Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
nen satamasta Jämsän pitäjän lainuttamaan pienua lastineen kenkylän laituviin talosen ruista ilmoittamattamina perille, kuien henkiliille mainittuun pitäjän nimouslainen piteisiin nyhtymältä, vielänttä kauppalavarilta, mutta 6. metynyt matkalle sekä, lukittuaan tä, ennenkun liivu oli seuraavan itäpiisesti vuoden ja suuluvan puoyönä ehtiget Viaksen kunnalle niin tyhdjäksi vedestä, käynyt jat vaan kylkun sekän puolelle niin muista, että lasti ifrå hemman josta vettä oli päässet vistuun annettuisi, jos mutkaa jälkettiin korkuudella, luomellen, nsuin myösollut vahinko kokonaisuudessaan miehen Kauppiaan Emil syytin muuden seuraus sekä niinikään 4 räkkiä kahvia ja 2343. kilo sian on omistajana oli valunsataitoimitetussa katselmuksessa 34:2/2 myyttäjän hakijana on vaatinut nut siitä, että Kalle Mäkinen on kummalla vara oli suorillan ka hänen ja Kesijärven satamassa och Turtanille vahingonkorunkolpuhtutsittaisiksi, ettei Eduokkaan Talosen siten kuin 9 päiväniemua, joka oli ollut lautattuna onkin oli, tilaisuuden vaatimiin jää oli lukannut pienun osan maan malkaa, vaikka jo oli ollut peemäen niin molenteista mitä ja kun siis Emil Syströmelle Ida Nestiemin sittemmin kuolta sa ollut Kalle Mäkisen huolimat Isakkiä Gäldmåläti och Nämnde skatte Tader Talonen Edessalo laija malkaansaaltaen siten hänelle on kanteista huovista tila Syhin saman Marraskuun 10 ja 11 päivän nyt Aydiinen jakamattoman kuokaksi 11 penniksi arvioidun vahisen Matti Mäkistä ja Matti Pecter Suja koska sanottu vahinko oli yhte mitä velvoitettaviksi yhtäneli taiolin pitänyt havaita ilma- ja jäättä 35/32 markkaa 11 penniä korkon va omakaan omin voimin kymmeen kuuta 1833 annetun Merilain 208
17 SS:ssä säädettiin. Asiasta kuulustettuina ovat Matti Viertoi suuremmalla syyttä Tolosen der Salonen ja Kalle Mäkinen kylän och den, koska ei ollut nemmistä der Salonen ja Kalle Mäkinen kylän och den, koska ei ollut nemmistä der Salonen ja Kalle Mäkinen kyll medlen, koska ei ollut naimis länut olleensa syyvät kysymyksi niin aihilta vaatia häntä nelin saattanut otettaa jään veivan ty kolämmassa tapauksessa saattu ja vahinkon poomulle, varsinkaan kolme nähinnasta vastuunalaiseksi lankka luittämään levisan viime muusta oikeudenkäyntekuluutaan ja puumään sen vakinaisen ehjon jonka istunniska merieikunnusia aineksi pantu lainenkin mies oljena ymmistävät miehet ovat ollut sekä siten kaikki mahdollinen ne on nyt on 13 päivänä Maaliskuuta 1911 meltemuutta ei oltu vellee ahtajain anoiin on mikäli se ole Kalle Mäkinen boksekä pienua vuok heti, kun seitettu, mutta velvittanut Matti huonottu oli lukettu ja jäännen jonka Talosen suorittamaan Tila pysynyt kiinni, eikä myöskiin muka kaksansataa seitsemänkymmekan sen jälkeen oli julkettu Matti lainen oiisi sadalla vuodessa Salonen ja Kalle Mäkinen ovat katso ottuna 13 päivästä Maaliskuuta 1800 kanteen oikeettamaksi ja elaan viime maksu tapahtuisi sekä korva ma hyljättävän Mäkistä vastaan ja olevaan vahinkoon, he kun ninta jota vastaamaan edes mennulla rimmin kuin kukoon muukseen oll haa, eikä niinkään Edessalo lain, Peijärven satamasta lähdettäisessa Osaan lhashinnoikeus, jossa Ida Nystiin ralo lainan kokkaan oli kiinnittä Matti Tieder Palonen ovat pyytinut sitä mahdellesimman keskeltä nevän jos mevilla ja lausuutensa asiasta on ovisuus eli kulettu ottaa huomion pitumassaan päätöksessä siinä mailiihän näiden ja kun siis tapahtuu sitsemällään puusteella hyljennut kuukeutuna sitten perille saakka ot molemille vaadetut kaksituhatta huolimattomuutta ollut siinä, että maksi markkaa yksitoista penniä 209
maan Ida Nyströmin oikeuden köy jemteun kuitenkin ainoastuun kuten likustannukset viidelläkymmenelle ran kylässä markalla. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi se Ida Nyström että Matti Tuodor Salonen velvamalla olivat saattaneet jutun, on tuomiossa 22 päivältä  liskuuta 1912 katsonut Kalle Mäki kysymyksessä olevalla markalla että Podor Salosen omistaman Edessatt laivan päättymiehenä laimiintyän ryhtyä sellaisiin varokanoihin, jota olisivat ollut tarpeen estämään lavan hintaajan päännen rikkeutun talo 1911. juoksevine viiden prosentin ensimsen ja proomussa olleiden Emil Aströmin puheenalaisten tavarain helporti suuttoi pukkaista perstaanten markalla. 1 pannun luilan; minkä lähden Maaliskuuden tumien ovat Matti vioikeus, muuttuen Kaastuvanoikeuden Talonen ja Matti Heikinen anoniin kuin ensimmäinittu pykälä ett astiin on vastannut. jonkaan Marraskuuta 1859, on velvittanut Häkein jätum ja katso, Maivat Matti KukMäkisen ja Matti Pielor Talonen, viime ja Kalle Mäkinen eli erintömet 210 initun 17 SSn 2 kohta määräsi, Edessa. laivalla, sanotulla puumilla ja inä kuljeteltavina olleiden tavarain selilla, niin pitkälle kuin velkaa niillä tiin maksaa Ida Nyströmille korvaa van rahtivälipuheen vaillinaisen täyt misen takia Emil Nyströmille krono tavoin matkaansaatetun vahingon sellatuhannella kahdeksallasadalla a laimiinty itsemälläkymmenelläkahdella maralla yhdellätoista pennillä, seltä sumjan tämän kuustipäivästä 1 paivästa Helmitalosen tuli yhteisesti tahi kummalla meltumisen, vaikka Mäkisen oleva oli, koronta Ida Syströmin oikeuden noja oli, korvata Ida Nyströmin oikeuden lut tietää että Kesiärvellä ollut jemte kulut Raastuvanoikeudessa andelovellä ollut jonlikulut Raastuvanoikeudessa sadalpääsestä Merikin 17. ja 114 SS:n pe allella muuteta, johon IdaKeisarillisessa asetuksessa 11 päivätä Keisarillinen Taovatti on tutkinut
syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota joka siis jää nysyväksi; ja velvoitetan Matti Pielor Palonen ja Kalle Mäkinen yhteisesti suorittamaan Ida Nyströmä hänellä täällä jutun vuoksi olleutet kulujen korvaukseksi kuusikymmenmarkkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Santen Saarinen Aapo Luksiälle Johannes Pesonen K. R. Helanen A. V. Hausuvan. Maaliskuun 3. päivänä 1914. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillijesta Turun Hovioikeudesta tullussa, vahingon korvausta koskevassa merioikeusjutussa, jossa ovat Talollinen Matti Feodor Salonen ja Perämies Kalle Mäkinen, molemmat Jämsän pipias etetturi Arvio, saman pitaajana: Annettu Oikeusosas tossa 3. päivänä MaaliskuuKeisarillinen Senaatti on itseljosittelyttänyt jutun asiakirt ja niistä, mikäli nyt on kysyyksessä, saanut tietää seuraavaa: lahden kaupungin Raastuvankeudessa on Antturi Arvio lausuut, että Kalle Mäkinen oli 6. päina Marraskuuta 1910. i Halla lähnyt kuljettamallansa, Matti TeoNo 424. Pag. 111. R. D. täjän Edesniemen kylästä, yhtuisesti hakijoina sekä Kauptäjän Vitikkalan kylästä, vasta 1914. son Salosen omistamalla Edessalo misellä laivalla, Matti Teodor mär. S. F. A. J. P. - R. B. - A. R. ./. H. af H. 1912.
Tuleen ollessa mukana laisassa nyt saattamaan luomua lastihinäamaan kirijärven satamie onen vahingoittamattomina puille, ta Jämsän pitäjän kirkonkylän antenkin oli, tilaisuuden vaatilaitaviin Talosen puista päännömiin varmuusteimanpiteisiin biliille mainittuun pitäjään jä, tukittuaan tilapaisesti vuota että, ennenkun laiva oli nekki vedestä, bäynyt jatkamaan raavana yinä ehtinyt liäikyn matkaa, vaikka jo eli ollut ilmokantvalle, jää oli liikannut pöytä, että lasti yhä enemmän turpuolelle vian, josta vettä olipa niin siis Aitturi Arviolle tulmitrin houkudelta, tunnullen, oli ollut Kalle Mäkisen huolimat muassa, Antturi Arvion kauppas muuden seuraus sekä niinikään varoita ja matkaansaattain Matti Feodor Salonen Edessalo laihänelli saman Marraskuun 10. pn omistajana oli vastuumalai11. päivänä toimitetussa katilain on kerrotusta haverista, Aetturi sessa 4724. markaksi 90. penniksi kuin on vaatinut Kalle Mäkistä että Kalle Mäkinen, vaikka by, ja oli suorittamaan Antturi nen jo Kesijärven satamassa ole hänelle vahingon korvaukuksi si pitänyt havaita ilma- ja 35/054. markkaa 70. penniä korkoineen, suhtut sellaisiksi, ettei Edvarda olevan siten kuin 9. päivänä K. icka oli ollut lastattuna esi hyntymättä, lähtenet matkalle uviitärillä kauppatavaroilla, sa sen ja saatuaan proomun tyhmion vastmpaan kylken bekän jolleusi, jos matkaa jatkettiin, niin nyt procursum noin puolentoista, jot vahinko bebonaisuudessaan arvioidun vahingon; ja koska maa Matti Feoder Talosta velvoitettu nettu vahinko oli johtunut julkki yhteisesti tai kummalla vailaisa ainakaan omin voimin 1873. annetun Merilain y. kai212
siädettiin. edimattomuutta ollut siinä, että Matti Feodor Salonen ja Mattsdotter Talonen ja Kalle Mähinen bysymyksessä olevaan vahinkon ja olevan semmoisena hyljälle he kun eivät paremmin kuin kuin Mäkistä vastaan ja vielä olettaa jään voivan tehdä neljes koska ei ollut naimiaistäkäin boa genomulle, varsinkaan huututta vaatia häntä vahingosta nitetty lankku luittämään lainhummassa tapauksessa saattei vakinaisen ohjaajan avuksi paksitä mahdollisimman keskiltiin sano ja Matti Feodor Talonen omaa sekä siten kaikki mehtot pyytäneet korvausta oikeudentomuutta ei oltu voitu edeltä enttisen meniöikeusasioita ympiin arvistaa sekä suomen aäntävinä miekinä ovat olleet to heti, kun se oli huomattu, ilppuvilla ja kaksi viimekeimaitukittu ja suoman rikkontaan ottua lausuntonsa asiasta ansitten perille saakka eli pyysy naut, on 13. päivänä Maaliskuukiinni, eikä myöskiän mitään 11/11. julistamaessaan päätöksessä etsiasta kuulustettuina ovat tutkaa sen jälkeen oli jatkettu, Merokinen haltäneet ollensa syyvän mit katsonut kanteen oikeittomakkaan muukaan ollut saattamo ensimmällä syyllä Talollen nihsijärven jatamasta lähdettässä taamaan edes proometta, joka, Edessalo lainan kokkaan oli hkä niinkään Edusala laina, van voimaa ja poomuun niintua vahingosta vasteunalaitu toinenkin mies ohjaamaan Maastuvanoikeus, jossa Arttuu dollinen varovaisuus oli boitetui ni intikuluistaan sekä Merikaptuottaa huomioon. Tähän nähdenä Wladimir Seitel, toivesi Alekja kun siis tapahtunutta an naturi Anni ja Perimomestari Emot213
siinä mainitumillean puutulla Hopioikeus, jonka tutkittavaksi neljännyt kanteen mikäli u oltså Antturi Aino että Matti NisKalle Mäkisen kohdistettu, mutta Talonen utaamalla olivat samtvelvoittaneet Matti Feodor Falmen nyt jutun, on tuomiossa 23 päisuorittamaan etetturi että Maaliskuuta 1912. katsonut ditut neljätuhatta seitsemän ole Mäkisen kysymyksessä elitaa kaksikymmentäneljä maalla matkalla Matti Feodor Talokaa yhdeksänkymmentä perintan omistaman Edessalo lainan koskeineen viisi sadalta vuoksi niittymiehenä laimiintyöneen luettuna 13. päivästä Maaliskuutettyä sellaisiin vardkanoihin, yll. kunnes maksu tapahtui, joka olisivat ollut tarpeen ostäkä korvaamaan Aitturi Arvin jän lainan hintaaman proooikeudenkäyntikustannukset osa sen rikkontumisen ja suomen delläkymmenellä markalla saa olleiden etetturi Arion pumäpäälle Gustaf Valdenain, vaikka Mäkinen olisi tullut bonden määräyksestä oli jutun rotti saattoi pukkaista perstaan kuulusteltu todistajana, puoltaneen prosomän laidan; minkä nelle tuomitusta määrästä oliiden ilmoikeus, muuttaen Raarkapteenille Seitilille kymmenen ja 114. SS:n nojalla, niin kuin mekymmentäviisi markkaa ja laillisessa antecknna 11. päivältä nimomestarille Mattssonille kaksi lainaskuuta 1887., on ulosittanut kymmentäviisi markkaa. Kalle Mäkisen ja Matti Feodor myös maksamaan korvausta Anmalaisten tavarain toimittumi Söderströmille, jota Raastuvano tää, että kirjärvellä ollut jää kymmenen markkaa ynnä Maanoikeuden päätöstä, Malain markkaa, luomille Torville boinmainittu pykälä eli Keisa214
17. SS:n 2. kohta määräsi, Edellutla laivalla, sanotulla puumulle Hovioikeuden tuomioen ovat Malja siinä kuljetettavina olleiden Feodor Salonen ja Kalle Mikinen tavarain rahdilla, niin pittelliset muutesta perustelmalla, ja kuin ottaa niillä virtiin meen etettiin itsoi on vastannutsaa, Antturi Arviolle borvaamme Keisarillinen Senaatti on tulee rahtivälipuheen vaillinaisen tuhat tämän jutun. ja katsoo, etteitämisen takia Arviolle herrotunut Matti Feodor Salonen ja Kalle tavoin matkaansaatetun vahinga tokinen ole esiintuoneet syytä mutla kahdellakymmenelläneljättä jää pysyväksi; ja velvoitetaan markalla yhdeksälläkymmenettä Theodor Talonen ja Kalle nömillä, siltä summalta hän läkinen yhteisesti suorittamaan päivästä 1. päivåstä Helmikuut etteri Amolle, hänellä täällä 1911. juokseviin viiden prosentin tien vuoksi etteiden kulujen motuisine korkoineen, jota puitta makseksi, kuusikymmentä marktahi kummalla varoja oli, korvat nedattakootArtturi Arvion oikeudenkäyntika Keisarillinen Tuorlut Raastuvanoikeudessa sadatustani Saarinen markalla sekä maksaa Asema päällibölle Söderströmille, Maria Johannes Pesonen teemille Geitelille, Taivuville Tervo 26 kuuluvaara. le ja Peninnömistarille Mattsonlle le ja Penimomestarille Mattsonlle taloren, viimeksimainitun kuitta joutuvanoikeuden päätöksenä hvilkin ainoastaan, lasten mainile talonlta tuomitut palkkimääneljällätuhannella seitsemällisuden Merioikeuden tuomiota, joka Mäkisen ja Talosen tuli, yhteinsä veri Tätä kaikki asianomaiset Artturi Arvion oikeudenkäyntor Keisarillinen Suomen ilmoitti Artturi Arvion oikeudenkäyntor Keisarillinen Suomen ilmoitti let Raastuvanoikeudessa sata todis Kariseen Alpes Zillksiala lut Maastuvanoikeudessa suolo niin Karinen Asper Liin K. R. Helanen Haf Hellen 215
Maaliskuun 3 päivänä 1914. Keisarillisen Suomen Senaalin tuomio nostorahalla Keisarillises ta Wiipurin Hovioikeudesta tullen ja konkurssissa valvotun saamisen vahvistamista koskivassa jutussa ossa ovat osakeyhtiö A. Terichoffs Aktiebolag, Lovisan kaupungista, hakijana, sekä Kauppias David Lantan konkurssipesän toimitsija miehet Sankirjohtaja Hjalmar Hillin, Kouvolan kylästä, ja Isännöitsijä Jonas Kylliäinen, Kourulan kylästä Valkialan pitäjää, vastaa jina: Annettu Oikeusosastossa 3 päivänä Maaliskuuta 1814. Keisarillinen Senaatti on itsellen telyttiinyt jutun asiakirjat ja niis saanut seuraavat tiedot: Sittenkuin osakeyhtiö A. Tarikosas bliebolag oli David Lantun Valkea lan pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa vireillä olleessa konkurssessa saamisenaan valvonut 0,0, markan 6 prosentin vuotuisine korkoineen sabet 2500 markalle 20 päivästä Marlaskuuta 1904 ja 24,000 markalla 8 päiSaman F. S. - H. 6. - 3. 1/6. 3 — 6. 2/16. 3 Allan Dahlbeck 216 Pag. 58 k. D. 1913. SS: 434.
västä Helmikuuta 1908 sekä Kihlakunnanoikeus konkurssissa 17 päivänä Heinäkuuta 1911 julistamallaan tuomiolla oli määrännyt konkurssi pi sän varoista osakeyhtiölle maksettu vaksi korkeintaan sen valvoman edellämäinitun rahamäärän korkoineen, jos osakeyhtiö erityisellä oikeudenkäynnellä näyttäisi sanotun, konkurssissa kiistään pannun saamisen oikeaksi, on osakeyhtiön puolesta Pankinjohtajalle Hultinille ja från nöitsijalle Kylleäiselle 6 päivänä Lokakuuta 1911 toimitetun kirjalli sen haasteen nojalla sanotussa Kihlakunnanoikeudessa luunettu, että David Lantta ja hänen vaimonsa Maria Lantta olivat 9 päivänä Maraskuuta 1904 laaditulla kauppa kirjalla osakeyhtiölle myyneet omistamaansa 3/16 osaan perintötalosta 41 Tuolikotin kylässä Walkealan pitäjää kuuluvan Löyhyn metsäpalstan 20500 markan hinnasta, josta osakeyhtiö ole suorittanut 2500 markaa 20 päivänä sanottua Marraskuuta ja 2400 mark kaa 8 päivänä Helmikuuta 1908, mutta ettei osakeyhtiö ollut voinut saada ostamaansa metsäpalstaa lohkaistuksi erilleen tilasta syystä, että mainittu talonosa kokonaisuudessaan oli 1 päivänä Huhtikuuta ja 26 päivänä Toukokuuta 1910 ulosmitattu erinäisislä, sanottuun talonosaan kiinnitetyistä David Lantan veloista sekä 28 päivänä Tammikuuta 1911 toimitetulla julkisella pakkohuutokaupalle myyty; ja koska sanottu osakeyhtiön ja Lantun puolisoisten viitinen kauppa sen johdosta oli menettänyt vaikutuksen su ja asiakirjhtialta oli niistetty mahdollisuus saada ostamansa alue omistuksensa sekä osakeyltiö niin ollen oli oikeutettu takaisin saamaan alueesta maksamansa hyppuhemmen korkoineen, osakeyhtiön suolesta on vaadittu, että konkurssi pesän varoista vahvistettaisiin osa kyhtiälle maksettavaksi vaakeyhtiin sanotussa konkurssissa valvoma rekommassa korkoineen ja että ombud 217
tiälle myönnettäisiin korvaus oikeuden käymis kuluista. Tähän ovat Sankinjohtaja Hultin ja Isännvilsiga Kylliäinen vastan neet, että osakeyhtiö A. Teriekassa Arten bolag puheenaolevan kaupan nojalle oli saaneet myydyn maa-alueen hollintaansa ja sitä myöskin hyväkseen käyttänyt hakkuuttamalla ja poisviemällä silta tukkipuita ja holhoja sekä etteivat Daniel ja Maria samtta olleet millään tavalla ostanut osakeyhtiistä saamasta myytyä aluettu lohkaistuksi erilleen muusta tilasta, mutta että osakeyhtiö itse oli laimintyönyt nyhtyä toimiin sel laisen lohkomisen aikaanomaamisen si ennenkuin puheena oleva tila ja oli tullut siihen kiinnitystä velasta ulosmitutuksi ja koskee siis osakeyhtiö itse oli ollut syypän siihen, että lohkominen edellämäni tusta syystä ole konnyt makdotti maksi, sekä osakeyhtiin puolesta otu lahdollakoon näyttää ombudet tiön tämän johdosta karainen vahinkoa, Pantinjohtaja Hallin ja Isän nöitsija Kylliäinen ovat anoneet kannetta hyljättäväksi Kihlakunnanoikeus on 10 päivänä Huhtikuuta 1912 julistamassaan päätöksessä siinä mainituilla syillä vahvistanut David Läntan konkurssipi sasta maksettavaksi osakeyhtiölle. Tervikaffa Aktiebolagille kaksituhutta viisisataa markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen, lukien 10 päivästii Marraskuuta 1904, ja kaksikymmentiinityötuhatta markkaa samanlaisine korkoineen, lukien 8 päivästä Helmikuutu 1908, siitä kuitenkin säädetys ja järjestyksessä lyhen tämällä osakeyhtiön puheenalaiselta metsäpalstalta hakkauttamien lukkipuiden arvo kaksitoistatuhatta siitä viisikymmentäkuusi markkaa, mikä oli katsottava tullen asiakirjhtiölle hyväksi ainakin 1 päivänä Tammikuuta 1909; mutta asian laatuun nähden hyljättiin osukeyhtiön vaatimus oikeudenkäyniskulujen korvaamisesta Hovioikeus, jonka tutkittavaksi sekä 218
osakeyhtiö A. Perichoffs Aktiebolny että Pankinjohtaja Hultin ja Isiin nöitsijä Kylliäinen, viimeksi mainitut David Lantan konkurssipesän puolesta, vetoteitse olivat saattaneet jutun, on 6 päivänä Helmikuuta 1913 antanut asiasta tuomion; ja koska oli selville käynyt, että osaksi yhtiä oli saanut puheena olevalla kaupalla ostamansa Löykyn metsäpalstan hallintaansa ja si tä hyväkseen käyttänyt hakkuut tamalla siltä puita huolimatta siitä, ettei palstaa oltu asiamme laisessa järjestyksessä lohkaistu tsenäiseksi tilaksi, sentähden ja kun osakeyhtiö ei ollut näyttä nyt, ettei lohkomista David ja Maria Liintan luottamuksesta olisi voitu toimeenpanna ennen kuin palsta muun tilan yhteg dessa kiinnitettiin David Laulan velasta ja osakeyhtiö siis itse ole pidettävä syyppäänä siihen vahin koon minkä orakauhtia ehku ole joutunut kärsimään sen kuulla että samainen palsta sittemmin desottatoimin myytiin David Läntan velasta, on Hovioikeus kumaten Kihlakunnanoikeuden päätöksen, kyljännyt visakeyhtiön Å Pirichassa Aktiebolagin kanteen. Hovioikeuden tuomioon on osakeyhtiö A. Perieherffa Aktiebolag monut muutosta perustelmalla johon Pantinjohtuja Hultin ja Frännoutsiga Kylliäinen ovat vasannet Keisarillinen Senaalli on lutkinut tämän jutun ja katoo siinä selvitetyksi että, sitten kuin asakeyhtiö He senkaffa Hetiebolag 9 päivänä Marraskuuta 1904 laaditulla kauppakirjalla li kahdenkymmenenkuudentuhan nen viidensadan markan hinnal la David ja Maria Lantalta ostaneet puheenalaisen, 3/16 osaan perintötaloa No 1 Walkeulan pitagen Tuoliskuten kylässä kuuluvan Löyhyn metsäpalstan sekä siitä sen jälkeen hakkaut 219
osakeyhtiö A. Terichoffs Aktiebolag että Pankinjohtaja Hultin ja Isiin nöitsiä Kylliäinen, viimeksi mainitut David Lantan konkurssipesän puolesta, vetoteitse olivat saattaneet jutun, on 6 päivänä Helmikuuta 1913 antanut asiasta tuomion; ja koska oli selville käynyt, että osake yhtiä oli saanut puheena olevat la kaupalla ostamansa Löykyn metsäpalstan hallintaansa ja sita hyväkseen käyttänyt hakkuut tamalla siltä puita huolimatta siitä, ettei palstan oltu asianmie kaisissa järjestyksessä lohkaistu itsenäiseksi tilaksi, sentähden ja kun osakeyhtiö ei ollut näyttä nyt, ettei lohkomista David ja Maria Lantan luottamuksesta olisi voitu toimeenpanna ennen kuin puista muun tilan yhtey dessa kiinnitettiin David Landinvelasta ja osakeyhtiö siis itse ole pidettävä syypiänä siihen vahin koon minkä osakeyhtiö ehku ole joutunut kärsimään sen kautta että samainen palsta sittemmin ulosottotoimin myytiin David Läntan velasta, on Hovioikeus kumosen Kihlakunnanoikeuden päätöksen, hyljännyt oikeyhtiön. IPerichoffs Aktiebolagin kanteen. Hovioikeuden tuomioon on osäkeryhtiö A. Perichoffs Aktiebolag monut muutosta perustelmalla johon Pantinjohtaja Hultin ja Frännöitsiga Kylliäinen ovat valanneet. Keisarillinen Senaulti on tutkinut tämän jutun ja katsuo siinä selvitetyksi että, sitten huin osakeyhtiö ta Perikassa Hetiebolag 9 päivänä Marraskuuta 1904 laaditulla kauppakirjalla oli kahdenkymmenen kuudentuhan nen viidensadan markan hinnal la Daniel ja Maria Lautalta ostanut puheenalaisen, 3/16 osaan perintötaloa No 1 Walkealan pitajan Tuokikuten kylässä kuuluvan Löykyn metsäpalstan seka siitä sen jälkeen hakkaut 219
tanut neljätuhatta viisikymmentäkaksi kappaletta kolmen markan arvoista lukkipuuta ynnä holhoja viidensadan markan arvon, on sanottu talonosa sekä Löyhyn metsäpalsta, jota ei olta päätilasta erotettu, pakka huutokaupalla myyty David Lantan veloista ja metsäpalstusta tehty kauppa siten rauennut ja katsoo Keisarillinen Senaatti niin ollen, että osakeyhtiölla on oikeus saada takaisin palstusta suorittamansa kauppahinta, tästä lyhennettyä osakeyhtiön metsä palstalta saamien metsäntuotti den arvo yhteensä kaksitoista tuhatta kuusisataa viisikymmentä kuusi markkaa, sekä harkitsee siis oikeaksi, kumden Hovioikeuden tuomion, vahvistua David Lantankonkurssipirusta osuksyhtiälle I Si ridioffs Aktiebolagille maksettuviksi kolmetoistatuhatta kahdeksansataa neljäkymmenttiineljä markkaa ynnä kuusi prosenttia vuotuista korkoa tästä rahamäärästin lukien pakkohuutokaupan toimittamisen päivästä 28 päivästä Tammikuuta 1911, jolloin Löykyn metsäpalstan oli kalsottava joutuneen pois osakeyhtiin hallinnasta. Tätä kaikki asianomaiset noudattakool. Keisarillinen Suomen Senuulli Perin Ivanikoski Walter Andersin B Amberg E Nyman B Amelers E Nyman K. Auer 220
Den 5 Mars 1914 Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett på nedsatt revisions skilling från Kejserlige Wasa Hofrätt inkommet fordringsmål emel lan Bonden Johan Johansson Smedman, från Munsmo by i solf socken, sökande, samt aflidne Bonden Zachris Gustafsson Bås sars rättsinnehafvare hans enka Dina Karlsdotter Båssar, för egen del och såsom förmyndare för si na omyndiga barn Johannes, Albert Alexander och Edith Irene, sonen Bonden August Båssars hustatt Wendla Råssar för sin utom lands vistande man samt dottern Bondehustrun Wendla Sofia Smeds alla han nämnda by, gemensamt svarande: silfver uti hus titiedenartementet, den 5 Mars 1914. Kejserliga Senaten har låtit handlinsina i målet sig föredragas och af dem hämtat följande: Wid Häradsrätten i Solf och Pörtom ocknars tingslag hafva Dina Båssar och hennes förenämnda medparter, på 3dje F. F. - W. A. - B. - E. N. B. etc. F. O. L. 221 No 438 pag. 277. Rb