Sittemmin saatuaan asiakirjoista niiskyvän menettyn jolloen Ulosottaapulaiselta Väyryseltä onnusta ulosmittavata asianmukarien vahdiseenastiken. on Oskari Kananen Kajaanin kaupungin Raaduvanoikeudessa. johun än oli haadattanut Vermodari Hyötyin ja kauppias Kääriän jutussa rada man, kyrä riidanalaiset lisillmaköut slifvit ellert suorilillandet Nämndari, styrillalle änon asian mukaan kaupanin kauppungissa. lämennut. Alle- päättäänä oli kiinnittomme Tämän kautta nämnde Landskommen säädtiin vahvistamista " Tähdekän lamperkialaistaan, vaan ettei hän ollut osuuslainitaloin määräämältä tavalla ilmoittavat a tullut otetuksi jäsenekki jemtekuntaan, jota ei olen tän antamassa järselyksessä perustettu eikä merkitty kammarekisteriin ilmoitetettu kotipaikallaan Kajaanin maarenlakunnassa: niihin nähden ja hun puheenalainen omistetuskirtena i nerestunut lailliseva järjestyksessä syntymmenen jäsenluetteloon eikä viimeeti myöskään ollut määräystä maksmenomistämismoikeuden. joka paitsi vekteetin oli ennenpitäinen ja märä sekitti että oli esitetu ennenkuin osuuskunnalle kuuluu riitusta oomaisuus, nimittäin meijuri kymmeneen ja katustaineen oli myöty ja että omistetaan oli tuomismudettu sellaikaksiin olkaa, joka ei kuulunut vuukommalle vaan saanekunnan yhteetun luvalla rakennotun lämmeuuttuu omistajille on Oskari Kananen anonut mainittua ulosmittavista kiinnittavaksi Bonderson emot formestari Nycker ja kauppias kääriä vastannut mina määrä että päätus osuukunnan perustamisesta eli luettiossa järjestyksessä tehty ottio Oikari Kananen, joka oi otut osuulemän perustajajärvi oskir ottanut osaa muukunnan toimintaan oli asunhinnan jäsenmie merkitty siihen huetteloon osuuskumman 1300 vuoden lopussa Mikkoännista, minkä sen hallitus yli osuusduiminlalain 34 SS:ssä mainitussa tämänuksessa laativat ja hallitukoon esimies Jämndun 25 päivänä 1913a pitäjän Lajanin kaupungin staidmantittu, josta kauppumiesa osuuskunnan sääntöjeni mukaan tuli havjoittaa liihettään: että Alaidraalle oli tehty ilmoitus osuus maan merkitsemisestä kauppakisteriin: että Suomen Tullisuuolellitus luonUmoituksen julkilesta Heinäkuun 11 päivänä 1907 oli hyväksynyt osuuskruvan kauppakkisteriin merkittäväksi. minkä jälkeen julainen merkotosaminen oli tapalannet: että riidanalainen kahdenkylässä perusta blifvaatille annettuun ja movettelem: että ilmoitus Antetujen muka jon suorittamisonta eli saantaja mukaisesti julaistu paikkakunnan saamma kaksi ja muutettu asianosaan vuoden miesnolle: sekä että osoittehusa oli detta lukman näin ne odat, jotka yllämainitussa lain minun saamassa kaukyraitumisessa oli vahvistettu omistuunskumman maksettaviksi Eitten kuin Ulosottoapulaista Väyrystä ille Oskari Kananen och antanut tintun Pumadari Myökylle ja kauppias käivälle toimitetusta huudessa alejutussa kuuttu maantuvainmikuus Huhti kuun 15 päivänä 1911. julistamallaan päikoettia siinä mainitulla perusteilla katsonut, ettei Oskani Känänen ollut osuuskunnan laillinen jäsen ja että puheena oleva osilleluohjelma, mikäli se Oskari Konasta koska, oli tehoton staminkous, jonka tutkittavaksi Pormestari Hyökyja Kauppias Kääriä ovatokramatta vastaneet suu, on, jotun alaa asiakirjasta lähemmin tästävän kädtsky algissa Marraskuun 19 päivänä 1913 antamassaan tuomassa lausunut hämmen talosta että om ett namnde mainmälsäganden jotka Keinemies kansimmansäljemme maan kontanden, mittta nitton manemisimmäntälain Femmnde uppbudet är Oskari Kananen li kysymyksessä olevan osuuskunnan jäsen; mantalainen yhteisestäen annetuhannen jämmen kopikylä ja kon annetunon jäsenet siintein mukaan elivat erkottigt nyttomästi suorittamaan asuasannan sitoumusten täyttämiseksi lavettavia lisäninkirja sekä puhemaakra kesäenkan oli pantu Oskari Kanasenonkattavaksi osuuskumnan konturssigvän toimitsijamiesten lautimassa ja osuusannan jäsenlen ja velkojain kokouksessa Maaliskuun 15 päivänä 1916 neitetyksi utehenkjelmässä joka Oskari Kananen ollut moittinut siinä järjestyksessä kuin osanstamistetaan 23 SS:n 2 manautinen pidettiin, on Helmikuun kiimäten Raastuvanoikeulon päätöksen hyljännyt Oskari Känäsen kanteen Hyvioikeuden tuominen on Oskani Kananen anoneet muutosta perustöimatta on Pormestari Mycky ja kauppas kaarin ovat vastannetkoisarittinen samaatti on tutkinut tämän jutun ja katsem. ettei OskaKananen le erittänyt syytiä muuttaa Maria Vilendoin luomailu- joka siis jää pyöyväksi ja devittnar Oskari Kananen suorittamaan Pormestari Hyökylle ja kauppias kääriälle että päättä julun maksi yksi hakijen korrahseksi, käsikymmentä markkaa. tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Alfred Liuksiala A. W. Ollman B. Ampelag. Samuli Koski. Valters Parviainen 216