Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
mä oikeudenkäymiskulujen korvous seitsemänkymmentäviisi markkaa myös Tihtori Räin maksettavaksi Jovioikeuden tuomioon on Vihtor Räki anonut muutesta, minkä jälkeen muulinen kuulustetu täällä on toimitettu Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Vihtori Räki ole esittänyt nytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi. Tätä kaikki asianomaiset noudattukset. Keisarillinen Suomen Senaallitens Svankoski Walter Andersson. tens Svankoski Walter Andersson. tens Svankoski Walter Andersson. B. Anneberg A. V. Huusborgia K. R. Helanen P. A. Helanen Reian Lillausman. Joulukuun 23. päivänä 1914. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksuitta Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa pakkohunastetun kiinteän omaisuuden korvausta koskevassa nostajutussa, jossa Tie- ja vesisakennusten Yliholletus on hakijana ja Talollinen Juho Heikkala. Kemin pitäjän Liedakkalan kylästä, vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 23. päivänä Joulukuuta 1914. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää: Sittenkuin Oulun läänin Kuvernööri 8. päivänä Huhtikuuta 1906. antämallaan päätöksellä oli määrännyt, että valtion kustannuksella Laupilan seirahduslaiturilta Oulun Torrion riidalla 137arinnen pitäjän kirkonkylään rakennettavaa rautatietä varten oli pakkolunastettava erinäiset kartalle merkityt maa-akulStemin pitäjässä siitä varten asetetun Siemä: R. B. A. G. R. F. - A. St. Rd 100. Pag. 44. R. D. 1912
lautakunnan ehdottomia korwauksia vastaan, on Juho Hoikkala, jolle Isokvikkalan 0,1067. manttaalin perintötalon No 1. Liedakkalan kylässä omistajana oli määrätty, paitsi muita korvauksia, viljelyshakuudesta 150. markkaa, tyytymättömänä tuokon päätökseen Suomen kruunulle sekä Tis - ja vesirakennusten Ylihallitukselle toimitetun haasteen viojalla Klemin, Simon ja Tervolan pitäjäin käräjökunnan Kihlakunnanoikeudessa lausunut että, koska matka hänen rautatien läntisellä puolella oleville laajimmille tiluk silleen oli pitentynyt 450. metriä sen johdosta, että Siedakkalan asema alue oli tullut kalkaisemaan hänen häyttämänsä tilustien ja tämå sentähden oli pantu kiertämään annettua aluetta, kustannukset sanottujen tilusten viljelemisestä ja käyttämisestä korjan syöttämäinen olivat melkoisesti lisääntyneet sekä että viisi aseme aluetta kiertävä osa mainitusta tiestä oli jätetty kuntoon parumatta ja ilman aitaa Juho Heikkalan rajatusten olevia viljelyksiä vastaan, ja on Juho Hoikkala sentähden vaati nut, että kruunu velvoitettaisiin hänelle korvaamaan lisääntyneet kustannukset tilusten viljelemisestä Kuvernöörin päätöksessä määrättyjen 150. markan lisäksi 250. markalla ja karjan kulje tuksesta 200 markalla sekä joko laittamaan uusi tieosa kuuluen ja varustamaan se aidalla tahi kuorittamaan Heikkalalle korrahseksi tievän huutoon panemisesta 600 markkaa ja sen varuatamisesta aidalla 121. markkaa 20. penniä korkoineen, minkä ohessa Juho Heikkala on anonut korvausta oikeuden käyntikuluistaan. Tätä kannetta on Suomen kruu niin sekä Tie- ja vaisihennusten Ylihallituksen puolesta vastustettu ja ylihallituksen puolesta erikseen huomari tettu, että puheenalainen asema-aluetta yväpäivä tieosa oli ainoastaan 37/2 metriä pitkä, ettei Juho Heikkala pakkohunastus lautakunnalle ollut tehnyt mitään vaatimusta karjanlulleshänkeluuden korvaamisesta, joten 1100
koneni siitä oli liian myökäinen, sekä että kanne viljelystien kuntoonpanemi sesta oli kohdistettava Rantatiehallitusta vastaan, jonka haltussa puheenalainen rata nyttemmin oli. Kihlakunnanoikeus on 17. päivänä Marraskuuta 1910. julistamallaan päätöksellä, koskei Juho Hoikkalan puolelta pakkohunastustilaisuudessa oltu esitetty mitään vaatimusta tien pakenta misusta ja aidan penosta eikä hän myöskään ollut näyttänyt karjankulun hanhalvitumisesta tekemäänsä korvans vaatimusta, hyljännyt kanteen näissä kohdin, mutta sitä vastoin, katsoen, että Juho Puhkalalle viljelyskankaluu osesta myönnetty 150. markan korvous määrä ollut piittävä, velvoittanut Suomen kruunun maksamaan Huhtalalle lisäkorvaukseksi kohtuullisiksi, katsotut sata markkaa sekä sen ohessa korvaamaan Juho Hoikkalan oikeuden käyntikulut kahdellasadalla markalla. Bovioikeus, jonka tutkittavaksi Juho Koikkala oli vetoemalla saasta nut jutun, on 20. päivänä Joulukuuta 1911. antamassaan tuomiossa katsonut Juho Hoikkalan, jonka kannevalta oli pidettävä säilyneenä kaikissa puheenalaisissa koholissa, näyttäneen korvansvaatimuksensa viljelys - ja korjankulkuhankaluudesta sekä tien aitaamisesta kohtuuden mukaisiksi kuin myöskin hänen kanteensa tiessan kuntoon panomisesta oikeutetuksi sekä sen vuoksi velvoittanut Suomen kruunun maksamaan Juho Hukka lalle korvausta puheenalaisesta viljelyskankaluudesta niiden sadan viiden kymmenen markan lisäksi, jotka pakkoLunastuksessa oli siitä määrätty, kahsisataa viisikymmentä markkaa, karjan kulkuhankaluudesta kaksisataa markkaa ja aidasta sata kaksikymmentä yksi markkaa kaksikymmentä penniä eli kaikkiaan viisisataa seitsemän kymmentäyksi markkaa kaksikymmen tä penniä viiden prosentin vuotuisine korkoineen, luettuna oikeuden käyvärin alusta 19. päivästä Marraskuuta 1909, kuin myöskin ennen 1 päivää Kesäkuuta 1912 asettamaan pu1101
heenalaisen tiedon kulkukeljoiseen kuntoon, uhalla että Juho Hoikkalalla muuten oli oikeus tehdä se kruunun kustannuksella; ja samalla kuin Stihlakunnanoikeuden Juho Hoikkalalle tuomitsema oikeuden käyntikulujen korvaus kaksisataa markkaa jäi kruunun maksettavaksi, on kruunu velvoitettu viidelläkymmenellä markalla korvaamaan Juho Hoikkalan jutun vuoksi Hovioikeudessa kässi mät kulut. Hovioikeuden tuomioon on Tio- ja vesisakennusten Yhdollitus anonut muutosta perustelomalla, jonka kaksunkaphaleen Juho Hoikkala on perinyt siihen kumminkseen vastaamatta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja harkitsee oikeaksi, kumoten Hovioikeuden tuomion, jättää asian Kihlakunnanoikeuden jutussa julistaman päätöksen veraan. Tätä kaikki asianomaiset noudattakontKeisarillinen Suomen Senaatti: tens Svenkoski Alped Luksiala. tens Svenkoski Alped Luksiala. B. Anneberg. J. K. G. Illleldala R. Anneberg. J.  K. K. G. Illleldala. Den 23 December 1914. Kejserliga Senatensson Finland dom uti ett, på nedsatt revisions skilling, från Kejserlige Åbo Hofrätt inkommit mål angående yrkande att blifva tillerkänd äkta barns rätt emellan Fabri kantsenkan Helmi Edla Wilhelmina Holmgren, från Helsingfors stad, sökande, samt Handlanden Frans Vilhelm Holmgren, jämväl från Helsingfors, svarande: Sifven i fastitidepartementet den 23. Kejserliga Senaten har låtit hand lingarna i målet sig föredragas och af dem inhämtat följande: Efter stämning å Enkan Holmgren har Handlanden Holmgren vid Rådstuf verätten i Helsingfors stad anhört, att Fabrikanten Frans Julius Holmgren, som den 16 September 1908 aflidit öfver left af sin hustru i andra äktenskapet Helmi Edla Wilhelmina Holmgren, före sitt första äktenskap med Erika Olivia skotberg varit trolofvad med Köfvarenkan Ofvde: R. A. J. P. R. H. - K. t. December 1914. 1102 No 1795. Pag. 67 R. D. 1912.
Anna Katharina Henriksdotter Kuhlm och därunder lägrat henne med den på följd att hon den 21 Maj 1861 framfödt Handlanden Holmgren samt att Anna Katharina Kuhlén den 2 därpåföljande Juni blifvit kyrktagen såsom Fabrikanten Holmgrens "trolofrade brud, på säll inanteckning i Tammela församlings kyrko böcker för åren 1862-1868 vidhandingåfre; och emedan Handlanden Holmgren förty vore född i såkalladt ofullkommadt och tenskap emellan Fabrikanten Holmgren och Anna Katharina Kuklenn samt Handlanden Holmgren vid sådant förhållande vore lagligen berättigad att såsom åkta låen laga arf efter sin förbemälde fader, som icke efterlemnat någ ra andra bröstarfvingar, men Helmi Edla Wilhelmina Holmgren, den där på armed af ett den 6 November 1911 upprätladt i laga ordning bevakadt inbördes testamente tillagts full eganderätt till att Fabrikanten Holmgrens efterlem nade egendom, vägrat att erkänna Handlanden Holmgren såsom arfste rättigad efter Fabrikanten Holmgren, har Handlanden Holmgren yrkat, att han måtte förklaras för äkta barn till Fabrikanten Holmgren och berättigas att laga arf efter denne. Isakon hörd har Helmi Edla Wilhelmina Holmgren bestridt, att Talri kanden Holmgren vid tiden för Handlanden Holmgrens aflelse varit holof vad med Anna Katharina Kuhton, hvilket emellertid ovilkorligen erfordra des för att ett ofullkommadt äkten skap emellan Fabrikanten Holmgren och Anna Katharina Kuhlén kunde komma till stånd, hvarför och då den utom förenämnda i Tammela för samlings kyrkobyförda anteckning tillkommit utan Antrikanten Holmgrens vitskar och samtycke. Helmi Edla Wilhelmina Holmgren emotsett förkastande af käromålet Rådstufvurätten, hvarest parterne å ömse sidor gjort anspråk på ersättning för rättegångskostnaden, har genom deri 11 Oktober 1819 afkunnadt utslag i saken sig utlåtit och väl funnit anteckningen i Tammela församlings kyr1103
koböcker för åren 1862-1868 gifva för handen, att Handlanden Holmgren af lats af Fabrikanten Holmgren med An na Katharina Kuhlén samt att den sistbemälda, sedan hon den 21 Maj 1861 födt Handlanden Holmgren, den 2 påföljande Juni blifvit kyrktagen så som Fabrikanten Holmgrens trolofvade bud; men emedan Handlanden Holmgren mot Helmi Edla Wilhelmina Holmgrens bestridande gittat styrka hvarken att. tuna Katharina Kulelen varit holofvad med Fabrikanten Holmgren vid tiden för Handlanden Holmgrens afledse eller att anteckningen i kyrkoböckerna införts med Fabrikanten Holmgrens vitskap och samtycke, ty och då laga utredning sålunda icke förebragts därom att Handlanden Holm gren borde såsom äkta barn till aflidne Fabrikanten Holmgren anses och i sådan egenskap vore berättigad att taga arf efter denne, har Rådstufvurit ten förkastat Handlanden Holmgrens i målet utförda talan, men i anseende till sakens beskaffenhet qvittat umgälderna å rättegången parterne emellan Hosrätten, under hvars pröfning parterna ömsesides i vadevåg dragit målet, har uti dem den 7 Februari 1912 funnit tillförlitligen utredt varaatt Handlanden Holmgren aflats af Fabrikanten Holmgren med dennes fäste qvinna Anna Katharina Kuhlen, hvarför Hofrätten, med upphäfvande af Rådstufvurättens utslag, förklarat Handlanden Holmgren för äkta barn till Fabrikanten Holmgren och första arfslo rättigad efter honom, men i anseende till sakens beskaffenhet fick Handlan den Holmgren själf vidkännas sina i målet vid Rådstufvurätten hafda kostnader. Uti Hofrättens dom har HelmiEelle Wilhelmina Holmgren sökt än dring medels ingifven deduklign, den Handlanden Holmgren bemält. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande och pröfvar rättvist, med upphäfvande af Hofrättens dom, låta bero vid Rädstuf verättens i målet afkunnade utslag1104
Det alle, som vederbör till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland: Walter Andersin. Johannes Pesonen. Walter Andersin. Johannes Pesonen. Walter Andersin. Johannes Pesonen. K. R. Helanen. K. Auer. K. R. Helanen. K. Auer. K. R. Helanen. K. Auer. Joulukuun 23 päivänä 1914. Keisarillisen Suomen Senaatin luomio nostorahalla Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tulleessa korvausta koskevassa jutussa, jos sa ovat Talollinen Viktor Multisilta, Kankaanpään pitäjän Alahonkajoen kylästä, hakijana, sekä Merikurvian pitäjän Kuspyyn kylän kansakoulun johtokunta Palolliset Iisakki Syrjäsalo ja Juho Holmi, Kauppias Wilhelm Elvard Norrgård, Kansakoulun oneltajatar Aino Kyläkoski ja Torppari Iisakki Luuki, kaikki viimeksimainitusta kylästä, sekä Karsakoulunopettaja Akseli Hakosalo, Ylikarvian kylästä, ja Talollinen Johan Aintö, Kasalan kylästä Merikarviän pitäjää, vastaajina: Annettu Oikeusosastossa 23. päivänä Joulukuuta 1914. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikuli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedel Iisakki Syrjäsalolle ja hänen asiaOch At. W. A - B. A. Ä R 3/6 M. 6. No 1801 Pag 263 R19io
kumppaneillensa toimituttamansa haasteen nojalla on Viktor Multisilta Merikarvian ja Siikaisten pitäjäin käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa lausunut, että hän välikirjalla 6. päivältä Huhtikuuta 1906. oli ottanut rakentaaksensa sanotun Riispyyn kansakoulun asuin ja ulkohuoneet sekä että hänen välikirjan mukaan olisi pitänyt saada urakka summaa sitä myöten kuin rahaa tarvittiin, mutta ettei koulun johtokunta ollutkaan Multisillalle antanut rahoja sikäli kuin niitä sopimuksen mukaan olisi ollut annettava, joten Anttiselta oli tullut kärsimään vahinkoa rakennusaineiden hankkimisessa, rakennustöissä ja ajan hukassa laskun mukaan yhteensä 5,824. markkaa 40. penniä; mikin nähden ja kun Iisakki Syrjäsalo ynnä hänen asiakumppaninsa niin muodoin olivat oikeuttaneet sanotun vahingon, Viktor Multisilta on vaatinut Syrjasaloa ja hänen myöläpuo liansa velvoitettavaksi korvauksena Multisillalle suorittamaan mainittu rahamäärä. Kanteesta kuulustettuina ovat Iisakki Syrjasalo ja hänen asiakumppaninsä, väittäen antaneensa Viktor Multisillalle rahoja sen mukaan kuin puheenaolevat rakennustyöt olivat edistyneet, kiettäneet viivyttä neensä urakkatijota tahi urakkaso rimusta rikkoniensa, minkä vuoksi ja kun Muttisillan edellämainitut le laskulle ei voitu antaa mitään asvoa, Syrjasalo ja hänen asiakumppaniinsa ovat anoneet kannetta kyljättäväksi Kihlakunnanoikeus on 2. päivänä Huhtikuuta 1908. julistamassaan päätöksessä katsonut selville käyneen, että Viktor Multisillan urakalla tehdakseen ottama Riispyyn kylän kansukoulun rakennustyi oli myöhustynyt syystä ettei koulun johto kunta, johon olivat kuuluneet Iisakki Syrjasalo ja hänen asiakumppanin sa, ollut 6. päivänä Huhtikuuta 1906. laaditun urakkovälikirjan mukaan 1106
työn aikana antanut Muttisillalle rahaa sen mukaan kuin hän sitä olisi tarvinnut, joten Iisakki Syrjäsalo ja hänen myötäpuolensa olivat oikeutta. neet, että rakennustyi oli tullut kalliimmaksi ja Mullisillalle vahingoksi; mutta kun Viktor Multisiltä ei ollut voinut vahingon suuruuden määräämiseksi laatimansa laskun eriä toteuttaa, on Kihlakunnanoikeus hyljännyt Mullisillan kanteen. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Viktor Multisilta oli vetoamalla saat lanut jutun, on 26. päivänä Heinäkuuta 1910. antamallaan tuomiolla jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan sekä velvoitta nut Viktor Multisillan viidelläkymnimellä markalla korvaamaan Iisakki Syrjäsalolla, Wilhelm Edvard Norrgårdilla, Iisakki Luukilla ja Akseli Hakosalolla asiasta Hovioikeudessa olleet kulut. Hovioikeuden tuomioon on Viktor Aultisilta anonut muutosta peruslehmalla, johon Iisakki Syrjäsalo ja 1107 hänen asiakumppaninsa ovat vastanneet. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun; ja koska edellämaini tun 6. päivänä Huhtikuuta 1906. tehdyn urakkasopimuksen mukaan Viktor Mullisillan oli omalla kustannuksellaan hyvissä ajoin hankittava kaikki rakennusaineet, joiden tuli olla tarkastusmiehen hyväksynnä ennen kuin niitii saatiin rakennukseen käyttää, sentähden ja kun on näyttämät tä, ettei Muttisilla olisi saanut johtokunnalta innakkornhoja sikäli kuin hän niitä hankkiniensa ja tarkas tusmiehen hyväksyvien rakennusuineiden ja tehdyn työn määrään nähden on urakkasopimuksen mukaan ollut saapa, katsoo Keisarillinen Senaatti, ettei Viktor Multisillan muutoksen hakemus, kun puheenalaisen rakennuksen valmistumisen viivästymistä niin ollen ei voida lukea Kuspyyn kylän kansakoulun johtokunnan syyksi, oikeuta muulesta siihen loppupiiutökseen, johon Hovioikeus
on tuomiossaan johtunut ja joka siis jiä pysyväksi; ja velvoitetaan Viktor Multisilta suorittamaan Iisakki Syrjäsalolle ja hänen asiakumppaneilleen, heillä jutun vuoksi täällä olleiden kulujen korvaukseksi, kuusikymmentä markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Till Landsoph: Waller Andersin. Till Landsoph: Waller Andersin. Till Landsoph: Waller Andersin. B. Amberg A. L. Lillström B. Amberg A. L. Lillström A. V. Puusuvaara (H. A. Elfving.
Sevarti Sevarti Oikeusoodisto uomiot 1915 96 104
revister Ofver Kejserliga senarens för Finland Tustitiedesartements bom år 1915. laltonen, Nikolai, bonde, sa Jaakkola. toramott, Vaalli, bonde, sa Ardajalt. hava, Paavo, Handlande, revisionsokande i ett mål anersättning. Ahlgrens konkurs. halström, A. aktiebolag, revisimerkande i ett mål ängordran. Anlström, A. Firma, revisionsökande i ett mål äng eanderätt till Pietighet. Ahlströms konkurs Ahola, Vihtori och Fritalat, Handlande, revisionsörande ett mål äng. fordran. Arrenberg, Hålmar, Förordt, revisionsenkande i ett näl ans. fordran. 101. 55 125 505 691 116 1059 162 Airaksinen, Hilja Maria Josefina, Marikainsaaka, revisions 81 31
sökande i ett mål ans. Fordran. littaniemi, Ivan Erkki, bonde, revisionsökande i ett mål äng. ersättning. klander, Michel, aantörare, revisirneadkande i ett mål Alanders konkurs. nas. fordran. klanen, Otto Häradsdomare, revisionsökande i ett mål äng, rätt till inteckningsfordran. lanen, Otto, Häradsdomare, revisionsadkande i ett mål 1232 1605 78 812 557 ling. ersättning.  57. ing. oronströms. 673 Alagalmi, Tuomas, bonde, revisionsökande i ett väl anåtervinnas. Alatalo, Erik Kustaa, Nämndeman, en Kreeta Makela. alastalo, Onni, bonde, sa Jaakkola, fli tuva, Anna Bondeenka, se Pasila. Alttuaa, Tuho, bonde, on Paakkola. mala. Ting Ulrik, bonde, revisiansökande i ett mål ang. återvinning till konkuraho. 577 1440 anpialas konkurs Andersson, med Evert. Hofrättsarensom, reviainnasökandet ett mål an¬ klander åt testamente. Antocoll, Ivan vanahanda, revisimäskande i ett mål änTretalas. Anttila, Kaarle, bonde, se lainonen. 55 955 155 74 74 1416 13a 87la 6 Anttila, Sonele, Bonde, revioissaankande i ett mål äng, hemmanstvist. Aromaa, Anton Konstantin, honde, se Huhtanmäkiköpegren, lemnart, Vicehäradshöfding, är Castren. laukas, Antti, Bonde, revisionsökande i ett mål äng. ersättning. ver, Johan Albanus. Imomotivara, revisionssökande i ett mål och fordran. minen, Alexander. Dompröst, reviaionsökande i ett mål ong. förklarande för åkta barn. huvinen, Tho, Kapellan, se föres1099 539 812 1547 7878 406 406 kurinen, Olli Tura och Alexander Petter Comaesöner, af Jacob kurinen, Anna Elfvira, se föreraejert. Petter och Ivan, Broder, revianenkunde i ett 406 mål äng. Förklarande af anteckimismirent för ollitet. Barck, Vilhelmina, Hemmansegare, revisiaaskande i ett 123 mål äng. Förklarande skogensverkningskontrakt år osittist. Borgren, Pehr, Direkor, revisionssökande i och verolhål. 761 192
dergroth, hvilkor Ferdinand, Stadslagde, revisinnaskande ett mål ans. fordran. sergröm, Harry, Vicehäradshöfding, revioiornookande i e kontra- och boskillnadsmål. rerpartrömallantylä, Antti Inhyring, ja Ma-Soini. rergetron. Serafia, se röras. 3jugg, Emil, Koirad, revioimaakande i ett mål äng, ätervinning jussi, Emil, Hofrad, revisionsbörande i ett mål äng. Löskärande åt inteckning för ollits. gissa, Emil. Hovahrad, revioiansättande i ett mål ängfordran. 439 Ejorsalund. Eerndt Vilhelm, Vakimäärven, reviavarande ett mål äng. vederhållshidras. gjörklund, trjo. kortekare, revioimakande i ett mål 1251 165 38 054 325 275 ans. fordran. 271 höradehörige sexmärta Verkala aflikolas. revioi maakunde i ett nal äng. Fordran. 21 oförskirjasta konkurs.  2550. Pörskylässä kaakessa.  E 50: Bomborga K. E. Aktiebolag. konkra. MaaBomborga K. E. Aktiebolag. konkra. Maa3landerne kontors  1045. 3landerne kontors  1045. röije, Vilhelm, Polsegare, verin i orlaskande i ett väl anordran. 61 Saman, Kalle. Salomästare, revioimassökande i ett mål ong. fordran. Ponde, se Rönnlund. Son, R. Math., Firma, revisionsökande i ett mål ansexpropriationer attning. Toinin et Cinie. Arthur, Handelsvirna, revisionsökande Porg se Pöri ett mål äng. fordran. orga ålårs Enke- och Pupillkassa, revisionsokande i ett mål äng. klander åt inaättning. arenat, Helena Maria, kärellensenka, revisionsadkande i ett mål äng. testavällekselan. Sverman, 1. åt kong. Handelsholar, verlsionsaökande i ett mål ans. fordran. Protokolte, Alho, Trävaruhanklara, revisionsaökande i erjorätteräl. Kröka. Anton, sanatbrukare, se Korkiainen Eruhn. Tons, skatterevare, revisionsökande i ett mål ne fordran. Baur, Johan, Backstugvakart, revisionsadkande i ett mål ano. underhållsonlikt. 136 973 Halm, Olof, Vicekonsut, revisionsökande i ett mål ängarettning 815 881 104 394 285 1106 1460 557 875 1038 1649 räcklund, Kaarlo. Guvernementseekreterare, revistenssoken
Castren, Kaarlo. P. A. Senator, revisionsokande i ett mal on 7. fastställande af fordran i ankurs. Savonius, Adam Ervin. Folkokolaarare, se hundavonius, Ester Maria, 30 kopek. Påhl, Maria Serafia. Isackstugvoittaredotter. revisionssökande i att mål äng. klander åt artakifPahlman, J. H. Bonde, se Mansikka Boronen åt Vilo, Handelsvirma. revisivärckande i ett mål äng. ersättning asiaisacka, laga Katarina, Bondeeka, revisionsökande i ett mål äng. torgran. arielsbacka, Petter Edvard, Bondeson, reviolonaskande i ett mål ers. fordran. Danielskacka, Anna Katarina, Amalia och Kung, är löraTitaler, Frans Pell, protekare, revisiaarsökande i ett räl äng, häfvande åt koo. trätsekommera i Carlavarleby, revisionsökande i ett 812 702 1341 538 506 303 203 303 39 1388 näl äng. afträdande åt mark. Brätselkammaren i Kärenä, revisionsökande i ett näl ängafträdande år jöraomräde. artsakammaren i Jyväskylä, revisineavande i ett mål ant. 10raran. rätselkammaren i Kemi. srätselkammaren i äbo. revisionsökande i ett mål ängFörpliktande att afträda lösning underkastat tomt. Verola. Kala, Bondeeka, se Pasila Åberg. Johannes, Handlande, revisionsokans i ett näl äng. utbekommande af ordvision. Jonas Kaserningsnadskomme, mot Protocoller Holmberg revisionsakande i ett nal ans. Expropiationslösen. Kronäs Kevernörsmaakomies, emot Finska kronan dito. xlund. Eeva sina, Inhyses hustru, se Paavola kman, Johannes laurenius, Olavoneni, se Oqvist. seqvist. Gustava Vilhelmina, Enka, revisionsaakande i ett mål äng. klander åt testamente. seqvist. Gustaf. Pietrikavarina, är föres1328 64 1101 365 955 1180 371 374 277 668 585 385
Ekqvist. Johannes. kontorist, sa föres. 585 Elomaa, Kaarle Siho, kontoriat, se kivi. 1519 Elomaa, Kaarle Siho, kontoriat, se kivi. 1519 Iring, Anton, Filosofiemagister, revisionaakande i ett mål äng. Fordran. Anders. Aksel, Lanattrukare. reviaionosokande i att mål no. fordran. 1326 867 Krokell. Akael Johan, Kanalanpo, revisionsökande i ett mål n 8. fordran. 685 Enocksson, Ida Alexandra, Villegarehotter, revisionsörande att mål äng. klander af testamente. 509 2räjilä. Marti. Bonde. 20 Pöri.  70. räillä, Matti. 30ade, 30 Pori. 708 Eräxila, Susanna. Serafia, se Erkilla 4. 70 räkila. Svenna. Serafia, on Erkila 11. 70 Kronen. Antti, Hanalande. revia inneodrande i ett vid anbrovision. varda, Kaarlo Valfrid, Skräddare, reviai merörande i att konkurs- och afträämål. Iskolin konkurs. Fagerholms konkurs Fagerlund. Carl, Kronofogde. revisionsaskande i ett mål ing. fastatallande af i konkurs bevakad fordran. 1120 12. 12. 621 195 Fagerlund, Carl, Kronofogde, revisionsökande i ett mål äng. lastställande af fordran i konkurs. Vänt. Abraham, Bonde, bevisionsökande i ett mål ansovtning. von Fieandt. Karl. Kommaltad, revisionsörande i ett mål eng. ersättning. Finaka Herrava, Pilack är C:ni, Pirma, revisivaskande i ett mål äng. fordran. Koska Hypoteksföreningen, jag. Finaka Kronan emot bankdirektor Tanelander) Finska kronan (mot häremo ång- och kvarnat nebolas) revisionssökande i ett konkursmål. Finska kronan emot ruuri) revisimaakande i att mål äng ordran. Koska skillingar aktiebolaget revisionaskande i ett mål äng. ersättning. Finska Skrifter Aktiebolaget revisionsoskande i att mål ang. återvinning. ojelholm, Elige, räita och Elsa, Sjökronenävirrar. Levisionssökande i ett mål äng. klander åt estamente. Kogelholm. Georg Gustaf, Airamän, se röresravisionosökande i ett mål äng. klander af redovisning. 08 13a 393 26 130 201 338 1108 483 487 582 588 015