Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Syyskuuta samana vuonna asettaman ja E. Stenmanin hyväksymän vekselin perusteella; 7) tuhat neljäkymmentä kuusi markkaa kaksikymmentä penniä kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Tammikuun 21 päivästä 1912 Kenkätehdas Sammen 21 päivänä Syyskuuta 1911 asettaman ja E. Stenmanin hyväksymän vekselin nojalla; 8) tuhat neljäkymmen tä kuusi markkaa kaksikymmentä penniä kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Helmikuun 21 päivästä 1912 Kenkätehdas Sammen asettaman ja E. Stenmanen hyväksymän vekselin mukaan Syyskuun 21 päivältä 1911; 9 viisisataa neljäkymmentä yhdeksän markkaa kuusikymmen tä penniä kuuden prosentin vuotuisella korolla Joulukuun 28 päivästa 1911 Kenkätehdas Sammen asettaman ja K. V. Vanion hyväksymän vekselin nojalla edellisen Syyskuun 28 päivältä; 10) tuhat kuusisataa kuusikymmentä seitsemän markkaa korkoineen kuusi sadalta vuodessa Tammikuun 9 päivästä 1912 Kenkälehdas Sammon 9 päivänä Lokakuuta 1911 asettaman ja E. Stenmanin hyväksymän vekselin perusteella; 11) kuusisataa yhdeksänkymmentä kahdeksan markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Huhtikuun 11 päivästä 1912 Kenkätehdas Samman 11 päivänä Lokakuu ta 1911 asettaman ja E. Stenmanin hyväksymän vekselin nojalla; 12) viisisataa yhdeksänkymmentä kahdeksan markkaa kuuden prosentin vuotuisella korolla Tammikuun 11 päivästä 1912 Kenkätehdas Sammon 11 päivänä Lokakuuta 1911 aset taman ja E. Stenmanen hyväksymän vekselin nojalla; 15) viisisataa yhdeksankymmentä kahdeksan markkaa kuuden prosentin vuotuisella korolla Maaliskuun 11 päivästä 1912 Kenkätehdas Sammon Lokakuun 11 päivänä 1911 asettaman ja E. Stenmanen hyväksymän vekselin mukaan; 14) viisisataa yhdeksänkymmentä kahleksän markkaa kuuden prosentin 749
vuotuisine korkoineen Helmikuun 11 päivästä 1912 Kenkätehdas Sammen11 päivänä Lokakuuta 1911 asettaman ja E. Stenmanen hyväksymän vekselin perusteella; 15) kuusisataa kaksikymmentä kaksi markkaa kuuden prosentin vuotuisella korolla Helmikuun 17 päivästä 1913 Kenkätehdas Sammon 17 päivänä Lokakuuta 1911 asettaman ja K. T. Jokisen hyväksymän vekselin nojalla; 16) kuusisataa kaksikymmentä kaksi markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Maaliskuun 17 päivästä 1912 Kenkätekdas Sammon 17 päivänä Lokakuuta 1911 asettaman ja K. P. Jokisen hyväksymän vekselin mukaan; 17) kuusisataa kaksikymmentä kaksi markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Helmikuun 17 päivästä 1912 K. V. Jokisen 17 päivänä Loka kuuta 1911 asettaman, K. 6. Kosken kenkätehdas Sammon puolesta hyväksymän ja Johan Löytänän siitämän vekselin nojalla; 18) kuusisataa kaksikymmentä kaksi markkaa kuuden prosentin vuotuisella korolla Maaliskuun 17 päivästä 1912 K. V. Jokisen 17 päivänä Lokakuuta 1911 asettaman, Kenkätehdas Sammen hyväksymän ja Johan Löytänän siirtämän vekselin perusteella; 19) tuhat seitsemänsataa viisikymmentä markkaa kuuden prosentin vuotuisella korolla Helmikuun 11 päivästä 1912 Suomalaisen Kenkäteollisuus Osakeyhtiön 11 päivänä Marraskuu ta 1911 asettaman, Juho Penttilän hyväksymän ja K. C. Kosken siirtämän vekselin perusteella; 20) kuusisataa kolmekymmentä kuusi markkaa kaksikymmentä viisi penniä kuulen prosentin vuotuisine korkoineen Helmikuun 14 päivästä 1912 Johan Löytävän 14 päivänä Marraskuuta 1911 asettaman ja äskenmainitun yhtiön hyväksymän vekselin nojalla; 21) tuhat kolmesataa viisikymmentä markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Helmikuun 16 päivästä 1912 yhtiön 16 päevänä Marraskuuta 1911 asettaman, J. Pent750
tilän hyväksymän ja K. C. Kosken siirtämän vekselin nojalla; 22) neljäsataa viisikymmentä markkaa. kuuden prosentin vuotuisella korolla Helmikuun 16 päivästä 1912 K. C. Kosken asettaman, yhtiön hyväksymän ja Osk. Johanssonin siirtämön vekselin perusteella Marraskuun 16 päivältä 1911; 23) kolmesataa kuusi kymmentä neljä markkaa kaksikymmentä kolme penniä kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Helmi kuun 20 päivästä 1912 Johan Löytävän 20 päivänä Marraskuuta 1911. asettaman ja yhtiön hyväksymän vekselin nojalla ja 24) kaksisataa kaksikymmentä viisi markkaa kuuden prosentin vuotuisella korolla Helmikuun 21 päivästä 1912 yhtiön 21 päivänä Marraskuuta 1911 asettaman ja A. Rissasen hyväksymän vekselin mukaan, minkä ohessa Josa Aktie Bank, ilmoittaen että Suomalainen Kenkäteollisuus Osakeyhtiö välikirjan mukaan Marraskuun 4 päivältä 1911 oli sitoutunut vastaa maan kaikista Kenkätehdas Sammon veloista, on vaatinut kolmanneksen prosenttia kustakin edellä mainitusta vekselimäärästä provisioniä ynnä neljä markkaa nel jäkymmentä penniä protestikustannusten korvausta jokaisesta vekselistä; jota paitse pankkiosakeyhtet vielä oli valvonut Suomalaisen Kenkäteellisuus Osakeyhtiön 25 päivänä Marraskuuta 1911 pankkiosakeyhtiölle antaman velkakirjan perusteella viisitoistatuhatta markkaa kuuden ja puolen prosentin vuotuisine korkoineen; ja kun Suomalainen Henkäteollisuus Osakeyhtiö sanotun velkakirjan sisällyksen samoinkuin kaikkien edellälueteltujen vekselivelkojenkin sekä niiden korkojen mak samisesta oli, saman velkakirjan ynnä sanottuna Marraskuun 25 päivänä laaditun eri välikirjan mukaan, Tasa Aktie Bankille partiksi antanut Marraskuun 15 päivänä 1911 omistajalle asetetun 50,000 markan velkakirjan, jonka vakuu751
deksi Tampereen kaupungin Maistrantti saman kuun 22 päivänä oli vahvistanut kiinnityksen yhtiön talossa No 38 sanotun kaupungin toisessa kaupunginosassa olevan kenkätehtaan koneisiin, varastoon, raaka-aineisiin sekä tarve - ja työynnä muihin tehdas huoneustossa säilytettäviin kaluihin, on Vasa Aktie Bank anonut, että jälkimäi senä valvottu saatava korkoineen ynnä kaikki edellämainitut vekselimäärät korkoineen, provisionineen ja protestikustannuksineen tuomittaisiin etuoikeudella äskenluetellusta kiinnitetystä omaisuudesta. Sittenkuin konkurssijutussa oli toimitettu kaksi esiinhuutoa, on Raastuvanoikeus Heinäkuun 15 päivänä 1912 julistanut tuomion asiasta; ja samalla kuin Vasa Aktie Bankin etuoikeus vaatimus valvomiinsa saataviin nähden on lakiin perustumattomana hyljätty, koskei teostainakiinnitystä oltu vahvistettu valvottujen vekselien ja viidentoistatuhannen markan velkakirjan vakuudeksi, on Maastuvanoikeus määrännyt konkussipesän varoista ilman etuoikeutta maksettavaksi läsa Aktie Bankille sen valvonut, ylläluetellut vekselisaatavat korkoineen ynnä kolmanneksen prosenttia vekselimääristä prosionia ja neljä markkaa neljäkymmentä penniä kustakin vekselistä protestikulujen korvausta sekä viisitoistatuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen Marraskuun 25 päivästä 1911 Suomalaisen Kenkäteollisuus Osakeyhtiön antaman velkakirjan perusteella; minkä ohessa Kaastuvanoikeus on määrännyt, että kerko oli pidettävä yhdenvoisena pääoman kanssa, mutta oli etuoikeulettomäin velkojain kesken luettava ainoastaan Tammikuun 22 päivään 1912, jolloin julkinen haaste annet tun, ellei konkurssipesässä riittänyt varoja koronmaksamiseen kaikista hyväksytyistä saatavista. 752
Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Vasa Aktie Bank oli vetoamalla saattanut jutun, on Marraskuun 12 päivänä 1912 antanut tuomion asiasta; ja koska näytetty oli, että kysymyksessä oleva viidenkymmenentuhannen markan velkakirja Marraskuun 15 päivältä 1911 oli Vasa Aktie Bankille annettu pantiksi siitä viidentoistatuhannen markan lainasta, minkä Wasa Aktie Bank oli saman kuun 25 päivänä kirjoitetulla velkakirjalla Suomalaiselle Kenkäteollisuus Osakeyhtiölle antanut, kuin myöskin viimeksi mainitulle yhtiölle pankista myönnetyn, aina sadantuhannen markan suuruisen juoksevan vekselidiskonttoluoton vakuudeksi korkoineen, provisionineen ynnä lainhakukulujen korvauksineen, on Hovioikeus, muuttaen Raastuvanoikeuden tuomiota, Marraskuun 9 päivänä 1868 velkojain oikeudesta ja etuudesta toisten. sa edellä maksuu saamiseen konkurssiin luovutetusta omaisuudesta annetun Keisarillisen asetuksen 5 SS:n nojalla, kuten se oli Keisarillisessa asetuksessa Joulukuun 3 päivältä 1895, määrännyt että Raastuvanoikeuden Tasa Aktie Bankille tuomitsemat maksuerät olivat suoritettavat etuoikeudella sanotun pantiksi annetun velkakirjan arvosta. Mutta ellei tuo arvo riittänyt pankkiosakeyhtiön vielämainittujen saatavain suoritukseksi, oli pankkiosakeyhtiö konkussipesän varoista saapa makseen puuttuvasta määrästä niinkuin muu etuoikeudeton velkoja, kuten Raastuvanoikeus oli lausunut. Hovioikeuden tuomioon on toiminimi Vasa Aktie Bank anonut muutosta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja havaitsee selvitetyksi, että yllämainittu, viidenkymmenentuhannen markan teostainasta annettu velkakirja on, sittenkuin Tampereen kaupungin Maistuutti oli sen vakuudeksi Marraskuun 755
22 päivänä 1911 vahvistanut kiinnityksen Suomalaisen Kenkäteelli suus Osakeyhtiön talossa No 38 sanotun kaupungin toisessa kaupungin osassa olevan kenkätehtaan koneisiin, varastoon, raaka-aineisiin sekä tarve - ja työ - ynnä muihin tehdaskuoneustossa säilytettäviin kaluihin, saman kuun 25 päivänä laillisesti pantu pankkiosakeyhtiölle Wasa Aktie Bankille pantiksi yllä luetelluista Suomalaisen Kenkatcollisuus Osakeyhtiön veloista; johon nähden ja kun pankkiosakeyhtiö, joka sanotun teoslainareka kirjan haltijana on ollut oikeutet tu vaatimaan velkakirjasta maksua mainittujen saataviensa suoritukseksi, myös on tuon oikeutensa puheenalaisessa konkurssissa laillisessa järjestyksessä etuoikeus vaatimuksin ilmoittanut ja valvonut, harkitsee Keisarillinen Senaatti oikeaksi, muuttaen Hovioikeuden tuomiota, määrätä Oikeuksien pankkiosakeyhtiölle konkurssipesästä tuomitsemat erät suoritettaviksi etuoikeudella sen omaisuuden arvosta, johon kiinnitys on velkakirjan haltijalle vaakuudeksi edellämainituin tavoin vahvistettu, sekä, jos ei tämän omaisuuden arvo riitä pankkiosakeyktiön puheenalaisten saatavain täyteen suorituksien, puuttuvan määran maksettavaksi konkussipesän muista varoista samalla tavalla kuin muiden etuoikeudettomain velkojuin saatavat. Tätä kaikki asianomaiset noudattakvet. Keisarillinen Suomen Senaatti: Eric Hansson Kateri Saaninen Peni Isaad och Sexturi Saarivan Walter Andersin. Alpn Luksiala. Walter Andersin. Alpn Luksiala. B. Annberg. Nyman B. Annberg. Nyman Johannes Pesonen K P. Helanen Johannes Pesonen K P. Helanen A. W. Pulkkarina. K. Auer. Alfred Lindström. 754
Joulukuun 15 päivänä 1913. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Turun Hovioikeu. desta tulleessa konkurssitutussa, jossa yhtiöt Osakeyhtio Credit Aktiebolag, Tampereen kaupungista, ja Jockis Socker - och Sirapsfabriks aktiebolag, Helsingin kaupungista, Airaksinen & K:i Osakeyhtiön konkurssipesän saamamiehinä, yhteisesti, ovat hakijoina sekä Leipuri Otto Virtanen, Talonomistajat Juho Lassila, Juho Ahonen ja Juho Nestor Rinne, Liikemies Juho Myötyri ynnä Tehtailijat Taavi Airaksinen ja Juho Simolin, kaikki Lahden kaupungista, saapuville tulleina, sekä kaikki muut mainitun konkurssipesän velkojat, poisjääneinä, vastaajina: Annettu Oikeusosastossa 15 päivänä Joulukuuta 1913 Keisarillinen Senaatti on itselF.  V. t. R.t. - R. H. - K. A. O. Ln No 1670. Påg. 167. R. D. 1912.
leen esittelyttänyt jutun asiakirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Valvontapäivänä Airaksinen, KriOsakeyhtiön Lahden kaupungin Raastuvanoikeudessa vireillä ollussa konkurssijutussa 18 päivänä Syyskuuta 1911 ovat konkussipestä valvoneet ja uloshakeneet: Kansallis - Osake - Pankki 11 päivälle Maaliskuuta 1911 päivätyn velkakirjan perusteella 100000 mark kaa kuuden prosentin korkoineen sanotusta päivästä etuoikeudella sen vakuudeksi pantatusta, 18 päivälle Tammikuuta 1911 päivåtys. tä, saman kuun 30 päivänä Airaksinen y Ki Osakeyhtiön omistamaan taloon ja tonttiin No 1 Luhden kaupungin 24 korttelissa sekä tontilla sijaitsevassa yhtiön makeistehtaassa oleviin koneisiin, inventaarioihin, valmisiin ja puolevalmiisiin tehdastuotteisiin ynnä raaka-aineisiin kiinnitetystä 100000 markan, Pankin niinikään valvomasta velkakirjasta ja Osakeyhtiön 14 päivänä Helmikuuta 1911 allekirjoittaman kassakredituvikontrahdin ynnä siihen kohdistuvan tiliotteen perusteella 64925 markkaa sekä korkoja 22 päivään seurannutta Toukokuuta 639 markkaa 48 pen. niä ja viimemainitusta päivästä kuuden prosentin mukaan 69525 markalle etuoikeudella kassakreditiirikontrahdin vakuudeksi pantatusta, 21 päivälle Huhtikuuta 1910 päivätystä sekä samana päivänä sanottuun taloon ja tonttiin ynnä edellämainitun makustehtaan koneisiin, inventaarioihin, valmisiin ja puolivalmiisiin tehdastuotteisiin ynnä raoka-aineisiin kiinnitetystä 65000 markan, Tänkin myöskin valvomasta velkakirjasta; Suomen Kauppapankki Osakeyhtiö 28 päivänä Kesäkuuta 1910 tehdyn kassakreditiivikontrahdin perusteella 4000 markkaa ynnä 756
korkoja sanotusta päivästä samaan päivään seuraavana vuonna 2236 markkaa 9 penniä ja viimemainitusta päivästä alkaen kuuden prosentin mukaan, kaikki etuoikeudella kontrahdin vakuudeksi panta tun, 18 päivälle Kesäkuuta 1909 päivätyn sekä saman kuun 21 päivänä ylläsanottuun taloon ja tonttun, siellä sijaitsevan makeistehtaan koneisiin, raaka-aineisiin sekä valmiisiin ja työnalaisiin tehdastuotteisiin kiinnitetyn 4000 markan velkakirjan arvosta, joka velkakirja myös on valvottu etuoikeudella sen vakuudeksi vahvistetun teostainakiinnityksen perusteella; Työnjohtaja Anton Ilomas hänen ja Airaksinen & K: i Osakeyhtiön välillä 26 päivänä Marraskuuta 1908 vuosiksi 1909, 1910 ja 1911 som tun kontrahdin perusteella hänelle yhtiön tehtaan työnjohtajana tulevan palkan 15 päivästä Kesäkuuta 1911 saman vuoden loppuun 2900 markkaa lain säätämällä maksamattoman palkan etuoikeudella. Bakeyhtiö Credit Aktiebolag ja Jockis Socken - och Sirapsfabriksaktiebolag ovat konkurssjutussa toimitetussa toisessa esiinhuudossa 23 päivänä Lokakuuta 1911 Raastuvanoikeuteen jätetyssä kirjoituksessa muistut taneet: että koskei Kansallis-OsakePankki ollut valvonut velkakirjoja 18 päivältä Tammikuuta 1911 ja 21 päivältä Huhtikuuta 1910, jotka olivat kiinnitetyt Airaksinen v K. i Cakeyhtiön niin hyvin kiinteimistöön kuin konaisiin ja tuotteisiin, etuoikeudella maksettaviksi koneiden ja tuotteiden arvosta, niin ei pankille saatettu myöskään myöntää tehdasomaisuuteen etuoikeutta näiden velkakirjojen tai 11 päivälle Maaliskuuta 1911 päivätyn velkakirjan ja 14 päivänä Helmikuuta 1911 tehdyn kassakredituvikontrahdin puolesta; ettei Suomen Kauppapankki Osakeyhtiölle voitu tuomita vaadittua etuoikeutta Airaksinen K:i Osakeyhtiön tehdaskoneisiin, 757
raaka-aineisiin sekä valmisiin ja puolivalmiisiin tehdastuetteisiin sillä perusteella, ettei se Maistraatin kiinnitys, johon vedottiin, ollut päterä, koska Maistraaten puheenjohtajana silloin toiminut Pormestari Otto Lyytikäinen samaan aikaan oli ollut Osakeyhtiön jehtokunnan varajäsen ja siis esteellinen kiinnitysasiaa käsittelemään; ja ettei Anton Ilomaksen valvomaa saatavaa, joka ei ollut syntynyt ennen konkurssin alkua, voitu maksettavaksi tuomita. Hänen valvontaansa vastaan tehdyn muistutuksen johdosta on Anton Ikomas huomauttanut, että hänet oli valittu yhtiön makeistehtaan työnjohtajaksi 1911 vuoden loppuun asti, kuten hänen valvonnassa esittämänsä kontrahti osotte, ja että hän siten käskyläisenä oli saapa palkkansa samalta ajalta etuoikeudella, huolimutta siitä, olikt Ikomas enää yhtiön puivaluksessa tahi saiko hän mahdollisesti muuulta palkkaa, joka kumminkin oli lyhennettävä valvotusta määrästä Raastuvanoikeus on 18 päivänä Joulukuuta 1911 julistanut konkurssiasiassa tuomion; ja kun alempana mainittavia saatavia vastaan ei oltu tehty lakiin perustuvia muistutuksia sekä niihin kohdistuvat valvennat olivat laillisessa järjestyksessä toimitetut, on Raastuvanoikeus, nojautuen 9 päivänä Marraskuuta 1868 annettuun konkurssisääntöön, hyväksynyt sanotut saatavat suoritettavaksi Airaksinen 3 K:i Osakeyhtiön konkurssipesän varoista seuraavalla oikeudella, nimittäin: sellaisella etuoikeudella, kuin säädettiin 9 päivänä Marraskuu ta 1868 velkojain oikeudesta ja etuudesta toistensa edellä maksun saamiseen konkurssiin luovutetusta omaisuudesta annetun asetuksen 1. ja 3 SS:ssä, kuten ne muutettuina kuuluivat asetuksessa 3 päivältä Joulukuuta 1895, saatarien vakuu758
deksi pantattujen velkakirjojen sekä niiden vakuudeksi kiinnitetyn kiinteän ja irtaimen omaisuuden. arvosta; 1) Suomen Kauppapankki Osakeyhtiölle neljäkymmentätuhatta markkaa kuuden prosentin korolla 28 päivästä Kesäkuuta 1910 samaan päivään 1911 eli kaksituhatta kaksisataa kolmekymmentäkuusi markkaa yhdeksän penniä ja samanlaisella korolla viimeksisanotusta päivästä lukien kassakreditiivikontrahlin perusteella; ja 2) Kansallis - Osake - Pankille, a) satatuhatta markkaa kuuden prosentin korolla 11 päivästä Maaliskuuta 1911 alkaen, samana päivänä annetun velkakirjan perusteella, ja b) kuusikymmentäneljätuhutta yhdeksinsataa viisikolmatta markkaa ynnä korkoa 22 päivään Toukokuuta 1911 kuusisataa kolmekymmentäyhdeksän markkaa neljäkymmentäkahdeksan penniä ja viimemäinetusta päivästä korkoa kuuden prosentin mukaan 64925 markalle, 14 päivälle Helmikuuta 1911 päiätyn kassakreditikontrahdin nojalla; sekä etuoikeudella sanotun etuoikeusasetuksen 4 SS:n mukaan Anton Ikomakselle kaksituhatta yhdeksänsataa markkaa suorittamatta olevaa työpalkkaa 15 päivästä Kesäkuuta 1911 saman vuoden loppuun. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Osakeyhtiö Credit Aktiebolag ja Jachis Socker - och Sirapsfabriksaktiebolag vetoamalla olivat saattanut jutun, on tuomiossa 30 päivältä Huhtikuuta 1912 lausunut ei voiransa tämän asian yhteydessä ottua huomioon Osakeyhtiö Credit Aktiebolagin ja Jockis Socker - och Sirapsfabriksaktiebolagen sekä Raastuvanoikeudessa että Hovioikeudessa tekemää väitettä Suomen Kauppapankki Osakeyhtiön saatavan vakuudeksi vahvistetun teostainakiinnityksen pätemättömyydestä, yhtä vähän kuin tehtyä väitettä Kansallis-Osake759
Pankin saatarien vakuudeksi vahvistettuja teostainakiinnityksiä vastaan, vaan jättänyt muistutukset Suomen Kauppapankki Osakeyhtiöl le ja Kansallis - Osake - Pankille myönnetystä etuoikeudesta maksun saantiin Airaksinen & K:i Osakeyhtiön konkurssipesän kiinnitetystä irtaimistosta varteen ottamatta; ja on Hovioikeus sen ohessa, katsoen Raastuvanoikeudelta puuttuneen aihetta määrätä Suomen Kauppapankki Osakeyhtiön ja Kansallis Osake - Pankin puheenalaisia saataria suoritettaviksi etuoikeudella sanottujen saatarien vakuudeksi rantattujen velkakirjojen vakuudeksi kiinnitetyn kiinteän omaisuuden arvosta, koska nämä saatavat konkurssista huolimatta olivat pantatusta kiinteistöstä otettavat, poistanut Raastuvanoikeuden tästä antaman lausunnon. Muuten on Hovioikeus jättänyt asian, mikäli siitä nyt on kysymys, Raastuvanoikeuden tuomion varaan. Hovioikeuden tuomioon ovat Osakeyhtiö Credit Aktiebolag ja Jockis Socker - och Sirapsfabriksaktiebolag yhteisesti anoneet muutosta perustelmalla, mihin Otto Virtanen ja hänen asiakumppaninsa, joille Kansallis - Osake - Pankki oli siirtänyt 11 päivänä Maaliskuuta 1911 päivättyyn velkakirjaan perustuvan saatavansa pantti- ja kiinnitysoikeuksineen, ovat vastataneet. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, etteivät Osakeyhtiö Credit Aktiebo. lag ja Jockis Socker - och Simpsfobriksaktiebolag ole esittäneet syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiata, joka siis Oikeuksien mainitsemäin lainpaikkain sekä Kauppakaaren 17 luvun 7 SS:n ja 2 päivänä Huhtikuuta 1770 annetun Kuninkaallisen Kallisäännön 5 artiklan 5 SS:n mukaan jää pysyväksi; ja velvoitetaan Osakeyhtiö Credit Aktiebolag ja Jockis Seker - och Sirapsfabriksaktiebolag 760
suorittamaan Otto Virtaselle ja hänen asiakumppaneilleen, heillä täällä jutun vuoksi olleiden kustannusten korvaukseksi, kuusikymmentäviisi markkaa. Pitä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Felis Saaukoski. Waller Andersin Felis Saaukoski. Waller Andersin B. Anneberg. K. R. Helanen. B. Anneberg. K. R. Helanen K. Auer. /Olof Jinkman Den 15 December 1913. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, utan erlagda afgifter, från Kejserlige Wasa Hofrätt inkommet revisionemål emellan Järnvägsstyrelsen i Finland sökande, samt Bönderne Johan Jakobsson Nylund eller Löf och Anders Eliasson Sevälä, från Ytterjeppo by af Nykarleby socken, äfvensom Anders Gustafsson Roman, Johan Tomasson Roman, Matts Gustafsson Roman, Thomas Thomasson Skog, Isak Jakobsson Silfvast, Emil Jungar och Johan Eliasson Forss, Bondeänkan Sanna Johansdotter Romar samt Sjökaptenen Daniel Roos, alla från Jungar by af Joppo kapell, äfvensom i sagda kapell hemmahörande Norra Brävaru Aktiebolaget " benämnda bolag, uteblifna svarande, angående stängselskyldighet: Gifven uti Justitiedepartementet den 15 December 1913. ärande: F. S. A: B. A- R. H. K. A. O. S. Såg. 300 K. 1910
Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt nu är i fråga, inhämtat följande Efter stämning å Johan Nylund och dennes förbemälde medparter har å Järnvägsstyrelsens vägnar vid Häradsrätten i Nykarleby och Munsala socknars samt Jippo kapells tingslag anförts, att vid år 1884 verkställd eiprofriation af mark för Uleåborg - Seinäjoki järnvägs behof ersättning tillagts särskilda hemmans - och lägenhetsinnehafvare i ofvannämnda byar mot skyldighet att uppföra och för framtiden underhålla hägnad emot järn vägsområdet, men enär Johan Nybud och hans medparter, de där för närvarande innehade lägenheter, hvilkas dåvarande egare åhvälft dylik hägnadsskyldighet, numera uraktlåtit att fullgöra densamma, har å Järnvägsetyrelsens vägnar yrkats, att Johan Nylund och hans med parter blefve skyldigkände att inom utsatt viss tid fullgöra omförmälda hägnadskyldighet, vid äfventyr att Järnvägstyrelsen finge på den försumliges bekostnad utföra arbetet, äfvensom att godtgöra Järnvägsstyrelsen dess rättegångskostnader Johan Nylund och hans medparter hafva motsagt käromålet, enär de icke åtagit sig någon hägnads skyldighet uti nu ifrågavarande afseende eller för densammas full görande bekommit någon ersättning. Häradsrätten har medels den 19. April 1909 afkunnadt utslag, med afseende å hvad i målet inlupit, ålagt Johan Nylund och hans med parter att till den 1 därpåföljande Juli iståndrätta och äfven framdeles behörigen underhålla sina hägnader mot järningsområdet, vid äfventyr att Järnvagsstyrelsen el jes finge på de hägnadsskyldiges bekostnad låta utföra arbetet, hvarhos Johan Nylund och hans medparter skyldigkänts att med trettiofyra mark ersätta Järnvägsstyrelsen 762
för den i målet vidkända umgälder Hofrätten under hvars pröfning Johan Nylund och hans medparter i vadeväg dragit målet, har genom den 25 Augusti 1910 gifven dem utlåtit sig i saken; och emedan af handlingarna i målet icke framginge, att Johan Nylund och hans medparter skulle hafva uppburit, ersättning för hägnads vidmakthållande å deras mot järnvägs området gränsande egor, samt å Järnvägsstyrelsens vägnar icke heller styrkts, att ifrågakomna hägnads skyldighet på annan grund åläge dem, har Hofriåtten, med upphäfvande af Häradsrättens utslag, förkastat Järnvägsstyrelsens i målet utförda talan samt befriat Johan Nylund och hans medparter från skyldigheten att ersätta Järnvägsstyrelsen dess vid Häradsrätten hafda kostnader Uti Hofrättens dom har Järnvägsstyrelsen anhållit om ändring Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande; och enär skyldighet att uppsätta och för framtiden underhålla hägnad emot ifrågavarande järnvägsomräde blifvit vid ofvanberörda expeditionstörrättning emot därvid fastställd och en gång för alla gulden ersätt ning åhvälfd innehafvarene af Johan Nylunds och hans medparters nu egande hemman, till den del järn vägsområdet gränsar till nämnda hemmans egor, fördenskull och som Johan Nylund och hans medparter, hvilka vid sådant förhållande äro pliktiga att denna stängrelskyldig het fortfarande fullgöra, medgifvit att hägnaderna delvis vore ofullständiga och icke underhåll na, pröfvar Kejserliga Senaten rättvist, med upphäfvande af Hofrättens dom, ålägga Johan Nylund och hans medparter att före den 1 Juli 1914 iståndsättaenhvar sin ifrågavarande hägnad, vid äfventyr att arbetet eljes får genom Järnvagsstyrel 763