Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
pias Lahdensuulle määrättyä oikeudenkäyntikustannusten korvausta. Hovioikeuden tuomioon ovat Varatuomari Castrén ja Kauppias Lahdensuu anoneet muutosta perustelmalla johon Varatuomari Soivio on vastannut. Keisarillinen Senaatti katsoo näytetyksi, että sittenkuin Varatuomari Pastrén ja Kauppias Lahdensuu olivat antaneet asianomaiselle ulosattomiehelle toimeksi myydä konkursipesän kiinteimistötä losottelaissa säädetyssä järjestyksessä on siinä velkojainkokouksessa, joka mainitun lain 5 luvun 19 p:n mukaan on toimila tu kiinteistöjen myyntiä varten ja jossa Varatuomari Toivio on asiamiehen kautta ollut saa puvilla, säätetty määrätä huutokauppaehdoksi että ostajan tuli ottaa vastatakseen kauppakirjan kartoittaminen. Tämän vuoksi ja kun 26 päivä nä Joulukuuta 1913 leinä suostun nasta annettu Armollinen asetus ei sisällä määräystä, että leimamaksu olisi suoritettava huutokaupparahasta, eikä Varatuomari Söivio ole näyttänyt muutakaan laillista perustusta vaatimukselleen saada ostamansa irtaimen omaisuuden kauppahintaa vastaan kuitata kiinteistöjen kaupasta suori tettavan leimaveron määrää, harkitsee Keisarillinen Senaatti oikeaksi, muuttaen tältä kohden Hovioikeuden tuomiota, velvoittaa Varatuomari Toivion maksamaan Varatuomari Castrénille ja Kauppias Lahdensuulle Konkurssipesän irtaimen omaisuuden huutokaupassa ostamainsa tavardin hinnan 1807 markkaa 45 penniä, siitä vähennettyä Oikeuksien kuitattaviksi myöntä mät Akselijohdon hinta sekä palovakuutus- ja puhelunmaksut 253 markkaa 37 penniä, ei li siis seitsemäntoista tuhalla seitsemänsataa seitsemänkym1508
mentäneljä markkaa kahdeksan penniä kuuden prosentin korkoineen 17 päivästä kesäkuuta 1914 tältä kuitenkin vielä lyhentämällä mitä sanatuomari Castrén ja Kauppiaslahdensuu ovat myöntäneet saaneensa eli 27 päivänä Heinäkuuta 1914; marksetut kymmenentuhatta markkaa saman kuun 29 päivänä suorite tut kunsituhatta kuusisataa markkaa ja seuranneen Elokuun 17 päivänä maksetut sata kahden santoista markkaa neljä penniä, sen ohessa on Varatuomari Toivion sadalla viidellätoista mantalla korvattava Varatuomari Castrénille ja Kauppias Lahdensuulle asian käsittelystä Raastuvanoikeudessa oikeutuneet kulut. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoolKeisarillinen Suomen Senaatti: Walter Andersin Johannes Pesonen. A. W. Juhmala. Samuli Koski. Uno Strömsten. Marraskuun 24 päivänä 1916 Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa osakeyhtiikokouksen päätöksen purkamista koske vassa jutussa jossa Apteekkari Fredrik Johan Skippari Kemin kaupungista, ja Pullin hoitaja Evert Otto Henrik Savander Tornion kaupungista, yhteisesti ovat hakijoina sekä Alatomion pitäjässä oleva And. Kurt & C. Ahtiebo lag" niminen osakeyhtiö vastaajana: Annettu Oikeusosas lossa Marraskuun 24 päivänä 1916 Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysy myksessä saanut seuraavat tiedot: Virjallisen haasteen nojalla. ovat Apteekkari Skippari ja Teellinhoitaja Savander sekä Raatimies Axel Jaukkuri Tornein kaupunSämä: W. A. if- A. R. S. K. M. S. No 2403. lag. 150. R D. 1915.
gista, Alatomion ja Karungin sitäjäin käräjäkunnan Kihlakunnan oikeudessa Joulukuun 2 päivänä 1912 lausuneet, että osakeyhtiö AndKut. C. Aktiebolag, jolle Keisarillinen Senaalle Syyskuun 2 päivänä 1899 oli hyväksynyt ja vahvistanut yhteöjärjestyksen ja jonka 150000 markkaan nousevasta 300 osakkee seen jaetusta osakepäomasta muuden muassa Apteekkari Skippari omisti 1 Raatimies Laukkuri 2 ja Tullinhoitaja Savander 1/4 osa ketta, sittenkuin Kesäkuun 21 päiväksi 1910 sitä varten Tornion kaupunkiin kokoonkutsuttu ylimää räinen yhtiökokous muodollisista syistä oli jätetty pitämättä, oli toisessa seuraavan Heinäkuun 25 päivänä Helsingin kaupungissä pidetyssä ylimääräisessä yhtiekokouksessa osakeyhtiön osakkeitten enemmistön omistajan Suomen Yhdyspankin, alotteesta ja johtamana hyväksynyt osa keyhtiälle laaditun uuden yhtiöjärjestyksen, minkä seuraava yhtiöjärjestyksessä säädetyllä ajalla Jormion kaupungissa Lokakuun 4 päivänä 1910 pidetty ylimääräinen yhtiökokous oli uudestaan hyväksynyt sekä Keisarillinen Senaatti sittemmin Elokuun 11. päivänä 1911 antamallaan päätöksellä vahvistanut ja jota uut ta yhtiöjärjestystä Lokakuun 9. päivänä 1917 Helsingin kaupungissa pidetty ylimääräinen yhtiökokous, huolimatta Apteekkari Skipparin ja hänen myötä puoltensa yhtiökokoukselle toimittamasta vastalauseesta oli päättänyt 1912 vuodesta alkaen osa keyhtiön toiminnassa noudattaaKun kuitenkin uuden yhteojärjestyksen mukaan muun muassa osakkeen nimellisarvo, 5,000 markkaa, alennettiin 1000 markkaan ja osakeyhtiön osakepäoman pysyttämiseksi entisellään, osa kerääoma oli täytettävä ulos antamalla 200 niinikään 1000 1510
markan nimellisarvoista etuusosa ketta mitkä Suomen Yhdyspankin välityksellä oli saanut merkitä W. Rosenleivo Co Aktiebolag" niminen osakeyhtiö, joka tätä ennen ei ollut omistanut mitään osaketta sanotussa yhtiössä, sekä voitto osakeyhtiön harjoittamasta liikkeestä oli tarpeellisten poistojen tapahduttua, käytettävä siten että ensimmä oli suoritettava osakeyktion määräämä osapalkka ja viisi prosenttia siirrettävä vararahastoon että sitten oli osinkona jaettava kymmenen prosenttiaetuusosakkeille nimellisarvon mukaan ja, ellei voitto yhdeltä vuodelta riittäisi siihen, vajaus seuraavien vuosien voitosta täytettävä sittenkuin vahvistettu osinko ensinmä oli vuoden voitosta jaettu etuusosakkeille, sekä että tämän jälkeen vihdoin syntynyt jäännös vuosivoitosta oli yhteekokouksen yksinkestaisella äänten enemmiställä tekemän päätöksen mukaan käytettävä, kuitenkin vaarinottamalla ettei osinko kantaosakkeille saisi nousta yli viidentoista prosentin, ja kun lisäksi, siinä tapauksessa että osakeyhtiö lakkauttaisi toimintansa ja hajoitettaisiin, velka maksettua. rahaksi muutetusta omaisuudesta ensin oli suoritettava etuusosakkeille niiden nimellisarvo ja vasta sen jälkeen kantaosakkeitten nimellisarvo sekä sitten mahdollisesti jäänyt omaisuus oli jaettava etuusosakkeille, ovat Apteckkare Skippari ja hänen myötäpuolensa katsonset että uusi yhtiöjärjestys äskenmainittuine määräyksineen välittömästi koski vanhan osake yhtiön osakkeenomistajain osaa osakeyhtiön omaisuuteen ja heidän oikeuttansa voittoon sekä siis oli ristiriidassa sään nösten kanssa 27 SS:ssä Toukokuun 2 päivänä 1895 annetussa 1511
Laissa osakeyhtiöistä; ja ovat Anteckkari Skippari ja hänen myötäpuo lensa, jotka sitä paitsi ovat muistuttaneet että edellämainitut osa keyhtiön pitämät yhtiökokoukset muodollisistakin syistä sotivat sekä yleistä lakia että osakeyhti ön yhtiäjärjestystä vastaan, nimittäin siinä ettei kokouksista oltu säädetyssä järjestyksessä osakkeen omistajille ilmoitettu, ettei Heinäkuun 25 päivänä 1910 pidetyssä kokouksessa jossa Suomen Yhdyspankki pääjohtajansa kautta oli aino ana osakkeenomistajana ollut läsnä, siis ollut onut täyttämäärää osakkeenomistajia koolla sekä ettei kokouksia oltu pidetty osakeyhtiön kotipaikalla asian näin ollen vaatineet eltä kaikki toimenpiteet, mitkä osakeyhtiön puolesta useinkerrat tujen päätösten nojalla olivat tehdyt julistettaisiin tehottomi si ja että osakeyhtiö And. Kurt" Co Aktiebolag " oli asetettava siihen tilaan, missä se oli ennen uuden yhtiöjärjestyksen ottamista käytäntöön tai, vaihtoehtoisesti että osakeyhtiö velvoitettaisiin lunastamaan heidän osakkeensa niiden nimellisarvosta entisen yhtiö järjestyksen mukaan sekä suorit tamaan korko tälle määrälse. vuodesta 1912 alkaen Kanteeseen vastattaessa on osa keyhtiön puolesta huomautettu, että osakeyhtiön taloudellinen asama siihen aikaan, jolloin Suomen Yhdyspankki ryhtyi osaksi yhtiön hoitoon tekemällään ehdotuksella osakeyhtiön uudestaan järjestämiseksi uuden yhtiöjärges tyksen osottamaan suuntaan, oli ollut niin huono että osakeyhtiön ellei osakeyhtiötä oltaisi uudestaan järjesteetty olisi pitänyt luoruttaa omaisuutensa konkurssiin ja että osakeyhtiö siihen nähden että W. Rosenlen C. Aktiebolag niminen osakeyhtiö samaan aikaan oli Suomen Kruunun kans1512
sa tehnyt mitä edullisimman metsänhakkuusopimuksen, äsken sanotusta metsänhakkuusopimuksesta saisi kaiken hyödyn siinä tapauksessa että "1/ Rosenluv. C. Aktiebo lagille voitaisiin siirtää päätösvalta osakeyhtiössä; vaan koskei tämä ollut voinut tapahtua muulla tavoin kuin osakeyhtiön uudestaan järjestämisellä siinä muodossa kuin riidanalaisessa yhtiökokouksessa oli päätetty eikä se ollut tapahtunut lainvastaisella tavalla, eivältä myöskään Fredrik Johan Skipparin ja hänen myötäpuoltensa tekemät muistutukset riidanalaisten yhtiökoko usten laillisuudesta muodollisessa suhteessa olleet lakiin ja rustuvia, on osakeyhtiön puolesta vaadittu kannetta hyljättä väksi Vastuun johdosta ovat Anteet kari Skippari ja hänen myötä puolensa väittäneet, että Suomen Yhdyspankin ostaessaan osakeyhtiön osakkeita, olisi yhtiösään töjen mukaan pitänyt antaa muille osakkgenomistajille tilaisuus lunastaa nuot osakkeet sekä että heillekin olisi ollut varattava tilaisuus merkitä etuuso sakkeita sittenkuin osakeyhtiön AndKut Hn Aktiebolag johtokunnan jäseniä Konsuli Herman Helsingin Metsänhoitaja Kapnar Reinnusta sekä Konsuli Hugo Rosenlewia ja Tohtori Wilhelm Rosenlevia oli jutussa kuultu, on Kihlakunnan oikeus jossa asianosaiset puolin ja toisin ovat anoneet konnusta kuluistaan oikeudenkäynnissä Marraskuun 20 päivänä 1913 julistamassaan päätöksessä katso, nut, etteivät osakeyhtiön yhtiö lokouksissa Heinäkuun 25 päivänä 1910 ja seuranneen Lokakuun 4 päivänä setä Lokakuun 9 päivänä 1911 tehdyt päätökset välit tömästi, koskeneeet osakkeenomis tajain osaa yhtiöomaisuuteen 1513
tai heidän oikeuttaan voittoon, kunnäissä yhtiökokouksissa tehdyn ja käytäntöön otetun uuden yhtiöjärjestyksen kautta ei oltu muutettu osakeyhtiön vanhojen osakkeitten keskinäistä suhdetta yhtiön omaisuuteen ja voittoon ei kä yhtiöjärjestyksen muutosta olta tehty yksityisten yhtiövakkaitten vaan osakeyhtiön eduksi kokonaisuudessaan, etenkin kiinosakeyhtiön taloudellinen asema oli siihen aikaan, jolloin nuot päätökset tehtiin ollut huonojonkatähden ja kun uusi yhtiöjärjestys ei myöskään ollut pääsiallisesti muuttanut osa keyhtiön tarkoitusta sekä yhtiökokouksen vallassa oli ollut tehdä puheenalaiset päätökset Kihlakunnanoikeus on, samalla kuin Kihlakunnanoikeus ei voinut ottaa tutkiaksensa vaatimusta päätösten peruuttamisesta sillä perusteella etteivät ne olleet tehdyt oikeassa järjestyksessä, kun yhtiökokouksen päätösten purkaminen sellaisilla perusteilla 30 en nojalla Toukokuun 2 päivänä 1895 annetussa Laissa osakeyhti öistä ei ollut Oikeuden asia, kyljännyt Apteekkari Skipparin ja hänen myötäpuollensa ajaman kan teen, vaan asian laatuun nähden aivat asianosaiset molemmin puolin itse käisiä heillä oikeuden käynnistä olleet kustannukset. Hovioikeus, jonka tutkittavak si asianosaiset puolin ja toisin olivat vetoamalla saattaneet ja tun, on Toukokuun 14 päivänä 1915 antamallaan tuomiolla jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan. Hovioikeuden tuomioon ovat Inteckkari Skippari ja Tullenhoitaja Savander anoneet muutos ta perustelmalla johon osaksiyhtiö And. Kurt. Co Aktiebolag on vastannut. Keisarillinen Senaatti katsoo että yhtiökokouksessa Heinäkuun 1514
25 päivänä 1910 tehdyllä ja koko uksessa seuranneen Lokakuun 11 päivänä vahvistetulla päätöksellä And. Kurt. Co Aktiebolag" osakeyhtiölle hyväksytty uusi yhtiojärjestys, niinhyvin mikäli siinä on päätetty uudestaan muodostaa osakeyhtiön osakepääoma ulosantamalla etuusosakkeita kuin myöskin mikäli siinä on määrätty voiton jakamisesta etuusosakkeitten omistajain ja kantaosakkeita omistavien kesken sekä osakeyhtiön omaisuuden jakamisesta siinä tapauksessa että osakeyhtiö lakkautetaan, rajoittaa välittömästi vanhan osakeyhtiön osakkeenemestajain osaa osakeyhtiön omaisuuteen ja heidän oikeuttaan voittoon, vieläpä on vanha osakeyhtiö samalla päätöksellä katsottava sanatuissa suhteissa lakkautetuksi ja viisi osakeyhtiö peruste. tuksi. Sen tähden ja koskei tuopäätös siis ole Apteckkari Skipparia eikä Tullinhoitaja Savander ja sitova, harkitsee Keisarillinen senaatti oikeaksi, kumoten tässä osissa Hovioikeuden tuomion ja Kihlakunnanoikeuden päätöksen Toukokuun 2 päivänä 1895 osakeyktioistä annetun Lain 27 SS:n säännästen nojalla oikeuttaa Apteekkari Skipparin ja Tullinhoitaja Savanderin, elleivät he tahde yhtyä uuteen osakeyhtiöön, vaatimaan osakeyhtiöltä lunastuksen heidän riidanalaisen päätöksen tekemisaikana omistamistaan osakkeista vanhassa osakeyhtiös sä; ollen lunastuksen suuruudesta eri oikeudenkäynnillä riidettävä, elleivät asianosaiset voi siitä sopia Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Väisarillinen Suomen Senaatti. Walte Andersin. Johannes Pesonen. Walte Andersson. Johannes Pesonen. A. W. Hildunen Samuli Koski. Ilmo Strömstén. 1515
Marraskuun 24 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa, osakeyhtiökokouksen päätöksen purkamista koskevassa jutussa, jossa Ponnestari Artför Castrén Oulun kaupungis ta sekä Sahanhoitaja Emil Lassila ja Prokuristi Aalille lander Raahan kaupungista yhteisesti ovat hakijoina ja Aatomion pitäjässä oleva And. Kurt o Co Aktiebolag" niminen osakeyhtiö vastaajana Annettu Oikeusosastossa Marraskuun 24 päivänä 1916 Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysy myksessä, saanut seuraavat tiedot: Kirjallisin haastein ovat Pormestari Castrén ja hänen myötä puolensa Matminin ja Karungin pitäjäin käräjakunnan Kihlakunnanoikeudessa Syyskuun 18 Läsnä: Wit - Z.P. - A. R. - K. No 2404. Pag. 148. R. D. 1915
päivänä 1912 lausuneet että osakeyhtio And. Kurtob Aktiebolag," jolle Keisarillinen Senaatti Syyskuun 2. päivänä 1899 oli hyväksynyt ja vahvistanut yhtiöjärjestyksen ja jonka 150000 markkaan nousevasta 300 osäkkeeseen jaetusta osakepääomasta muiden muassa Pormestari Castrin omisti 3, Sahanhoitaja Lassila 2 ja Prokuristi Melander 1 osakkeen sittenkuin Kesäkuun 21 päiväksi 1910 sitä varten Tornion kaupunkiin kokoonkutsuttu ylimääräinen yhtiökokous muodollisista syistä oli jätetty pitämättä, oli toisessa seuraavan Heinäkuun 25 päivänä Helsingin kaupungissa pidetyssä ylimääräisessä yhtiökoko uksessa, osakeyhtiön osakkaitten enemmistön omistajan Suomen Yhdyspankin, alotteesta ja johtamana, hyväksynyt osakeyhtiälle laaditun uuden yhtiöjärjestyksen, minkä seuraava yhtiojärjestyksessä säädetyllä ajalla Tönnion kaupungissa Lokakuun 4 päivänä 1910 pidetty ylimääräinen yhtiökokous oli uudestaan hyväksynyt sekä Keisarillinen Senaatti sittemmin Elokuun 11 päivänä 1911 antamallaan päätöksellä vahvistanut ja jota uutta yhtiöjärjestystä Lokakuun 9 päivänä 1911 Helsingin kaupungissa pidetty ysimääräinen yhtiökokous, huolimatta Pormestari Castrénin sitä vastaan panemasta vastalauseesta, oli päättänyt 1912 vuodesta alkaen osakeyhtiön toiminnas sa noudattaa. Kun kuitenkin uuden yhtiöjärjestyksen mukaan muun muassa osakkeen nimet lisarvo, 5,000 markkaa alennet tiin 1000 markkaan ja osakeyhtiön osakepääoma, sen pysyttämiseksi entisellään, oli täytet tävä ulosantamalla 1200 etuusosaketta, niinikään 1000 markan nimellisarvalla mitkä Suomen Yhdyspankin välityksellä oli saanut merkitä./.1. Rosenlen o6o Aktiebolag" niminen osakeyh1517
tiö, joka tätä ennen ei ollut omistanut mitään osaketta sanotussa yhtiössä, sekä voitto osakeyktiön harjoittamasta liikkiestä oli, tarpeellisten poistojen tapahduttua käytettävä siten että ensinnä oli suoriteltava osakeyhtiön lupaama orapalkka ja viisi prosenttia siirsettävä vararahastoon, että sitten oli osinkona jaettava kymmenen prosenttia etuusosakkeille nimellisarvon mukaan ja, ellei voitteyhdeltä vuodelta riittäisi siihen, vajaus seuraavien vuosien voitosta täytettävä, sittenkuin vahvistettu osinto ensinnä oli vuoden voitosta jaettu etuusosakkeille, sekä että tämän jälkeen vihdoin syntynyt jäännös vuosivoitosta oli yhtiökokouksen yksinkertaisella äänten enemmistöllä tekemän päätöksen mukaan käytettävä kuitenkin vaarinottamalla ettei osinkokantaosakkeille saisi noustayli viidentoista prosentin, ja kun lisäksi, siinä tapauksessa että osakeyhtiö lakkauttaisi toimintansa ja hajoitettaisiin, velka maksettua, rahaksi muutetusta omaisuudesta ensin oli suoritettava etuusosakkeille niiden nimellisarvo ja vasta sen jälkeen kantaorakkeitten nimellis arvo sekä sittemmin mahdollisesti jäänyt omaisuus oli jaettava etuusosakkaille, ovat Pormestari Castrén ja hänen myötäpuolensa katsoneet, että uusi yhtiöjärjestys ästenmainittuine määräyksineen välittömästi koski vanhan osa keyhtiön osakkeenomistajain osaa osakeyhtiön omaisuuteen ja heidän oikeuttansa voittoon sekä siis oli ristiriidassa päännösten kanssa 27 SS:ssä Toulokuun 2 päivänä 1895 annetussa Laissa osakeyhtiöistä; ja ovat Pormestari Castrén ja hänen myötäpuolened, jotka sitä paitsi ovat muistuttaneet että elellämainitut osakeyhtiön pi1518
tämät yhtiökokoukset muodollisistakin syistä sotivat sekä yleistä lakia että osakeyhtiön yhtiöjärjestystä vastaan, nimittäin siinä että ei kokouksista oltu säädetyssä jäljestyksessä osakkeenomistajille ilmoitettu, ettei Heinäkuun 25 päivänä 1010 pidetyssä kokouksessa jossa Suomen Yhdyspankki pääjohtajansa kautta oli ainoana osakkeenomistajana ollut läsnä, ollut ollut täyttä määrää osakkeenomistajia kuolla sekä ettei bokouksia oltu pidetty osakeyhtiön kotipaikalla asian näin ollen vaatin eet, että kaikki toimenpiteet, mitkä osakeyhtiön uulesta usemkerrottujen päätösten nojalla olivat tehdyt, julistettaisiin tehottomiksi ja että osa keyhtei And. Kurt & Co Aktiebo lag oli asetettava siihen tilaan, missä se oli ennen uuden yhtijärjestyksen ottamista käytäntöön tai vaihteehtoisesta, ettäe sakeyhtiö velvoitettaisiin heille lunastuksena suorittamaan heidän osakkeittensa nimellisarvo ynnä kuuden sadanneksen korko Lokakuun 9 päivästä 1910 entisen yhtiäjärjestyksen mukaan. Kanteseen vastattaessa on osakeyhtiön puolesta huomautettu, että osakeyhtiön taloudellinen asema siihen aikaan jolloin Suomen Yhdyspankki ryhtyi osakeyhtiön holtoon tekemällään ehdotuksella osakeyhtiön uudestaan järjestämiseksi uuden yhtiöjärjestyksen osoittamaan suuntaan oli ollut niin huono että osakeyhtiön, ellei osakeyhtiötä ottaisi uudestaan järjestetty olisi pitänyt luovuttaa omaisuutensa konkurssiin ja että osakeyhtiö siihen nähden että W. Rosenberg C: Alltiebolag niminen osakeyhtiö samaan aikaan oli Suomen Kruunun kanssa lehnyt mitä edullisimman metsän hakkuusopimuksen järkensanotus ta metsänhakkuusopimuksesta saisi kaiken hyödyn siinä ta1519
pauksessa että osakeyhtiölle K. Rosen lew. Co Aktiebolag voitaisiin siirtää päätösvalta osakeyhtiössä; vaan koskei tämä ollut voinut tapahtaa muulla tavoin kuin osakeyhtiön. uudestaan järjestämisellä siinä muodassa kuin riidanalaisissa yhtiäkokouksissa oli päätetty ei sä se ollut tapahtunut lainvastaisella tavalla eivätkä myöstään Pormestari Castrénin myöläpuolineen tekemät muistutukset riidan alaisten yhtiökokomsten laillisuudesta muodollisessa suhteessa olleet lakiin perustetut, on osakeyhtiön puolesta vaadittu kannet ta hyljättäväksi. Vastuun johdosta ovat Pennes tari Castrin ja hänen myötä puolensa väittäneet että Suomen Yhdyspankin ostaessaan osakeyhtiön osakkeita, olisi yhtiösäänti jen mukaan pitänyt antaa muille osakkeenomistajille tilaisuus lunastaa nuot osakkeet sekä että heillekin olisi ollut varattava tilaisuus merkitä etuuso vakkeita. Sittenkuin osakeyhtiön And. Kurt" Co Aktiebolag johtokunnan jäse niä Konsuli Herman Heibergiä, Melsänhoitaja Ragnar Reiniusta sekä Erisuli Hugo Rosenleivia ja Tohtori Vilhelm Rosenlevia oli jutussa kuultu, on Kihlakunnanoikeus jossa asianosaiset puolin ja toisin ovat anoneet korvausta kuluistaan oikeudenkäynnissä, Marraskuun 20 päivänä 1903 julista mallaan päätöksellä ratkaissut asian ja katsonut, etteivät osakeyhtiön yhtiökokouksissa Heinäkuun 25 päivänä 1910 ja seuranneen Lokakuun 4 päivänä sekä Lokakuun päivänä 1911 tehdyt päätökset välittömästi koskeneet osakkeen omistajain osaa yhtiöomaisuu teen tai heidän oikeuttaan voittoon, kun näissä yhtiökohvud sissa tehdyn ja käytäntöön otetun uuden yhtiöjärjestyksen kautta ei oltu muutettu osakeyhtiön 1520
vanhojen osakkeitten keskinäistä suhdetta yhtiön omaisuuteen ja voittoon eikä yhtiöjärjestyksen muutosta oltu tehty yksityisten yhtiöosakkaitten vaan osakeyhtiön eduksi kokonaisuudessaan, etenkin kun osakeyktiön taloudellinen asema oli siihen aikaan, jolloin nuot päätökset tehtiin, ollut huono, jonkatähden ja kun uusi yhtiöjärjestys ei myöskään ollut pääsiat lisesti muuttanut osakeyhtiön tarkoitusta sekä yhtiökokouksen vallassa oli ollut tehdä puheenalaiset päätökset Kihlakunnanoikeus on, samalla kun Kihlakunnanoikeus ei voinut tutkia vaatimusta päätösten peruuttamisesta sillä perusteella, etteivät ne olleet tehdyt oikeassa järjestyksessä kun yhtiökokouksen päätösten purkaminen sellaisilla perusteilla 30 SS:n nojalla Toukokuun 2 päivänä 1895 annetussa Laissa osakeyhtiöistä ei ollut Oikeuden asia, kyljännyt Pormestari Castrén in myötäpuolinen ajaman kanteen vaan asian laatuun nähden sai vat asianosaiset molemmin puolin itse kärsiä heillä oikeudenkäynnistä olleet kustannukset Hovioikeus, jonka tutkittavaksi asianosaiset puolin ja toisin olivat vetoamalla saattaneet jutun, on Toukokuun 14 päivänä 1915. antamallaan tuomiolla jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan. Hovioikeuden tuomioon ovat Pormestari Castrén ja hänen myötä puolensa anoneet muutosta perustelmalla, johon osakeyhtiö And. Kust. C. Attiebolag on vastannut Keisarillinen Senaatti katsoo, että yhtiökokouksessa Heinäkuun 25 päivänä 1910 tehdyllä ja koko uksessa seuranneen Lokakuun 4 päivänä vahvistetulla päätöksellä And. Karl P: Aktiebolag" och keyhtiälle hyväksytty viisi yhtiöjärjestys, niinhyvin mikäli siinä 521
on päätetty uudestaan muodostaa osakeyhtiön osakepääoma ulosantamalla etuusosakkeita kuin myös mikäli siinä on määrätty voiton jakamisesta etuusosakkeitten omistajain ja kantaosakkeita omistavien kesken sekä osakeyhtiön omaisuuden jakamisesta siinä tapauksessa että osakeyhtiö lakkautetaan, rajoittaa välittömästi vanhan osakeyhtiön osakkeenamistajain osaa osakeyhtiön omaisuuteen ja heidän oikeuttaan voittoon, vieläpä on vanha esakeyhtiö samalla päätöksellä katsottava sanotuissa suhteissa lakkautetuksi ja viisi osakeyktiö perustetuksi. Sen tähden ja koskei tuo päätös siis ole Pormestari Castréniä eikä hänen myötäpuoliään sitova, harkitsee Keisarillinen Senaatti oikeaksi, kumaten tässä osassa Hovioikeuden tuomion ja Kihlakunnanoikeuden päätöksen Toukokuun 2 päivänä 1895 osakeyhtiöistä annetun Lain 27 SS:n säännösten nojalla oikeuttaa Pormestari Castrénin ja hänen myötäpuolensa, elleivät he tahdo yhtyä uuteen osakeyhtiöön, vaatimaan osakeyhtiöltä lunastuksen heidän riidanalaisen päätöksen tekemisailana omistamistaan osakleista vanhassa osakeyhtiössä; ollen lunastuksen suuruudesta eri oikeudenkäynnillä riideltävä, elleivät asianosaiset voi siitä sopid. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti. Walter Andersin. Johannes Pesonen. A. V. Ollinnala Samuli Koski. Uno Strömsten 52
Marraskuun 24 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa korvausjutussa, jossa ovat Kauppias Gustaf Svanljung, Nikolainkaupungista, hakijana sekä Talolliset Juho Rakkula, Matti Tuoma ja Alfred Kaja la, Alatornion pitäjän Alarauman kylästä, saapuville tulliina, ja Talollinen Vihtori Aula, myös Alarauman kylästä, poisjäännenä, vastaajina Annettu Oikeusorastossa Marraskuun 24. päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itselleen vittelyttänyt jutun kirjat ja niistä mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää Sittenkuin Juho Aakkula Matti luoma ja Vihtori Aula, jotka omistert, Rakkula ja Tuoma Nakkulan verotalon No 22. Abraman kylässä ja tuleeoudin verotalon No 23. samassa kylässä sekä Alfred Rasala, alaikäisen Talollisentyttären Miina sämä H. L. J. K. C. 1. R.S.K. 1523 No 247. Såg. 112. R. D. 1916.