Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
tiedustelemaan, on Raastuvanoikeus katsonut että kysymyskaavalle ja julistukselle voitu antaa todistusvoimaa; min kä vuoksi ja koskei Keskinainen Henki vakuutusyhtiö Tuomi ollut muulla tuvoin todistanut, että Irene Maria Vanho tahi Augusta Maria Roos olisivat lääkärintar kastuksessa salannet, että Irene Maria Penkoa olisi sitä ennen jossakin määrin vaivannut vaan sylkeminen, toi muita hänen terveydentilaansa koskevia siikkoja, jotka olivat voineet vaikut taa yhtiön puutokseen Irene Maria Venhon damisesta henkivakuutukseen, Raastuvan oikeus on velvoittanut yhtiön Johan Emil ja Augusta Maria Köösille, Irene Maria Vanho - vainajan oikeudenomistajina, suodittamaan vakuutussumman, kaksituhat ta markkaa; kuuden prosentin vuotuisi ne korkoineen, laskettuna haastipäivästa Kesäkuun 29. päivästä 1909, sekä neljät lasadalla markalla korvaamaan Koesin aviopuolien oikeudenkäyntikulut Hovioikeus, jonka tutkittavaksi. Reshiniainen Henkivakuutusekto Tuomi vetvamalla oli suuttanut jutun, on Heinokuun 12. päivänä 1912. antamallaan tuomiolla jättänyt asian Ruastuvanoikeu den päätöksen varaan sekä velvoittunut yhtiön viidelläkymmenellä markalla. korvaamaan Roisin aviopuolella jutun vuoksi Hovioikeudessa ollut kulut Hovioikeuden tuomioon on Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö Tuomi anonut muutosta sekä Johan Emil ja Augusta Maria Roos, paikulupäivänä Syyskuun 10. päivänä 1912. saapuville tulemat ta ovat jälemmin täättä ollunut perustilman kaksoiskappaleen ja sitten tän ne antaneet vastinekirjoituksen Keisarillinen Senuatti on tutki nut tämän jutun ja jättäen huomioon ttamatta mitä Johan Emil ja Augusts ta Maria Roos edelläsanotussa kirjoituksessa täällä ovat osittaneet, koskahe vasta määrääjän kuluttua ovat tänne saapuneet, katsoo Keisarillinen Tendatti, että Keskinainen Henkivakuutusekki Suomi ole esittänyt syytä muut tua Hovioikeuden tuomiota, joka siis jääpysyväksi; ja velvoitetaan Keskinäinen Henkivakuutus ehto Tuomi suorittamaan 1208
Johan Emil ja Augusta Maria Roosille maksut, kaksikymmentäkahdeksan markkaa, heidän kappalestaan Keisarillisen Senaatin tuomiota. Tätä kaik ki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: tina Kaanborki Alfred Liuksiala tina Isaaviooski Alfred Luuksiala B. Anneberg. Samuli Koski. A. V. Puur WaiIch Grönven Marraskuun 10 päivänä 1915. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Riipurin Hovioikeudesta tulleessa velkomus-jutussa, jossa osakeyhtiö Iktiebolaget Parviainens Fabriker Kivonnavan pitäjän Terijoen kylästä, sekä samassa kylässä asuva Kapteeni Gösta Senatelo vitz ovat vuoroin hakijuina ja vastaajina: Annettu Oikeus osastossa 10 päivänä Marraskuuta 1915. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot Kapteeni Senatalovitulle toimitetun kirjallisen haasteen nojalla on osakeyhtiön Aktiebolaget Parviainens Fabriker puolesta Kivennavan pitäjän käräj äkunnan Kihlakunnanoikeudessa lausuttu, että Kapteeni Schatelevits oli vuodesta 1902 alkaen 1905 vuoden loppuun toiminut osakeyhtiön toimitusjohtajana ja sen jälkeen 1906 vuoden kuluessa sen asiamiehenä kruunun ynnä muiden Bond: F. S. B. f.  l. K. - T. Bl. 1269 Pag 275 R. D. 1911. No 2107.
tilaukseen hankkimista varten sekä näissä toimissa kantanut, asiassa esitetyn konttikerantin mukaan, ainakin 5500 ruplaa 60 kopeekkaa enemmän kuin hänelle eli tuleva, minkä vuoksi osakeyhtiön puolesta on anottu Kapteeni Sekatelqvit ja velvoitet tavaksi suorittamaan osakeyhtiölle takasin mainittu rahamäärä 6 prosentin kokoineen 4 päivästä Maaliskuuta 1907, jolloin kontokurantti oli hänelle toimitettu Kanteesta kuulusteltuna on Kapteen Lehatelavit, väillänyt puheenalaista kontokuranttia virheelliseksi sikäli, että siihen oli merkitty Kapteeni Sahatelo vitsin vastattaviksi 1 päivänä Tammikuuta 1902 pitreliimimoittarin hinta 800 ruplaa, 1 päivänä Heinäkuuta 1907. osakeyhtiön ostamasta gahaniseerans koneesta suoritettu tullimaksu 104 mylaa 71 kopeekkaa, eräälle Bekaldinille maksettu palkka 322 ruplaa 30 kopekkaa sekä 31 päivänä Elokuuta 1905. nottuun salvamiseerauskoneeseen tila tun uudon akselin hinta 90 ruplaa 83 kopeekkaa, että, vaikka osakeyhti ölle oli kontrahdilla 25 päivältä Tunmikuuta 1906 vakuutettu 3 1/2 prosentin periniemi ainoastaan Kapteeni Seku tilqvitjin osakeyhtiölle Aktiebolaget Kulvan vuonna 1906 hankkimien töiden hinnasta, Kapteeni Schatelevityin tiliä kontokurantissa oli veloitettu 1 päivänä Tammikuuta 1907 mainitulla prosentilla Kapteeni Schatalqvitsin sanotulle osakeyhtiölle vuonna 1905 hankkimien tiiden hinnasta 2495 ruplasta 40 kopeekasta eli 873 ruplalla 78 kopeekalla, että Kapteeni Pekatelöritrin tiliä oli sitä paitsi mainittuna päivänä arjoitettu samalla prosentilla Kaptemi Sekatelevitsin sanotulle osakeyhtiille hankkimien vuonna 1906 toimitettujen tiiden hinnasta 38153 ruplasta 83 kopeekasta eli 1335 ruplalla 35 kopekalla kuin myös vielä toimittamatta devien liiden arvosta 45090 ruplasta eli 1578 ruplalla 15 kopeekalla sekä sen lisäksi vielä 1906 vuoden lopussa 99 ruplalla 30 kopeekalla - Ahtiebolaget tuhanin puolesta suoritetuista leima maksuista, vaikkei lopputetä vielä ottu Kapteeni Schatelöntin ja mainitun 276
osakeyhtiön välillä tehty; että kontokunnan tissa oli niinikään 1906 vuoden lopussa Kapteeni Sekatelevitsin tiliin siirretty 2533 ruplaa 90 kopeekkaa Kapteeni Schatilantyn vuonna 1902. Tehtäilijä A. Kerenespin lukuin kantamia rahoja vaikka Kapteen rekatelavit oli samana vuonna Tehtäitys Koreneffin puolesta suorittanut sanotut rahat ja Sehtailija Koronenkin tiliä riloin myös oli niistä veloitettu; että vaikka Kapteeni Pekatelövitulle oli tuleva prosentin prosisioini koko siitä määrästä 35 Rdt ruplasta, josta hän oli raunä 1906 hankkinut osakeyhtiölle Aktielaget Parviainens Talriker nikki jöityjen messinkotelojen tilauksia eli siis 718 ruplaa, oli mainittu povisioni luettu kontokurantissa Myteeni Senatetoutzin hyväksi ainoastaan siitä korvauksesta, 10929 ruplasta 25 kopekasta, josta osakeyhtiö oli kapteen Tehatalavitsja kuulematta suostumissanottuja tilauksia koskevan vääyheen purkaminen, joton Kapteeni Tekalslovit oli tuota peroinoonia mersaapa 499 ruplaa 49 kopeekkaa, ja veikontokurantin vastaavalta puolelta ole jätetty pois 2400 ruplaa Kapteeni Schatesovitville vuodelta 1902 tulevaa palkkaa 12 8 1/12 ruplaa 50 kopeekkaa Kapteeni Sohakelovihille tulevia muita palkkaraho ja sillä ajalta, jona hän oli osakeyhtiön toimitusjohtajana, ynnä hänelle vuonna 1906 osakeyhtiölle hankkimiensa pyöreiden minojen ja kuparikotelojen tilauksien hinnasta tuleva povisioini 3367 ruplaa 68 kopeekkaa; mihin nähden ja kun Kapteeni Pekatilavit, nun ollen oli osakeyhtiöltä Aktielela get Parviainens Fabrikar saapa yhteensä 21/143 ruplaa 12 kopeekkaa, oikeastaan 21/144 ruplaa 92 kopeekkaa, Kapteeni Schatelövit on anonut kannetta hylallavaksi Kihlakunnanoikeus, jossa asianosaiset molemmin puolin olivat anoneet korvausta oikeudenkäyntikuluistaan, on 8 päivänä Joulukuuta 1905 julistamassaan päätöksessä katsonut kanteen perusteeksi esitetyn sentokurantin muuten oikeaksi, paitsi ettei osakeyhtiö Aktielela get Parviainens Fabcker ollut näyttänyt 1271.
Kapteeni Sekatelevitun, jolla vuonna 1901 oli ollut palkkaa 500 ruplaa kuukaudessa, suostuneen sen vähentämiseen vuodeksi 1902 300 ruplan kuukausipalkaksi, jolla osakeyhtiö oli sanottuna vuonna hynt tänyt Kapteeni Tehatelövitijä, ja että ennen yhtiölle olisi tuleva peronivonia välityksistä Aktiebolaget Koleanin kanssa suuremmasta määrästä kuin 38155 ruplasta 83 kopeekasta, josta määrästä osakeyhtiölle tuleva juoviniemi teki 1556 ruplaa 35 kopeekkaa, mihin nähden ja kun Kapteeni Pohatelovihille myöskin oi tuleva hänelle vakuutettu 2 prosentin pivinnoni koko siitä määrästä 3590 myksta, josta hän oli hankkinut osakeyhtiölle nikkeläityjen messinkiketelojen tilauksia, ja Kaptiemi Schatelomitiin suoritettava kontokurantissa siis oli laskettu yhteensi 5351 ruplaa 35 kopeekkaa liika suoreksi, Kihlakunnanoikeus on, hyljäten kanteen samoin kuin Kapteeni Sekatelevitsin kuittausvaatimukset muissa osissa näyttämättöminä, velvoittanut Kapten Lohatelqvitun osakeyhtiölle Aktieldagd Parviainens Salvikor suorittamaan uti neljäkymmentäyhdeksän ruplaa kaksi kymmentäviisi kopeekkaa viiden prosentin korkoineen oikeudenkäynnin alusta, 4 päivästä Kesäkuuta 1907 lukien sekä sen ohessa kahdellasadalla markalla konaamaan osakeyhtiöllä asiassa olleet kulut Hovioikeus, jonka tutkittavaksi asianosaiset molemmin puolin olivat vettamalla saattanut jutun, on 13 päivänä Heinäkuuta 1911 antamassaan tuomiossa lausunut, että Kapteeni Pehataloihin oli katsottava hyväksyneen osakeyhtiön Aktiebolaget Parviainens Talrika tilikirjat siltä ajalta, jona hän itse oli ollut osakeyhtiön toimitusjohtajana ja jona aikana myöskin pyöneiden minä jen ja messinkiketelojen tilaukset oli hankittu, ja ettei hän niin ollen ollut oikeutettu sanottuja tilikirjoja tältä julta omaksi hyödykseen mää korjaamaan, mutta koska Kapteeni Sointelevitun Tehtenliga Kors offin puolesta vuonna 1902 kantamat rahat olevat kohta merkityt osakeyhtiön kirjoihin Sehtaileja Körenettiin tilille, joka samaan 272
aikaan kuului osakeyhtiön johtokuntaan, on Kapteeni Schatilovits vapaadet suorittamasta hänen tiliensä vasta 1907. vuoden lopussa Tehtailija Koronenettilistä siirrettyjä 2338 ruplaa 90 kopeekkaa Osakeyhtiö Aktiebolaget Parviainens Tahi ker taas on, kun Kapteeni Schatelanty ei ollut osakeyhtiön tilikirjoihin merkinnyt, että hänellä olisi vuodelta 1902 vielä kantamatta 2400 ruplaa hänelle osakeyhtiön toimitusjohtajana tulevasta palkasta, tapautettu Kapteeni Schateli vitjille suorittamasta mainittua määrää sekä Kapteeni Schatelvits, jonka oli näytetty luvanneen maksaa osakyhtiölle sille tuleva 3 1/2 prosentin suuruunen päivänä myöskin vuonna 1905 Aktiebolaget Kulvanille hankkima ensa tilaukseen hinnasta, velvoitettu osakeyhtiölle. Aktieldaget Parviainens Falviker vielä suorittamaan sovittu provisiemi 2495 ruplasta 40 kopeekasta yhteensä 873 ruplalla 78 kopeekalla, minkä ohessa osakeyhtiön vaatimus saada sille tuleva puusioni myöskin Kapteeni Sekateleviten Aktiebolaget Tulpanille hankkineen, vielä toimittamat la olenen tilauksien hinnasta, 470 ruplasta on hyljätty, koskee tämä provisioni ollut vielä maksettavaksi langennut, liika aikaisin nostettuna. Muissa riita kohdissa jäi asia Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan ja tuli Kapteeni Senatalovitun siis suorittaa osakeyhtiölle Aktieldaget Parvi ainens Fabriker yhteensä tuhattuusi kymmentäkolme ruplaa kolmetoista kenekkaa venäjän rahassa tahi vastaa va määrä käyrän kurssin mukaan suomen rahassa viiden prosentin korkineen, lukien oikeudenkäynnin alusta, 4 päivästä Kesäkuuta 1907, sekä sen ohessa Kihlakunnanoikeuden määräämällä kahdellasadalla markalla korvata osakeyhtiöllä asiassa olleet oikeudenkäyntikulut. Hovioikeuden tuomioin ovat sekä sakeyhtiö - Aktiebolaget Parviainens Fabrier että Kapteeni Schatelomte anoneet muutesta; ja ovat asianomaiset kumrikin vastannest toistensa muutoksenhakemuksiin 1273
Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei osakeyhtiö Aktiebolaget Parviainens Talriker och esittänyt syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota. Mitä tulee Kapteeni Sekatelanteen muutoksenhakemukseen niin koska Ropteeni Tehatelqvitin hyväksi kohtuuden mukaan on luettava hänen vuosina 1901, 1902 ja 1905 ollesta erityisessä menoista vaatimansa kaksituhatta yhdeksänsataa kuusikymmentäkolme rupluu kolmekymmentä kopeekkaa, sekä näytti, mättä on jäänyt että Kapteeni Schate lait olisi sitoutunut osakeyhtiölle maksamaan päivänieniä vuonna 1905. Albebolaget tuleanille hankkimiensa tilausten arvosta, Kapteeni Senatelqvitun vistaavaan, kuten se on Storioikeuden tuomion mukaan, on lisältävä kaksituhatta yhdeksänsataa kuusikymmentäkolme ruplaa kolmekymmentä kopeekkaa jo hänen saman tuomion mukaisesta vastattavastaan poistettava sanotun pevisionin määrä, kahdeksansataa seit semänkymmentäkolme ruplaa tulos mänkymmentäkahdeksan kopeekkaa Sehän nähden ja kun Kapteeni Schate bevit siis on osakeyhtiöltä Aktieldaget Parviainens Fabriker saamassa kaksi tuhatta seitsemänsataa seitsemänkymmentäneljä ruplaa yhdeksänkymmentäviisi kopeekkaa, Keisarillinen Senaatti harkitsee oikeaksi, kumoton Hovioikeuden tuomion, hyljätä osakeyhtiön asiassa ajaman kanteen, vaan saa Kapteeni Tohatelevits jutun laatuun nähden itse kässiä oikeudenkäyntikulunsa. Tätä kaikasianomaiset noudattakast. Keisarillinen Suomen Senaatt Filis Laanbruki N. V. Rustman H. Amberg Samuli Koski. 1271
Den 10. November 1915. 1275 Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett utan erlagda afgifter, från Kejserlige Alo Hofrätt inkommit bevisionsmål emellan Vaktmästaren Berndt Wilhelm Björklund, från Helsingfors stad, sökande, samt dennes i samma stad bosatta hustru Hilda Konstantia Björklund, svarande, angående underhållsbidrag: Gifven uti Justitiedepartementet den 10. November 1915. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt nu är i fråga, inpantat följande: Efter Berndt Wilhelm Björglund ågången stämning har Hilda Konstantia Björklund vid Rådstufvurättens i Helsingfors sammanta de den 26 Februari 1910 anfört, att Rundt Wilhelm Björklund, som ander de närmast föregående årenvarit hemfallen åt dryckenskap samt fört ett lastbart lefnadsrätt, någon dag i Mars månad år 1817 Rdr: 4. luv. R. B. K.S. (O. S) No 2114. Pag. 248. R. P. 1913.
egenvilligt öfvergifvit Hilda Konstantia Björklund samt lämnat makärna Björklunds gemensamma hem, utan att sedermera dit återvända, och har Hilda Konstantia Björklund, under förmälan att hensom den 18. Maj 1907. vunnit beskittnad från sin bemälde man icke vidare förmåde sig själf är sörja, yrkat att Berndt Vilhelm Kjörplund, som vägrat att efter den 1 Juni 1908 vidare bidraga Ett Hilda Konstantia Björklunds upphälle, måtte åläggas att i sådant afseende till henne utbetala månättigt understöd samt ersätta penne kostnaderna å rättegången. I målet hörd har Berndt Wilhelm Björklund genmält att han som fort ett nyklert och ordentligt lofnadsrätt, sedan kif och i sämjä emellan makarna Björlund uppstått, på Hilda Konstantill Björklunds enträgna begäran lämnat makarinas hem därvi Hilda Konstantia Björktund omihändesfall det gemensamma boet, hvars tillgångar då efter lag värdering uppskattats till 16of mark; hvarför, och då Hilda Konstantia Björklund, som fortfarande var fullt arbetsför, finge, när helst hon såönskade, återvända till sammanlefnad med Bengt Wilhelm Björklund samt dennes lömförmåner såsom vaktmestan uppgingo till endast 150 mark i månaden, Sundt Vilhelm Björklund emotsagt käromålet. Rådstufvurätten har medels den 30 Juni 1910 afkunnadt utslag förklarat utredt vara att Berndt Wilhelm Björklund redan för flere år tillbaka sjelfmant skiljt sig från sin hustru och sedermera icke sammanholt med henne samt att Isack lunds lefverne varit och fortfaranle vår sådant, att Hilda Konstantill Björklund icke kunde förpliktas till samlif med honom, förfenskull, och enär Hilda Konstantill Björklund, som obestridt sak1270
nade tillgångar, icke vidare kundförsörja sig med eget arbete samt Berndt Wilhelm Björklund vid sådant förhållande måste anses skyldig att, åtminstone från ingången af år 1910, bidraga till Hilda Konstantia Björklunds underhåll, har Rådstufvurätten ålagt Berndt Wilhelm Björklund att i omordade afseende till Hilda Konstantia Björklund emot qvitto utbetala för sanuari, Februari, Mars, April, Maj och Juni månader år 1910 efter en beräkning af tjugufem mark i månaden, sammanlagdt etthundra femtio mark samt därefter den 1. I hvarje månad likaledes tjugufem mark, så länge Hilda Konstantia Björklund lyde eller intill dess därom annorlunda förordnades, jämte det Bengt Wilhelm Björktund by digkänts att med etthundra femtio mark godtgöra Hilda Konstantan tia Björklund hennes umgälder i målet Höfästen under hvars pröfning parterne å ömse sidor i vadeväglagit målet har genom den 29. Augusti 1913. däri gifven dom låtit vid Rådstufvurättens utslag bero i öfrigt, utom att beloppet af det unlerhållsbidrag, Berndt Wilhelm Björklund ålagts att till Hilda Konstantia Björklund för hvarje månad utgifva, af Hofrätten höjdes till fyratio mark Uti Hofrättens som har Berndt Wilhelm Björklund anhållit om andring medels deduktion, den Helda Konstantia Björklund sedermera bemött Kejserliga Sepaten har tagit målet i öfvervägande; och enär Hilda Konstantia Björklund, enligt hvad i målet framgått, icke vidare han sig med eget arbete helt och hållet försörja samt hon saknar nödiga tillgångar till sitt uppehälle fördenskull och på de af domstolarne i öfrigt åberopade skäl pröfvar Kejserliga Senaten rättvist läta bero vid det slut, hvari Hof1277
rätten i saken stannat; och ålagges Rundt Vilhelm Björklund att till Hilda Konstantia Björklund, i ersättning för hennes härstädes i målet hafda kostnader, utgifva sjuttio mark. Pet alle, som vederbör, till ofyrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland Walter Andersin. Johannes Pesonen. Walter Andersin. Johannes Pesonen. K. R. Helanen K. Auer Asian LautaMarraskuun 10 päivänä 1915 Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisaril lisesta Turun Hovioikeudesta tulleessa jutussa kaupan purkamisesta, jossa ovat Åbo Järnnanefaktur Aktu bolag niminen osakeyhtiö, Turun kaupungista, hakijana, sekä kuolleen Poliisi ylikonstaapelin Karl Wilhelm Aallen oikeudenomistajat hänen leskensä Amanda Aalto omasta puolestaan ja alaikäisten lastensa Tomas Alli tovi Eeva Inpi ja Ester tallon holhoojana sekä hänen täysivallainen tyttärensä Laina Aalto kuin myös Asun to-Osakeyhtiö Joenranta kaikki Turusta ynnä Kauppias Viktor Erland Keskinen Kristiinan kaupungista, vastaajina: Anttu Oikeusosastossa 10 päivänä Marraskuuta 1915. Keisarillinen Senaatti on itsellensä telyttänyt jutun kirjat ja niistä S. A. L. B. K. R. S. 16 SS: 58. 1218 No 2115 Pag. 137 Rd 1913
mikäli enää on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Haasleen nojalla on Åbo Järnmanufaktur Aktiebolag Turun kaupungin Raastuvanoikeudessa vaatinut, että koska yhtiö oli Helmikuun 15 päivänä 1904 Kauppias Koskisella ostanut tonten No 3 Turun kaupungin ensimäisen kaupunginosan kolmannessaneljättä korttelissa ja sittemmin hallinnut mainittua tonttia, mutta sama tontti kuitenkin oli Kauppias Koskisen Joulukuun 22 päivänä 1909 toimeenpänemassa vapaaehtoisessa huutokaupassa ja sen johdosta Tammikuun 7 päivänä 1910 laaditulla kauppakirjalla myytiKarl Wilhelm Aallolle, viimeksimainittu kauppa mitättömänä julistettaisiin puretuksi, minkä ohessa osakeyhtiö on muistuttanut kulujensa korvaanisesta. Kanteesta kuulusteltuna on Kauppias Koskinen kiellänyt myyneensä puheen laista tonttia i Ibo Jämmamfaktu Astiebolagille, vaan oli Helmikuun 15 päivänä 1904 tehty asiakirja, johon sanottu yhtiö perusti saantinsa, ainoastaan ollut Kauppias Koskisen laatima ja myös allekirjoittama kauppakirjan ehlitus, jossa tarkoitettu kauppa oli rauennut syystä ettei Ali JämmanuaktarAktiebolag, Koskisen antaessa tuon ehdotuksen yhtiölle ollut sitä hyväksynyt, vaan vasta vuosia jälkeenpäin, kun Kauppias Koskinen oli ryhtynyt toimeen tontin myymiseksi huutokaupalla, varustanut asiakirjan yhtiön hyväksymisellä. Näin ollen ja kun mainittu asiakirja, joskin Kauppias Koskisen katsottaisiin tarkoittaneen sillä myydä kysymyksessä oleva tontti Ilo Jämmänuhtuu Aktiebolagila le, oli puutteellinen siinä, että sitä ottu varustettu kahden kaupassa lasnä olleen todistajan allekirjoituksella eikä siis laillista kauppaa tovitesta ollut olemassa yhteen ja Koskisen valillä, Kauppias Koskinen on anonut kannetta hyljättäväksi. Sittenkuin Karl Wilhelm Aalto oli yhtynyt Kauppias Koskisen vasteneeseen ja ilmoittanut Maaliskuun 1279
22 päivänä 1910 myyneensä puheenalaisen tontin Asunto-Osakeyhtiö Joenrannalle, on Åbo Järnmanufaktur Aktiebolag vaatinut myös viimeksi mainittua kauppaa parettavaksi; minkä jälkeen ja sittenkuin Asunto- Osakeyhtiö Joenrantaa oli asiasta kuulustettu, Raastuvanoikeus on Tammikuun 23 päivänä 1911 julistamassaan päätöksessä lausunut tosen selvitetyksi tulleen, että Kauppias Koskinen, laatissaan kysymyksessä olevan, Helmikuun 13 päivälle 1904 päivätyn asiakirjan, oli tarkoittanut Alo Jämmänen suklas ett. tiebolagille myydä puheenalaisen torten; mutta kun yhtiö ei ollut näyttänyt kahden todistajan silloin olleen läsnä eikä sanottua asiakirjaa siis voitu katsoa tehdyksi Maakaaren 1 luvun 2 SSssä säädetyssä järjestyksessa, sentähden ja koskei siis ladlesta kauppaa, vaikkakin Åbo Jämmanufakten Aktiebolag oli hyväksi nyt tuon asiakirjan, ollut syntynyt, on Raastuvanoikeus kyljännyt AlJämmansfaklar Aktiebolagen kontan Hovioikeus, jonka tutkittavaksi itlo Järmanufaktor Aktiebolag uptoamalla oli saattanut jutun, on 28 päivänä Huhtikuuta 1913 antamassaan tuomiossa jättänyt sen Kaastuvan oikeuden päätöksen varaan. Hovioikeuden tuomioon on Åbo Järnmanuraktur Aktiebolag anonut muutosta perustelmalla, johon Kauppias Koskinen sekä, Karl Wilhelm tällen kuoltua oikeudenkäynnin bestäessä, Amanda Aalto omasta puolestaan ja edellämainittujen alaikäisten lasten holhoojana sekä Laina Aalto ynnä Asunto Osakeyhtiö veenränta ovat vastannut. Keisarillinen Senaatte on tutki nut tämän jutun ja katsoo ettei ille jämmansfäkter Aktiebolag och esittänyt syytä muuttaa Hovioikeuden tuomola, joka siis jää pysyväksi; ja velvoitetaan Åbo sammanuksen tetiebolaa suorittamaan Kauppias Kosbesille, Amanda itullolle Laina tallolle ja Asunto-Osakeyhtiö Joenransalle yhteisesti korvaukseksi heillä jutun 1250
vuoksi täällä olleista kuluista kuusikymmentä markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti tina Saarikoski Asra Luksiala. B. Amberg. Samuli KoskiA. J. Lillblomman Marraskuun 10 päivänä 1915. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksuitta Keisarillisesta Viipurin Hovioikeudesta tullassa jutussa sovinnäissakosta, jossa Savitaipaleen pitäjän Jokonmaan kylästä oleva Talollinen Robert Markku on hakijana sekä Suomen Rautatiehallitus vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 10 päivänä Marraskuuta 1915. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyt tä nyt juteen kirjat ja niistä saanut seuraavat tiedot: Suomen Raulatiehallituksen puolesta on Sataipaleen ja Suomenniemen pitäjäin käräjiäkunnan Kihlakunnanoikeudessa lausuttu, että Robert Markku oli ottanut Rantakolletuksen varalle toimittaakseen: hankintakontrahdilla 21 päivältä Marraskuuta 1905 Tänen raututieriktulle 1907 vuoden Tammikuun 1 päivän ä seuraavan Toukokuun 1 päivän välisenäikana 2000 kuutiometriä havupuun halkoja markan 50 pennin hinnasta kuutiometut tä ja 1000 kuutiometui koivuhalkoja 3 marlan 90 pennin hinnasta huutimetrettä, kontrahdille samalta päivältä Taaveten raututetasimalle mainittuna aikana 600 kuutiometLäsnä: F. S. A. L. - R. A: A. R.  S.F. p. 2116. Såg. 113. R. D. 1913.
vuoksi täällä olleista kuluista kuusikymmentä markkaa Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti: tina Saarikoski. Apakjuksiala. tina Saarikoski. Apakjuksiala. B. Amberg. Samuli Koski. A. J. Lillblaggan Marraskuun 10 päivänä 1915. Keisarillisen Suomen Senaalin kopio maksuitta Keisarillisesta Viipurin Hovioikeudesta tulleessa jutussa sovinnäissakosta, jossa Savitaipaleen pitäjän Jokeinmaan kylästä oleva Talollinen Robert Markku on hakijana sekä Suomen Rautatiehallitus vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 10 päivänä Marraskuuta 1915. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyt tänyt juleen kirjat ja niistä saanut seuraavat tiedot: Suomen Rautatiehallituksen puolesta on Sataipaleen ja Suomenniemen pitäjäin käräjåkunnan Kihlakunnanoikeudessa lausuttu, että Robert Markku oli ottanut Rautatuhallituksen varalle toimittaakseen: hankintakontrahdilla 21 päivältä Marraskuuta 1905 Tänen raulutienekselle 1907 vuoden Tammikuun 1 päivän a seuraavan Toukokuun 1 päivän välisenä ikana 2000 kuutiometriä havupuun halkoja 3 markan 50 pennin hinnasta kuutiometut sä ja 1000 huutiometrin koivukalkoja 3 marran 90 pennin hinnasta huutiometrettä, kontrahdilla samalta päivältä Taavetin raututilasimalle mainittuna aikana 600. kuutiometLoisma: F. S. A. B.S. - A. R.  S. H. No 216. Sag. 113. R. D. 1913.