Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Wilfver samt No 9. i Wittilä edellä sanotulla kirjallisella kontrahdilla 20. päivältä Lokakuuta 1869. on luovuttanut Mäkelän torpan hallinnon, ole todistanut saaneensa tätä hallintoa määräajaksi, joka ei vielä odisti umpeen kulunut, saatikka elinkaudekseen ja Kaarle Pietilällä siis on ollut oikeus irtisanoa mainittu kontrahti, sentähden ja kun sellainen irtisanominen on katsottava tapahtuneeksi Tyyrakki Mäkelälle ennen Tuomaanpäivää 1899. jutussa toimitetun haasteen kautta, harkitsee Keisarillinen Senaatti oikeaksi jättää pysyväksi sen lopputuloksen, johon Hovioikeus puheenalaisella tuomiolla on johtunut, ja velvoitetaan Tyyräkki Mäkelä suorittamaan Kaarle ja Frans Pietilälle heillä täällä olleiden kulujen korvaukseksi kuusikymmentä markkaa. Tatä kaikki asianomaiset naidattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: J. G. Tohman Andersin. Valentin Gummerus. Eremu Lielmman Emot Forsman. J Em Lupbla W Forsell. Hemmans 768 Nymen kylässä
honomäljarens andel försonas andelen mantal skatte hemman kylässä Lokakuun 31. päivänä 1902. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksuutta Waasan Hovioikeudesta tulleessa omaisuuden päältäpäin erottamista koskevassa nostojutussa, jossa Lapuan pitäjän kirkonkylässä asuvan Talollisen Herman Kaarlonpoika Hissan vaimo Sofia Israelintytär Hissa on hakijana sekä Herman Hissan konkurssiin luovutetun pesän toimitsijamiehet Lautamies Juho Juhonpoika Filppula ja Talollinen Matti Fredrik Juhonpoika Talvitie, mainitusta kylästä, vastaajina Annettu Oikeusosastossa, Lokakuun 31. päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Sittenkuin Sofia Hissa oli Herman Hissan konkurssin valvontatilaisuudessa 8. päivänä Heinäkuuta 1899. Lapuan ja Nurmon pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa kirjallisesti anonut niinhyvin laillista pesäeroa kuin myöskin että hänelle pesän varoista päälLäsnä: E. F. E. A. V. G. W. K. J. P. 36 8/120. Såg 116 Rs 1902 Pesolan 3/16. prt No 9. i Wilfver samt å honomäljens nummerlagt undergångs Wilhelmina 3/16 dels med skatte hemman i Hans Summa No 3. Gustafsson Cajans
täpäin erotettaisiin hänen naimaosaansa vastaava puoli niistä 16,023. markkaan 79. penniin nousevista rahoista, jotka hän mennessään mainitun miehensä kanssa naimisiin oli pesään tuonut, eli 8,01. markkaa 59. penniä, on Kihlakunnanoikeus, sen jälkeen kuin Juho Filppula, Herman Hissan velkojana ja konkurssipesän toimitsijamiehenä, oli vastustanut sanottua anomusta, Huhtikuun 18. päivänä 1900. julistamassaan konkurssi tuoniossa, samalla kuin anomus pesäerosta on myönnetty, osoittanut Sofia Hissan erityisellä määrääjan kuluessa vireille pantavalla oikeudenkäynnillä toteennäyttämään vaatimuksensa mikäli se koski sanotun omaisuuden päältäpäin erottamista. Määrätyn ajan kuluessa on Sofia Hissa, Juho Filppulalle ja Matti Fredrik Talvitielle toimittamansa haasteen nojalla, edellämainitussa Kihlakunnanoikeudessa uudistanut ylläkerrotun hakemuksensa omaisuuden päältäpäin erottamisesta, tahi, jollei hakemusta sellaisenaan voitaisi hyväksyä, anonut että hänelle ainakin naimaosansa vaslikkeesta myönnettäisiin konkurssipesän omaisuuteen sama oikeus kuin etuoikeudettomilla velkojilla oli. Asiasta kuulustettuina ovat Juho Filppula ja Matti Fredrik Talvitie vastustaneet anomusta lakiin perustumattomana ja silläkin perusteella että oli tuntematonta, oliko Sofia Hissa pesään todella tuonut edellämainitun omaisuuden; minkä jälkeen ja sittenkuin asianosaiset molemmin puolin olivat anoneet korvausta oikeudenkäyntikuluistaan, Kihlakunnanoikeus on päätöksessä Huhtikuun 22. päivältä 1901., mainitsenittaan perusteilla, myöntänyt Sofia Hissalle pesäeron myöskin konkurssiin luovutettuun omaisuuteen nähden ja siis velvoittanut Juho Filppulan ja Matti Fredrik Talvitien piakkoin laillisesti toimitettavan jaon kautta Sofia Hissalle erottamaan hänelle naimaosana tulevan puolen aviopuolisoiden yhteisestä omaisuudesta, missä jaossa kaikki pesän velat olivat katsottavat Herman Hissan yksityisiksi veloikWilhel 32/16. Wilfver samt prt No 9. Korpespörs by kopekan Bötte vid vatten kopek Silfver Nyryn kylässä och aflägga gustaf samt ägke kopek Silfskatte hemman i samPesolan Målagan kylässä. f Herr Senats och att 25 1/3
si, joiden suorittamisesta Sofia Hissan naimaosa oli oleva vapaa; ja velvoitettiin Juho Filppula ja Matti Fredrik Talvitie, mainitussa toimitsijamesemi naisuudessaan, sen ohessa kahdeksalla kymmenellä markalla palkitsemaan Sofia Hissalle hänen oikeudenkäyntikulunsa Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Juho Filppula ja Matti Fredrik Talvitie olivat vetoamalla saattaneet jutun, on tuomiossa Huhtikuun 30. päivältä 1902. julistanet Kihlakunnanoikeuden menetelleen väärin siinä, että se oli erityiseksi riidaksi lykännyt Sofia Hissan puheena olevan hakemuksen, jonka mainitun Oikeuden olisi tullut konkurssiasian yhteydessä ratkaista, mutta tämän asianhaaran kuitenkaan, siihen tilaan nähden, missä asia oli, ei estävan Hovioikeutta juttua tutkimasta; ja katsoi Hovioikeus tosin asiakirjoista selville käyvän, että Sofia Hissa mennessään avioliittoon Herman Hissan kanssa oli pesään luonut rahoja ja muuta omaisuutta, joiden määrää honomäljarens andel inja arvoa ei kuitonkaan oltu voitu tarkemmin selvittää, mutta kosk´ei se omaisuus, jonka Sofia Hissa oli anonut saada erottaa itselleen, ollut sellaista hänelle yksityisesti kuuluvaa omaisuutta, joka voimassa olevan lain mukaan konkarssen syntyessä aviopuolisoiden pesässä saatiin yhteisestä omaisuudesta erilleen ottaa, eikä Sofia Hissa ollut voinut näyttää muuta pätevää syytä edelläkerrotulla taloin tekemäänsä anomakseen, ei Sofia Hissan pyytämää erottamisetua voitu hänelle myöntää, minkä vuoksi Kihlakunnanoikeuden päätös kumottiin ja Sofia Hissan puheenalainen anomus hyljättiin. Hovioikeuden tuomioon on Sofia Hissa anonut muutosta tänne toimittamallaan perustelmalla, johon Juho Filpnila ja Matti Fredrik Talvitie ovat säädetyssä järjestyksessä vastanneeet Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun; ja koska Sofia Hissa, joka ei ole esittänyt täydellistä selvitys tä siitä mitä omaisuutta hän, 7. päivänä Huhtikuuta 1896. mennessään naiuppbudet 771 Wilhelmina samt äghustru hemman Nyra Niskia 3/16 dels prt No 9. KorpeSkatte hemman Skatte hemman i Nummer Nyyjän
hemman i gammalien eller honomäljarensundens. Wilfver samt äg eller eller samt misiin Herman Hissan kanssa, on hänen pesäänsä tuonut, ei edes ole väittä nyt että ne rahat, joita jutussa ajettu kanne koskee ja jotka Sofia Hissa on ilmoittanut ilman hänen suostumustaan hävitetyiksi, olisivat avioehdon mukaan tahi muulla tavalla hänelle yksityisesti kuuluneet, sentähden ja kun Sofia Hissalla siis, 5. luvun 7. SS:n johdosta 15. päivänä Huhtikuuta 1889. annetussa laissa aviopuolisoiden omaisuus- ja velkasuhteista, ei ole oikeutta velkojain vahingokse saada mainitusta konkurssiin luovutetusta pesästä vastiketta sanotuista rahoista, katsoo Keisarillinen senaatti oikeaksi jättää asian sen loppupäätöksen varaan, johon Hovioikeus ylempänä mainitussa tuomiossaan on johtunut, minkä ohessa Sofia Hissa velvoitetaan suorittamaan Juho Filppulalle ja Matti Fredrik Talvitielle heiltä täällä juttuun menneiden kulujen korvaukseksi neljäkymmentäviisi markkaa. Tätä kaikki asianomaiset Wilfver samt åt vid vattenHerr Senats och att uppodla i Witmåsan Johannes Peltonen 1/3 dels mantal skatte noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti: Ericsl. Tormän. af Andersin. Valentin Gummerus. Everen Lielanen Valentin Gummerus. Everen Lielanen Nyryn kanssa samt öfsumman i öfver eklag eller att uppbudet Summa 3/32 honomäljens ägandes kopek Silfver
mantal skatte hemman i Witse Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän nitun ja katsoo tosin selvitetyksi että KustaaNorri, joka ei ole voinut kieltää allekirjoittaneensa edellämäinittua takauskirjaa, on sen kautta sitoutunut omavelkaiseen takaukseen kaikesta siitä kauppavelasta, jonka Maakauppias Rindell oli tahi tulisi olemaan vekselien, velkakirjojen tahi laskujen perusteella maksava toiminimi Lindin i Wallinille; mutta koska mainittu toiminimi ei ole esittänyt todistusta siitä, että Maakauppias Rindell olisi toiminimeltä ostamistaan tavaroista sille hyväksynyt ylempänä mainituita vekseliä ja siis olisi sellaisista tavaroista toiminimella velkaa samain vekselien määrää, harkitsee Keisarillinen Senaatti oikeaksi jättää sen lopputuloksen pysyväksi, johon Hovioikeus on asiassa johtunut. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot Keisarillinen Suomen Senaatti: J G. Sökman Andersin. Valentin Hemmanet. Denna Ridnena Ernesti Forsman Johan Lyvetlän af Et Forssell Karl Stenberg Den 1. November 1902 Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatt ruisions hilling, från Åbo Hofrätt inkommit fordringsmål emellan Fabrikanten Waldemar Krause, från Helsingfors stad sökande, samt Rustauratorsenkan Sigrid Fem Maria Nyberg, jemväl från Helsingfors, uteblifven svarande. Sifven uti Justitiotementet, den 1 November 1902 Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt nu är i fråga, inhemtat följande Pid Rådstufvurätten i Helsingfors har enkan Nyberg, efter stämning å Fabrikanten i Kause, anfört, att Fabukanten Kralse genom skriftligt kontrakt af den 16 Februari 1900, uppgjordt emellan Kallelse och enkan Nybergs då ännu lefvande man. Resterutoren Carl Fredrik Nyberg, åtagit sig att till vårdshuset Kappän beläget å Helsingfors stad underlydande holmen, Södra Bekholmen och tillhörigt Nyberg, hvarom och der uppställa en ligtycksungvärmeledning för ett Ja E. T. E. A. K. P. H. Ch Em. af F. No 1224. Pag. 126. R.D. 1901. krono No 9. i gius. 33 1/3 Honomäljens äghonomäljarens andel för eller att Wilhelmina samt äghemman No 9. mantal skatte hemman i Wilhelmina 3/64 Skatte hemman i
honomäljarens andel inHerr Senan kylässä, Herr Svaranden Michel HenriksWidkommande sedan Fabrikanten Kanses mot enkan Nyberg utförda genständ ningstalan, så emedan förstomförmälda värmelalning, hvilken genom inträffad vådeld den 23 Mars 1900 förstörts, icke blifvit förrätt i fullständigt skick, ity att rören å en del ställen rannat isolution, samt sagda värmelalning ej heller, på sätt i förutomordade kontrakt stadgats, blifvit afsynad och godkänd; ty och då den särskilda värmeledning, som Fabrikanten Klausi på beställning af Resteratören Nyberg hvarvat till värdskutet Klippan och hvilken värmeledning lika ledes genom branden förstörts, icke, på sätt ske bort, blifvit af enkan Nyberg öfvertagen och af henne godkänd, har Rådstufvurätten ansett sig icke kunna skyldigkänna enkan Nyberg att till Kause utbetala vare sig återstoden af det öfverenskomna priset för förstsagda värmeledning eller den särskilda varmeledningens pris fyrahundra trettioen mark sextio penni, utan förty förkastut Ruusis derom utförda talan jemte del, med afseende å sakens beskaffenhet och målets utgång, kostnaderna deri parterne emellan qvittats. Hofrätten, under hvars pröfning Fabrikanten Kallelse i vadeväg dragit målet, har uti dom den 30 April 1908 funnit Fabrikanten Kallelse icke hafva anfört skäl till annan ändring i Rådstufvurättens utslag än att Hofrätten på upptagna skäl ålagt enkan Nyberg att till Fabrikanten Klausi emot qvitto genast utgifva priset för omordade särskilda värmeledning fyrahundra trettioen mark sextio penni med fem procents årlig ränta från lagsökningsdagen den 11 Juli 1900 tills full betalning följde, med hvilken rättelse vid Rådstufvurättens utslag i öfrigt skulle bero; i anseende hvartill och då från nämnda fyrahundra trettioen mark sextio penni afdrages de nittiosju mark åtta tiotvå penni, Fabrikanten Kuuse af Rådstufvurätten kunts skyldig att till inkan Nyberg erlägga, enkan Nyberg åläge att till Fabrikanten Kallelse betala trehundra trettiotre mark sjuttioåtta penni med ofvan bestämd ränta. Uti Hofrättens dom har FabrikanSkatte hemman 180 gustaf gifva och att uppbudet åklagan kylaganGustafsson Cajans ägförordning gän eller eller Hansing undergångs kopek Silfver honomäljä Syyty kylässä och aflidtelse Nummer i byn för ettoman öfver eller att uppodla i Witmåsan å BEMmans andelst Nyttämnde BEM
mantal skatte hemman kylässä och att ekola räknad från den dag storskiftet i Kullo by blefve faststäldt, afverka alla å deras då innehafda Keskitalo kronohemman No 2 nämnda by underlydande och framdeles tillkommande marker vådande furuoch grantran af i kontraktet närmare uppgifna gemensioner för ett pris af en mark tjugu penni för hvarje friskt och rakt furuträd och tjugufem procent mindre för hvarje granträd Af berörda Keskitalo kronohemman har vid sedermera försiggånget storskifte bildats tvenne hemman af samma natur, nemligen Keskitalo No 7. och Uusitalo No 8., hvardera om 1/8. mantal, af hvilka hemman Keskitalo skatteköpts den 27. och Uusitalo den 29. April 1899. utaf Michel och Johan Petter Keskitalo gemensamt, hvarefter Michel Keskitula medels den 14. April 1900. upprättadt salubref försålt hälften af hvardera hemmanet till sin svåger Matts Adolf Körkkö för en aftalad köpeskilling af 40,000. mark och Johan Petter Keskitalo genom salubref af den 18. i samma månad föryttrat andra halften af hemmanen till Erik Niska för 39,000. mark. Efter å Michel och Johan Petter Keskitalo, Matts Adolf. Körkkö samt Erik Niska utverkad skriftlig stämning har Seskar Travaruaktiebolag vid Häradsrätten i Kittilä sockens tingslag anfört, att Michel och Johan Petter Keskitalo, oaktadt de flere särskilda gånger och senast den 24. Mars 1899. å priset för omförmälda afverkningsrätt uppburit ansenliga förskotter, likväl, i afsigt att beröfva bolaget, å hvilket ofvanberörda skogsöfverknings rätt emellertid öfverlåtits, möjligheten att få tillgodonjuta sagda kontrakt, under falskt sken af försäljning utan förbehöll om kontraktets beständ, öfver låtit sina hemman till Matts Adolf Körkkö och Erik Niska, hvarföre och då icke ens ett i laga ordning belefvadt hemmansköp, äfven i den händelsen att köparen varit i god tro, kunde upphafva ett angående hemmanets skog tidigare ingånget öfverkningskontrakt, bolof get yrkat, att bemälda öfverkningskontrakt blefve förklaradt beståndande emot Matts Adolf Körkkö och Erik Niska. genom Och Nyryn kylässä och eller Nyy25. 33 1/3 33 5/54 dels mantal skatte hemman Skatte hemmanet Bonden kopio och Silfver mantal skatte hemman i Wilfver samt å hustru hemman i Skatte hemman i J. Johan
målagan åt för eller att gängen till ögande honom eller eller Nyyde och öfver i Wit målagan åt lill vid vatten öfverlaganWilfver samt åt Hemmans nummer Skatte hemman Öfver käromålet hörde hafva Michel Keskitalo och hans förenämnda medparter motsagt detsamma, derå och sedan särskilda af Brita Greta Syväjärvis öfriga rättsinnehafvare blifvit i saken hörila, Häradsrätten den 26. Augusti 1900. afkunnat utslag i målet och på upptagna skäl förkastat Seskar Tråvaruaktiebolags i saken utförda talan. Hofrätten, under hvars pröfning Seskar Tavaruaktiebolag i vadeväg dragit målet, har genom dom den 31. Juli 1901. funnit, att Michel och Johan Petter Keskitalo jemte deras bemälda moder den 12. Februari 1891. med Inspektoren Kivijärvi uppgjort omförmälda skogsufverkningskontrakt, hvilket sedermera öfverlåtits åt Seskar Tråvaruaktiebolag, men emedan Michel och Johan Petter Kesbetalo, efter det Keskitalo och Uusitalo hemman blifvit af dem skatteköpta, sålt dessa hemman åt Matts Adolf Körkkö och Erik Nisku, och Seskar Trävaruaktiebo lag icke visat, att dessa hemmans öfverlutelser vore såkallade skenköp, ty och enär vid desammas ingående någon afverknings rätt icke förbehållits Inspektoren Kivijärvi eller hans rättsinnehafvare samt Matts Adolf Kärkö och Erik Niska förklarat sig icke vilja godkänna det fortfarande beståndet af merberörda öfverkningskontrakt, har Hofrätten låtit bero vid det slut, hvartill Häradsrätten i sitt motvädjade utslag kommit Uti denna Hofrättens dom har Seskar Trävaruaktiebolag anhållit om ändring genom ingifven dertuktion, den Michel och Johan Pitter Keskitalo samt Matts Adolf Korkki och Erik Niska i föreskrifven ordning bemött. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande och finner Leskar Tråvaruuktiebolag icke hafva anfört skäl till ändring i Hofriittens ofvanberörda dom, vid hvilken förty kommer att förblifva, jemte det bolaget skyldigkännes att till sina vederparter i ersättning för deras härstädes hafila kostnader i målet utgifva femtiofem mark. Det utle, som vederbör, till efterrättelse länderKejserliga Senaten för Finland: fl. Sökanen Fem Lujeblag A; Nummer Eli Forssell /Arxel Charlpentus Skatte hemman i Skatte hemman i Herr skatte hemman i
Gammalien krono Marraskuun 1 päivänä 1902. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Wiipurin Kovioikeudesta tullassa palorahingon korvausta koskevassa jutussa, jossa ovat Suomen maalaisten Paloapuyhtiö hakijana ja Maaningan pitäjän Pöljan kylässä asuva Talollinen Aatami Savolainen poisjääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa, Marraskuun 1. päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on itselleen esi tyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Maaningan pitäjän käräjjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa on Aatami Suolainen, Suomen maalaisten Saloapuyhtiölle toimituttamansa haasteen nojalla, vaatinut, että koska Kesäkuun 14. päivänä 1900. oli Aatami Savolaisen Pöljän kylässä olevalla tilalla tulipalon kautta hävinnyt mainitussa yhtiössä vakuutetut navetta, muutamia aittoja ja erityistä irtainta omaisuutta, Suomen maalaisten Talvapuyhtiö velvoitettaisiin suoritta maan Aatami Savolaiselle sanottujen rakennuksien ja irtaimen omaisuuden katselmuksettu määrätty arvo seitsemänsataa Läsnä: RGs. - A. H - E. A. T. SS: 1126 Pag. 223 R. D Wilhelmina samt äghonomäljarens andelar Herr Svaranden bö eller kopio och att eller samt Bonden kopek Silfver Gusta Skatte hemman i
honomäljarens andel inDen 1. November 1902. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsätt revisionsskilling, från Wasa Hofrätt inkommet fordringsmål emellan Torparen Johan Mattsson Piik eller Siltanen, från Jörala by i Wörå socken, sökande, och Bonden Abraham Johansson West, från Rekipelto by i sagda socken, uteblifven svarande: Gifven uti Justitiedepartementet, den 1. November 1902. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem inhemtat följande: Efter stämning å Johan Piik har Abraham West vid Häradsrätten i Wörå, Oravais och Maksmo socknars tingslag yrkat Johan Piikeförpligtande att, på grund af tre utaf honom den 11. November 1893. samt den 18. April och den 3. November 1894. till Johan Piiko numera i Nordamerikas Förenta stater aflidne broder Torparesonen Matts Mattsson Piik eller Siltanen utfärdade skuld 2den E. F. E. A. V. G. V: H. 6h: Em af F. 18: SS 127. Pag 202. R. D. 1901 Nygon kylässä 1/3 dels man å 5/32 dels Bördens för ett ät vid gängen mantal skatte hemmanet Skatte hemman i
gandens åt ej ät vid vatten och att Skatte hemman i samallan ägsedlar, till Abraham West, som den 5. Oktober 1899. af Häradsrätten förordnats till god man för Matts Piks efterlemnade, i sagda stater bosatta omyndiga barn Johannes, Matts och Lempi Sofia Piikeller Siltanen, utbetala sammanlagdt ettusen fyrahundra mark jemte utfäst ränta, hvarhos Abraham Westgjort anspråk på ersättning för rätte gångskostnaden. Isaken hörd har Johan Piik väl medgifvit ifrågavarande skuldsedlars riktighet; men emedan Matts Piik vid afresan till Amerika varit ogift och tillförlitlig utredning derom, att ofvanbemälda omyndiga vore barn till Matts Piik, så mycket mindre kunde anses föreligga som de i sådant afseende åberopade, uti änsagda stater utfärdade skriftliga intyg icke kunde tillerkännas laga vitsord, har Johan Piik yrkat käromålets förkastande. Häradsrätten har uti den 8. September 1900. afkunnadt utslag förklarat det vara lagligen utredt, att ofvanbemälda Johannes, Matts och Lempi Sofia Piik, för hvilka Abraham West blifvit förordnad till god man och rättsbevakare, vore barn och följaktligen arfvingar till aflidne Matts Piik; hvarföre och då ifrågavarande kraf grundade sig å klara och till betalning förfallna skuldsedlar, hvilkas riktighet af Johan Piik medgifvits, Härads rätten ålagt Johan Piik att, emot återbekommande af omordade skuldsedlar i original, qvitterade, till Abraham West i dennes ofvanomförmälda egenskap genast erlägga fordrade ettusen fyrahundra mark med utfäst sex procents årlig ränta, beräknad å ettusen mark från den 11. November 1893, å tvåhundra sextio mark från den 18. April 1894. och å etthundra fyratio mark från den 3. November vistragda år, tills fullbetalning följde, hvarutom Johan Piik skyldigkänts att med tjugu mark ersätta Abraham West för hans rättegångskostnader Hofrätten, under hvars pröfning Johan Piik i vadeväg dragit målet, har medelst dom den 29. Juni 1901. faststält Häradsrättens utslag, jemte det Johan Piik ålagts att med tio mark Skatte hemman Herr skatte hemman i Herr Svaranden Michel Heikkinen 787 hustru hemman i Wilfver samt öfver att ekola nytta Skatte hemman i Pesolan 3/16.
åttatio penni till Abraham West gälda afgifterna för hans exemplar af Hofrättens dom i målet. Uti Hofrättens dom har Johan Piik anhållit om ändring. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande och finner Johan Piikicke hafva anfört skäl till ändring i Hofrättens förberörda dom, hvarvid förty kommer att bero. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland. 7 Fem. Forsman. Andersin. Fem. Forsman. Andersin. Talentin Gummer och Svenne tillning Talentin Gummer och Svenne tillning ble. En. af Kreateres. Den 1. November 1902. Kejserliga Senatens för Finland. dom uti ett, på nedsatt reverskilling. från Wasa Hofrätt inkommet fordringsmål emellan Bonden Leander Karlsson Flink, från Ytterossa by i Esse socken sökande, och Handlanden Alfred Nyberg, från Öfverasse by i samma socken, uteblifven svarande: Gifven uti Justitredepartementet, den 1. November 1902. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem inhemtat följande: Efter stämning å Handlanden Nyberg har Leander Flink vid Häradsrätten i Pedersö, Esse och Larsmo socknars tingslag anfört, att Leander Flinks fader Bonden Karl Mattsson Flink i egenskap af löftes man nödgats gälda ett af Handlanden Nybergs fader Bonden Matts Nyberg utaf Bonden Erik Sandström i slutet på 1880. talet erhållet lån å sexhundra mark genom att till den sistnämnde utfärda en skuldsedel å sagda belopp, löpande med fem procents årlig ränta, och som Handlanden Nyberg, efter det Matts Nyberg Qde E. F. E. A. - A. G. - V. H. Sk. Em. af F. 588 No 1128. Såg 186. R. D. 1901. prt No 9. i för eller å 3/16 dels manHärads Härädets öfGustaf Johan Johanshonomäljennet till ekomma och att eller Wilhelainen kylässä