Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
jän Kivijärven kylässä asuvalle Talolliselle Mikko Hienoselle, on entinen Kruununvaati Strömstén vastustanut kannetta Mikko Hienosen haasteen nojalla vaadittua entistä Kruununvoutia Stromstenia velvoitettavaksi Hienoselle suorittamaan puheena olevat kymmenentuhatta markkaa korkoineen mutta jätettyä kanteensa perille ajamatta, on Kihlakunnanoikeus 4 päivänä Maaliskuuta 1910 julistamassaan päätöksessä, jättäen Mikko Heinosen kanteen sillensä, katsonut näytetyksi että, sittenkun entinen Kruununvouti Strömsten oli sitoutunut Kauppias Wolffille maksamaan välityspalkkioksi siitä, että Wolff viimeistään 31 päiväksi Toukokuuta 1906 hankkisi ostajan entisen Kruununvoudin Strömstenin puheena olevalle tilalle, sen raha määrän, minkä kauppahinta nousisi yli 150,000 markan, oli Kauppias Wolff tarjennut sanotun tilan Kauppias Karl Einar Blombergille ostettavaksi sekä että sitten 30 tahi 31 päivänä Toukokuuta 1906 oli Wiipurin kaupungissa laadit tu tilan myynnistä kauppakirja, jonka mukaan tilan kauppahinta oli Ma160,000 markkaa ja jonka kauppakirjan entinen Kruununvouti Strömstén myyjänä sekä Maanviljelijä John Löfgren ostajana olivat allekirjoittaneet, ja että, vaikka kaup pa olikin tehty Maanviljelijä Löfgrenin nimeen, myöskin Kauppias Blomberg ja Maanviljelijä Pehr Alfred Collin olivat olleet ostajina osalliset siihen; minkä vuoksi ja kun tämä kauppa oli ollut lopullinen ja Kauppias Wolffin oli katsottava hankkimalla ainakin Kauppias Blom bergin tilan ostajaksi välittäneen kaupan, eikä se seikka että kauppakirja sittemmin oli hävitetty sekä entisen Kruununvoudin Strömstenin ja Maanviljelijä Löfgrenin kesken Turun kaupungissa 2 päivänä Kesäkuuta 1906 tehty uusi kauppakirja, joka sisäksi oleellisesti samat kauppaehdot ja saman kauppahinnan kuin yllä mainittu Wiipurissa laadittu kauppakirja, voinut vaikuttaa Kauppias Wolffin oikeuteen, Kihlakunnanoikeus, katsoen entiseltä Kruununvoudilta Strömstenilta vastoin Varatuomari Wiikin kieltoa jääneen näyttämättä, että Kauppias Wolffin Mikko Heinoselle tekemä puheena olevan saamisen luo627
vutus olisi ollut pätevä, on velvoittanut entisen Kruununvoudin Strömstönin heti kuittia vastaan maksamaan Varatuomari Wiikille, hänen yllä mainitussa toimessaan, vaaditut kymmenentuhatta markkaa viiden prosentin vuotuisine korkoineen oikeudenkäynnin alusta 4 päivästä Huhtikuuta 1907 kunnes täysi maksu tapahtuisi sekä korvaukseksi Varatuomari Wiikin oikeuden käyntikuluista hänelle suorittamaan kahdeksansataa markkaa. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi enti nen Kruununvouti Strömstén vetoamalla oli saattanut jutun, on 18 päivänä Toukokuuta 1911 antamassaan tuomiossa lausunut asiasta mielensä; ja koska Varatuomari Wiik ei ollut edes väittänyt että edellä mainittu Kauppias Wolffin ja Mikko Hienosen välinen, Wolffin oikeaksi myöntämä puheena olevan saami sen siirto olisi jälkeenpäin peräytetty tälaillisessa järjestyksessä voimattomaksi julistettu, eikä myöskään näyttänyt että siirto olisi muusta syystä mitäten, sen tähden ja kun Kauppias Mattfin korkurssipesä niin ollen ei ollut oikeutettu kapsymykseen tullutta välityspalkkiota entiseltä Kruununvoudilta Strömstöniltä perimään, on Hovioikeus, kumoten Kihlakunnanoikeuden päätöksen, hyljännyt Varatuomari Wiikin sanotun konkurssipesän puolesta jutussa ajaman kanteen Hovioikeuden tuomioon on Varatuomari Wiik täällä anonut muutosta perustelmalla, johon entinen Kruununvouti Strömsten on vastannut. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei ole lailli sesti näytetty, että Kauppias Wolff olisi todellisella siirrolla Mikko Heinoselle luovuttanut kysymyksessä olevaa saamistansa; minkä vuoksi ja kun entisen Kruununvoudin Strömstenin mainettu omaisuus on Kauppias Wolffin toiminnan johdosta ilmaantuneelle estajalle 30 tahi 31 päivänä Toukokuuta 1906 tehdyllä kauppakirjalla myyty sadankuudenkymmenentuhannen markan hinnasta sekä näytetyksi on tullut että Kauppias Wolffille asianomaisten välikiehen mukaan oli tuleva välityspalkkiöksi se rahamäärä, jonka puheena olevasta ti628
lasta irtaimistoimeen maksettava hintanousisi yli sadan viidenkymmenentuhannen markan, Keisarillinen Senaatti harkitsee oikeaksi, kumoten Hovioikeuden edellä kerrotun tuomion, jättää sen loppupäätöksen pysyväksi, johon Kihlakunnanoikeus on asiasta johtunut. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti Murten Saarinen B. Anneberg Walter Andersin. Johannes Pesonen. Väinö Hirvinen Marraskuun 28 päivänä 1911. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tullussa, saatavaa ja tilinmoitetta koskevassa jutussa, jossa ovat Maanviljelijä Erland Kuuskoski, Kuus kosken yksinäistilalta Pöytyän pitäjässä, sekä Talollinen Juho Heikinpoika Eskola ja Talollisenpoika Matti Heikinpäka Eskola, kumpikin Karinaisten kappelin Kyrön kylästä, hakijoina, sekä Kauppias Sven Häävalainen, Turun kaupungista, poisjääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 28 päivänä Marraskuuta 1911. Keisarillinen Senaatti on itsellen sä esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Erland Kuuskoskelle sekä Juhoja Matti Eskolalle toimitetun haasteen nojalla oli Tehtailijanleski Alma Hahvosen, yllämainitusta Kyrön kyläsläsnä: S.S. W. A. J. P. Ja P. Mj. Fm. 628a No 1709. Pag. 272 R. D. 1908.
lasta irtaimistoimeen maksettava hintanousisi yli sadan viidenkymmenentuhannen markan, Keisarillinen Senaatti harkitsee oikeaksi, kumoten Hovioikeuden edellä kerrotun tuomion, jättää sen loppupäätöksen pysyväksi, johon Kihlakunnanoikeus on asiasta johtunut. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti kanteri Saarinen B. Anneberg Walter Andersin. Johannes Pesonen. Väinö Hirvinen Marraskuun 28 päivänä 1911. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tulleessa, saatavaa ja tilinmoitetta koskevassa jutussa, jossa ovat Maanviljelijä Erland Kuuskoski, Kuuskosken yksinäistilalla Pöytyän pitäjässä, sekä Talollinen Juho Heikinpoika Eskola ja Talollisenpoika Matti Heikinpoika Eskola, kumpikin Karinaisten kappelin Kyrön kylästä, hakijoina, sekä Kauppias SvenHäävalainen, Turun kaupungista, poisjääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 28 päivänä Marraskuuta 1911. Keisarillinen Senaatti on itsellen sä esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Erland Kuuskoskelle sekä Juho ja Matti Eskolalle toimitetun haasteen nojalla oli Tehtailijanleski Alma Hahvosen, yllämainitusta Kyrön kyläsLäsnä: S.S. W. A. J. P. B. 75 P. J. H. Fm. 628a No 1709 Pag. 272. R. D. 1908.
tä, Marttilan pitäjän ynnä Kosken, Euran ja Karinaisten kappelien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeuden istunnossa 14 päivänä Maaliskuuta 1895 lausunut, että hänen 8 päivänä Kesäkunta 1894 kuollut miehensä Tehtailija Kaarle Evald Hakrisson oli kontrahdilla 26 päivältä Elokuuta 1890 Erland Kuuskosken, Juho ja Matti Eskolan sekä Talollisen Juho Mikolan kanssa muodostanut yhtiön köyryvymalla käytettävän tiititehtaan rakentamiseksi Kyrön kylässä sijaitsevaan Eskolan taloon kuuluvalle Palo nimiselle maaaluville, johon yhtiöön yhtiomiesten tuli käydä osallisiksi seuraavilla määrillä, nimittäin Kaarle Evald Holrissonin 4000 markalla, Erland Kuuskosken 300 markal la sekä Juho ja Matti Eskolan kuin myös Juho Mikolan kunkin 100 markalla; että Kaarle Evald Huhrisson, Erland Kuuskoski sekä Juho ja Matti Eskola sittemmin, Juho Mikolan 1 päivänä Joulukuuta 1891 erottua yhtiöstä ja Erland Kuuskorkon otettua vastatakseen hänen kin osuudestaan siinä, 2 päivänä Maaliskuuta 1894 olivat tehneet uuden kontrahdin, minkä mukaan yhtiö, jonka nimeksi ole tuleva Kyrön tiili - ja sahalaitos ja johon Kaarle Evald Hakrisson ja Erland Kuuskoski olivat pannut kumpikin 4000 markkaa sekä Juho Eskola ja Matti Eskola 1000 markkaa kumpainenkin, oli ulottava toimin tansa myöskin sahaliikkeen kurjoittamiseen; että Kaarle Evald Hähansson yhtiön perustamisesta Helmikuun loppuun vuonna 1894 oli isännöitsijänä hoitanut yhtiön asioita ja tämän ajan kuluessa ollut pakoitettu liikkeen harjoittamiseksi hankkimaan tarpeelliset rahavarat, joten, niin kuin Alma Huhassenin Kihlakunnanoikeuteen tuoma tili yhtiön ja Kaarle Evald Hamssonin väliristä asioista 1890 vuoden Lokakuun 25 päivän ja 1844 vuoden Helmikuun 28 päivan väliseltä ajalta osoitti, Hahussenin saatavaksi oli jäänyt 20,16 markkaa 16 penniä, sekä että Alma Hähusson miehensä kuoltua oli yhtiön puolesta sitä paitsi joutunut suorittamaan seuraavat maksut, nimittäin 26 päivänä 624
tä, Marttilan pitäjän ynnä Kosken, Euran ja Karinaisten kappelien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeuden istunnossa 14 päivänä Maaliskuuta 1875 tausunut, että hänen 8 päivänä Kesäkuuta 1894 kuollut miehensä Tehtailija Kaarle Evald Hahrisson oli kontrahdilla 26 päivältä Elokuuta 1890 Erland Kuuskosken, Juho ja Matti Eskolan sekä Talollisen Juho Mikolan kanssa muodostanut yhtiön höyryvimalla käytettävän tiilitehtaan rakentamiseksi Kyrön kylässä sijaitsevaan Eskolan taloon kuuluvalle Palo nimiselle maaaluselle, johon yhtiöön yhtömiesten tuli käydä osallisiksi seuraavilla määrillä, ninittäin Kaarle Evald Holmssonen 4000 markalla, Erland Kuuskosken 3000 markalla sekä Juho ja Matti Eskolan kuin myös Juho Mikolan kunkin 100 markalla; että Kaarle Evald Huhrisson, Erland Kuuskoski sekä Juho ja Matti Eskola sittemmin, Juho Mikolan 1 päivänä Joulukuuta 1891 erottua yhtiöstä ja Erland Kuuskosken otettua vastatakseen hänen kin osuudestaan siinä, 2 päivänä Maaliskuuta 1894 olivat tehneet uuden kontrahdin, minkä mukaan yhtiö, jonka nimeksi oli tuleva Kyrön tiili- ja sahalaitos ja johon Kaarle Evald Hakrisson ja Erland Kuuskoski olivat pannest kumpikin 4000 markkaa sekä Juho Eskola ja Matti Eskola 1000 markkaa kumpainenkin, oli ulottava toimin tansa myöskin sahaliikkeen karjoittaniseen; että Kaarle Evald Johnsson yhtiön perustamisesta Helmikuun loppuun vuonna 1894 oli isännöitsijänä hoitanut yhtiön asioita ja tämän ajan kuluessa ollut pukoitettu lukkeen harjoittamiseksi hankkimaan tarpeelliset rahavarat, joton, niin kuin Alma HuhrissoninKihlakunnanoikeuteen tuoma tili yhtiön ja Kaarle Evald Huhrssonin välisestä asioista 1890 vuoden Lokakuun 25 päivän ja 1894 vuoden Helmikuun 28 päivän väliseltä ajalta osoitti, Hahussenin saatavaksi oli jäänyt 2616 markkaa 16 penniä, sekä että Alma Hahnsson miehensä kuoltua oli yhtiön puolesta sitä paitsi joutunut suorittamaan seuraavat maksut, nimittäin 26 päivänä 24
Elokuuta 1894 Vaasan Osakepankkiin 500 markkaa ynnä korkoa tästä määrästä 97 markkaa 50 penniä, saman vuoden Lokakuussa Pohjoismaiden osa kepankkiin 1340 markkaa, pöytäkirjan lunastusta 12 markkaa 45 penniä, yhdestä matkasta Turun kaupunkiin 6 markkaa ja yhdestä matkasta Yläneen pitäjään myöskin 6 markkaa eli yhteensä 1901 markkaa 95 penniä, ja koska Alma Hahnssonilla niin muodoin oli yhtiöltä saatavaa kaikkiansa 27,978 markkaa 11 penniä ja kukin sen osakas yhtiökontrahdin loisen kohdan mukaan oli velkapää vastaamaan yhtiön veloista sen mukaan kuin hänellä oli osaa yhtiössä, oli Alma Huhrsson omasta puolestan sa ja alaikäisen tyttärensä Lempi Hähnessönin luontaisena holhoojana vaatinut Erland Kuuskoskea ja hänen asiakumppaneitansa, velvoitettaviksi Alma Hahnssonille suorittamaan kukin osansa yhtiön edelläkerrotusta velasta eli siis Erland Kuuskoski neljäkymmenesosaa sekä Juho ja Matti Eskola kumpikin yhden kymmenes osan yllämainituista 27,978 markasta 11 pennistä laillisine korkoineen, siitä kuitenkin vähennettyä heidän osuuten sa siitä 5,700 markan hinnasta, josta yhtiin tiilitehdas 28 päivänä Joulukuuta 1894 oli julkisella huutokaupalla myyty Alma Hahnsonille. Vastatessaan asiaan olivat Erland Kuuskoski ja hänen asiakumppaninsa Kihlakunnanoikeuteen jättäneet Rahastonhoitajan Petter August Aulinin ja Konttoristin Anton Iisak Ahlrothinlaatiman, 29 päiväksi Joulukuuta 1894 päivätyn kertomuksen yllämäini tun yhtiön Elokuun 25 päivästä 1890. Helmikuun 28 päivään 1894 pitämäen kirjain tarkastuksesta, jonka kertomuksen mukaan tarkastuksen tulokseksi oli merkitty, että virheellisyyksiä tilaissa oli huomattu yhteensä 1/81 markkaa 56 penniä Kaarle Evald Hähnsrönin hyväksi ja SS, 519 markkaa 30 penniä hänen vähingoksensa, joten siis Hähussönin olisi hyvitettävä yhtiötä 859 markalla "4 pennillä; ja kun Kaarle Evald Huhns330
son pääkirjan mukaan oli merkinnyt hyjäksensä 26,01 markan 16 pennin saata van, ovat Rahastonhoitaja Äulin ja Konttoristi Ahlroth Katsoneet Huhnssonin oikeastaan olevan saamassa yhtiöltä 17,676 markkaa 22 penniä. Yhtyen niihin muistutuksiin, mitkä Rahasten hoitaja Aulin ja Konttoristi Ahlroth, jotka Erland Kuuskosken ja hänen asiakumppaniensa ilmoituksen mukaan olivat toimittaneet tarkastuksen Alma Hähussönin pyynnöstä, oli vat tiloistä esittäneet, olivat Erland Kuuskoski ja hänen asiakumppanin sa samalla esiintuoneet, etteivät he olleet saaneet vastaanottaa tiloihin kuuluvia todistuta ja että he sen vuorsi olivat pakoitetut meittimaan kaikkia niitä meneeriä, joiden luiksi ei toijtynyt todisteita; ja kun Erland Kuuskoski ja hänen asiakumppaninsa mainitusta syystä eivät olleet voineet tarkastaa kysymyksenalaisia tilejä, oli vat ho Alma Huhrissonille Kihlakunnanoikeuden istuntoon 20 päiväksi Kesäkuuta 1895 hankkimansa vastaaatteen nojalla vaatinut Alma Haknssonia velvoitettavaksi antamaan uusi täydellinen tili koko siltä ajalta kuin Kaarle Evald Hähussönen toimi käsitte Tähän kanteeseen vastatessaan oli Ilma Hährsson väillänyt että tuokanne oli vanhentunut, koskee sitä ettu nostettu laillisessa ajassa lukiin 13 päivästä Huhtikuuta 1892 ja 20 päivasta Maaliskuuta 1874, jolloin yhteen tilit olivat jätetyt Erland Kuuskos selle ja hänen asiakumppanallensa tarkastettaviksi. Jutussa niin menetettyä kuin siinä kertyneet kirjat osottavat oli Kihlakunnanoikeus 1 päivänä Kesäkuuta 1871 julistamallaan päätöksillä koska Erland Kuuskoski ja hänen asiakungraninsa ovat olleet laillisessa ajasra moittineet Kaarle Evald Holms senin yllä mainitusta toimestaan antamia tilejä vuosilta 1890 ja 1821. sekä Erland Kuuskoski ja hänen asiäkumppanensa olivat otteet täsnä kahast onhoitajan Antinin ja Penttoristen 631
Ahlrothin toimittamassa, mainitun yhtiön tiliin tarkastuksessa, tekemältä muistutuksia muista tilien kohdista kuin niistä, joista Aulin ja Ahlroth olivat huomanttaneet, hyljännyt Erland Kuuskosken ja hänen juttukumppaniensa ylläkerrotun vastakanteen ja velvoittanut Erland Kuuskosken ja hänen asiakumppanin sa Kihlakunnanoikeuden päätöksessä olevan laskelman mukaan Alma Haknssonille suorittamaan Erland Kuuskoskon 5,575 markkaa 34 % penniä sekä Juho ja Matti Eskolan kummankin 1,393 markkaa 88 7/10 penniä. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi asianosaiset molemmin puolin olivat vetoamalla saattaneet jutun, oli 17 päivänä Toukokuuta 1898 antamallaan tuomiolla jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden päätösen varaan, sikäli kuin siinä oli julistettu. Erland Kuuskosken ja hänen asiakumppaniensa, menettäneen moitupuhevaltansa tiloistä vuosilla 1890 ja 1891; ja koska Erland Kuuskoki ja hänen asiakumppanensa olivat kieltäneet ne tilien meneerät aina 13 päivään Tammikuuta 1894, joista puuttui todisteita, sekä myöskin tehnet muistutuksia todistuksi otetuista työlistoisla, kuitenkin laimiinlyöden ilmoittaa mitkä meneerät he kokonansa hyväksyivät tahi kuinka suurelta osalla ho ne kielsivät, eikä Kihlakunnanoikeus ollut määrännyt asianosaisia, R. No 24 luvun 2 SSn mukaan uskotuilla miehillä eroituttamaan riitaista riidattomasta, sen vuoksi ja kun Kihlakunnanoikeus, joka oli katsonut moityruhevallan 1890 ja 1891 vuoden tiloista nimitetyksi, kumminkin oli hyväksi nyt ne muistutukset, jotka Rahaston hoitaja Aulin ja Konttoristi Ahholhennenmainitussa tarkastuksessaar olivat samojen vuosien tiloistä esittänet, ja Hovioikeudelta siis oli puut tunut tarpeellista perustusta asiantutkimiseen, oli Hovioikeus lykännyt jutun takaisin Kihlakunnan oikeuteen. Tämän jälkeen on Alma Hähusson Kihlakunnanoikeuden istunnassa 11 päivänä Lokakuuta 1898 ilmoittanut 432
asian uudelleen Kihlakunnanoikeuden käsiteltäväksi; ja koska Alma Hakossen mainittuna päivänä oli asetettu konkussitilaan, on hänen konkurssi pesänsä toimitsijames Kauppias tääväläinen jatkanut Alma Haknssonin kannetta Sittemmin 26,27, 22 ja 30 päivänä Elokuuta sekä 2,3 ja 15 päivänä Syyskuuta 1899 on edelläkerrotussa Hovioikeuden tuomiossa mainittu välinselvitystöi mitettu ja siinä riitaiseksi merkitty seuraavat erät: vastattavan puolella 1892 vuoden tilissä: 16 päivänä Syyskuuta velkakirjalla Juho Eskola (41) markkaa, ja vuoden 1893 tilissä: 30 päivänä Hammikuuta: saatu veksellillä, minkä Kauppias Hääväläinen on antanut Vaasanpankki), 5000 markkaa ja kahden kuukauden korko (saha k.) 30 markkaa, sekä vastaavan puolella: 1892 vuoden tilissä Tammikuun 7 päivänä hiilikolin polttajalle y. m. Saha kontto /18/18 markkaa, 9 päivänä 2 kelkkaa (3 k.) 4 markkaa; 16 päivänä työlistä No 35 (S k.) 2/72 markkaa 20 penniä, vetolista (u k) 114 markkaa 10 penniä; velolista (Mäkitalo b) 25 markkaa 10 penniä, hakkuuslista (Tuomola k) 7/18 markkaa, velolista (N. k) 188 markkaa 80 penniä, Lakkunanlaitos (S:k) 6 markkaa; 18 päivänä 12 kyynärän roskapuitten hakkaus (1 k.) 2 markkaa 10 penniä; 27 päivänä santavetolista (santa k) 508 markkaa 5 penniä; 30 päivänä työtista (Saha k) 273 markkaa 20 penniä, vetolista (. Nikulan Metsä k) 57 markkaa 25 penniä, vetolista (11. 6.)648 markkaa 95 penniä, hakkauslista (Tuomolan k.) 180 markkaa 95 penniä, velolista (T.k.) 99 markkaa 50 penniä, vetelista (Nikulan k.) 255 mark kaa 70 penniä, 400 jtk. santaa Santa k. 27 markkaa 30 penniä, isännöitsijälle (S h.) 25 markkaa, Vartesmannille Ekille (Sak) 40 markkaa, kuukauden ajalla tehdyistä matkoista 30 markkaa; Helmikuun 6 päivänä dynämuttia mk. 3 mark kaa 80 penniä, 11 päivänä työlistä (5. k) 37 markkaa 5 penniä, hakkauslista (Tuomolan k) 30 markkaa 5 penniä, hakkauslista (Nikulan k.) 17 markkaa 35 penniä, hakkauslista (Uusitalok.) 1 markkaa, velolista (11. k.) 485 markkaaa 233
72 penniä, hakkauslista (U. k.) 6 markkaa 40 penniä; 21 päivänä Palovakuutus yhtiölle Thvenuille (3. k. 32) markkaa, 22 päivänä rähkösanomasta ja kirjesta (2 k) 2 markkaa 20 penniä, 10 1/4 päivän kuoppätöistä (savi k.) 16 markkaa 30 penniä 27 päivänä 1 tuumamilla (3 k) 2 markkaa työlista (Saha k.) 326 markkaa 95 penniä, savenveto (savi k.) 40 markkaa, veto lista (11. k.)337 markkaa 30 penniä, vetolista Tuomalan k. 2 markkaa 50 penniä, vetolista Nikulan k. (56 markkaa, hakkauslista (N.k.) 26 markkaa 60 penniä; 29 päivänä isännöitsijälle sahak25 markkaa, isännöitsijälle matkoista (S k.) 40 markkaa, Työnjohtajalle Ekille (2 k) 10 markkaa; Maaliskuun 1 päivänä Huhtalalle savikuopantyöstä (Savi k.) 19 markkaa; 2 päivänä vetolista Uusitalo k) 42 markkaa 50 penniä, 5 päivänä 12 päivän kuopassa olosta (Savik) 18 markkaa, ostettu laskukirjoja Saha k.) 6 markkaa 75 penniä; 12 päivänä rahti Hääväläiselle lähetetyistä puutavaroista (Saha k.) 85 markkaa 50 pn niä, rahti samalle tiitistä (Tuli k.) 30 markkaa; 14 päivänä työlista (Saha k) 377 markkaa 50 penniä, vetolista (0,16) /5/ markkaa sopenniä, vetolista (Tuomolan k. 10 markkaa 35 penniä, vetolista (Savi k.) 185 markkaa 30 penniä 19 päivänä rahtia Kauppias Pörnrothitle (S. k) 50 markkaa 80 penniä; 21 päivänä piiliä Lundströmiltä (S.k) 28 markkaa, 22 päivänä 3 syltä 1 he kyynärää katlöpäreitä (S. k.) 31 markkaa 65 penniä, 21 päivänä 1 syli päreitä (3 k) 10 markkaa, 26 päivänä hevospäivistä tehtaalla (3 6) 50 markkaa, hakkauslista Nikulan k. 31 markkaa 50 penniä, vetolista (Bavi k.) 11 markkaa 90 penniä 28 päivänä kunnan ulosteot (S. k.) 30 markkaa; 29 päivänä tapamerkkeja (Sk.) 5 markkaa; 1 syli päreitä (S k.) 10 markkaa; 31 päivänä isännöitsijälle (3. k.) 25 markkaa, Turkuja metsämätkoista (S. k.) 50 markkaa, Työnjohtajalle Ekille 40 markkaa, 3 kuukauden koroksi tulojen ylitse maksetuista rahoista 35 markkaa, Huhtikuun 2 päivänä vetolista (U. k.) 477 markkaa 45 penniä, Peltolalle smatkasta (11. k.) 2 markkaa 50 penniä, veto634
lista (Nikulan k.) 2 markkaa 50 penniä, Bakalle lastauksista (Saha k.) 18 mark kaa 75 penniä, Oskar Perälälle saman Saha k) 3 markkaa; 7 päivänä viiloja y. m (Srk.) 14 markkaa 65 penniä, Haapaojalle tukinvedosta Uusitalo ky 2 markkaa, velolista (0. k.) 52 markkaa 25 penniä; 9 päivänä työlistä (Saha k) 40 markkaa 20 penniä, sekanaisiin menä hin (S. k.) 30 markkaa, 18 luutaa (2 k.) 2 markkaa, 11,200 liilen rahti Petterssönille (Tiili k.) 137 markkaa 80 penniä, 14 päivänä hakkauslista Nikulan k.) 134 markkaa 10 penniä, vetolista viisotalo k.) 53 markkaa 15 penniä, hakkauslista (U. k) 4 markkaa 70 penniä; 20 päiväna Granforsille sekätöistä (Sk) 5 mark kaa 45 penniä, sannanvedosta (S. k.) 5 markkaa, 1 vuoden korko S. Manl taalille (Uusitalo k.) 177 markkaa 50 penniä, 21. päivänä K. E. Blomberg justeeraajille (U. k.) 241 markkaa 45 penniä 23 päivänä Työlista (3 k) 94 markkaa 5 penniä, 2 laskukirjaa saha k. 3 mark kaa 20 penniä, mäsiinäöljystä pulloinun y. m. (2 k.) 8 markkaa; 25 päivänä lankkujen tapuloimisesta (Uusitalo k.) 121 markkaa 70 penniä, 30 päivänä kakkauslista Nikulan k. 14 markkaa 25 penniä, kirjekotelot (3 k) 15 markkaa 30 penniä, isännöitsijälle (S.k.) 25 mark kaa, Turkumatkoista y. m (S k.) 40 mark kaa, työnjohtajalle tehtaalla (S k.) 40 markkaa, Huhrissonille Uusitalon konton kautta 100 markkaa, sekanaisia työväelle 12 markkaa 50 penniä, valorahaksi 45 markkaa; Toukokuussa 3 päivänä 5 1/2 kyyn. kattopäreitä (3. k.) 20 markkaa 25 penniä, 3 kyyn samoja (S.k.) 11 markkaa; 7 päivänä taputoimisesta Rosvallille y.m. Uusitalo ky5 markkaa 65 penniä, työlistä (3 k) 354 markkaa 45 penniä, justeerauksesta Uusitalo k. 18 markkaa 6 penniä, sekanaisiin menöihin (U. k.) 10 markkaa 50 penniä, hakkauslista (Nikulan k.) 47 markkaa 25 penniä; 10 päivänä koneenkäyttäjälle Turunmatkasta (2 k) 5 markkaa, postimerkkejä (S.) 5 mark kaa; 14 päivänä rahtia Uusitalo k, 30 penniä, omat hevoset (U k.) 16 markkaa. 15 päivänä rahti tiilistä Kahilaiselle 635
Tiili k. 5 markkaa 10 penniä; 20 päivänä rahti rautanauloista Oaha k. 3 markkaa 30 penniä, sekänäisiä menoja (S. k.) 10 markkaa; 21 päivänä hakkauslista (Nikulan k) 39 markkaa 15 penniä, Vesterviikille rautanauloista (Saha k.) 5 markkaa, puitten plank kauksesta (Sk.) 1/18 markkaa 20 penniä, työlista (Sahak.) 27 markkaa 50 penniä, 10 hehtolitraa kalkkia (saha k) 14 mark kaa 75 penniä, rahtia siitä (3 k) 2 markkaa 20 penniä, Petterviikille sekätyöstä (S k.) 4 markkaa, tapuloimisesta Eusitalo ky 18 markkaa 50 penniä; 28 päivänä hakkauksesta (Nikulan k.) 10 markkaa 15 penniä, ostetuista tukuista Saha k.) 60 markkaa; 31 päivänä isän nöitsijälle (S. k.) 25 markkaa, Turkumatkoista (3. k.) 30 markkaa, Uudenlaton hevosen hoito 11 kuukaudelta 13 mark kaa; Kesäkuun 4 päivänä työlistä (Tiili k.) 23 markkaa 70 penniä työliskä (T. k.) 31 markkaa 85 penniä, hakkaapalkkoja Nikulan k. (56 markkaa) 12 päivänä ostettu Otynnyriä siemen kauroja (Uusitalo k.) 90 markkaa; 16 päivä nä lastauksia (S k.) 14 markkaa 50 penniä, 1 kuorma heiliä (T.k) 8 markkaa; 23 päivänä hakkauspalkkoja Nikulan k.) 90 markkaa, työlistä (Saha k) 43. markkaa 40 penniä, työlista (S. k.) 160) markkaa 10 penniä; 27 päivänä disposant tikorkoa (K. S.) markkaa 50 penniä; 30 päivänä isännöitsijälle (Tiili k.) 25 markkaa, kuukauden matkoista (5. k.) 30 markkaa, Heinäkuun 7. päivänä Seppä Petterviikille töistä (3. k) 6 markkaa 60 penniä; 9 päivänä hakkauslista Nikulan k) 30 markkaa 15 penniä, työlistä (5. k) 41 markkaa 55 penniä, tiiliurakasta (T.k) 15 markkaa 65 penniä; 23 päivänä hakkaus lista Nikulan k.) 38 markkaa 75 penniä, työlistä (siili k.) (6 markkaa 95 penniä, kuukauden matkoista ja hevosesta (1/6.) 40 markkaa; 30 päivänä kuulutuksista sanomissa (Tk.) 6 markkaa, koneenkäyttäjälle ja isännöitsijälleen (T.k.) 25 markkaa; Elokuun 1 päivänä ostettu 18 kpl. lankkirja (Saha k) 18 markkaa; 5 päivänä rahtia laudoista puunjalostustehtaalle (S k.) 206 markkaa 1 penni; 6 päivänä hakkauslista (Nikulan k) 9 markkaa 60 pen632