Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
ajalla vähintäin 366. toimiin neusova tappio, siihen nähden että sama työväki, joka voi valmistaa 7. tommia, samassa ajassa ja samalla palkalla olisi ehtinyt valmistaa 9: hn toimia, oli laskettava 66. markaksi 60 penniksi kutakin valmistamatta jäänyttä toonia kohti oli siis yhteensä 24,375. markaksi 10. penniksi, och 317 markkaa 96 penniä, jotka A. Santaholma Osakeyhtiö Tammerfors Linne och Pern Manulaktor Aktie Bolagin puolesta ja pyynnöstä oli Kaahan tutlikamaalle suorittanut tullimaksuina koniosista; seka e) 1. Pantakolma Osakeyhtiön esittämänsä laskun mukaan Tammerfors Finni och som Manufahtur Akter Bolagin puolestä työpalkkoina ja raktimaksuina suodittamat 465 markkaa 50 penniä, tai siis että Tammerdors Linne och jern Mantaltur Aktie Bolag velvoitettaisiin A. Rantaholma Osakeyhtiölle suorittamaan asianosaisten molemminpuolisten saatavain sihiero 29,308. markkaa 76. penniä 6. prosintin korkoineen 1 päivästä Peräkuuta 1906, pidältäin A. Santakolma Osakeyhtiö sen okessa itselleen oikeuden eri oikeudenkäynnillä Tammerfors Linne och jern Manulakt ur Aktie Bolagilta vaatia täyden korvauksen siitä vahingosta ja tappiosta, joka yhtiön liikkeelle vastedes vuotuisesti syntyisi sen kautta, ettei tehtään koneistolla yhä vietäkään voitu valmistaa välipuheessa luvattua puumassamäärää. Osakeyhtiö Tammerlors Linne och Sern Manulakter Aktie Bolag en vastustanut A. Santaholma Osakeyhtiön vastakannetta muuten paitsi että se on myöntänyt saatavasta 1. Santakolma Osakeyhtiöltä lyhennettavaksi teellimaksuina suoritetut 317 markkaa 96. penniä unniä A. Santaholma Osakeyhtiön laskussa löytyvät erät 16 päivältä Toukokuuta 1906 päivaralkkoja 115. markkaa 25 penniä ja rutkien osia 9. markkaa 90. penniä sekä jältänyt kieltämättä A. Lantakolma Osakeyhtiön hikna ajöran senvauksesta ja kulstuksesta vaatiman, 61. markan 10. pennin suuruisen korvaasmaaran Raastuvanoikeus, jossa asianosaiset puolin ja toisin myös ovat vaatineet 54
korvausta oikeudenkäyntikuluistaan, on 7 päivänä Maaliskuuta 1908 julistamallaan päätöksellä ratkaissut asian ja katsonut siinä käyneen selville, että osäkeyktiö Tammerfors Linne och Jern Manalaktor Aktie Bolag välipuheella 12. ja 17. päivältä Maaliskuuta 1904 oli sitontunut A. Santaholma Osakeyhtiölle hankkimaan ja tämän tehtaalla Tyhäjoen pitäjässä kokoonpäminaan välipuksessa lähemmin mainitun puuhiomiokoneisten 15031 markan hinnasta sekä että sanottu puuhiomolehdas joka oli saatava täyteen käyntiin seuraavan Lokakuun kuluessa oli valmistanut käyttökuntaiseksi vasta Kesäkuun alussa vuonna 1905, jonka ehessa Tammerfors Linne och Herr Manefattar Aktie Bolag eri tilauksesta oli vastamainittuna vuonna toimittanut do Santakolma Osakeyhtiöt le erinäisiä koneita ja konvosia, minkä johdosta ja siihen nähden että 1. Santakolma Osakeyhtiö oli luopumet myöntämästään ja Tammerfors Lineri och jern Manulaktus Aktie Bolagin vaatimasta lopullisesta tarkastuksesta ja kieltänyt oikeudenkäyn rin ajallakaan sellaista toimeenpänemasta ja yhtiön siis oli katsottava 29. ja 30. päivinä Toukokuuta 1906 tehtaalla viimeksi tapahtuneen tarkastuksen jälkeen ja Tammerfors Linne och Jern Manufaktor Aktie Bolagin toimitettua siellä seuraavana kesänä erinäisiä korjauksia hyväksyneen puheenalaisen huomiokomiston, Kaastuvanoikeus, samalla kun 1. Santakolma Osakeyhtiön vastakaastun nojalla tekemä vaatimus saada korvausta siilä vahingosta, jonka oli ilmoitettu yhhölle syntyneen luotannon menettämisestä vuoden 1904. Marraskuun 1. päivän ja seuraavan vuoden Kesäkuun 1 päivän välisenä aikana, ja siitä tappiosta, jonka yhtiö oli vaittänyt kärsineensä sen johdosta ettei komistolla olta voitu viimeksi mainitun päivän ja 1906 vuoden Kesäkuun päivän välisenä aikana valmistaa välipuheessa laattua määrää puumassaa, syljättiin toteennäyttämättömänä, 55
on velvoittanut A. Santakolma Osakeyhtiön Tammerfors Linne och Jern Mamulaktur Aktie Bolagille Kuittia vastaan suorittamaan puheenalaisen hiemokomiston jäännöskinnan viisikymmentätuhatta kolmesataaviisikymmentä markkaa kuuden prosentin korkoineen 1. päivästä Lokakuuta 1906 sekä laskujen nojalla neljätoistatuhatta yhdeksänsataaviisikymmentäyhdeksän markkaa kuusikymmentä penniä viiden prosentin korkoineen 22 päivästä Huhtikuuta 1907, jolloin haaste oli A. Santaholma Osakeyhtiölle toimitettu, näistä summista kuitenkin lyhennettyä Tammerfors Linne och som Manurfaklar, Aktie Bolagin myöntämät eräl 20 päivänä Helmikuuta 1905. suoritetut kaksisataaviisikymmentäkaksi markkaa kaksikymmentä penniä, kuusi tuhatta kahdeksansataa kaksikymmenläseitsemän markkaa kahdeksankymmentäviisi penniä, kolmesataaseitsemän toista markkaa yhdeksänkymmentä kuusi penniä tillimaksua, e) kohdassa vaadittuun määrään sisältyvät sataviisitoista markkaa kaksikymmentäviisi renniä päivätoistä ja yhdeksän markkaa yhdeksänkymmentä penniä putkiosista, laskussa 31. päivältä Joulukuuta 1905. mainitut erät sataneljäkymmentäkahdeksan markkaa ynnä kolme sataakuusitoista markkaa viisitoista penniä uudistetuista konnosista, koskoi Tammerfors Linne och jern Manufaktur Aktie Bolag ollut voinut todistaa ensien konesien hankkimisen oikeutuneen siitä että A. Santakolma Osakeyhti oli komistoa huonesti hoitanut, sekä laskussa 20 päivältä Marraskuuta 1906 löytyvät neljätuhatta neltäsataakaksi kymmentäseitsemän markkaa neljä kymmentä penniä, mikä summa oli niennyt korjauskustannuksiin, jotka Tammerfors Linne och jern Manurfaktur Aktie Bolag oli ottanut tehdäkseen komiston saamista varten väsiruhien mukaiseksi, kuin myöskin, koskei Tammerfors Linne och jern Manufaktus Aktie Bolag ollut aikanaan täyttänyt hankintasitoumustaan eikä ollut voinut näyttää että A. Santa 56
holma Osakeyhtiö olisi tämän viipynisen oikeuttanut, viiden prosentin koskeei ainoastaan 1. päivänä Marraskuuta 1904. suoritetuille viidellekymmenellatuhannelle markalle sanotusta päivästä 1. päivään Kesäkuuta 1905, jolloin tehdas oli saatu käyttökuntoiseksi, tuhan nella neljättäsadalla viidelläkymmenelläkahdeksalla markalla kolmellakymmenelläkolmella pennillä, ja samoin 1 päivänä Joulukuuta 1904. suoritetuille viidellekymmenelle tuhannelle markalle viimeksi sanotusta päivästä seuraavan Kesäkuun 1 päivään tuhannella kahdellasadalla viidelläkymmenellä markalla, sekä tehtään rakennuskustannuksille, kahdeksallakymmenelleviidettetu hannelle markalle, 1 päivästä Marraskuun ta 1904, jolloin tehtaan välipuheen mukaan olisi pitänyt olla valmiina, vielämainittuun 1. päivään Kesäkuuta 1905. kahdellatuhannella neljälläsadal la seitsemälläkymmenelläkahdeksalla markalla kolmellakymmenelläkolmella pennillä tahi siis yhteensä seitsemän toistatuhatta kuusisataayksi markkaa kolmekymmentäseitsemän penniä; ja kuitattiin, asian näin päättyessä ja koska A. Santakolma Osakeyhtiöllä katsottiin olleen aitella oikeudenkäyntiin, oikeudenkäyntikulut asianosaisten kesken. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi asianosaiset molemmin puolin oli vat vetoamalla saattaneet jutun, on tuomiossa 4. päivältä Toukokuuta 1907 katronut, ettei osakeyhtiö Tammerfors Linne och som Manufaktus Aktie Sk. lag ollut esiintuonut syytä muuttaa Raastuvanoikeuden räätöstä muuten kuin että, koska A. Santakolma Osakeyhtiö kysymykseen tulleen hänkintävälikirjan mukaan oli ollut velvollinen Sammerfors Linne och jern Manulaktus Aktie Bolagille suorittamaan puheenalaisen puuhioma koneisten hinnan ensimmäisen 5000 markan suuruisen maksuerän heti välikirjaa allekirjoitettaessa ja toisen samansuuruisen maksuerän niinpian kuin välikirjassa luetellut koneet ja tavarat olivat määräpaik77
kaan saapuneet, minkä tuli tapahtua viimeistään 1. päivänä Lokakuuta 1904. kaikki sillä edellytyksellä että tehdas joutuisi valmiiksi seurannien Marraskuun 1. päivään, mutta tehdas oli tullut käyntikuntoon vasta 1. päivänä Kesäkuuta 1905, ja t. Santaholma Osakeyhtiöllä, joka sen konttokurantissa olevan kieltämällä jätetyn ilmoituksen mukaan oli suorit tanut edellisen maksuerän heti allekirjoitettuaan välikirjan 12 päivänä Maaliskuuta 1904, ja jälkimäisen maksuerän 1 päivänä sitä suurannutta Joulukuuta, niinmuodoin oli oikeus korvaukseksi siten kärsimästään korkotappiosta lukea hyväkseen 5 prosentin korko ensimmäinitulle maksueralle 12 päivästä Maaliskuuta 1904. seuraavan Lokakuun 12 päivään ja jälkimäiselle maksu oralle 1 päivästä Joulukuuta 1904. Toukokuun 1 räivään 1905, osakeyhtiö Sammerters Linne och jern Manu daktui Aktie Bolag velvoitettiin Aantakolma Osakeyhtiölle maksamaan ensimäiselle 50,000 markan maksuerälle Raastuvanoikeuden määräämä korko tuhat neljäsataaviisikymmentä kahdeksan markkaa kolmekymmentä kolme penniä ja jälkimäiselle erälle tuhat neljäkymmentäyksi markkaa kuusikymmentäkuusi penniä. Mitä sitten tuli t. Santaholma Osakeyhtiön vetokantusen, Katsoi Hovioikeus, ettei tämä yhtiö ollut esiin tuonut syytä muuttaa Raastuvanoikeuden päätöstä muissa kohden, kuin että Tammisfors Linne och JunManulaktus Aktie Bolag, Kerkti viimeksisanottu yhtiö ollut kieltänyt A. Santakolma Osakeyhtiön hiknarjoian tervauksesta ja kuletuksesta vaatimaa 61. markan 10 pennin. rää eikä ollut voinut todistaa että A. Pantakolma Osakeyhtiö olisi velvollinen vastaamaan sen suorittamista eristä kahdeista Sulaisista Pyhäjoelle 25:- ja Päivälkois ta Granstedtin miehille 27 SS: 25., velvoitettiin 1. Santakolma Osakeyhtiölle maksamaan sanotut kuuden 58
kymmenenyhden markan kymmenen pennin, viidenkolmatta markan ja kahdensadanseitsemänkymmenenviiden markan viidenkolmatta pennin erät; ja on Hovioikeus siis velvoittanut A. Santakolma Osakeyhtiön maksamaan osakeyhtiölle Tammirfors Linne och Jern Manafaktor Aktie Bolagille puheenalaisen puuhiomakomiston jäännöskinnan viisikymmentätuhatta kolmesataaviisikymmentä markkaa, siitä kuitenkin vähen nettyä yllämainitut tuhannen neljänsadanviidenkymmenenkahdeksan markan kolmenkymmenenkolmen pennin, tuhannen neljänkymmenenyhdeken markan kuudenkymmenenkuuden pennin, kuudenkymmenenyhden markan kymmenen pennin, viidenkolmatta markan ja kahdensadanseitsemän kymmenenviiden markan viidenkolmatta pennin erät, Sammerfors Linne och som Manulaktus Aktie Bolagin lyhennettäväksi myöntämät viisi erää, nimittäin kaksisataava sikymmentä kaksi markkaa kuksikymmentä penniä, kuusituhatta kahdeksansataakaksikymmentäseitsemän markkaa kahdeksankymmentäviisi renniä, kolmesataaseitsemäntoista markkaa yhdeksänkymmentäkuusi penniä, sataviisitoista markkaa viisikolmatta penniä ja yhdeksän markkaa yhdeksänkymmentä penniä, sekä viiden prosentin korkekiemolehtaan rakennuskustannuksille s5000 markalle 1. päivästä Marraskuuta 1914. 1. päivään Kesäkuuta 1905, joka oikeastaan oli kaksituhatta neljäsataaseitsemänkymmentäyhdeksän markkaa huusitoista renniä, eli siis maksamaan kolme kymmentäseitsemantuhatta neljäsä taakahdeksankymmentäkuusi markkaa kolmekymmentäneljä penniä kuuden prosentin korkoineen 1 päivästä Lokakuuta 1906., sekä Tammerfors Linne och Jern Manu Laktui Aktie Bolagin puolesta Kuustuvanoikeuteen jätettyjen laskujen mukaan yhteensä neljätoistatuhatta yhdeksänsataaviisikymmentäykdeksän 59
markkaa kuusikymmentä penniä, siitä kuitenkin lyhennettyä paristimen mietterin hinta sataneljäkymmentäkahdeksan markkaa ja puristimen pöydän hinta kolmesataakuusitoista markkaa viisitoista penniä sekä laskusta 20. päivältä Marraskuuta 1906. neljätuhatta neljäsataakaksikymmentäseitsemän markkaa neljäkymmentä penniä, joten A. Santakolma Osakeyhtiön tuli osakeyhtiölle Tammestors Linne och som Manulaktier Aktie Rolagille suorittaa paitsi edellä mainittuja kolmekymmentäseitsemäätuhatta neljäsataakahdeksaakymmentäkuulla markkaa holmeakymmentäneljää penniä korkoineen vielä kymmenentuhatta kuusikymmentäkahdeksan markkaa viisi penniä viiden prosentin korkoineen haastopäivästä 22 päivastä Huhtikuuta 1907 kunnes täysi me ritus tapaktui, mutta asian näin päättyensä on Hovioikeus kuitan nut jutun käsittelystä Hovioikeudessa oikeutuneet kulut asianosaisten kesken. Hovioikeuden tuomioon ovat asianosaiset molemmin puolin anoeet muutosta, minkäjälkeen osakeyhtiö Tammerfors Linne och jern Manufaktur Aktil Bolag on vastannut A. Santakolma Osakeyhtiön ja tämä ensiksi mainitun yhtiön perustelmaan. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoe, etteivät asianosaiset ole esiintuoneet syytä muut taa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. "Keisarillinen Suomen Senaatti. Walter Andersin. A. J. Rustman Johannes Pesonen. nuin varasti (3. 60
Tammikuun 31 päivänä 1913. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tullessa, konkurssissa valvotun saatavan vahvistamista koskevassa jutussa, jossa Kustavin pitäjässä toimivan "Kustavin Osuusmeijeri" nimisen osuuskunnan konkurssipusän toimitsejames Lakitieunkandidaatti Antti Mikkola, Turun kaupungista, on hakijana sekä Kustavin Säästöpankki, samasta pitäjästä, vastaajana: Annettu Oikeusosustossa 31 päivänä Tammikuuta 1913. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun asiakirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa: Kustavin Osuusmijerin konkurssiasiassa määrättynä paikalletulopäivänä, 3 päiväna Helmikuuta 1909, on Kustavin Säästöpankki valvonut Säästöpankin saatavaa mainitulta osuuskunnalta Kirkkoherra Janne Heinon, osuuskunnan johtokunnan sillaisena puheenjohtajana osuusSäsnä: H. l. för. A. B. J. SS: 19. 31 No 150. Pag. 315. R. 1911.
kunnan puolesta 11 päivänä Huhti kuuta 1907 allekirjoittaman velkakirjan nojalla 12500 markkaa korkoineen, minkä jälkeen ja sittenkun tuota valvontaa oli vastustettu sekä Kustavin Säästöpankki pyytänyt tilaisuutta saada eri oikeudenkäynnillä näyttää saatavansa oikeaksi, Lehmaan, Toivassalon ja Kustavin pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeus on 23 päivänä Maaliskuuta 1909 konkurssituomiossa oikeuttanut Kustavin Säästöpankin, koska sen saaminen oli joutunut riitaiseksi, eri oikeudenkäynnissä todistamaan saatavansa, määrätön sen ohessa että säästöpankille oli kon kurssipesän varoista 9 päivänä Marraskuuta 1818 velkojain oikeudesta ja etuudesta toistensa edellä maksun saantiin konkurssiin luovutetusta omaisuudesta annetun Keisarillisen asetuksen 18 SSssä säädetyllä oikeudella maksettava 1550 markkaa kuuden prosentin vuotuisien korkoineen 13 päivästä Huhtikuuta 1907, jos ja mikäli tuo saatava eri oikeudenkäynmissä hyväksyttäisiin. Lakitietunkandidaatti Mikkolalle, hänen edelläsanotussa toimessaan, toimituttamansa haastun nojalla on Rustavin Säästöpankki mainitussa Kihlakunnanoikeudessa selittänyt, että puheenalainen velaksi anto oli tapahtunut siten, että Kustavin pitäjän Kunnaraisten kylässä asuva Maanviljelijä Albert Aapola oli Kustavin Säästöpankin kirjurina antanut Kirkkoherra Heinolle, Kustavin Osuusmeijerin hallituksen puheenjohtajana, saastopankin puolesta kirjoittamansa 12500 markan nostolipun, jolla Heino oli oikeutettu saastöpankilla Kansallis-Osake-Tankissa juoksevalla tililla ollista rahoista nostamaan tuon rahamäärän, sekä että Kirkkoherra Heino sittemmin kirjoitettuaan nimensä lipun takasivulle, oli lähettänyt sen kirjeessä Kansallis-Osake-Tänkin Turun paurakonttoriin pyynnöllä että Kaurallis-Osako-Saukissa suostopankilla el32
laista rahoista maksettaisiin eräs Kustavin Osuusmeijerin puolesta hyväksytty ja Keskusosuusliike Hankkijan r. l. asettama, Kansallis-Osake-Tänkin hallussa ollut, 15 päivänä Huhtikuuta 1907 maksettavaksi langennut 12500 markan vekseli; minkä jälkeen ja sittenkun Kirkkoherra Heinon pyynto oli Kansallis-Osake - Tankissa täytetty, vekseli oli kirjussä lähetetty Kirkkoherra Heinolle. Näin ollen ja kun riidanalaiset 12500 markkaa siis olivat tulleet Kustavin Osuusmeijerin hyväksi, on Kustavin Säästöpankki vaatinut tuon osuuskunnan varoista saastopankille tuomit tavaksi kysymyksessä olevat 12500 markkaa edellämainittuine korkoinun ynnä korvausta oikeudenkäyntikuluista. Kanteen johdosta on Sakitietun kandidaatti Mikkola lausunut, että Kustavin Säästöpankille oli myönnetty oikeus todistaa ainoastaan velkakirjaan perustuva saatavansa, mutta että raastopankki kumminkin oli muuttanut kanteensa perustetta siten että se nyt vaati konkurssipesästä samaa määrää sillä perustella että Maanviljelijä Aapola säästö pankin kirjurina olisi kirjoittanut nostolipun, jolla sitten oli lunastettu eräs Kustavin Osuusmijerin vekseli, ja rahamäärä siten tullut osuuskunnan hyväksi. Kieltäytyin näin ollen vastaamasta kantasien muuten, kuin mikäli se koski velkakirjan perusteilla konkurssissa valvottua määrää on Lakitunkandidaatti Mikkola väittänyt, ettei puheenaoleva velkakirja ollut osuuskuntaa sitova, koska velkakirjan oli osuuskunnan puolesta allekirjoittanut osuus kunnan silloinen puheenjohtaja Kirkkoherra Heino yksinään, vaikka osuuskunnan 2 päivänä Helmikuuta 1905 vahvistettujen sääntöjen Usmukaan osuuskunnan toiminimen kirjoittivat sen hallituksen esimies ja yksi jäsen, minkä vuoksi ja kun lainan ottamiseen ei oltu hankittu osuuskunnan kokouksen lupaa, 33
kuten osuuskunnan sääntöjen vastamainitussa SSssä oli määrätty, Mikkola on vastustanut Kustavin Säästöpankin puolesta valvottua saatavaa Kihlakunnanoikeus on vaitipäätöksessä 2 päivänä Elokuuta 1909 katsonut, ettei se seikka että Kustavin Säästöpankki, jolle oli myönnetty oikeus tässä oikeudenkäynnissä todistaa riitaiseksi tehty saatavansa, oli vasta puheenalaisissa oikeudenkäynnissä vaatimuksensa perustuna esiintuonut, että velka oli tullut Kustavin Osuusmeijerin hyväksi, mikä perusti oli ollut haastianomuksessakin mainittuna, ollut silloinen asianhaara että Lahitieunkandidaatti Nikkola olisi voinut sen nojalla veläytyä kanteseen vastaamasta kokonai suudessaan, minkä vuoksi Kihlakunnanoikeus on, kyläten tehdyn väitteen, velvoittanut Mikkolan vastaamaan kanteeseen sen koko saajemdessa, jos hän tahtoi sellaista etua hyväkseen käyttää Sen jälkeen on Sakitieckandidaatti Mikkola, myöntäen että puheenäolevat 12500, markkaa oli siten käytetty kuin Kustavin Säästöpankin puolesta oli ilmoitettu, edelleen huomanttanut että, kun Kustavin Osuusmeijerin suostumusta ei oltu hankittu osuuskunta Hankkijalle annettuun tunnustusun eikä nyt puheenaolevan velan tekemisiin, se seikka että rahat olivat tullut sanotun osuusmijarin hyväksi, ei voinut perustaa säästöpankille mitään oikeutta. Sittemmin on Kihlakunnanoikeus mainittuna 2 päivänä Elokuuta 1909 julistamallaan lopullisella päätöksellä ratkaissut asian lausuen, että Kustavin Osuusmajerin saantojen 16 SSssä tosin oli määrätty, että tuon osuuskunnan toiminimen kirjoittivat sen hallituksen esimies ja yksi jäsen sekä ettei hallitus ilman osuuskunnan kokouksen lupaa saanut ottaa rahalainaa, mutta vaikka puheenaolevan 11 päivalle Huhtikuuta 1907 päivätyn velkakirjan olikin allekirjoittanut Kus64
tavin Osuusmajerin hallituksen silloinen esimies Kirkkoherra Heino yksin ja velkakirja näin ollen oli muodollisesti epäpätivänä pidettävä ja vaikkii osuuskunnan kokouksen oltukaan näytetty antaneen lupaa kysymyksessä olevan lainan ottamiseen, niin Kihlakunnanoikeus kumminkin, siihen nähden että oli myönnetty mainitun velkakirjan sisällyksen kahdentoistatuhannen viidensadan markan tulleen Kustavin Osuusmeijerin hyväksi, on määrännyt ittä riidanalaiset kaksitoistatuhatta viisisataa markkaa kuuden prosentin korkoineen 13 päivästä Huhtikuuta 1907 olivat osuuskunnan Kustavin Osuusmeijerin konkurssipirästä Kustarin Säästöpankille maksettavat sillä oikeudella ja siten kuin Kustavin Osuusmajerin konkurssissa 23 päivänä Maaliskuuta 1909 julistetussa tuomiossa määrättiin; minkä ohessa mainitun konkurssiperän tuli sadalla viidelläkymmenellä markalla korvata Kustavin Säästöpankin oikeudenkäyntikulut. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Sakitietunkandidaatti Mikkola vetoamalla oli saattanut jutun, samalla anoin myöskin Kihlakunnanoikeuden kerrotun väitipäätöksen oikaisemista, on 22 päivänä Syyskuuta 1911 antamallaan tuomiolla, hyväksyen mainitun oikeudenkäynnissä julistetun päätöksen, jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden lopullisen päätöksen varaan; minkä ohessa Sakitieteenkundidaatti Mikkola, edellämainitussa ominaisuudessaan, on velvoitettu viidelläkymmenelläviidellä markalla Kustavin Säästöpankille korvaamaan sillä Hovioikeudessa jutusta ollut kustannukset. Hovioikeuden tuomioon on Sukitietunkandidaatti Mikkola hakenut muutosta perustelmalla, johon Kustavin Säästöpankki on vastannut. Keisarillinen Senaati on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Sakitieteenkandidaatti Mikkola ole esiin65
tuonut syytää muuttaa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi; ja velvoitetaan Sakitieunkandidaatti Mikkola konkussipesän varoista suorittamaan Kustavin Säästöpankille sillä täällä jutun vuoksi olleiden kulujen korvaukseksi kahdeksankymmentä markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakootKeisarillinen Suomen SenaattiWalter Andersin Johannes Pesonen Walter Andersin Johannes Pesonen A. V. Ollusuvaara. må Araste Ellan Dahlbeck Den 3 Februari 1913. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett på nedsatt revi sionsskilling från Kejserlige Åbo Hofrätt inkommit sjörätts mål, emellan Helsingfors Äng lartygs Aktiebolag, från Helvingfors stad, sökande, samt Finska Bergningsaktiebolaget Nestun, från samma stad, svarande, angående begare son: Gifven i Justitiedepartemen tel den 3 Februari 1913. Kejserliga Senaten har lålit handlingarna i målet sig föredra gas och af dem, såvidt nu år haga, inhämtat följande: Sedan Helsingfors Angfartygs Aktiebolag tillhöriga angfartyget Te niel under befäl af Sjökaptenen den rik Edvard Randell den 9 Septem ber 1909 såstnat på grund i närke ten af Nistskar holme utanför Hango stad och Kaptenen Randell samme dag skriftligen öfverlemnat åt Finska Bergningsaktiebolaget Septuns bergningsängare Åssistans all medt godtgöGusta W. A. f. P. - A. R. - J. S. 1/12 66 No 140. Pag. 74. R. D. 1911.
relse enligt finsk lag berga och till säker hamn införa det grund stolta fartyget samt detsamma följande dag blifvit af Asistans lös taget från grundet och, åtföljdt af Åssistans, ingått till Hango hämn, har Finska Bergningsaktiebolaget Nedun vid Rådstufvurätten i Helsingfors stad yrkat att, emedan bergningsängaren tssistans vid omförmälda villfälleler gat angfartyget Fenric jämte last emot utlofvad ersättning enligt finsk lag samt bryningskostnaderna enligt ingifven räkning belöpte sig till 576 mark 39 penni och Tencer i dess skadade skick befunnits hafva ell vår de af 246600 mark samt lasten borde hafva varit vård 80,000 mark, men uppgörelse i godo parterne emellan ake kommit till stånd, Helsingfors ingfartys Aktiebolag måtte förplig tas till belaget Septun utbetala errättning för omförmälda bergnings kostnader med 596 mark 39 penni samt i bergården erlägga en sjette del af det bergades värde efter afdrag af bergningskostnadsbeloppet och att å de fordrade summorna utgifva fem procents ränta från stämningsdagen den 29 September 1909 äfvensom ersätta bolaget Nyttens rättegångskostnader i målet Såsom svaromål har å Helsing fors Angfartygs Aktieldags vägnar framhållits, all bergningsängaren Assistans vid ifrågavarande tillfälle väl beträdt vid angfärliget Teneet löstagning från grundet, men att den hjälp Asistans sålunda lemnat, i synnerhet som Femx befal och besättning deltagit i räddningsarle tet och Finix egen ängmärken med verkat vid själfva lönyckningen samt arbetet för öfrigt varit af enkläste slag och någon öfverhangande fara hvarken för Femtio eller Assi ståns eller dess redskap förefunnits, icke kunde betraktas såsom berg ning, utan bestått i sådan undrätt ning, som omnämndes i SS. 159 af sjölagen och borde godtgöras skäligen efter domarens pröfning; i an67