Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nesteraheille Keisarillisesta Waasan Havioikeudesta tulleessa, ovittelyghjelman uruudesta osuuskunnan jäseniltä kannettavien lisämaksujen suoritamista kuoknassa jutussa. jossa Torppari, Jobi Moilanen Taltamon pitäjän Raltaniemen kylästä re hakijana sekä Kajaanin osuusmiesi, nimisen osuuskunnan omkurssipesän toimitsijamiehet Pormestari kontril: Ericsdotter Nyder i Kauppias Edvard Kiäriä. Alajaarin kauppamista vastaaina: Annettu oikeusosastansa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistä mikäti nyt on kysymyksessä saanut tietää. allenkuin Rajaamin osuusmeijeri, jonka kotipaikkana. Oulun läänin kuvermäärin osuuskunnalle lokakuun 16 päivänä 1865. vahvistamien sääntöjen mukaan si pidettärii Kajaanin maaverakuntaa, oli joutunut konkurssitetaan sekä mainitun omakunnan ja Putkämme pitäjän käräjennan kihlakunnanoikeus Marraskuun 11 päivänä 1800 julistanut konkursisien ruomiemen, ovat Porpisalari Upika ja kaupjäs Rääriä osuuskunnan jäsenten ja sen velkojain kokryksessä Maaliskuun 1 ävänä 1917 kuukirssisirjan toimitsajamieheni ilmoittaneet. ettei konkunnassa lut neduttamia varaja, joita välittämästi entiin muuntaa rahaksi konkorssituuniettu vahvistettujen velkain myös pääin hoitukustanusten suorittamiseksi, sekä sittäneet Heinäkuun 16. päivänä 1901 annetun osuusluimistajain 25 SS:ssä mainitun. omakunnan jäsenten rajattamaan isämälsän och ettisuuteen porustuvan. nimikunnan ettajan maksamisesta laatimansa omistetushjelmuu; jonka mukaan osuuskunnan bouluetteloon merkityistä sille osuudesta ole konkursa joille suoritettava kaikkiaan 04,700 markkaa eli 130 markkaan kultakin osuudetta ja Tobi Moisajer siis 4 että osuudetta yhteensä 600 markkaa mäkii jälkeen Paltamon piirin virkaatoimittava Stennunnimismies Sven Elis Gunnar Metsävainio i muutun omistetuksineen minettu Kesäkuun 6 päivänä 1913 Joki Moilaselta Ausmittannut Joki Moilaselta ilmannt vojata omaisuutta mainittujen. 600 markan ynni ulosittekastanusten suorittamiseksi. Liisa: A. 1. K v. 0. l. p. 633 Sivu 20. R. D. 1916. N:o 735.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waaran Hovioikeudesta tulleessa. osittehuskjelman mynteella osuuskunnan jäseniltä kiinnettävien lisämaksujen suorittamista kuoknassa julkessa, jossa Talollinen Antti Sivonen, Ilajaanen maaseurakunnan Kulutalahden kylästä on hakija ne sekä kajaanin osuusmieijori nimisen osuuskunnan konkurssipesän toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Krister Henrics ja kauppias Edvard Kääriä. Alajaninkaupungista, vastaamä: Annettu oikeusosastassa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistäskall nyt on kysymyksessä. saanut tietää Sittenkuin Kajaanin Osuusmojeri, jonka kolipaikkana. Oulun läänin kuverärin osuuskunnalle Lokakuun 16 päivänä 1906 och vistamien sääntöjen mukaani pitettävä Kajaanin maarevakuntaa oli joutunut konkursisetaan sekä mainitun seurakunnan ja Paltamon pitäjän kärä jäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 1 päivänä 1800. julistanut konkurssissa tuomiemen. ovat Pormesdari Mycky ja kaupmas Hääräisuuuskunnan jäseneten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 määnä 1870 konkurssiginääin toimitsijamiekinä ilmoittaneet; ettei kuukurssa oikeessa nut riidattomia varoja, joita valittomästi mitiin muuntaa rahaksi kuukur-ituuniutta vahvistettujen velkojen penniin pesän kuitakustannusten suorittamiseksi, sekä sittäneet Heinäkuun 10 päivänä 1901 annetun osuuslain antajan 24 SS:ssä mainitun vuokunnan jäänten rajattamaan lisämaksamallisuuteen perustuvan. osuuskunnan kajan maksamisesta laatimansa voittetushjelman jonka mukaan osuuskumme menluettelansa merkityistä Eros osuudesta eli konkursiguville suoritettava kaikkaan 100, markkaa eli 136 markkan kultakin osuudelta ja Antti Sivosen siis J:ttä osuudelta yhteensä 1550 markkaa minkä jälkeen Paltamon, piirin virkaatoimittava Steven nunnimismies Sven Elis Gunnar Metsävainio oli muodun oittetuudistavan nojalla Kesäkuun 6 päivänä 1819 Antti Sivoselta Marinilanout Antti Sivoselta länsmannt stainta omaisuutta mainittujen - 650 markan ynnä velvuttuksanstainta omaisuutta mainittujen - 650 markan ynnä velvuttuksanirtainta omaisuutta mainittujen sten suorittamiseksi. Läsnä: A. 1. 473 SSivu 21. R. D. 1916. SS: 0,736.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waaran Hovioikeudesta tulleessa. viitteluakjelman vuotettu osuuskunnan jäsennilä kannettavina lisämaksujen suorittamista koskevassa jutussa, jossa Talollinen Abel Karjalainen, Kajaanen muuruvakunnan Kuluntalahden kylästä- on hakijana sekä Kajaanin Osuusmijeri nimisen osuuskunnan konturskap från toimitsijamiehet formedan Fredrik Kridotter Hypoby ja kauppias Edvard Kiäriä, kuudesen kaupungista. radaama: Annettu Oikeusenastoessa Huhtikuun 11 päivänä 1916. toisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt jutun kirjat ja niistänikäti nyt on kysymyksessä saanut tiettää: Sittenkuin Kajaanin Osuusmojeri, jonka kolipaikana. Oulun läänin kuverärin osuuskunnalle lokakuun 15 päivänä tevi vahvistamien sääntöön mukaan i pidettävä kajaanin maamakuntaa, eli joutunut konkurssitetaan sekä mainitun verakumnan ja Paldaneen pitäjän käräjakunnan Kihlakunnanoikeus Marraskuun 1 päivänä 1800. julistanut konkursissa tuomiansa. ovat Pormastari Upikylä kaupas kääräjiä asuuskumman jääveden ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 SS vänä 1870 konkurssisetän toimitsijamiekinä ilmoittaneet, ettei konbergsäsnut riidattomia varoja. joita valittäväksi mitin muantaa rahaksi konkorsoituuvilla vahvistettujen velkorjan pennitt pesiin kuitakustannusten suorittamiseksi sekä stäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuus nimintalan 25 SS:ssä mainitun nyyskunnan jäventen rajattaman lisämaksi och ettisuuten perustuun. Osuuskunnan koron maksamisesta laatimansa omistetushjennan; jonka mukaan osuukunnan centsutetvan merkittuista No 9. osuudesta oli konkursaajalle suoritettava kaikkaan 4,700 markkaa eli 130 markkaan kultak in omyldta ja Afem Karja laisen siv 10sta muudetta yhteensä 1500 markkaa laisen siis 10sta muudelta yhteensä 1500 markkaa jonka jälkeen Kaltamon piirin virkaatoimittava Kruuunnimismies Sven Elis Tunna Metsävan samden kistelmekjelman pojalla Keski kuun 6 päivänä 1909 Abel Karjalaiselta utvenstannut Abel Karjalaiselta Merintannut otainta omaisuutta mainittujen 1800 markan päivä ulvattakuntaairtainta omaisuutta mainittujen 1500. marirtainta omaisuutta mainittujen 1500. marusten suorittamiseeksi. 637 Sivu 2 2 R. O. 1916. SS: 77.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Edvardtrosta Waasan Haniaikeudesta tulleessa; ovittelysjelman arusteettu osuuskunnan jäseniltä kannettarin lisämaksujen suoritamista koskevassa jutussa, jossa Talollinen Aate Tolonen, Kajdänen maasen rakunnan Lehlovaaran kylästä, n hakiitna sekä kajaanin Osuusmojeri nimisen osuuskunnan onkurssipesän toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Kridotter Hydby i Kauppias Edvard Kääriä. Kymmen kaupungista vastaanä: Annettu Oikeusosaataara Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt jutun kirjat ja mietänikäli nyt on kysymyksessä. saanut tietiä: Mittenkuin Kajaanin Osmansmejuri, jonka kotipaikkaan. Oulan läänin kuverSärin osuuskunnalle Lokakuun 16 päivänä 18aki vahvistamien sääntöjen mukaansi pidettävä kirjaanin maaamakuntaa, oli joutunut kontursuttaan sekä mainitun maksimman ja Rättänen pitäjien käräjäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 10 päivänä 1800. julistävät kuokursisien ruomiemen ovat Pormestari Hyöky ja kaupnius Katäriä neuukunnan jäventen ja sen ostkajain kolmakseen Maaliskuun 1 äivänä 1916 konkurssipään toimitsujamiekinä ilmoittaneet, ettei konkenkirjasissä lut riidattamia varoja. josta valittomästi mitin muustaa rahakoi kuukontuuviolle vahvistettujen velkojen annit pesän luetustaamusten suorittamiseksi, sekä iltanet Heinäkuun 10 päivänä 1901 annetun osanastamustaun 23 SS:ssä mainitun enskumman jään dessi näjättämän lisimaksu och etellisuuden perustaan. Osuuskunnan akopu maksamisesta laatimansa omistetukkaan; jonka mukaan osuuskunnan å och utetvan merkityistä 1797 oguudesta och konkurssiguine osuoritettava kaikkiaar 64.700 markkaa eli 150 markkaan kultakin osuudesta ja ensi Talo sen - siis 6:sta osuudella yhteensä 600. markkaa myös jälkeen Paltamon perin virkaatoimittava nemnunnimismies Sven Elis Tunnas delsävainio 6 vuoden mitetyydestugu nojalla Kesä kuun 3. päivänä 1800 tate Toloselta ensinlämme rtainta omaisuutta mainittujen 300 markan penni ulosettekastanrtainta omaisuutta mainittujen 300 markan penni ulosettekastanvisten suorittamiseksi. läsnä: A. I. K K N. O. L. P. 639 ivu 23 k. 1016. No 738.
huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahatta keisarittisesta Waasan Mariaisuudesta tullessa, ovittehuskjelman varusteettä osuuskunnan jäsenittä kannettarien kouppakirjan yyvit hamista kyskyvässä jupussa, jossa Kauppias Johan Lindh, Kajaanin kaupungista on hakijana sekä kajaanin asuuomajori nimisen osuuskunnan enkurssimmaan toimisijamiehet Pormestari Fredrik Krister Nyölsy ja kauppias Edvard Kiirin sanotusta vanonenista. radaaina: Annettu oikeusadastansa Huhtikuun 11 päivänä 1916 Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt intun kirjat ja niistämikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää lenkuin Kajaanin Osuusmiejuri, jonka kotipaikkaan, Oulan läänin Kuormingin osuuskunnalle lokakuun 16 päivänä 1908. vahvistamien sääntöjen mukaan si pidettäni kajaanin maanverakuntaa, eli joutunut kuudesesitetaan sekä mainitun menäkuunnan ja Paltanen pitäjän käräjiäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 10. päivänätä 1800 julistanut kuukursa och tuomiemen, ovat Porpisalan Hycky ja kaupmies Hääriä osuuskunnan jäventen ja sen olkainin kokouksessa Maaliskuun 1 väivänäiä 1916 konkurssigheten toimitsiamiehinä ilmoittaneet; ettei kuuluksi oikeudessa alut riidattomia varoja, joita nälittemisesti mitin muustaa rahaksi konkurssitnyuniiden vahvistettujen velkojen yksiin pesän kuitakustannusten suorittamiseksi, sekä sittäneet Heinäkuun 10 päivänä 1901 annetun osuusamintajan 24 SS:ssä mainitun syyskunnan jäsenten näjättämään isännäksi och ettisuuteen perustuun. muostvan osan olkoon maksamisesta laatimansa omistetudistaman, jonka mukaan osuuskuntnan usemålletelmin merkittyistä siis uppodesta eli konkursigasille suoritettava kaikkiään 100.700 markkaa eli till markkan tutkakon osuudetta ja Kapellis Lindhinen vice 10, lu muudettu yksenom 1500 markkaa niska vilkor Kajanen kaupungin Kaupungin vouti Gustaf Emald si omistetunkifvan pojalle Toukokuun 31. päivänä 1800 Kauppias Lindhiltä ulosmitannut kautta omaisuutta mainittujen 1500. markan ynnä ulosittukustanmusten suorittamiseksi. läsnä: A. I. vo L. P. 611 sivu 24 R. 10. 1916. No 739
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio protorahalla Keisarattisesta Waaran Alenioikeudessa tullessa avitteluokjelmas voudontta neuuskunnan jäsenettä kannettavien lisämaksujen yyvit tamista kuokovassa jutussa jossa Talollinen Juho Mikkonen, Sotkamon pitäjän Korho lanmäen kylästä on hakij ala sekä kajaanin asuumiejuri nimisen osuuskunnan konkurssirjaan toimitsijamiehet formedan Fredrik Krister Nyster ja kauppias Edvard Kiäriä, Kajanin kaupungista vastaaoina: Annettu oikeusamastansa Huhtikuun 11 päivänä 1916. sisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistä mikäli nyt on kysymyksessä. saanut tietää Sittenkun kajaanin Osuusmijeri; jonka kolipaikkava. Oulun läänin kyopniinrin osuuskunnalle lokakuun 16 päivänä 1865 vahvistamien sääntöjen mukaan si pidettävi kajaanin maasverakuntaa, oli joutunut konkuroltaan sekä mainitun nerakunnan ja Paltamon pitäjän käräjissumman kihlakunnanoikeus Marraskuun 10. päivänä 1800. julistanut konkurssina ruomionen, ovat formedari Kyrkky ja kaupnas Kejärvi uppskumman jäventen ja on velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 mänad talo kuudeskirjoittiin toimitsijamiehinä ilmoittaneet, ettei konkurssipörsä lut riidattamia varaja, joita välittämästi mitin muuntaa rahaksi konkor, itounialla vahvistettujen velkojen ynnä pesin kuitakustannusten suorittamiseksi, sekä vittaneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun omistamndatun 28 SS:ssä mainitun vuoskunnan jäseneten rajattamaan lisänensuolekselleten perustuvan. osuuskunnan akojan maksamisesta laatimansa omistetukjelman. jonka mukaan omistamaan bondentetvan merkityistä sille nämdeotu oli kuukirjanjalle suoritettava kaikki gup14. lb markkaa eli 130 markkaan kultakin osuudelta ja Juho " Mikko ois 5 sta osuudelta yhteensä 2/30. markkaa inkä jälkeen Sotkamon nimismiesmen Isä toimiUosottuapulainen Tuomas Täyrynen Namisuu voittosyckekunnan minulla 3. päivänä 9. viimeinä 18 p. ji sanotun osoittetuokjelman nojalla Kesä Juho Mikkoselta losmitannut otainta omaisuutta mainittujen - 30% markan viisi muututusta onlainta omaisuutta mainittujen - 150 markan ynnä uloshettakustanusten suorittamiseksi. täsnä: A. I. O. L. P. 643 sivu 25. R. D. 1916. No 740
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla koivarillisesta Waasan Hovioikeudesta tullessa, ovittelushjelman perusteella osuuskunnan jäseniltä kannettavien lisämaksujen suoritamista koskevassa jutussa, jossa Talollinen OskaRänänen, Sotkamon pitäjän Korholanmäen kylästa. nu hakijana och i Rättänen Osuusmjeeri nimisen osuuskunnan omkäräjissäan funnits jemte törmestäri Fredrik Krister Ruoka ja kauppias Edvard Kääriä. Kajaanin kaupungista. vastaaiina: Annettu Oikeusoastossa Huhtikuun 11 päivänä 1915. Keisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistänikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää: Sittenkuin Kajaanin Osuusmajeri, jonka kokipadkana. Oulun läänin Kuveränen asuuskulta tokokuun 16 päivänä 1913i vahvistamien sääksiin mukaanpidettiin kapanin omaisuuriskansa, iti joutunet kuksesataan sekä mainitun makummun ja pitämän pitäjän käräjissumman Kihlakunnanoikeus Marraskuun 9 päivänä 1909. julistanut kuokursissa summmansa, ovat Pormostari Hyöky ja kaupin käräriä asuuskunnan jäsenten ja sen ostkajain kokouksessa Maaliskuun 18 säntänä 1870. konkurssipään toimitsijamiehenä ilmoittaneet; ettei kuudennesasiissä nyt riidattomia varoja, joita välittämästi entiin muuntaa rahaksi kuukussitun valla vahvistettujen velkojen penni pesän lautakustaamusten suorittamiseksi, sekä Räneet Heinäkningin pit päivänä 1911 annetun osuusluimistajain 23 SS: ssä mainitun maikummun jäsesten omistamaan lisämässä oikeuden perustömaa. kupesumman kajan maksamisesta laatimansa ositteluksi ilman; jonka mukaan osuuskunnan isenhuettelon merkityistä No 9. osuudesta eli konkumajalle suoritettava kaikkinan 04,700 markkaa eli 150 markkaan kultakin osuuteta ja Oskari Kasiis 12 sta osuudelta yhteensä 1800 markkaa: viasta jälkeen Sotkamon piirissä toimiva desottouppulainen Tuomas Wäyrynen si sametun osoittetunnan nojalla Kesäkuun 27 päivänä 1909 Oskari Kanaselta ulosmittannut rtainta omaisuutta mainittujen 1.000 markan ynnä ulosittekastanrtainta omaisuutta mainittujen 1.800 markan ynnä ulosrtainta omaisuutta mainittujen 1.800 markan ynnä ulosmusten suorittamiseksi. 1176 arentti: 4. 1. - 2. SS. - 1. K. - 8. 8. N. O. I. P. 313 Sivu 26 R. D. 1916. No 741
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nordorahatta Keisaratta Wäärän Hovioikeudesta tulleessa. osoitteetukjelman omotettu asuuskunnan jäseniltä kannettarin lisämaksujen suoritmusta koskerässä jutussa, jossa Talollinen Vihtori Hurskainen Kainanin maaseura kunnan Jormuan kylästä, le hakijana sekii Kajaanin Osuusmajeri nimisen osuuskunnan inkureesipesän toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Kridotter Hydén kauppias Edvard Kaaria. Kajallin kaupungista. vastaajina: annettu Oikeusosastossa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellevaa esittelyttänyt jutun kirjat ja niistämikäti nyt on kysymyksessä. saanut tietää Sittenkuin Kajaanin osuusmeljeri, jonka kohinajakana Aulun läänin kuvervärin osuuskunnalle Lokakuun 16 päivänä 13ksi vahvistamien sääntöjen mukaan si pidettävii Kajaanin maaomakuntaa, eli joutunut konkursestaan oikeu mainitun verakunnan ja Peltamiin pitäjän kärä jäkunnan Kihlakunnanoikeus Marraskuun 10. päivänä 1800. julistanut konkursisien tuominen, ovat Pormeetari Apikyr ja kaupnas käräriä osuuskunnan jäsenten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 vuunut 1870 kuudesesgään tuimisiamiekinä ilmoittaneet; ettei konkurssa oikeusi lut riidattamia varoja, joita vilittimästi mitien muustaa rahaksi konkursituuniettu vahvistettujen velkojen ynnitt pesän kuitakustanansen suorittamiseksi, sekä ottäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuus tuimistalan 25 SS:ssä mainitun enskumman jäsonten vajattunaan lisämaksi och laillisten perustuun. Omyyskunnan olevien maksamisesta laatimansa omistetunkjelman; jonka mukaan omistamaan maksettelena egerkityistä siin osuudesta oli konkumisiguville suoritettava kaikkaan 04.700 markkaa eli 1:50 markkao kultakin osuudelta ja Vihtori Hurskaiseen sij 4 stä muudetta yhteensä 600 markkaa minkä jälkeen Såltamon piirin virkaatomittava Kuuunnimismies Sven Elis Tunnar Meträvainio i grundon ovittatukylagan myntta Nilsäkuun 7. päivänä 1875. Vihtori Hurskaiseltu mainitannut Sihlori Kurskaiseltu mainitannut ränta omaisuutta mainittujen 600 markan ynnä ulosuttakustanvusten suorittamiseksi v. 0. l. P. 617 vu 27. R. 10. 1916. No 742.
Huhtikuun 12. päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin laomio maksuilla Keisarillisesta. Tuaan Hovioikeudesta tulleessa, omaisuulen luovuttamista perinnönjakoon koskevassa vastajelussa, jossa ovat Kanttorintytär Elin Maria Roos Pirnion pitäjän kirkonkylästä hakeana sekä Sihluniemiksija Alfred. Börmän ja hänen vaimonsa Tuoma Pellulin Bör assa, vastaajina. Annettu Oikeusosus Keisarillinen Senaatti on itselleen esillelyttänyt julun kirjat ja niistä saanut seuraavat tiedot: Sittenkuin Päivin pitäjän käräjakun aan Kihlakunnanoikeus oli päätöksellä Tokakuun 9 päivältä 1912 määrännyt iltu Elin Maria Roosin ja Tuoma Balku lia Benjamin vanhempain Kanttori Angust Wilhelm Roosin ja hänen vaimon omaisuus, niin Elin Maria Kassin hallus a oleva kuin sekin, jonka Törmänen aviopnalet olivat halluunsa ottaneet, oli pulautettava takaisen kuolinpesään sekä ettei Sanni: R. B. l. S.S. Ä. R. 1. K. K. R. SS: 699. Pag 196. R. 1913. nan, Kesken tehtaalla samassa pitälossa Huhtikuun 12. päivänä 1916. sa Maria Elisabeth Roosin jälkeen jäänyt
lain saatumia perinnönjako oli mainittujen vainajien jälkeen toimitettava Elin Maria Roisin kotona neljän kuukauden kuluassa, viimeksisanotusta päivästä lukien, asianosaisten keskenänsä lähemmin sepi mana päivänä, neljänkymmenen markan sakon uhalla, ovat Börmänen aviopuolet huustutettuansa Elin Maria Roosin sanottuun Kihlakunnanoikeuteen Maaliskuun 1. päiväksi 1913, siellä vaatineet että, koska "tin Maria Reus oli kielläytynyt täyttämänta edelläkerrottua määräystä, hänet tuomit taisiin uhkasakkoon ja velvoitettaisiin on den sakon uhalla lykyässä maaraa ajassa luovuttamaan jakoon hänen hallus saan oleva kuolinpesien omaisuus; jota paitsi Böimänen aviopuolet ovat anone korvausta oikeudenkäyntikuluistaan Kihlakunnanoikeus on Maaliskuun 31. päivänä 1913. julistamassaan puolihusja, koskei Elin Maria Roos Kihlakunnan oikeuden määräyksestä huolimatta ollut määrä-ajassa luovuttanut hallussaan ole vaa, puheenalaista omaisuutta lailliseen perinnönjakoon eikä myös saapunut kun täjien jakovautimusta vastustamaan, tuoninnut Elin Maria Reosin päätöksessä Lokakuun 9. päivältä 1912. mainittyyn neljankymmenen markan uhkasukkoon, mika hänen oli, maksuvaroja puuttuessa sovitettava kahdeksan päivän vankuudet la, sekä velvoittanut Elin Maria Roosin kahdensadan markan sakon uhalla neljan kuukauden kuluessa Maaliskuun 31. päivästä 1913 luovuttamaan puheenalaisen pesiin asianosaisten kesken toimitettavaan lailliseen perinnönjakoon, jossa oli vaarin otettava kaikki, mitä Kihlakunnanoikeus oli edellämainitussa päätöksessä jaon suhteen määrännyt; jota paitsi Elin Maria Roosin tuli sadallisesti. mälläkymmenellä markalla korvuta Kor manin aviopuitten oikeudenkäyntiku het. Hovioikeus jonka tutkittavaksi Elin Maria Roos sitoumalla oli saattanut jutun, on Heinäkuun 2 päivänä 1913. antamallaan luonnolla jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan, kuitenkin niin että se neljän kuukauden aika, jonka kuluessa Elin Maria Roosin tuli luvuttaa puheena 650
oleva kuolinpesi lailliseen perinnönjakoon oli luettava Hovioikeuden luomion anto päivästä; ja on Hovioikeus velvoittanut Elin Maria Reesin sen ohessa kuudellakymmenellä markalla korvaamaan Börmänin aviopuolten kulut Henoikeudessa. Hovioikeuden tuomioon on Elin. Maria Rissanonut muutesta perustelmalla, johon Alfred ja Suoma Berthulia. Börman ovat vastannut Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Elin Maria Roos ole esittinyt syytiä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi; ja velvoi tetaan Elin Maria Roos suorittamaan Alfred ja Tuomaethulin Börmanille, hvilla tilalla jutun vuoksi olleiden hakijen korvaukseksi, seitsemänkymmentä markkaa lata kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti Alfred Liuksiala. B. Amberg Alfred Kiuksiala. B. Amberg Johannes Pesonen. Samuli KoskiA. W. Huulunvaara (H R. Streng Huhtikuun 12 päivänä 1916 Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksuitta Keisarillisesla Waasan Hovioikeudesta tulluessa käätöjutussa, jossa Kemin kaupungin Rahatoimikamari on hakijana sekä osakeyhtiö Trävaruaktiebolaget Kemi, samasta kaupungista, poisjääneenä vastaajana. Annettu Oikeusosastossa Huhtikuun 12 päivänä 1916 Keisarillinen Senaatti on itsellun esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä saanut seuraavat tiedot: pävaruaktiebolaget Kemille toimitetun haasteen nojalla on Kemin kaupungin Rahatoimikamaren puolesta saman kaupungin Raastuvanoikeudessa Heinäkuun 14 päivänä 1913 lausuttu, että sittenkun Puutavarakauppias Hugo E. Frangen oli Lokakuun 24 päivänä 1892 Kemin kaupungin för jestysoikeudelta anonut, että hänelle edellisen Elokuun 27 päivänä kolmen vuoden ajaksi myönnetty vuokraoikeus kaupungille kuuluvan Selkasaari Läsnä: W. A. J.S. - R. H. B. K. M. S:nen 651 No 748 Pag. 105 R. D 1915.
nimisen saaren itäiseen rantaan pitennettäisiin vielä seitsemällä vuodella ja hänelle osotellaisiin tarpeet liset paikat työväenäsuntojen rakentamista varten, oli mainittu Järjeslysoikeus, sittenkun kaupunkilaiset pidetyssä raastuvankokouksessa olivat hakemukseen myöntyneet, päätöksellä samalta päivältä hyväksynyt Kauppias Frångenin kerrotun pyynnön siten, että puheenalainen vuokra aika pitennettiin kymmeneksi vuodeksi ylläsanotusta Elokuun 27 päivästä 1872 lukien ja että Frängen oikeutettiin vuokra-alueelle rakentamaan tarpeellisia asumuksia, laituneita ja puomi varustuksia sekä raivasmaan rannoilla lehtimetsää tullen hänen kaikista näistä eduista kaupungille vuosittain suorittaa kaksisataa markkaa sekä vuokran ja muiden ehtojen täyttämisestä jättää kelvollinen takaus; että Kauppias Frängén oli senjälkeen Huhtikuun 2 päivänä 1894 Järjestysoikeudelle jättämässään hakemuksessa anonut että edelläkerrottu, hänelle tahi hänen oikeudenomistajilleen myönnetty kymmen - vuotinen vuokraoikeus Selkäsaaren iläiseen rantaan ynnä siihen kuuluvan alueisiin pitennettäisiin vieläkin viidellätoista tahi kahdellakymmenellä vuodella sekä oikeudella sentesäksi sanotulla saarella käyttää hyväksensä kolmenkymmenen tynnyinalan suuruista, vuokra alueen vieressä olevaa maa-alaa; että, sittenkun kaupunkilaiset saastuvankokouksessa sanotun Huhtikuun 16 päivänä olivat tuohon hakemukseen myöntyneet, oli Järjestysoikeus päätöksellä samalta päivällä hyväksynyt Kauppias Frangenin anomuksen siten, että hänelle myönnettiin ennen määrätyillä ehdoilla kahdenkymmenen vuoden pitennetty vuokra aika Elokuun 27 päivänä 1892 Selkäsaaren rannoista tehdylle vuokrasopimukselle, sekä että hänelle sen lisäksi luovutettiin kolme kymmentä tynnyrinalaa maata entisen vuokramaan rinnalta, tullen siis vuokra-aika loppumaan Elokuun 27 päivänä 1822, ja tuli hänjenintästä 652