förteckningen åsatts nedanuppräknade vården, nämligen: redskap och andra föremål: ett fröskåp tjugu mark, en sats vigter af messing om ett skålpund, der af ett åttondedels död saknades, fyra mark två tumometrar tre mark, en messings öfrigt kanna tre mark, två jernbandade vattenkar sex mark, trettioåtta bankfönster etthundra femtiotvå mark, två jernstörar sex mark, en dylik två mark, en stegkärra åtta mark 839
en vattenkärra med jernbandad tunna tio mark, en dragkärra med blomtåda femton mark, ettusen tvåhundra blomster krukor sextio mark, åtta vattenkannor af bleck tolf mark, en ärder fem mark, fyra lior fyra mark, tjugutvå äldre drifbänksfönster sextiosex mark, tjugutre äldre drifbänkslädor tjugutre mark, två sängar tolf mark, två tvåttbord åtta mark, sex stolar tolf mark, fyra börd tolf märk, en arbetshäst etthundra femtio mark, tre gång skyfflar två mark tjugufem penni, fem renshäckor två mark, åtta konttor fyra mark, fjorton äldre gräfskyfflar fjorten mark, orangerivärter i hallhuset: tjugu förplantor af accafia löphänta fyra mark, en allada dolhata två mark, en ocavia armata en mark tjugu penni, fem ägare om ricana femton mark, en dylik fyra mark, en alutilan stridum en mark, fyra ägapantus umbellatus sex mark, en allaiba ja ponica fyra mark, två athanasia virida en mark, sju agaha indwa i olika varisteter fyra mark tjugu penni, en bigne nica jäsminordes femtio penni, tjugu ei neraria hybida fyra mark, sen alla actiopia tre mark, fyratio egyssus i varisteter sextio mark, två alhkanus en mark etthundra trettiotvå enkla camelia japoni co etthundra nittioåtta mark, en diosma amoena en mark, etthundra nittio dahlige rätter fyratiosju mark femtio penni, trettio upatoniin yläberiin femton mark, tolf economus japonieus sen mark, två dylika en mark, två eronymus japonieus aureus en mark, två ugenia ansträlis tre mark, fyra hydrängiä hortensis två mark, fyratio fyra hederä helisi tjugutvå mark, två jusbeodotköra en mark, tre jussia karmoa tre mark, en juniperus virginiana en mark femtio penni, åtta laurus nöbilis tjugufyra mark, två stora dylika i biljer tjugu mark etthundra lachvioler tjugu mark, etthundrase löskojor femtio mark, fyrahundra tjugutvå myitus i varieteter tvåhundra elfva mark, sju metrorderos sju mark, tjugutre mela leuraa kyperiki - Sofia elfva mark femtio penri, en melakuaa hänifölia en mark, ader ton pelärgonium i varisteter nio mark, två pittosporien tobirar tre mark, tolf rhododen bön portuum tjugufyra mark, tvåhundra sjutton röror i räristeter tvåhundra sjutton 840
mark, fyra permania afriana två mark, fyratiofem tjugu i varieteter fyratiofem mark tjugusex viberniemtinus tjugusee mark; växter i varmhuset; tre åralia sistäldi tre mark, en årum talocasuum femtio penni en årum skilodendrum en mark, fyra aspedisträ elation fyra mark, fem begonia ren i växieteter två mark femtio penni, trettioen ränna femton mark, tre åissus en mark femtio penni, tre oundeliga reurvata en mark femtio penni, tre äyperus allernifolius en mark femtio penni, tjugu dragarna congesta tio mark, en dragarna drago två mark, tjuguåtta draczena rubra tjufvåtta mark, en omyppa australis två mark, fyra tioåtta. fieles i varieteter tjugufyra mark, tre hoija barnosa en mark femtio penni, två låtania bourbonica fyra mark, en musa rosasia en mark, två rubkis flehellifonnitvå mark, sex ruelia speciosa tre mark, en phoende dädlylifva tre mark, sex cactus i varieteter tre mark; fleråriga växter. tio aconitum tiedor, tio å sanitum elatum, tiö aconitum napellus, tjugufem achillea ptärmica, två olematis vitecka, fem lupinus herennis, tjugu enkla pveniä i varieteter, tio pehlax peremnis, två spirara ulmaria tillsammans aderton mark åttatio penni; träd skobsartiklar: etthundra åver platanordes femtio mark, tvåtusen mindre förplantor deraf tjugu mark, etthundra frattinus och sior femtio mark, tjugufem pinus laric deraf tio öfveråriga och femton minderåri ga, tolf mark femtio penni, tio prunus virginiana fem mark, femtio guerais robru femtio mark, etthundra tiliä uropara etthundra femtio mark, femtia sorkus au auMaria tjugufem mark, tvåhundra min deråriga tiliä veropala etthundra mark, tvåhundra ulmus oampestris etthundra mark, femhundra minderåriga dylika tjugufem mark, två åmygdatus näna nis mark, fyrahundra berbevis vilgaris fyratio mark femtio derbevis återopurpiirea femton mark, åttatiofyra varagana arboreseens åtta mark fyratio penni, etthundra femtio erätäigus eroimia tjugu mark, etthundra femtio minderåriga dylika femton mark etthundra femtio cornus i varieteter femton mark, en Magnus mäeröpkylla femtio penni, etthundra tjugu eronymus inropaeus trettiosex mark, etthundra fyratio lonieera 841
tatarien fyratiotvå mark, tjugufem parus botryppuum sju mark, två rubus odoratus sextio penni, etthundra sambieus raumo sa trettio mark, tvåhundra femtio tilningar af syringa vilgaris tjugufem mark etthundra öppelträd etthundrat mark, två hundra tjugu minderåriga dylika etthundra tio mark, fyrahundra femtio vidd stammar deraf fyratiofem mark, trettiolägstämmiga äppelträd i tio olika sorter sextio mark, tio lågstämmiga päronträd i fyra olika sorter tjugu mark, fyrah läg stämmiga plommonträd i två olika sörter åtta mark, sex lägstämmiga körs bärsträd i tre olika sorter tolf mark, ett hundra femtio stickelhärsbuskar trettiosju mark femtio penni, tjugu vinkarsbuskar i fyra olika sorter fem mark, tvåhundra femtio vinkärsbeskar i varisteter fyratiofemmark, tvåhundra antverpiska hallonbuskar med röda lår tjugu mark, etthundra dylika med hvita bär tio mark, femtio fri landsrösor femtio mark, etthundra sälid i tio olika sorter tio mark, tio sälier pantan dra lueida fem mark, tio salie laurida fem mark, tolf papelus i fyra olika sörter sju mark, etthundra tvååriga kastanin fyra mark, tre ulmus fyramialis fyra mark femtio penni, tio pinus talsamaa tio mark, tio potentilla fracticosa tre mark. Svaromål affordrade hafva Trädgårdsmästarene Rajalin genmält att, enär de enligt kontraktet för den 30. Augusti 1889 vore berättigade att begagna ofvanuppräknade inventarier och växter ända till den 1. November 1899., käromålet vore för tidigt väckt, jemte det Tvådgårdsmästarene Rajalin ansett sig pliktige att för de till dem öfverlemnade inventarterna och värterna utgifva ersättning i penningar blott i den händelse att något af dem förkommit, hvarutom Trädgårdsmästarene Rajalin, hvilka bestridt att de skulle fått emottaga uti inventari förteckningen om nämnda förskap och vigter, anmärkt, att Trädgårdsmästaren Gauffin uti berörda kontrakt till Trädgårdsmästarene Rajalin försålt i samma förteckning upptagna samtliga drifbänksläder och fönster samt rättenkärra och arbetskust, jemte det Träd gårdsmästarene Rajalin på Trädgardsma842
staren Gauffin ågången genstämning, yrkat att, enär Trädgårdsmästaren Gauffin uti det med Trädgårdsmästarne Rajalin upprättade kontraktet tillförsäkrat dem rätt att emot en till Trädgårdsmästaren Gauffin erlagd årlig afgäld af 1200 mark intill den 1. November 1899. få tillgodonjuta de å dem uti sagda afhandling öfver låtna rättigheterna, men Trädgårds mästa rene Rajalin, då Trädgårdsmästaren Gauffins kontrakt med direktionen för Kuppis trädgårdsskötareskola utgått redan ett år tidigare, emellertid nödgats för tiden från den 1 November 1898 till samma dag 1899. icke allenast för nyttjanderätten till skolåns uppementalfält med derå uppför da drifkus och öfriga inrättningar till Åbo stad erlägga 5000 mark, utan och för utförande af de för trädgårdsdriften nödiga arbetena, hvilka derintills kostnads fritt verkstälts af de skolan besökande sex oleverna, i sin tjenst anställa ett biträde, en dräng och fyra dever, för hvilkas af lörande Trädgårdsmästarene Rajalin fått vidkännas en utgift af 1040 mark, Träd gårdsmästaren Gauffin måtte åläggas godtgöra Trädgårdsmästarene Rajalin omförmälda ökade utläggningar och i så dant afseende till dem utgifva inalles 2840 mark jemte ränta I anledning af omförmälda genstäm ningstalan har Trädgårdsmästaren Gauffin anmärkt, att enligt den emellan parterne ingångna öfverenskommelsen Träd gårdsmästarene Rajalin egde tillgodonjuta omtvistade förmåner endast intill den 1. November 1898., ehuru uti den dervid till bomna afhandlingen årtalet 1899 af misstag influtit, hvarföre och då Trädgårdsmästarene Rajalin dessutom väl hade sig bekant, att Gauffins aftal med direktionen för Kuppis trädgårdskötareskola hvilket aftal på flere särskilda stallen uttryckligen åberopades i det parterne emellan upprättade kontraktet, utginge redan den 1 November 1898, Trädgårds mästarene Rajalins ersättnings anspråk vore foglöst. Riidstufvurätten, hvarest vittnes förhör i målet egt rum, har medelst den 7. Oktober 1899 afkunnadt utslag i saken sig utlåtit, att emedan i förenämnda 843 salmen kylässä prt No 9. Korpe
den 30. Augusti 1889. upprättade kontrakt, hvari tidpunkten för detsammas upphörande visserligen upptagits till den 1 November 1899., jemväl åberopades den emellan Trädgårdsmästaren Gauffin och di rektionen för Kuppis trädgårdsskötaresko la den 29. Januari 1889 ingångna afhandling, fann Rådstufverätten åtvifvelaktigt vara att Trädgårdsmästarene Rajalin egt eller åtminstone bort ega vitskap om innehållet i sistsagda afhandling och således jemväl att kontraktet parterne emellan rätteligen komme att upphöra den 1. November 1898., och jemte det Råd stufverätten ansåg sig likväl icke kunna förpligta Trädgårdsmästarene Raja lin att till Trädgårdsmästaren Gauf sin utgifva ifrågavarande inventariers och växters värde, derest desamma än nu funnes i behåll i oskadadt skick, åla des Trädgårdsmästarene Rajalin, utan afseende å hvad de orlyckt föreburit att emot qvitto genast antingen till Gauffin utlemna samma inventari er och växter eller att gemensamt eller den af dem, som tillgång egde, till Gauffin utbetala inventariernas och väcternas i förteckningen upptagna vår den med ränta derå, dock endast af ter fem för hundrade om året, ifrån lagsökningsdagen den 29. April 1899, hvarhos på anförda grunder och vid denna utgång af målet Trädgårdsmästarene Rajalins emot Trädgårdsmästaren Gaufsin i saken utförda påståenden såsom laglösa förkastades. Hofrätten, under hvars pröfning Träd gårdsmästaren Gauffin för sig och Träd gårdsmästarene Rajalin, gemensamt, i vadeväg dragit målet, har medelst dom den 24. Juli 1900 faststält Rådstufvurättens förenämnda utslag Uti denna Hofrättens dom hafva Tredgårdsmästarene Rajalin i underdånighet anhållit om ändring medelst ingifven deduktion, hvilken Frädgårdsmarkaren Garf sin i föreskrifven ordning bemätt Hvad sålunda förlupit och handlingarna vidare innehålla har Kejserliga tenaten tagit i öfvervägande och finner Trädgårds mästarene Rajalin icke hafvaan fint skäl till ändring i Hofrättens nämn844
da dom, vid hvilken förty skall bero, jemte det Trädgårdsmästarene Rajalin å läggas att till Trädgårdsmästaren Gustaf lin i ersättning för hans härstädes häfda kostnader betala sextio mark. Det alle, som vederbör, till underdång efterrättelse länder. I Hans Kejserliga Majestäts Höga Nämn, Dess Senat för Finland: A. af Nyborg. Emest: Forsman. Andersin. Henr. Berenius. A; J; Bumlin. Ossian Karsten. Den 26 Oktober 1901. Hans Kejserliga Majestäts Haga Nämn Dess Senats för Finland dom uti ett, på nedsall revisionsskilling, från Alo Hofrätts inkommet mål emellan Direktionen för Kalkis jagt - och fiskeklubb samt Bönderne, Nämndemannen Sigfrid Koskinen, Otto Johansson Häkkälä, Thomas Wierula, Otto Adamsson Kintala, Erik Davidsson Korpela, Alexan der Ruistila, Johan Gustaf Hakkälä, Johan Gustaf Riihelä, Johan Arvidsson Mattila Karl Keskinen, Thomas tuovila, K. Laurila, David och Gustaf Taavela, Robert Eskola och A. Peltonen Karl tila, alle från Kalkis by i Asikkala socken, gemensamt sökande, samt Bönderne Johan Adolf Rusinen eller Ylärussila Michel Michelsson Marttila eller Ylämasttila, Adam Adamsson Mikkola och Fred rik Malakiasson Marttila eller Alamart tila, samtlige från Särkjärvi by i sagda socken, jemte förmyndaren för dersta des besatte omyndige Bondesonen Karl Assesson Marttila, Nämndemannen Johan Gustaf Alapietilä, svarande, angående rätt till fiskeGalle Auf N. H. E. F. - A. K. El. SS: 3. 84 No 1244. Pag. 31. R. D. 1900. Tinsk öfversättning af Kejser liga Senalens dom i saken medföljer origi nala expedition nen.
vallen: Gifven uti Kejserliga Senalon för Finland och Dess Justilie Departement, i Helsingfors, den 25. Oktober 1901. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af domsåvidt nu är i fråga, inhemtal följande: Sedan Sigfrid Keskinen, Thomas Wierula Otto Rintala, Erik Korpela och Johan Matti la jemte Landthushållaren Axel Ludvig Palm, Bondeenkan Henrika Kokkola eller Hakkälä samt Bönderne Gustaf Davidsson Uutela, Gustaf Huovila, David Thomasson Wanhatalo, Esaias Thomasson Eskola, Aron Saarola eller Honkala, Erik Johansson Tors kölä, David Davidsson Laukkala, Thomas Kuistila eller Laurila, Erik Walander, David Riihelä och Otto Kuopain såsom lägenbetsinnehafvare i Kalkis by medels skrift ligt kontrakt af den 4 Juni 1885. till Tidningsredaktören Alexander Hintz eller den, till hvilken han öfverlats kontraktet, på Gegufem års tid emot viss årlig lega upplåtit, bland annat, utestutande fiskerätt i valtendraget från försnäcken i Kalkis ström till Tilala holme och i Wirtasalmi sund samt rätt att jemte Kalkis byamän idka fiske med krok i vattnet emellan nämnda holme och Wirtasalmi, äfvensom Kedaktören Hintje den 20. påföljande Oktober till Handlanden A. A. F. Lindberg Jurisdoktorn Axel Sille och Apolheka ren And Alinger öfverlåtit berörda kontrakt, som derefter den 21 Mars 1888. intecknats uti särskilda lägenheter i Kalkis ty samt sedermera transporterats i Kalkis jagt - och fiskeklukt, har dåvarande de rektionen för nämnda klubb vid Härads rätten i Asikkala sockens tingslag yrkat straff å, bland andre, Johan Adolf Rurinen, för det han hade, ehuru Särkjärvi byamän icke egde del i Kalkis som, likväl derstädes idkal fiske; derå Häradsrätten genom den 10. September 1892. afkunnadt utslag förklarat tillförlitlig utredning icke hafva kunnat vinnas om och till hvilken del Kalkis by vore ensom egare till fiske vallnet i de strömfall af Kymmene elf som benämndes Kalkis fors, eller att Sock järvi by vore utestuten från fiske i for sen, hvarför och då sistsagda by egde 846
stranden af såväl forsen som elfven nedanför densamma samt vattnet derstädes syntes vara oskiftadt, Häradsrätten ansett sig icke kunna ingå i pröfning af Kalkis jagtoch fiskektubbs ansvarstalan, utan lemnat densamma för den gången beroende samt tillika anvisat klubbon att, efter stämning å sina motparter, i fall af sig, söka genom särskild rättegång tillvinna sig uleslutan de rätt till fiske i Kalkis fors eller någon del deraf. I anledning häraf har Johan Adolf Kusinen, på stämning å Direktionen för Kalkis jagt - och fiskeklubb samt Kalkislyanän, vid bemälde Häradsrätt påstätt, att Särkjärvi byamän såväl på grund af strändiganderätt som urmennes hafd egde hälften af vattnet från försnäcken i Kalkis tröm till Tilala holme under Kalkis by och jemväl derifrån ända till Wirtasalmi sund samt att Kalkis byamän förty enligt lag och Hollola härads fiskeristadga af den 1. November 1878. icke varit berättigade att, så som skett, utan Särkjärvi byamäns hörande upplåta fiskerätten i omordade vatten åt Redaktören Hintge; hvarhos Rusinen, sta del målet häst den omgång handlingarna deri närmare utvisa, jemte Michel Marttila, Adam Mikkola Fredrik Martti la och Johan Gustaf Alapietilä, hvilka under rättegången jemväl såsom kärande parter lagit sig talan i saken, till styrkande deraf, all Särkjärvi byamän egde strand på södra sidan af fallen i Kalkis sors, upptell en efter Kalkis och Särkjärvi med flere lyars storskifteskartor uppgjord karla öfver Kalkis för med kringliggan de nejder samt åberopat ett af vederbörande länelandtmätare den 16. Oktober 1894 utfärdadt intyg af innehåll att å ländandt mäterckontoret icke funnes handlingar, hvilka utvisade, att något skifte af fiskevatt net i Kalkis ström egt rum; och hafva Johan Adolf Rusinen och hans nästnämnde medparter förty yrkat, att ofvanberörda kontrakt af den 4. Juni 1886. måtte förklaras ogiltigt samt Kalkis jagt och fiskektubb jemte Kalkis byamän åläggas att till Särkjärvi by upplåta hälften af ifrågavarande vatten såvidt detsamma vore beläget under Särkjärvi bys strand. I saken hörde hafva Direktionen 847
sor Kalkis jagt - och fiskeklubl samt Kalkes byamän genmält hufvudsakligast, ett nämnde byamän genom Häradsrättens i Asikkala socken den 6. Juli 1611. afkunnade förlikningsdom i en rågångstvist emellan dem och lägenhets innehafvarene i Pulkkila by af Asikkala socken, hvilka sistnämnde enligt ett vid Häradsrätten uppledt utdrag ur geegrafkartan öfver sagda socken ega strand på herra sidan invid en del af fallet i Kalkis fors, tillagts ute slutande rätt till fiskevattnet i sagda fors med dertill hörande strömfall samt att denna rätt sedermera ytterligare bekräftats genom, förutom andra handlingar, Kymmenegårds samt Nylands och Tavastehus läns samfälda Egodelningsrätt i Asikkala socken den 26 Maj 1780 gifna dem i ett mål angående egerkilnad emellan Kalkis byamän, å ena, samt byamännen i Särkjärvi by och Asikkala sockens kyrkoby, å andra sidan, hvarför och då arminnes häfd icke gälde emot dom, Direktionen för berörda klubb och Kalkis byamän emotredt förkastande af käromålet. Häradsrätten har genom den 9. September 1898 afkunnadt utslag i saken ut låtit sig, att alldenstund Särkjärvi bys egor, på sätt Häradsrätten företedda kar ter utvisade, gränsade till ifrågavarande fors och Särkjärvi byamän således på grund af gällande lagstadganden rörande egan derålt till vättondrag mäste anses egadel i sagda fiskevatten, samt Direktionen för omordade klubb och Kalkis lydmän ej heller kunnat visa, all Siirkjärvi byamän förlorat sin rätt till berörda vatten, utan de sistbemälde tvärtom styrkt sig hafva från namn nes tider derstädes iakat fiske, fördenskull och emedan Kalkis byamän, hvilka medels förberörda kontrakt upplåtit åt Fredaklösen Hintgehvars rätt numera innehades af Kalkis jagt och fiskeklubb, uterlutande rätt till fiskel om vistade, ännu oskiftade vatten och dervid, jemte det byamännen afstått från sin rätt att fi ska i vallnet emellan förmärken i Kalkis ström och Iitala holme, förbehållit sig rättighet att idka fiske i öfriga delar af omförmälda vattendrag, i strid emot 26 SS: af fiskeistadgan gifven den 4. December 1865, icke varit berätti gade att å annan öfverlåta rätt till fiske andra än de delar af vällondraget, uti 848