Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
leski de hemman Ferdinand Rosenqvists fordran i konkur en måtte fastställas till det af honom bevakade beloppet 46,950 mark jämte ränta, hvarhos Frans Ferdinand Rosenqvist anhållit att, emedan uti konkunboet dersutom funnits en jämväl honom tillhörig aktte i Parverkets för gossar och flickor byggnadsaktiebolag, hvilken af konkurssför valtningen försälts den 5 December 1906 för ett pris af 300 mark, nästnämnda belopp med två och en half procents ränta därå hån nyssuppgifna dag måtte honom till Lomas. Sedan Vicehäradshöfdingen Svarander saken hörd, bestridt att Frans Ferdinand Kosenqvist vore egare till merberörda aktiosamt förty pårtått förkastande af käromålet, har Rådstufverätten, hvarest Frans Ferdinand Rosenqvist jämväl anhållit om ersättning för umgälderna i målet, medels den 17 Juni 1907 afkunnadt utslag funnit Frans Ferdinand Rosenqvists eganderätt till ifrågavarande aktie icke vara styrkt och fördenskull förkastat hans i målet utförda talan. Hofrätten, under hvars pröfning Frans Ferdinand Rosenqvist i vadeväg dragit nålet, har genom dom den 29 Oktober 209 låtit vid Rådstufvurättens förberörda utslag bero, jämte det Frans Ferdinand Kosenqvist skyldigkändes att med femtio mark godtgöra Vicehäradshöfdingen Sourander hans vid svarandetalans bevakande i Hofrätten hafda kostnader. Uti Hofrättens dom har Frans Ferdinand Rosenqvist anhållit om ändring medels ingifven deduktion, den Vicehäradshöfdingen Svarander bemött. Kejserliga Senaten har tagit må let i öfvervägande och finner Frans Terdinand Rosenqvist icke hafva anfört skäl till ändring i Hofrättens förenämnda dom, vid hvilken förty kommer att förblifva hvarhos Frans Ferdinand Rosenqvist ålägges att med sextio mark ersätta Vicehå adshöfdingen Svarander hans i målet härstädes hafda umgälder. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder Kejserliga Senaten för Finland: A. K. O. Malin. Riksi Käpy. Lautui Saarmen Mannes Seltonen. 127
Den 13. April 1910. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatta revision skillingar, från Kejserlige Åbo Hofrätt inkommit mål, angående ersättning, emellan Bankinrättningen Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus- Pankki Osakeyhtiös i Helsingfors stad konkursförvaltning, å ena, samt Vicehäradshöfdingen Frans Emil Snellman, från Tammerfors stad, å andra sidan, omsom sökande och uteblifne svarande, äfvensom Jurisutriusqvekandidaten Karl Alarik Castrén, från Helsingfors, samt numera å utrikes ort bosatte förre Bankdirektören Otto Hjelt, uteblifne svarande: Sifven uti Justitiedepartementet den 13. April 1910. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem inhämtat följande: Sedan Aktiebolaget Osakeyhtiö Taimi emot skuldsedel af den 7. NoÖfde J. N. B. S.S. - A. K. - W. A. J. P. J. A. L. Bn 66. Pag. 30. R. D. 1909.
ran kylässä leski f ran kylässä för ran kylässä f hemman i f vember 1900. af Suomen Maanviljen tys - ja Teollisuus - Tankki Osakeyhtiö erhållit ett lån å 125,000. mark, till säkerhet för hvilket lån jämte utfäst ränta Osakeyhtiö Taimi pantförskrifvit åt nämnda bank omkring 2,000. ständert försägade trävaror, upplagda vid Strömsdals huhi Nilsiä socken, Täynelkoski sag i Heinävesi socken, Byggmästaren E. J. Holpainens sag i Willmanstrandstad Taipale såg i Leppävirta socken och å Tuilsaari invid Wiborgs den belägna lastageplats, så har, efter det Osakeyhtiö Taimis tillgångar emellertid afträdts till konkurs, Tuomen Maanviljelys - ja Teollisuus-Pankki Osakeyhtiö i likvidation å inställetsedagen i sagda vid Råd stufvurällen i Wiborg anhängiga konkurs bevakat ej mindre nämn da lan jämte sju procents ränta från förberörda dag med förmån rätt ur värdet af ofvannämnda travaror än 260. mark 80. penni, hvilka banken nedlagt i kostnader för de vid Täynetkoski och Holpainens sågar upplagda trävaror na, med förmänsrätt ur värdet af sistnämnda virke; därå Rädstufvurallen, hvarest bankens omförmälda förmånsrätts anspråk motsagts, medels den 29. Juli 1901. i konkursen afkunnad dom, jämte det bankens omordade fordran fastställts till betalning ur konkursboets tillgångar, anvisat banken att genom särskild raltegång styrka att merberörda trävaror blifvit behörigen afskilda från Osakeyhtiö i Taimis öfriga enahanda varor och öfverantvårdade antingen åt banken eller annan, som för bankens räkning emottagit och sedan i sin vård och varjo innehaft eller hade desamma, samt tillika förordnat att banken, för den händelse att omförmälda om ständigheter blefve i denna rättegång styrkta, skulle åtnjuta panthafvares förmånsrätt i hvad sålunda fastställts hafva blifvit åt banken behörigen pantsatt och i enlighet 129
för hemman hemman i 7 ran kylässä de ran kylässä ran kylässä hemman i leski darmed tillkomma betalning för ragda 125,000. mark jämte ränta nast efter Trängsunds utskoppningsaktiebolags fordran ur värdet af 500. ståndert utaf de 569/11 ständest som å Siutsaari lastageplats komme att återsta, sedan Finlands Bank tillgodonjutit sin panträtt i 2087 1/4 mandert af Osakeyhtiö Taimis därstädes förvarade trävaror, näst efter Ingeniören Albert Kranki fordran ur värdet af 92. ständert OsakeyhTårme tillhöriga tråvaror, upplagda vid Taipale såg, och nästefter Byggnästaren Holpainens fordran ur var det af 153 1/7 ständert vid Holopainens sag upplagda tråvaror äfvensom med bästa rätt ur värdet af de 69 1/4 ståndert trävaror, som återstods af förenämnda vid Ruitsaari läslägplats upplagda 569 1/4 ständest träva rör, samt ur värdet af 6% stander vid Täynelkoski såg och 400. standert vid Strömsdals bruk befintliga travaror, hvarjämte de 260. mark 80. penni, som banken nedlagt i hvilnader å de vid Täynethoski och Holpäinens sågar upplagda varorna, kulle utgå med 204. mark 80. pensi ur värdet af varan vid Lägnetkoski jag och med 56. mark ur värdel af verkel vid Holpainens sågEfter det Suomen Maanviljelyså Teollisuus - Pankki Osakeyhtiö i likvidation låtit till Rådstufvurattens i Helsingfors sammanträde den 2. April 1902. instämma Jurisutriusger kandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman, men bankens egendom emellertid kort efter det stämningen blifvit delgifven afträdts till konkurs, har bankens konkursförvaltning vid berörda rättegångstillfälle i afseende å fullföljande af den talan, som genom ragda stämning anhängiggjorts emot Castrén och Snellman, anfört att bankens direktion försåret delaktigt därutinnan, att direktionnen, ehuru densamma bort veta att Osakeyhtiö Taimis ställning vid den tid, då omförmälda lån å 130
för 1h 1h för ran kylässä ran kylässä hemman i 7 för ran kylässä 1h ran kylässä 1h 125,000. mark åt nämnda bolag beviljats, varit helt och hållet under gräfd och ohållbar, det oaktadt utlämnat lånebeloppet, innan den utlofvade panträtten uti ifrågavarande trävaror blifvit behörigen konttillrad och utan att ens därförinnan förvissa sig om att den uppgifna mängden trävaror i verkligheten omhänderhades af Osakeyhtio Taimi. Och som direktionen, till hvilken vid sagda tid hört Jurisutriusgekandidaten Castrén och Viahäradshöfdingen Snellman samt bankens verkställande direktor Otto Hjelt, härigenom vallat att banken kunde få vidkännas en skada, som i händelse bankens anspråk på pant rätt i ifrågavarande trävaror, hvarom rättegång vid Rådstufvurätten i Wiborg då pågått, underkandes med all sannolikhet komme att uppgå till lånebeloppet 125000. marjämte sju procents årlig ränta till länets förfallodag den 7. Maj 1900. samt sex procents ränta från sagda dag, men, därest rättegången vunnes till någon del, skulle minkas med värdet af de trävaror, hvilka banken tillerkändes panträtt, har Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus - Pankki Osakeyhtiös konkursförvaltning, med tillkännagifvande att förlust för banken i alla fall komme att uppstå, enär Osaks yhtiö Taimi i själfva verket icke gt mer än omkring 1,200, utändert trävaror och deras värde icke motwarade lånebeloppet med ränta, yrkat Jurisetriusgrekondidaten Castrin och Vicehäradshöfdingen Snellmans förpliktande att en för bägge och bägge för en ersätta banken den skada, banken i antydt afseende kunde visas hafva tidit. I saken hörde hafva Jurisutri usgyvekandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman genmält att Suomen Maanviljelys - ja Teolliuus-Pankki Osakeyhtiös likvidationskomite, hvilken tillsatts af bakens förvaltningsråd och således 131
/ leski ran kylässä leski hemman i för leski leski 1h 1h i afseende å såväl rättigheter som skyldigheter vore att likställas med bankens direktion, egt befogenhet att uttaga stämning och utföra talan i nu föreliggande sak endast i det fall att densamma varit därtill bemyndigad af bankens aktionärer; men som sagda aktionärer, hvilka vid bolagsstämma den 11. November 1901. beslutit att ersättningstalan skulle utföras emot, bland andra Jutisutriusqvekandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman samt Bankdirektoren Hjelt för den förlust de genom utgifvande af ofvan omförmälda lån åsamkat banken sedermera vid extra bolagsstamma den 11. Januari 1902. frångått detta beslut, hafva Jurisutringoekandida ten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman ansett bankens tibviolationskomiti ej hafva varit behörig att väcka förevarande rättegång samt förty yrkat käromålets förkastande. I anledning häraf har Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus - Pankki Osakeyhtiös konkursförvaltning anmärkt att aktionärernes i banken vid extra bolagsstamman den 11. Januari 1902. fattade beslut ingalun da afsett att återkalla det hemyndigande likvidationskomsten vid bolagsstämman den 11. November 1901. i nu ifrågakomna afseende erhållet, utan endast innefattat upphäfrande af sistnämnda bolagsstämmas beslut, såvidt därigenom bestämts att ersättningstalan borde väckas mot bankens direktion jämväl för tiden före år 1900., för hvilken direktionen allaredan beviljats ansvarsfrihet, äfvensom mot medlemmarna i bankens förvaltningsrad, hvarutom bankens konkursförvaltning ytterligare framhållit att, enär likvidationskomten hade att i alla afseenden bevaka bankens rätt densamma mäste anses hafva varit befogad att emot bankens direktion, som icke erhållit ansvarfrihet för förvaltningen af bankens ange132
/ / f ran kylässä 1h hemman i för ran kylässä ran kylässä ran kylässä för lägenheter under år 1900., anhängiggöra förevarande rättegång, om hvar fullföljande för konkursmassans rähning bankens borgenärer sedermera vid sammanträde den 10. April 1902. beslutit. Medels utslag af den 30. April 1902. har Rådstufvurätten härom sig utlåtit och ansett genom hvad i saken inlupit öfverlydigt framga, att aktionärernes i aktiebolaget Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus-Pankki Osakeyhtiö vid bolagsstamma den 11. November 1901. fattade beslut i nu ifrågavarande afseende eller, såvide bankens likvidatorer därigenom bemyndigats att utföra förevarande talan om skadeersättning emot purisutriusgrekandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman, inblifvit upphäfdt genom del vid extra bolagsstämma med bankens aktionärer den 11. Januari 1902. tillkomna beslutet, hvarför och da vankens likvidationskomite vid sådant förhållande varit befogad att anhängiggöra förevarande talan samt lankens konkursförvaltning, sedan bankens tillgångar upplätits till konburs, egde rätt att jämlikt borge närernes i sagda konkurs den 10. April 1902. därom fattade beslut fullfölja samma talan, Rådstufvurätten förkastat förenämnda invändning. ledan förberörda rättegång angående gilligheten af Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus - Pankki Osakeyhtiös påstadda panträtt uti ofvanuppgifna trävaror blifvit genom Kejserliga Senatens den 21. Februari 1905. gifna dom slutligen afgjord och därigenom bestämts att banken finge åtnjuta panträtt för ifrågavarande lån jämte ränta till 62 6/10 ständert vid Täynethoski såg, 1531/2 ständert vid Byggmästaren Holpainens såg, 500. ståndert å Tuitsaari lastageplats och 92. ständest invid Taipale såg befintliga träva ror samt för de 260. mark 80. penni, banken nedlagt i kostnader 133
för hemman för hemman i för ran kylässä ran kylässä 7 1h 1h 1h å de vid Säynetkoski och Byggmänta ren Holpainens sågar upplagda trävaror, till nästnämnda varor, men att däremot banken ej tillkomme pantyätt med afseende å de vid Strömsdals bruk upplagda trävaror na, sa har Suomen Maanviljelys- ja Pentlosuus - Tankki Osakeyhtiös konkursförvaltning vid Rådstufvurätten anfört att bankens konkursmassa å omförmälda fordran tillgodokommit den 1. Januari 1902. 45, 465. mark93. penni och den 1. därpåföljande Juli 10,490. mark 10. penni, utgöran de de belopp, som influtit genom sealisationen af nästnämnda trävaror, efter afdrag af särskilda kostnader och hvad som åtgått till gäldande af bättre rätt egande fordringar, samt att konkursmassan ytterligare å det belopp af vankens fordran, som återstätt, sedan nyssnämnda summor därifrån af dragits, eller 81,204. mark 65. penni, fått uppbära i dervidender ur Osanyhtiö Taimis konkursmassa 9,748. mark 56. penni, vid hvilket förhållande och då å bankens sålunda återstående oguldna fordran 71, 460. mark 9. penni icke vore att förvänta vidare utdelning ur Osakeyhtiö Taimis konkurs an högst till procent banken komme att för ifrågavarande lån få vidkännas en förlust af 70,030. mark 89. penni. Och som Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus- Pankki Osakeyhtiös konkursförvaltning på förut anförda grunder ansett att Bankdirektören Rjelt samt Jurisutriusgrekandidalen Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman vore ansvarige för gäldande af meranämnda förlust, har sagda konkursförvaltning, därvid jämväl fullföljande den stämning, som af bankens löbviolationskomite i saken tagits å Bankdirektören Hjelt, yrkat att Hjelt, Castrén och Snellman måt te förpliktas att gemensamt eller den af dem, som tillgång egde, hålla Suomen Maanviljelys - ja Teolli134
/ för f leski 1h hemman i för 1h 1/4 eli ran kylässä för 1h 1h 1h suus - Pankki Osakeyhtiös konkursmassa skadeslös för omförmälda förlust, jämte det konkursförvaltningen påpekat att, enär det i hvarje händelse mäste laggas bankens direktion till last att densamma icke vidtagit nödiga åtgärder för förvärfvande af panträtt uti de vid Strömsdats bruk upplagda 400, standert trävaror, Bankdirektören Hjelt samt Jurisutriusgrekandidaten Cadren och Vicehäradshöfdingen Snellman åtminstone vore skyldige att godtgöra bankens konkursmassa den skada, banken fått lida genom att densamma gått mute om panträtt i sistsagda trävaror, uppgående denna skada efter beräkning af 55. mark för hvarje ständert till 22,000. mark. I afseende å svaromål i själfva saken hafva Jurisutriisqvkandedaten Castrén och Vicehäradsteg dingen Snellman anfört, bland annat: att de vid utgifvandet af ifrågakomna lån åt Osakeyditio Taimi icke egt vetskap om att sagda bolag varit på obeständ samt räknat hvarje anledning att betvifla att det pantförskrifna beloppet trävaror i verkligheten omhänderhades af Osakeyhtiö Taimi, helst några medlemnar i sagda bolags direktion bekräftat att uppgifven mängd travaror förefunnits, samt att vankens direktion omedelbart efter lånets utgifvande lämnat order åt bankens filialkontor i Wiborg att omhändertaga de pantsätta trävarorna och vid sådant förhållande icke vore skulden för att vanken icke erhållit panträtt uti de vid Strömsdals bruk upplagda trävarorna; och jämte det Jurisutriusgrekandedaten Castrén och Viahäradshöfdingen Snellman påpekat att värdet af de trävaror, som vankens konkursförvaltning medgifvit att vid lånets beviljande omhänder afts af Osakeyhtiö Taimi å förenämnda upplagsplatser, skulle i händelse ej trävarupisen därefter 135
/ för 1h leski hemman i för 1h 1/4 eli ran kylässä för leski i afsevard grad nedgått mer än väl hafva motsvarat lånebeloppet, hafva de på anförda grunder ansett sig icke hafva gjort sig skyldige till någon försumlighet i antydt hanseende, hvarför de, under framhållande att direktionen varit berättigad att till och med utan någon som helst rentsäkerhet utgifva merberörda lån, yrkat käromålets förkastande. Sedan såväl Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus-Tankki Osakeyltiös konkursförvaltning som Jurisesti usgrehandidaten Castrén och Vinter radshöfdingen Snellman anhållit om ersättning för sina umgälder i målet, har Rådstufvurätten, hvarifrån Bankdirektören Hjelt utan anmäldt förfall uteblifvit, medels utslag, afkunnadt den 9. Maj 1906., i saken sig utlåtit och funnit utredd vara att Suomen Maanviljelys - ja Teollisuus - Pankki Osakeyhtiös direktion, som vid tiden utgjorts af verkställande direkloren Hjelt samt Jurisutriussysvekandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman, till Osakeyhtiö Taimi utgifvit ett bemälda bolag emot skuldsedel af den 7. November 1900. och däri utfäst pant af omkring 2,000. ständert försägade travaror af banken tillhöriga medel beviljadt lån å 125,000. mark utan att omförmälda pant därförinnan blifvit för bankens räkning omhändertagen, samt att banken i följd af Osakeyhtiö Taimis efterat irå hade konkurs fått vidkännas förlust därigenom att laglig panträtt för lånet efter dess utgifvande blifvit konstituerad endast uti en del af ifrågakomna trävaror, hvilken del befunnets otillräcklig för betäckandet af vankens fordran hos bolaget; men medan Bankdirektören Hjelt samt fursutriusgrekondidaten Castrén ch Vicehäradshöfdingen Snellman red utgifvandet af berörda lån de häft skäl att betvifla att den af Osakeyhtiö Taimi utlofvade panten funnits till bankens förfogande 136
för de leski de 1h hemman i för genom ran kylässä ran kylässä för 1h 1h 1h och äfven utgjort tillräcklig säkerhet för lånet samt dessutom omedelbart vidtagit på dem ankommande åtgärder för pantens omhändertagande, ty och som Bankdirektoren Rjelt samt Jurisuttiusqvinnandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman skäligen icke kunde laggas till last att pantal ten till en del af värorna gått banken ur handerna och återstoden af desamma måst oförmänligt försäljas, har Rådstufvurätten ansett Bankdirektoren Hjelt samt Jurisutriusgrekondidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman beträffande ifrågakomna lånetsans tion icke hafva gjort sig skyldige till sådan försummelse att dem, enligt stadgandet i 41. SS: uti lägen om aktiebolag, gifven den 2. Maj 1895., kunde åhvälfvas skyldighet att ersätta banken den tidna förlusten samt förty förkastat käromålet, jämte det rättegångskostnaderna i målet, i anseende till sakens beskaftenhet, kvittats parterne emellan. Hofrätten under hvars pröfning Suomen Maanviljelys - ja teollisuus - Tankki Osakeyhtiös konrumförvaltning för sig samt Jurisutriusqvikandidaten Castrén och Vicehäradshöfdingen Snellman gemensamt i vadeväg dragit målet har medels dom den 18. December 1908. låtit bero såväl vid Rädstufvurättens förenämnda invändnings utslag som dess slutliga utslag i saken. Uti Hofrättens dom hafva Suomen Maanviljelys - ja Teolli suus- Pankki Osakeyhtiös kon kursförvaltning och Vicehäradshöfdingen Snellman sökt andring. Kejserliga Senaten har tagel målet i öfvervägande och linner skäl icke hafva anförts till ändring i Hofrättens ofvanberörda dom, hvarvid förty skall 137
de leski hemman i för 7 för f leski för leski förblifva. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland: J. N. Barnlund. Antus Karminen J. N. Barnlund. Antus Karminen Aleksi Käpes. Jollamies Soltonen. Walter AndersiAlfred Lindström Huhtikuun 15 päivänä 1910. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tulleessa konkurssijutussa, jossa Suomen Suotonantajäyhdistys, Tampereen kaupungista, on hakijana sekä samasta kaupungista kotoisin oleva Varatuomari Oiva Sohlberg, velkojana Kurun pitäjän Karjulan kylässä asuvan Siikemiehen Karl Henrik Sammaliston konkurssissa, ja mainitun konkussipesan toimitsijamies Varatuomari VilhoSoivio, niinikään Tampereen kaupungista, saapuville tulleina, kuin myös sanotun konkussipesän velkojat Talolliset Heikki Ylä-Kapu, mainitun pitäjän Pohjankapeen kylästä, ja Elis Ikonen, saman pitäjän Petäjälammin kylästä, sekä velallinen Karl Henrik Sammalisto ja hänen muut saamamiehensä, poisjääneinä, vastaajina: Annettu Oikeusosastossa 15 päivänä Huhtikuuta 1910. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja Läsnä: K. M. S.S. W. A. J. P. A. O. Arho. 138 No 672 Pag 60. R. D. 1907
för leski ran kylässä leski 7 för 1h ran kylässä för 1h för för 1h 1h niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Sittenkun Karl Henrik Sammalisto oli 23. päivänä Tammikuuta 1908. Ruova den tuomiokunnan tuomarille annetussa anomuskirjassa pyytänyt saada yhdellä kertaa velkojillensa luovuttaa kaiken omaisuutensa, on jutussa määrättynä valvontapäivänä 25. päivanä seuraavaa: Toukokuuta Kurun ja Teiskon pitäjäin käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa muiden muassa Suomen Suotonantajayhdistys ilmoittautunut saamamieheksi sekä valvonut: a) toiminimi J. V. Enqvistin Luotonantajayhdistykselle siirtämän laskun nojalla 93 markkaa Wepenniä; b) Luotonantajayhdistykselle luovutetun vekselin perusteella, jonka toiminimi Tampereen Puurillattellisuus Osakeyhtiö oli asettanut ja velallinen Sammalisto tunnustanut, 691. markkaa 90. penniä 6. prosentin korkoineen 25 päivästä Helmikuuta 1908.; e) Kauppias Fr Björkqvistin Suotonantajayhdistykselle siistämän konttokurantin nojalla 431. markkaa 55. penniä; d) toiminimen Tammela lors Linne - och jern - Manufaktur - Aktiebolagin yhdistykselle luovuttaman laskun mukaan 527. markkaa 40. penniä; ej toiminimen Saha O. G. Kurun Kähmän yhdistykselle siirtämän konttokurantin nojalla 186. markkaa 20. penniä sekä yhdistykselle luovutetun tunnusteen peusteella, jonka sama toiminimi oli settanut ja velallinen Sammalisto hyväksynyt, 1,987 markkaa 53 penniä 6. prosentin korkoineen 20 päivästä Tammikuuta 1908; J.) Tampereen Raastuvanoikeuden 22. päivänä Tammikuuta 1908. julistaman päätöksen nojalla 852 markkaa 82. penniä 6. prosentin korkoineen viimesanotusta päivästä ja 24 markkaa lainkäyntikulujen korvausta; g.) saman Raastuvanoikeuden 15. päivänä Tammikuuta 1908. julistaman päätöksen perusteella 1200. markkaa 6. prosentin korkoineen viimemainitusta päivästä ynnä 26. markkaa lainhakukustannuksien korvausta; h.) Hämeen läänin Kuvernöörin 31. päivänä Tammikuuta 1908. antaman päätöksen nojalla 1906 markkaa 74. penniä ja 42. markkaa lainha 138
/ för leski för hemman i för ran kylässä ran kylässä 27 förordning 1h f kukustannuksien korvausta; i edellämainitun Raastuvanoikeuden 30. päivänä Joulukuuta 1907 julistaman päätöksen perusteella 3049. markkaa 18. penniä 6. prosentin korkoineen samasta päivästä sekä 30. markkaa oikeudenkäyntikulujen korvausta ja 6. markkaa 40 penniä ulos. ottopalkkiota; j) toiminimi RautakauppaOsakeyhtiön yhdistykselle siirtämän laskun nojalla 120. markkaa 99. penniä; seka k.) Tampereen Konelehtaan yhdistykselle luovuttaman laskun mukaan 46 markkaa 55. penniä, mitkä saatavat Kamreeri Pietari Jaakko Helsingius, valvontakirjoihin liitetyn otteen mukaan Tampereen Raastuvanoikeuden pöytäkirjasta 21. päivältä sanottua Toukokuuta oliyhdistyksen ilmoitettuna prokuristina Raastuvanoikeudessa säädetyllä velkojanvalalla vahvistanut. Tämän jälkeen on Elis Ikonen konkurssijutussa 22. päivänä Kesäkuuta 1908. toimitetussa esiinhuudossa Kihlakunnanoikeuteen antamassaan kirjelmässä muistuttanut, että Suomen Suotonantajajan distyksen ilmoittaman saatavan oli vatallaan vahvistanut Kamreeri Helsingius, sanotun yhdistyksen prokuristina, vaikka tämä vätä ollakseen pätevä olisi ollut jonkun mainitun yhdistyksen hallituksen jäsenen tehtävä; ja kun ei sanottua saatavaa siis oltu siina järjestyksessä valalla vahvistettu kuin Könkursisäännön 25. SS: määräsi, on Elis Ikonen vaatinut että yhdistyksen valvonta hyljättäisiin. Sittenkun Suomen Luotonantajayhlistys oli antanut selityksensä edelläkerrotun muistutuksen johdosta, on Kihlarunnanoikeus 4. päivänä Syyskuuta 1908. julistetussa tuomiossa antanut jutusta, nikäli nyt on kysymys, lausuntonsa, ja samalla kuin Suomen Suotonantakeyhdistyksen valvontaa vastaan tehty muistutus jätettiin huomiotta, on Kihlakunnanoikeus tuominnut konkussipesan varoista yhdistykselle maksettavaksi a) laskun nojalla yhdeksänkymmentäkolme markkaa kuusikymmentävuusi penniä; b) vekselin perusteella kuusisataa yhdeksänkymmentäyksi markkaa yhdeksänkymmentä penniä kuu140