Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
gust Ylösen kanssa, ostaneet Kurkijoen kauppakylän vuokratontilla No 8. sijaitsevat rakennukset ja 50. päiväksi Maaliskuuta 1903. päivätyssä velkakirjassa sitoutuneet maksamaan Olga Simoskalle mainittujen rakennusten yhdentoista tuhannen markan suuruisen jäännös hinnan siten, että siitä kuuden prosentin vuotuisine korkoineen oli suoritettava 1. päivänä Huhtikuuta vuonna 1904, 1905. ja 1906. tuhat markkaa, samana päivänä vuosina 1907. 1908. 1909. ja 1910. tuhatviisisataa markkaa sekä samana päivänä vuonna 1911. kaksituhatta markkaa, sekä että Juhana Könönen oli Huhtikuussa vuonna 1906., Antti Könösen maksettua hänen suoritettavakseen joutuneesta puolesta yllämainittua kauppahinnan jäännöstä ainoastaan 1. päivänä Huhtikuuta 1904. viisisataa markkaa ynnä koron osaltaan siihen päivään saakku, sitoutunut August Ylöselle vastaamaan myöskin Antti Könisen puheenalaisen kauppahinnanjään nöksen silloin suorittamattoman osan määsamisesta; ja kun Juhana Könösen konkurssin johdosta edellämainitun velkakirjan koko sisällys oli joutunut mak settavaksi, on August Ylönen vaatinut että Juhana Klönosen konkussipesän varoista hänen viimeksi sanotun sitoumuk sensä perusteella tuomittaisiin August Ylöselle, Olga Timoskan edusmiehelle, hoko Antti Hönösen maksamatta oleva osa puheena olevan velkakirjan sisällystä eli viisituhatta markkaa kuuden prosentin korkoineen 1. päivästä Huhtikuuta 1904, minkä saatavun August Ylönen oli paikalletulopäivänä 4. päivinä Syyskuuta 1907. Juhana Könosen konkurssissa valvonut, mutta Juhana Könönen silloin sen kieltänyt. Juhana Hönösen sekä hänen konkurssipesänsä toimitsijamiehen Kruununnimismies Einar Wilinin vastustettua kannettu, on Kihlakunnanoikeus 10. päivänä syyskuuta 1907. julistannettavan päätöksellä otkaissut asian; ja sen ohessa että Kihakunnanoikeus, siihen nähden että Juhana Könösen omaisuus oli luovutettu konkurssiin, katsoi kysymyksessä olevan saamisen maksettavaksi tuomitsemisen kon573
kurssi tuomioistuimen asiaksi, on Kihlakunnanoikeus antanut lausunnon ainoastaan samaisen saamisen laillisuudesta, sekä mainitsemillaan perusteilla jättänyt August Ylösen hänen väittämäänja sitoumukseen perustuvan saamisen vahvistamatta. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi August Ylönen oli vetoamalla saattanut jutun, on tuomiossa 10. päivältä Heinäkuuta 1909. katsonut toteensaatetuksi, et tä Juhana Könönen keväällä vuonna 1906., sittenkun Antti Könönen jo oli asetettu konkurssitilaan, oli suullisesti sitoutunut vastaamaan myöskin Antti Könösen puhemalaisen velkakirjan sisällyksestä suoritettavan osan maksamisesta; johon nähden ja kun ei oltu väitetty kään, että Antti Könönen olisi velkakirjan sisällyksestä suorittanut enempää kuin 1. päivänä Huhtikuuta 1904. maksamansa viisisataa markkaa sekä siihen päivään saakka Antti Könösen osasta velkaa juoseen koron, Hovioikeus, kumoten Kihlakunnanoikeuden päätöksen, on vahvistanut August Ylösen, Olga Timoskan edusmiehenä, Juhana Könösen konkuruipesän varoista valvoman, Juhana Könösen edellämainittuun suulliseen sitoumukseen perustuvan saamisen viideksituhanneksi markaksi kunden prosentin vuotuisine korkoineen 1. päivästä Huhtikuuta 1904. lukien. Hovioikeuden tuomioon on Juhana Könönen anonut muutosta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Juhana Könönen ole esiintuonut syytä muut taa Hovioikeuden ylempänä mainittua tuomiota, joka siis jää pysyväiseksi. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: J. N. Bännens Antin Saaninen J. N. Bännens Antin Saaninen Aleksi Käpyl. Mannus Siltonen 574
Joulukuun 14. päivänä 1909. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Viipurin Hovioikeudesta tulleessa, testamentin moittimista koskevassa jutussa, jossa Kauppiaanleski Aleksandra Ahokas, Jaakkiman pitäjän Lahdenpohjan kyliistä, on hakijana sekä samassa kylässä asuva Talollinen Jaakko Paganus, omasta puolestaan ja vaimonsa Maria Paganuksen dusmiehenä, vastaajana. Annet tu Oikeusostossa 14. päivänä Joulukuuta 1909. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä saanut tietää seuraavaa: Jaakkiman pitäjän käräjakunnan Kihlakunnanoikeudessa on Jaakko Magnus lausunut, että Aleksandra Ahokas oli 3. päivänä Helmikuu ta 1906. Kihlakunnanoikeudessa testamenttina valvonut miesvainajansa 2 päivänä senedellistä Tammikuuta kuolleen Kauppinen Antti Ahokkuun eliusLäsnä: J. B. K. H. Ad. O. S. No 2045. Påg 2442. Rb. 1908.
sään lausumia puheita, joiden kautta Antti Ahokas olisi määrännyt, että kaikki hänen jälkeensa jäävi omaisuus oli hänen kuolemansa jälkeen täydellä omistusoikeudella joutua Aleksandra Ahokkaalle; mutta kun Antti Ahokkaan mainittuja suullisia määräyksiä ei oltu tehty siinä muodossa ja järjestyksessä. kuin laki testamentinteesta säätää, on Jaakko Magnus, ilmoittuen Maria Piganuksen olevan Antti Ahokasvainajan sisaren ja lähimmän perillisen, vuotinut, että Antti Ahokkaan sanotut puheet julistettaisiin, mikäli niitä oli testamenttina valvottu, mitättömiksi. tettiukun Aleksandra Ahokas, asiasta kuulustettuna, oli vastustanut kannetta ja samalla pyytänyt korvausta oikeudenkäyntikuluistaan, on Kihlakunnan oikeus 18. päivänä Kesäkuuta 1906. julistamallaan päätöksellä, koskei Antti Ahokkaan kysymyksessä olevin testamenttina valvottuja suullisia määräyksiä oltu tehty siinä järjestyksessä, kuin Perintökaaren 16. luvun 1. SS:ssä säädettiin, julistanut sanotut määräykset testamenttina tehottomiksi. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Aleksanelra Ahokas oli veteamalla saattanut jutun, on tuomiolla 25. päivältä Heinäkuuta 1908. jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan. Kovioikeuden tuomioon on Aleksandra Ahokus anonut muutosta tänne toimittamallaan perustelmalla, johon Jaakko Paganus säädetyssä järjestyksessä on vastannut. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Aleksandra Ahokas ole esiintuonut syytä muuttaa Hovioikeuden ylempänä mainittua tuomiota, joka siis jää pyyyäksi; ja velvoitetaan Aleksandra Ahokas suorittamaan Jaakko Paganukselle, korvaukseksi hänellä täällä jutun vuoksi olleista kuluista, kuusikymmentä markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senuatti: J. N. Bärmannen Ako Malin. J. N. Bännund AkAkksi Käsy. Johannes Pellonen. Akksi Käsy. Johannes Pellonen. Ruon Lihannen 576
Den 17. December 1909. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatt revisions. skilling, från Kejserlige Wiborgs Hofrätt inkommit fordringsmäl emellan Häradshöfdingen i Heinola domsaga Hofrättsasses som Johan Eliel Wiljomaa, samt Wilskman sökande, samt Handlanden Carl Niander, från staden St Petersburg i Kejsaredömet Ryssland, uteblifven svarande: Gifven uti Justitiedepartementet den 17. December 1909. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem såvidt nu är i fråga, inhämtat följande: Efter Hofrättisesson Wiljomaa den 8. Mars 1904. ågången stämning, har Handlanden Leander vid Rådstufvurätten i Wiborg stad yrkat att, emedan Wiljomaa, åt hvilken Nander uppdragit ej mindre att i Wasa Hofrätt och Kejserliga Senaten utföra ett af Kander mot Aktiebolaget Kangas anhänOfde J. B. - K. O. M. A. R. J. P. 577 No 2058. Pag. 239. R. D. 1908.
giggjordt mål angående fordran, än äfven, sedan sagda bolag upplåtit sin egendom till konkurs, att vid Härads rätten i Jyväskylä och Petäjävesi socknars tingslag uti konkursen bevaka Nanders berörda fordran äfvensom uppbära Neander ur konkursmassan tillkommande medel, uti sin öfver uppdraget afgifna, den 23. Mars 1913. dagtecknade redovisning, efter att hafva specificerat sina i saken hafda kostnader och Wiljomaa för hvarje särskild åtgärd tillbörande arvode, afrendat sitt tillgodohafvande med en post om 4,576. mark 13 penni samt innehållit detta belopp från medel, som han uppburit för han ders räkning, Hofrättsassessom Wiljomaa måtte förpliktas att till Handlanden Niander erlägga sagda belopp, efter afdrag likväl af Wiljomaa såsom arvode för uppsättande af en ändringsansökan och ett bemötande till Wasa Hofrätt, ett bemötande i samma mål till Kejserliga Senaten äfvensom en konkursbevakningsskrift sammanlagdt tillkommande 400 mark, eller sålunda till Nander utgifva 4,176 mark 13 penni jämte ränta samt att därhos godtgöra Nyander umgälderna i målet Sedan Hofrättsassessorn Wiljomaa, i saken hörd, invändt, att Handlanden Nanders talan vore sentida väckt enär Wiljomaa redan i December månad 1902 afgifvit den klandrade redo visningen, af hvilken ofvanberörda den 23. Mars 1903. dagtecknade redovisning blott vore en duplett, och Nlander icke inom den i 9. SS: 18. kap. H. B. stadgade tid anhängiggjort sin talan samt Rådstufvurätten medels den 1. Februari 1905. afsagdt särskildt utslag, emedan Wiljomaa medgifvit att Nander tidigast den 23. Mars 1913. fått emottaga den klandrade redovisningen och Nlander den 8. Mars 1904 eller således, då klandertiden måste anses löpa från den dag Neander af Wiljomaa erhållit den sista redovisningen öfver ifrågavarande uppdrag, inom natt och är från redovisningens emottagande tillställt Wiljomaa stämning saken, förkastat berörda invändning 578
såsom icke grundad å lag, har Hofrättsassessorn Wiljomaa vidare genmält, att honom, förutom ersättning för i redovisningen specificerade kostnader och åtgöranden samt för uppsättande af de utaf Handlanden Niander omnämnda fyra inlagorna, tillborde ersättning för åt Nander lämnadt biträde, då denne vid Rådstufvurätten aflagt borgenärsed i ofvanomförmälda konkurs, för bevakning af Nionders fordran i konkursmålet vid underdomstolarne och i Kejserliga Senaten, för inkassning af de Nänder tillfallna penningemedlen, för särskilda konsultationer och meddelade juridiska råd angående såväl omeddade rättegångsmål som andra Handlanden Nianders affärer äfvensom för den af ombudskapet härflutna synnerligen betungande skriflräcklingen, hvarför och då den ersättning Wiljomaa uti ifrågavarande redovisning tillgodorahnat sig för dessa sina där icke närmare angifna tillgöranden och med dem förenade kostnader, i anseende till ärendenas vikt och betydenhet samt den möda och omsorg Wiljomaa nedlagt på beva kandet af sin hufvudmans rätt, icke kunde anses oskälig, Hofrättsessorn Wiljomaa påstått käromålets förkastanHärå har Rådstufvurätten uti den de. 31. Augusti 1905. afkunnadt slutligt utslag i saken förklarat utredt vara, att Hofrättsassessen Wiljomaa uti ifrågavarande till Handlanden Niander den 23. Mars 1903. lämnade redovisning debiterat Nander för, utom annat, korrispondens samt utförande och bevakning af omförmälda mål vid Hofrätten och Kejserliga Senaten med ett belopp af fyratusen femhundra sjuttiosex mark tretton penni; men det däremot icke vara styrkt att Wiljomaa för Nanders räkning i ofvanberördt afseende utfört annat arbete, än att han uppsatt en ändringsansökan till Wasa Hofrätt, ett bemötande af motpartens ändringsansökan därsammastädes, ett bemötande af mot579
partens ändringsansökan i Kejserliga Senaten och en bevakningsskrift i Aktiebolaget Kangas konkurs, och icke heller att Wiljomaa vid handhafvandet af berörda ombudskap åsambats sådant arbete för korrespondens och hensultationer med sin hufvudman, för hvilket han ej särskildt debiterat Handlanden Niander; i anseende hvartill och då det af Nander för hvarje inlaga medgifna arvodet etthundra mark vore tillfylles samt etthundra femtio mark utgjorde skälig ersättning för Wiljomaa genom korrespondens och konsuttationer tillskyndadt arbete Rådstufvurätten ålagt Hofrättsassessan Wiljomaa att till Handlanden Nander återbära förberörda fyratusen femhundra sjuttiosex mark tretton penni med afdrag af Wiljomaa i arvode för nyssnämnda arbeten tillkommande femhundra femtio mark eller således fyratusen tjugusex mark tretton penne jämte fem procents årlig ränta därd från rättegångs förhandlingarnas början den 30. Mars 1904. till dess full betalning följde samt att därhos med trehundra femtio mark ersätta Handlanden Neander dennes umgälder å rättegången. Hofrätten, under hvars pröfning Hofrättsassessorn Wiljomaa i vadeväg dagit målet, har medels dom den 18. Juli 1908, jämte det Hofrätten fastställt Rådstufverättens ofvanberörda i rättegången den 1. Februari 1905. afsagda utslag, funnit Hofrättsassessorn Wiljomaa icke hafva anfört skäl till annan ändring i Rådstufvurättens slutliga utslag i saken än att, enär Wiljomaa, förutom honom i arvode för uppsättandet af of vannämnda fyra inlager af Rådstuf verätten tillgodoräknade fyrahundra mark, såsom ersättning för korrespondens, konsultationer och andra tillgöranden, för hvilka Wiljomaa ej särskildt lebiterat Handlanden Leander, skäli gen tillborde femhundra mark Hofrättsassessorn Wiljomaa kändes skyldig att till Handlanden Leander emot behörigt betalningsbevis genast utgifva tretusen sexhundra sjuttiosex mark tret380
ton penni jämte fem procents årlig ränta därå, räknad från den 30. Mars 1904. till dess full betalning följde; med hvilken rättelse vid Rådstufvurättens utslag i öfrigt, eller såvidt anginge den Handlanden Niander tillagda rättegångskostnadsersättningen, skulle beroUti Hofrättens döm har Hafrättsassessorn Wiljomaa anhållit om ändring. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande och finner Hofrätts assessorn Wiljomaa icke hafva anfört skäl till ändring i domstolarnes åtgärder i målet såvidt angår rättegången och Wiljomaas ändringsansökan icke heller i öfrigt föranleda annan rättelse i Höfrättens ifrågavarande dom än att, enär Wiljomaa för sådana tillgöranden, för hvilka han ej särskildt debiterat Handlanden Leander, skäligen tillbör åttahundra mark, Hofrättsassessorn Wiljomaa ålägges att till Handlanden Neander utgifva tretusen trehundra sjuttiosex mark tretton penni med fem procents årlig ränta från den 30. Mars 1904. tills full betalning sker; med hvilken rättelse vid Hofrättens dom i öfrigt eller beträffande den Handlanden Neander tillerkända ersättning för kostnaderna i målet, skall förblifva. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för FinlandJ N. Bouchens Ahomalin. J N. Bamens Ahomalin. Akksi Käply. Johannes Peltonen 381
Den 17. December 1909. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett på nedsatt sessionsskilling från Kejserlige Wiborgs Hofrätt inkommet mål emellan Handlan den Uno Anders Mustonen och hans hustru Marj Mustonen, från Wiborgs dad, sökande, samt Aktieldagel K 1. Hallberg, i Kolka stad, svarande angående återlärande af köpeskilling: Gifven i fastitidepartementen tet den 17. December 1709. Kejserliga Senaten har låtit hund lingarna i målet sig föredragas och af dem inhämtat följande. På Handlanden Mustonen och Måry Mustonen ågången stämning har å Aktiebelaget R. S. Hallbergs vägnar vid Rådstufvurätten i Wiborg anförts att, se dan Handlanden Mustonen i egenskap af Kommerserådet Anders Johan Mustonens arfvinge jämte sina samarfva medelst af handlingar af den 9. Juli 1881 och den 30. Januari 1882 till firman Egerton Hellard 6o öfverlåtet, bland annat, besittningsrätten till hemmanen Nris 1 och 2, rätteligen 2. 3. och 4 i Korpiseka sockens kyrkoby, af hvilka 6sä J. B - K.11 - S.S. - A. K. J. W. 82 No 2059. Tag. 285. R. D. 1908
hemman sedermera bildats hemmanet No 5 i sagda by, samt tillika förbundit sig att skatteköpa hemmanen och darefter öfverlåta eganderätten till desamma åt finnan för ett pris af en mark för hvarje å lägenheten vällande stock träd af vissa i kontraktet närmare än gifna gemensioner, så hade Handlanden Mustonen, som den 15. Maj 1899. undfått skattebref å en sjettedel af nämnda nylildade hemman, jämte Mars Mustonen genom salubref af den 12. November 1899. och den 30. Januari 1900. försålt sagda hemmansdel till Aktiebelaget K. S. Hall berg för ett öfverenskommit och sedermera till fullo erlagdt pris af sammanlagdt sjuttioettusen mark; men emedan Kejserli ge Viborgs Hofrätt medelst den 23. April 1901. gifven dem, hvarvid Kejserliga Sena ten uti dem af den 17. påföljande Steven ter låtit han, i anledning af finnan Egerton Huttards Cer derom utförda talan, som anhängiggjorts medelst stäm ning å Handlanden Mustonen innan berörda köp af den 12 November 1899. af dutats, förklarat, att Handlanden Nilstonen jämte sina samarfva genom förenämnda afhandlingar af den 9. Juli 1881 och den 30. Januari 1882 till råg da finna öfverlåtet den äganderätt till ifrågavarande hemmansdel, hvilken de såsom landber å hemmanet framdeles komme att förvärfva, samt förty och då Handlanden Mustonen varit pliklig att öfverlåta hemmansdelen till förmån samart han skatteköpt densamma, till domt hemmansdelen bemälda fenna af vensom ålagt Handlanden Mustonen och Aktiebelaget R. S. Hallberg, enär de dem emellan om samma hemmansdel under rättegången träffade köpeastal, jämlikt 4. SS: 4. kap. J. B. vore egilliga, all öfver lämna änsagda hemmansdel till för mans fria försegande emot fullgörande af de utaf Handlanden Mustonen belin gade betalningsvilkor, har å Aktiebolä get K. I. Hallbergs vägnar yrkats, att Handlanden Mustonen och Mars Mus tinen blefve skyldigkanda att gemensamt eller den af dem, som tillgång ägde, till Aktiebelaget R. S. Hallberg återbära ifrån nämnda köpeskilling sjuttioettusen mark 583
jämte ränta. Öfver käromålet hörda hafva Handlanden Mustonen och Måry Mustonen anfört, att Aktiebolaget K. S Hallberg om vintern 1901- 1912. till firman E. H. Brandt. Co i staden St Petersburg sålt skog från hemmansdelen för ett pris, som öfverstege ifrågavarande köpeskilling; i anseende hvartill, och då Handlanden Mustonen och Måry Mustonen vore skyldi ga att genremot finnan Egerton Husfard Co ansvara för den minskning i värde hemmansdelen tidet genom afvärd. ning af skegen, Handlanden Mustonen och Mars Mustonen anhållit att ofvan nämnda skogspris måtte kvittas mot sagda köpeskilling Efter det Aktiebolaget K. S. Hallberg metsagt Handlanden Mustonens och Märy Mustonens kvittningsangräk samt par terna å inne sidor gjort anspråk på erättning för rättegångskostnaden, har Råd hufvurätten, medelst den 8. Augusti 1905. af kunnadt utslag sig utlåtit; och alldenstund Kejserliga Senaten genom förenämnda dem af den 17. November 1904., jämte det omförmälda emellan makarna Mustonen och Aktiebolaget K. S. Hallberg ingångna aftal förklarats ogiltiga, tilldömt ifrågavaran de hemmansdel förman Egerten Hulband 6o, fördenskull och då sagda finna för ty varit berättigad att med makarna Mustonens utestutande förfoga öfver hemmansdelen vid tiden för afslutandet af de parterna emellan ingångna aflat samt det pris Aktiebolaget A. S. Hallberg uppburit för de träd belaget låtit finnan E A. Brandt i C afvärka från lägenheten således icke tillkomme makarna Musto nen på de af dem åberopade grunde, har Rådstufvurätten, med underkännan de af makarna Mustonens kvittnings anspråk, jämlikt 1. SS: 11. kap. J. B. ålagt Handlanden Mustonen och Mars Mustonen gemensamt eller den af dem, som tillgång ägde, att till Aktiebolaget siHallberg emot kvitte återbära fordrade sjuttioettusen mark med fem procents ränta från den 14. Mars 1905. då rättegangen anhängiggjorts, tills full betalning följde äfvensom att med tvåhundrafyra tio mark hålla i beliebolaget K. S. Hull384
berg skadeslöst för rättegångs kostna den i målet Hefrätten, under hvars pröfning Handlanden Mustonen och Mars Mustenen i räderäg dragit målet har uti dem den 8. Oktober 1908 låtit bero vid Rådstufvurättens utslag, jämte det Hand landen Mustonen och Måry Musto nen ålagts att med femtio mark godt göra Aktiebolaget K. S. Hallberg dess kostnader i Hofrätten. Uti Hofrättens dem hafva Handlanden Mustonen och Mars Mustonen anhållit om ändring medels ingifven deduktion, som å Aktiebo laget R. T. Hallbergs vägnar i föreskrifven ordning bemälts Kejserliga Senalen har taget målet i öfvervägande och finner Handlanden Mustonen och Mars Mustonen icke haf va anfört skäl till ändring i Hofrättens förenämnda dem, vid hvilken för ty kommer att förblifva Det alle, som vederbör, till A. O. Arho sterrättelse länder Kejserliga Senalan för Finland J. A. Börnlund Ako Malin. J. N. Börnlund Ako Malin. J. A. Börnlund Ako Malin. kuten Karinen Aleksi Käpl. kuten Karinen Aleksi Käsy kuten Karinen Aleksi Käsy Walter Andersin 585
Joulukuun 17. päivänä 190 Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahoilla Keisarillisesta Wiipurin Hovioikeudesta tulleessa korvausta koskevassa jutussa, jossa ovat Kotkan kaupungissa kotipaikkaoikeutta nauttiva osakeyhtiö Aktiebolaget K. S. Hallberg sekä Kauppias Elno A. Mustonen, Wiipurin kaupungista, vuoroin hakijoina ja vastaajina, mutta toiminimi Egerton i Hubband & Co, jonka kotipaikka on Pietarin kaupunki Senäjän Keisarikunnassa, tulematta jääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 17. päivänä Joulukuuta 1909. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa: Toiminimen Egerton - Hubband & Co puolesta on Korpisalän pitäjän käräjakunran Kihlakunnanoikeudessa lausuttu, että, sittenkun Kauppias Mustonen Kauppaneuvos Anders Johan Mustosen perillisenä, yhdessä kanssaperillisten sä kanssa, oli 9. päivänä Heinäkuuta 1881. ja 30. päivänä Tammikuuta 1882 tehdyillä kauppakirjoilla luovuttanut toiLäsnä: J. B. R. M. S. A. K. V. A: 586 No 2060 Pag 284 Rd 1908 D:
minimelle Egerton Hubband i Colle muun muassa hallintaoikeuden lahjoitusmaataloihin Bröihin 1. ja 2., oikeastaan 2,3. ja 4., Korpiselän pitäjän kirkonkylässä, joista taloista sittemmin oli muodostettu talo No 5. sanotussa kylässä, ja samalla sitoutunut, ostettuaan nuo talot perinnöksi, luovut tamaan toiminimelle omistusoikeuden niihin hinnasta, joksi oli laskettava yksi markka kappaleelta jokaisesta talojen maalla löytyvästä sahatukiksi kelpaavasta puusta, joka perinnöksioston jälkeen toimitettavassa katselmuksessa havaittaisiin 23. jalan korkeudella marta läpimitaten olevan keskimäärin 9 1/2. tuumaa, sekä Kauppias Mustonen, saatuaan 15. päivänä Toukokuuta 1899. perintökirjan kuudennekseen mainittua taloa No 5. ja talonosan tultua laillisessa ärjestyksessä eroitetuksi muista saman talon osista, oli yhteisesti vaimonsa Mary Mustosen kanssa 12. päivänä Marraskuuta 1899. ja 30. päivänä Tammikuuta 1900. osakeyhtiölle Aktiebolaget K. S. Hallbergille myynyt sanotun talon kuudenneksen täydellisesti maksetusta 71,000. markan kauppahinnasta, niin oli Keisarillinen Wiipurin Kovioikeus 23. päivänä Huhtikuuta 1904. antaenallaan tuomiolla, jonka Keisarillinen Senaatti tuomiolla 17. päivältä Marraskuuta samana vuonna oli jättänyt pysyväksi, toiminimen egerton Rubhard & Coa ajaman kanteen johdosta, joka oli vireille pantu Kauppias Mustoselle toimitetulla haasteella en renkuin hänen ja osakeyhtiön Axtiebolaget K. S. Hallbergin välinen kauppa 12. päivänä Marraskuuta 1909 oli päätetty, lausunut että Kauppias Mustonen ja hänen kanssaperillisensä mainituissa välikirjoissa 9. päivältä Heinäkuuta 1881. ja 30. päivältä Tammikuuta 1882. olivat edellä kerrotulla tavalla naksettavaksi sovitusta hinnasta luovuttaneet toiminimelle Egerton Hubbard i Call sen omistusoikeuden puheenaole vaan talonosaan, jonka he sen lampuoleinä vastedes tulisivat saamaan, minsä vuoksi ja kun Kauppius Mustonen, 15. päivänä Toukokuuta 1890. ostettuaan sanotun tilan perinnöksi, oli ollut vel387