sittemmin saatuaan asiakirjoista näkyvän monettiiden jälkeen Palta mon piirin Kruununnimismies Henrik Immanuel Gutzenilta maisuista utvenittanteesta asiammukaisen valituoneet kseen. on Yljö Karjalainen kajaanin kaupungin kaastuvanoikeudessa. johon än oli haastattanut Pormedari Hyökyin ja kauppias Kääriän julussa radaa maan, kun riidanalaiset lisämäköut olivat ellert suoritettavat Pormedari Hejskylästä näinen asmmassaan kajaanin kaupungissa. lämennut. että hän hänen oli kirjoittanut nimensä hänelle ennen asuuskunnan sääntöjen vahvistamista esitettyyn kummerkintäistaan, vaan ettei hän ollut osuuslainintatain määräännöitä tavalla ilmoitettut in tullut otetuksi jäsmedksi osuuskustaan, jota ei etes että täin siitämään järjestyksessä perustettu eikä merkitty kaupparesdelen kuodetta kappasumman täjäänin maa sekommassa; niiden niitten ja hän puuramassa määdään olemmeetsi perustunut lailliseva järjestykseeni syntyukseen jäsenluettetuun eikä siinä myöntään ollut määräjissä maksägavarittamispuoda, jota paitsi kattetukin oli ennenaikainen ja märä sekitti että oli valettu ennenkuin osuuskumalle kuuluva riidetan omaisuus, nimittäin meijuri kumpineen ja kolustaineen, eli myyty ja että omistamaan oli hämmisuudettu sellaistakin velkaa, joka ei kuulunut osuuskunnalle vaan asunkunnan yhteyksen luvalla rakennotun kiinemanttiin mukaasta. on Yljö Karja lainen nonut mainittua ulosmitusta kiinnittäväksi kandereen ovat Pormestari Hyöky ja kauppias kääriä vastannet minun massa että päätus muukunnan perintamista oli luttimana järjestyksessä tehty ra Yrjö Karjalainen, - joka oli ollut anna sta Yrjö Karjalainen, - joka och ollut osuusannan perustajajärvenin sekä ottanut osaa osuusksevanan toimistaan, eli osuusannan jäsenniin merkitty siihen luetetan osuuskunnan 1868 kuolen lopussa oikeessa ännista, minkä sen halttua eli osuusluvimintetain 31 SS:ssä mainitussa tarkasuksessa laativat ja halttuksen esimies tammikuun 24 päivänä 1909 pltänyt kajanin kaupungin Kuisvärätti; josta kaupputtuna olemmeen siitängeismukaan tuli harjoittaa läkettään: että Maiotrantille oli tehty ilmoitus osuuannan merkitsemisestä kauppakisteriin: että Suomen Tullisuuoleattitus tuon laurituksen johdosta Heinäkuun 11 päivänä 1907 oli hyväksynyt osuuskumme kauppakisteriin merkittäväksi, minkä jälkeen sellainen merkiljenninen eli tapahanut: että riidanalainen witteluun oleva paatai alustruutille annettuun jämänettelien; että ilmoitus askeltujen maksajan suorittamispuudesta eli sääntöjen mukaisesti julaisti paikka kunnan summehtiin ja muutettu asuuskummeen alle pöyvelle: sekä että osoittelega oli detta lukuun nain on velat jotka yllämainitussa lain minun saamassa kuukas-situmminen oli vahvistettu osuuskunnaa maksettavaksa. min Kruununnimismies Guutenia nelle Yrjö Karjalainen  Wi antanut nelle Yrjö Karjalainen  tiolan Pormedari Myntselle ja kauppias käärälle toimitetusta haasteesta. ojutussa kuutta ja asianosaiset vaatineet korvausta oikaudenkäyntikustannuksistaan on Raastuvainikans Heinäkuun 4 päivänä 1811, jutistamallaan päiväksellä viinä mainituilta muoda seitionut, ettei Yrjö Karjalainen ollut osuuskunnan laillinen jäsen ja että puheena oleva esitteluohjelmi, mikäli se Yksi Karjalaista koski, oli tekoton, sekä koska yljäKarjalainen syyttä oli aikaansaattanut viivyystä jutussa Edraittanut hänet kahdellakymmenellä markalla korvaamaan Pormestari Hyökyn ja Kauppias Kaarian oikeudenkäyntikulut Uomivilsuu, jonka tulkittavaksi Pormestari Hyöky ja Kauppias Rääriä- ovat och samma valtaneet pias Rääriä- ovat och samma valtaneet jelan. on, jotun etua asiakirjoista tähimmän nähtävän köytetyn alaisma. Marraskuun 15 päivänä 1917 antamassaan tuominen lausunut käyryn olemille että skjö Karjalainen asi allekirjoittanut sen skjö Karjalainen asi allekirjoittanut sen goimuskirjan, jotka kajaanin Osuusmiejuri niminen osuuskunta. edelläsanden suudemantatain 2 SS:n neljänesti oli perusta ja ottanut osaa muutämän osuuskunnan järenden kokouksiin, denka häntä eli pidettävä nelmakunnan jäännömäentäkselon ja kun osuuskumna jäsenet sääntöjen mukaan olivat velvolliset najattomasti suorittamaan olemmeannan sitemmeen täyttämiseksi tarottavia kärämaksuja sekä puheenaoleva lisäsakon oli pantu Yrjö Karjalaisen naksettavaksi asuuskumme lankarjeyväin toimitsijamiesten laatimassa ja osuusannan jäänten ja hakijain keskouksessa Maaliskuun 13 päivänä 1870 esitetyssä vittetushjelmasta. jota Yrjö Karjalainen ollut perittinut siinä järjestyksessä kuin omistoimintataen 2 SS:n 3 manamantissa nähettiin, on Havioikeus, kumoton Ruastuvanoikeuden päätöksen siinä suhteessa, hyljännyt Yrjö Karjalaisen kanteen. Huovioikeuden ensimieen och Yrjö Karjalainen anoneet muutesta perustörmalla. han Pormestari Hyöky ja kauppias kääriä ovat vastannert kirjurillinen ilmaatti on tutkinut tämän jutan ja katteen. ettei Yljö Karjalainen kaltänyt syntä muuttaa Hanmikuudon hinnasta joka siis jää prospäksi; ja rovitetaan Yrjö Karjalainen verittamaan Pormestari Hyökylle ja kauppias Kiarialle hoittio täällä jelan muaksi etteiden kulujen korrahseksi, viisikymmentä markkaa. tätä kaikki asianomaiset noudattakootKeisarillinen Suomen Senaatti: Alfred Kiuksiala A. W. Ollleman B Anneberg Samuli Koski Valterssarviainen 622