Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
tetyn velkakirjan nojalla, minkä maksamisesta Sjöbloms Faderinden Aktiebolag edellämainitussa yhtiökobouksessa oli niinikään sitoutunut vastet maan, 20000. markkaa kuuden prosentin berolla 1. päivästä Tammikuuta 1912., 9.) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblomin 22. päivänä Syyskuuta 1899. antaman ja saman kuun 25. päivänä 7. kohdassa lueteltuihin tontteihin ja rakennuksiin kiinnittetyn velkakirjan nojalla, jonka velka kirjan suorittamisesta Tjöbloms Läder endustri Aktiebolag yhtiökokouksessa 2. päivänä Toukokuuta 1902. myöskin oli ottanut vastataksensa, 10000. mantkaa kuuden prosentin korolla 22. päivästä Syyskuuta 1911.; 10.) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblömin 22. päivänä Toukokuuta 1900. antaman ja 28. päivänä samaa kuuta talon hin ja tonttaihin No 2. Rantakadun No 4. Kiviniemenkadun ja No 31. Kunin kaankadun varulla Rauman kaupungissa ynnä niillä tonteilla se jaitseviin rakennuksiin kiinnitettyn perrasta; ja jaitseviin rakennuksiin kiinnitetyn vasta; ja velkakirjan perusteella, mistä Sjöblome läderindestri Aktiebolag oli samtussa yhtiökokouksessa sitoutunut vastaamaan, 10000. markkaa kuuden prosentin korolla 22. päivästä Marraskuuta 1911. 11.) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblomin 4. päivänä Maaliskuuta 1902. antaman ja 10. päivänä samaa kuuta taloon ja tonttiin No 55. Ranta- ja kuninkaankatujen vairella sekä eteläiseen puolisböön taloa No 209. Rantakadun ja taloon No 259. Tänsikadun varrilla Ruuman kaupungissa kiinnitetyn velkakirjan nojalla, minkä suorittamisesta Ajödoms Fäderindustri Aktiebolag bökenksessaan 2. päivänä Toukokuuta 1902. oli sitoutunut vastaamaan, 5000. markkaa kuuden prosentin korolla 4. päivästä Syyskuuta 1911. J., 8., 9., jo, 10., ja 11. kohdassa ilmoitetut saatuvat kummindin vain sikäli kuin Kansallis-Osale-Pankki ei voinut niistä korkoineen saada maksua saatavien vakuudeksi kiinnitettyjen kiinteistöjen hin1 2.) Tammikuun 5. päivälle 1912. räi83
vätyn panttauskirjan ja siinä mainitun 27. päivänä Marraskuuta 1905. annetun velkakirjan nojalla 10000. markkaa kuuden prosentin berolla 24. päivästä Tammikuuta 1909. mikäli tästä, 4. päivänä Joulukuuta 1915. taloihin ja tontteihin No 37. ja 37. Koni nimisessä korttelissa uudesti järjestetyssä osassa, No 707 1/7 ja 214. järjestämättömässä osassa sekä No 2. ja 1. Tuulensuu - nimisessä korttelissa kuumalla ynnä niillä tonteilla oleviin rakennuksiin kiinnitetystä raatavasta ei saatu maksua vasttamainittujen kiinteistöjen hinnasta Muuten on Kansallis-Osake Pankki pyytänyt saataviansa tumittavaksi etuoikeudella, nimittäin 1., 4., 5. ja 6. kohdassa luetellut saati vat, 12. kohdassa mainitun panttaajen nojalla kuin myös, mitä 6. lies dassa ilmoitettuihin remburssiselle taviin tuli, sembunnisetoumuksiin kirjoitettujen eri panttausten perusteella, panttikirjassa mainitun 29. päivänä Marraskuuta 1905. annetun velkakirjan määrästä m0000. markasta korkoineen sekä panttilodistuksissa 31. päivältä Toukokuuta 1912. ja 1. päivällä seurannutta Kesäkuuta mainittujen A. B. Rosengarns Skofabrik O. Yn osakkeidervidojen SS: 84. arvosta; 25. ja 7. kohdassa mainitut saatavat niiden vakuudeksi hansallis-Osake-Pankille 26. päivänä kesäkuuta 1899., 10. päivänä Joulukuuta 1901. ja 25. päivänä syyskuuta 1899. vahvistettujen teostaina kiinnityksiin nojalla Sjöbloms Faderindistri Ähtibelägen nähkätihlaaseen kuuluvista koneista, halustosta, raaka-aineista ja tehdastuotteista; sekä 12. kohdassa ilmoitetun panttioikeuteen perustuvan 100.000, markan saatavan sen vakuudeksi kiinnitetyistä sanotuista koneista, haliistosta, raaka-aineista ja tehdastuotteista, kuitenkin siten, että mikä näin muodoin ulossaaliin konkurssipesan varoista oli käytettävä ei ainoastaan 1. ja 6. kohdassa lueteltujen ennen honkurssin alkua erääntyneiden saata84
vien vaan myöskin sellaisiin vekä teihin perustuoren saatainen maksuksi, jotka olivat Kansallis-OsakNauhissa dispontatut kysymyksessä olevan panttauksen perusteilla 5. päivästä Tammikuuta 1912. alkaen ja mainittiin 4. ja 5. kohdassa; pidättäen Kansallis-Osake-Pankki samalla itsellensä vallan, jos valvon taansa vastaan tehtiin muistutuksiä, eikä näitä semmoismaan hytjätty, eri oikeudenkäynnillä näyttää riitaiseksi käyneen vaatimuksensa oikeaksi. Konkurssijutussa 9. päivänä Miimekuuta 1912. Raastuvanoikeudessa tarmitetussa toisessa esiinhuudossa ovat Kaupunginviskaali Linturi, Varatuoma rit Einar Ahlman I Yrjö Skattehemman Sakiasiaintoimisto ilampereella, sumnerus e Björksten ja Osakeyhtiö Erodit Aktiebolag Oikeuteen antamassari muistutuskirjelmässä lausuneet, että vaikka Kansallis - Osake-Pankin vaite, että Sjöbloms. Läderindustri Aktio bolag oli perustavassa yhtiökohoukseen 2. päivänä Toukokuuta 1902. sitoutunut vastaamaan 7. SS, 9,10. ja 11. kohdassa mainituista lainoista, olisipin todellinen, jota seikkaa äskennimitetyt bonkussipesän velkojat wät tunteneet, niin sellainen sitou mus ei ollut pätevä, koskei Sjö doms Fäderendustri Aktiebolag silloin vielä ollut kaupparekisteriin isäänkirjoitettu, eikä yhtiö siis osakyhtöläin 14. ja 15. SS:n mukaan ellut oikeutettu eikä pätevä mitään ritoumuksia antamaan, joten kauppaneuvos Sjöblom vain mieskohtaisesti oli vastuunalainen noista lainoista, minkä tähden ja kun sanottujen lainojen vakuudeksi koslainakiinnitys oli vahvistettu Kauppaneuvos SjöUomin omistaman nähkatohtaan boneisiin ynnä muuhun irtaimistoon, mutta nyt ei ollut kysymystä hänen vaan Sjöbloms Fäderindustri Aktiebolägen konkurssista, eikä oltu näyetty osakeyhtiön omistaman nahka deltaan honeiden, halusten, raaka aineiden tahi tuotteiden tulleen hal85
likiinnitetyiksi mainituista lainoista Pinturi ja hänen asiakamppaninsa ovat vastustaneet Kansallis-OsakePankin valvontaa ja etuoikeusvaa timusta J. - 11. kohdissa ilmoitettuihin saamisvaatimuksiin nähden, ja kun kuten Kansallis - Osake-Pankki ituoli valvontakirjassaan, samoin kuin myöskin panttauskirjassa 5. päivältä Tammikuuta 1912. myöntänyt, velkakirja 27. päivältä Marraskuuta 1902. oli annettu pankille ainoastaan pantiksi sen erinäisten muiden saatavain suorituksista, eikä velkakirjan sisältö siis muodostanut mitään pankilla olevaa saatavaa konkurssa pesältä, eikä samaista velkakirjaa vastaan muutenkaan oltu saatu mitään vastiketta, ovat Finturi ja hänen asiakumppaninsa kiintaneet myöskin 12. kohdassa mainitun vaatimuksen oikeellisuuden. Muistutuskirjelmän johdosta on Kansallis-Osake-Pankki huomauttanut että, kun Kauppaneuvos Sjöblom arhoinaan oli myynyt nahkatiktaansa Sjöbloms Läderindustri Aktiebolagille, osakyhtiö oli sitoutunut, kuten pankin valvontakirjaan liitetyistä asiakirjoista nähtiin, vastaamaan kaikista Sjödomin velkasitoumuksesta ja siis myöskin kysymyksessä olevista koslainoista, minkä vuoksi ja kun samalla myydyn tehtään konset, kalusta, raakä-aineet ja tuottut olivat siirtyveet mainitulle osakeyhtiölle, joka plallisena oli astunut Kauppaneuvos 3jöblomin sijaan ja siten sitoutunut vastaamaan, muun muassa, teoslainoista samalla tapaa, kuin niistä aikaisemmin oli vastannut Sjöblom, ilmeistä oli, että teoslainat kiinnityksiven olivat edelleen jääneet voimaan, jota käsitystä tuki myös 2. päivänä Huhtikuuta 1770. annetun Hallisäännön 5. artikkelin 5. SS:n säännös, Näin ollen ja ottaen myös huomioon, että Kansallis - Osake - Pankki oli antanut teoslainat juuri sitä nahkatehdasta varten, jonka omisti Sjöbloms Läder industri Aktiebolag, sekä että asiassa oli kysymys kiinnityksen voimassa o86
losta ja etuoikeudesta ainoastaan mitiin keneisiin, halustoon, raaka-aimoniin ja tuotteisiin, jotka edelleen kun luivat samalle tehtaalle, on kansallis - Osake - Pankki katsonut voitavan täysin selvitettynä pitää, että kiinnitys tehtään mainittuun irtaimistoon yhä edelleen oli voimassa, huolimat ta siitä, että tehtaan samoinkuin intaimistonkin omistusoikeus oli siirty nyt osakeyhtiölle. Kaupunginviskaali Sinturi ja het nen kanssaan muistutuksia tehneet velhojat ovat edelleen väittäneet, että kymmyksen ollessa teostainakiinnityksestä edellytettiin, että sellainen laina todellakin oli annettu, mutta ettei niin ollut laita 100000. markan velkikirjaan nähden ja ettei tavoitettu etei oikeus voinut olla lainmukainen. Vaan bonsuli Löfronoff taasen on Raastuun oikeuteen toisessa esiinhuudossa jätettyssä kirjelmässä muistuttanut kausallis - Osake-Pankin valvontaa vastaan, muun muassa, ettei pankki illut näyttänyt Sjöbloms Fäderinden Aktiebolagin pankille kirjallisesti sitou tuneen vastaamaan 7., 8., 9., 10., ja 11. bohdassa mainituista 30,000.,20000., 100 0, 10000 ja 5000. markan lainoista, vaan että kauppaneuvos Sjöblom ja hänen vaimonsa olivat edelleenkin henkilökohtaisesti vasteunalaiset sanotuista lainoista Kiinnitysasetuksen 25. SS:n mukaan. Mitä tuli KansallisOsake-Pankin vaatimaan etuoikeuteen äskenmainittujen lainojen vakuudeksi aikoinaan myönnettyjen trostainakiinnitykseen nojalla, niin oli huomattava, että lainat oli annettu Kauppaneuvos Sjöblomille ja hänen vaimolleen, joista edellinen ole lainoihin kohdistuvat velkakirjat kuitannut, ja että, kun Karl Fredrik ja Sofia Sjöblom olivat myyneet talot ja tehtaät, siitä oli ollut seurauk senä, että teoslainakiinnitykset olivat menttäneet voimansa ostajaa kohtaan, sillä teostainakiinnitys ei tuottanut panttioikeutta, eikä pankilla, joka ei ollut näyttänyt saaneensa troslaina kiinnitystä osakeyhtiön omista87
maan omaisuuteen, siis voinut olla etuoikeutta puheenalaisiin lainoihin nähden. lastustaen myös KansallisOsake-Kankin valvontaa, mitä tuli 12. kohdassa ilmoitettuun jäämisvaatimukseen, on Tarakonsuli Löfronoff huomaittanut, että, kun hankki ei ollut antanut mitään vastiketta velpakirjasta 27. päivällä Marraskuuta 1905, se siis oli välevelkakirja, johon ei voinut perustaa mitään saatavaa; ja ettei Sjöbloms Fäderindustri Aktion bolag, joka oli kuitannut velkakirjan nimitetylle henkilölle eli KansallisOsak-Pankille, ollut olivat oikeutettu kenellikään panttaamaan velkakirjaa, joka ei ollut haltijaperi. Sen ohessa on Varakonsuli Topronoff hielta nyt, että Sjöbloms Fäckrindustri Aktu bilagin perustavassa yhtiökohoukuud 2. päivänä Toukokuuta 1902. olisi päätetty, kuten Kansallis - Osake-Pankki oli valvontakirjassaan väittänyt Sittenkun Kauppias Nurminen oyhtynyt edelläkerrottuihin KansallisOsake - Nankin valvontaa vastaan tehtyihin muistutuksiin, on Raastuvanoikeus 9. päivänä Syyskuuta 1912. julistamassaan konkurssituomiossa, koska Kansallis-Osake-Pankki, jonpa valvomia, alempana tarkemmin mainittuja saamisvaatimuksia oli vastustettu, oli pyytänyt saada eri oikeudenkäynnillä toteuttaa riitaisiksi joutuneet saatavansa, jättänyt pankille vallan eri riidassa haasteen nojalla, mikä oli otettava bonkurssipesan toimitsijamiehille viimeistään siihen Raastuvanoikeuden istuntoon, joka ensiksi pidettiin holnen kuukauden kuluttua siitä kuin Maastuvanoikeuden tuomio oli saanut lain voiman, mikäli se pankkia hoski, hakea sanottujen saataviensa vahvistamista Sjöbloms Säderindustei Aktiebolagin konkurssipesän varoista maksettaviksi, määräten Raastuvan oikeus, että Kansallis- Osake-Pankin tuli, siinä tapauksessa, että pankin saatavat tai osa niistä sanotussa riidassa hyväksyttäisiin, konkussinesän varoista edempänä mainitulla 88
oikeudella saada maksu vahvistetus ta saamismäärästä, ei kumminkaan päälle sen, minkä pankki oli valvonut, eli siis korkeintaan: a.) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblemin 7. päivänä Kesäkuuta 1899. antaman velkakirjan perusteella kolmesataatuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen 8. päivästä Jonlukuuta 1911., sikäli kuin KansallisOsak- Pankki ei voinut tästä saatet vasta korkoineen saada suoritusta jen vakuudeksi kiinnitettyjen kiinteimistöjen hinnasta; b.) kauppaneuvos Ajöblom 16. päivänä Joulukuuta 1901. antaman velkakirjan perusteilla kaksisataatuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisi ne korkoineen 1. päivästä Tammikun ta 1912, sikäli kuin ei pankki saat tanut tästä saatavasta korkoineen vaada maksua sen vakuudeksi kiinnitettyjen kiinteimistöjen hinnasta; e.) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblömin 22. päivänä Syyskuuta 1899. antaman velkakirjan nojalla satatuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen 22. päivästä Syyskuuta 1911., mikäli Kansallis-Osake-Mankki tiistä saatavasta korkoineen ei voinut sada maksua sen vakuudeksi kiinnitettyjen kiinteimistöjen hinnasta; d.) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblomin 22. päivänä Toukokuuta 1900. antaman velkakirjan nojalla satatuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen 22. päivästä Marraskuuta 1911., sikäli kuin pankki ei saattanut tästä saatavasta korkoineen saada suoritusta sen vakuudeksi kiinnitetyistä kiinteimistöistä, e) Karl Fredrik ja Sofia Sjöblömin 4. päivänä Maaliskuuta 1902. antaman velkakirjan perusteella viisikymmentätuhatta markkaa kuuden prosen tin vuotuisine korkoineen 4. päivästä Syyskuuta 1911., sikäli kuin pankki tästä saatavasta korkoineen ei voinut saada maksua sen vakuudeksi kiinnitetyistä kiinteimistöistä, J.) Aatatuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoineen 24. 89
päivästä Tammikuuta 1909., sikäli kuin tästä, velkakirjaan 27. päivältä Marraskuuta 1905. perustivasta saatavasta ei saatu maksua sen vakuu deksi kiinnitettyjen kiinteimistöjen arvosta. Mitä tuli Kansallis- Orak- Rankin tekemiin etuoikeusvaatimerkuin niin ja koska edellä 7. SS. ja 9. hohdo sa mainittujen saatavain vakuudeksi myönnetyt teöstainakiinnitykset 26. päivältä Kesäkuuta 1897. 16. päivältä Joulukuuta 1901. ja 25. päivältä Syyskuuta 1899. olivat vasvistetut Karl Fredrik ja Sofia Sjöblomäs silloin omistaman, kysymyksenalaisen nahkatehtaan koneisiin, halustoon, raaha-aineisiin ja tehdastuotteisiin sekä tämä tehdas koneineen, be lustoineen, raaka-aineineen ja tehdyn tuotteineen oli sitten oston kautta siirtynyt uudelle omistajalle, Sjöblom Söderindustri Aktiebolagille, sen vuoksi ja kun teostaina kiinnitykselK. K. 17. luvun 7. SS:n, 29. päivänä Toulokuuta 1739. annettujen Kuninkaaslisten Treollisuusarillegioin 23. SS:n ja 5. artikkelin 5. SS:n mukaan Kuninkaallisessa Hollisäännössä 2. päivällä Huhtikuuta 1770. eivät tuottaneet panttioikeutta, vaan ainoastaan, konkurssin ja eräisja tapauksissa ulosmittauksen sattussa, etuoikeuden kiinnitettyyn omaisuuteen, mikäli se oli teostiinan saaneen teelli suudenharjoittajan hallussa, on Maastuvanoikeus hyljännyt Kansallis-OrahRankin J. 8., ja 9. kohdassa mainittuihin saataviin nähden esittämän etuoikeusvaatimuksen, sekä nojautuen Konkurssisääntöön ja etuoikeus an tukseen, sellaisina kuin niiden erityiset pykälät muutettuina kuuluivat Armollisessa asetuksessa 3. päivältä Joulukuuta 1895., määrännyt, että Sjöbloms Läderindustri Aktiebelag´n konkurssipesän omaisuus oli rahaksi muutettava ja, päältä lyhennettyä hoito- ja muut konkurssi hustannukset, käytettävä konkurssivelkojien saatavain suoritukseksi siten, että siitä oli maksettava, muun muassa, Kansallis-Osake-Pankille: 90
A.) Etwikendella A. B. Rosingrens Skrifebrik O. Yn orakkeiden Nyn 822. anosta sekä 27. päivälle Marraskuuta 1905. päivätyn velkakirjan riitaiseksi joutuneesta määrästä sadastatuhan nesta markasta korkoineen: ennen 5. päivää Tammikuuta 1912. kansallis - Osake-Pankissa eliskontattija ja ennen konkurssin alkua 24. päivää samaa kuuta erääntyneitä och sebitä koskevan luettelon ja siihen jäljennöksenä liitettyjen vokselien ja protostitodistusten nojalla kaksikymmentäkaksituhatta seitsemänsataa hakukymmentäkuusi markkaa kuusikymmentäkolme penniä ynnä kuusi puosenttia vuotuista korkoa vekseliin yhteenlasketulle pääomämäärälle kasdellekymmenellekahdelle tuhannelle och dellesadalle yhdeksälletoista markalle kuudellekymmenelle pennille 9. päivältä Helmikuuta 1912. alkaen; 5. päivästä Tammikuuta 1912. alkaen pankissa eliskontattuja ja protostattin velseleitä koskevan luettelon ja siihen jäljennöksinä liitettyjen oikeuteen ja sikymment jäljennöksinä liitettyjen oikeuteen ja sikymment metestitodistusten nojalla kuusikymmentäkaksituhatta neljäsataa kahdekankymmentäyhdeksän markkaa kolmekymmentä penniä ynnä kuusi prosenttia vuotuista korkoa vihulierille kunkin vikselin eräpäivästä lukien; 5. päivästä Tammikuuta 1912. alkaen hämällis - Osake - Bankissa Kirkontattuja, valvontatilaisuudessa vielä erään tymättömiä och sebitä koskevan luettelon ynnä siihen jäljennöksinä liitettyjen vihselien nojalla kaksikymmentäkuusituhatta viisisataa seitsemänkymmentäkaksi markkaa holmekymmentäkuusi penniä kuuden procentin vuotuisine korkoineen kunhin luetteloon otetun vihseten määralle sen eräpäivästä lukeen sekä sitä paitsi, mikäli vekseli oli joutunut protettiin, kolmannes prosenttia veksi lin pääomasta provisionia ja neljä markkaa kustakin protestatusta vekselistä protestikuluja eli siis provisionia ja protestikustannuksia yhteensä korkeintaan sata kolmekymmentäkaksi markkaa viiikymmentäyksi penniä; ja 91
valventakirjaan jäljennöksinä liitettyjen umberssitoumusten ja tiliet teen perusteella kaksisataakuusikymmentäkahdeksantuhatta seitsemänsataa viin kymmentäkaksi markkaa kolmekymmentäneljä penniä kuuden prosentin vuotuisine korkoineen, luettuna sadallen seitsemällekymmenellekolmelle tuhannelle kuudellesadalle markalle 23. päivästä kahlokuuta 1911. ja yhdeksällekymmenelleendelletuhannelle sadalle viidellekymme nellekahdelle markalle kolmellekymmnelleneljälle pennille 7. päivästä Maraskuuta 1911.; sekä (3.) 27. päivälle Marraskuuta 1905. päivätyn sadantuhannen markan vapakirjan perusteella niillä ehdoilla ja täärä, kuin edellä oli mainitun asta riippuuksi jätetyistä saatavista, etuoikeudella pakirjan sisällyksen vakuudeksi kiinnitetyistä, Sjöbloms Söderindrade Aktiebolagin nakkatehtaaseen kuulle tillän näiden vista koneista, kalustosta, raaka ai velvamalla niin vista honeista, kalustosta, raaka-ainen ta ja tehdastuolleista, kuitenkin siten annäta ja tehdastuolleista, kuitenkin siten annäettä se, mikä näin muodoin ulman tuomiolla jättänyt asian Maastuvanoitiin konkursipesän varoista, oli käytettävä ei ainoastaan niiden ennen honbussin alkua 24. päivää Tammikuuta 1912. erääntyneitten Kansallis- Osakelanhen säätävien maksuksi, jotka ovat luetellut 1. ja 6. kohdassa, vaan myös sellaisiin reksekihin perustuvien pankin saatavien suoritukseksi, mitkä livat vanhissa disposatut 5. päivästä samaa Tammikuuta alkaen ja mitkä on mainittu 4. ja 5. kohdassa. Lopuksi on Maastuvanoikeus määrännyt, että se mitä Kansallis-OsakePankin edelläluetellusta toisesta tai toisesta saatavasta jäi maksamatta siitä omaisuudesta, johon samalle saatavalle oli myönnetty etuoikeus, oli suoritettava hankille yhtäläisellä keskinäisellä oikeudella kuin konkurssipesän etuoikeudettomain velkojien saatavat. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi muiden muassa Kansallis-Osake-Pankki oli stoamalla saattanut jutun, on 20. päiänä Tammikuuta 1913. antamallaan että ei, mikä näin muodoin uleva tuomiolla jättänyt asian Raastuvanoiettä ei, mikä näin muodoin ulosan tuomiolla jättänyt asian Raastuvanoi92
keuden jutussa julistaman tuomion varaan, kuitenkin siten, että se kolmen hemkanden aika, jonka kuluttua pidettä vaan ensimäiseen Raastuvanoikeuden istuntoon ylempänä mainittu haasta oli viimeistään otettava, oli luettava Revioikeuden tuomion antopäivästä. Hovioikeuden tuomioon on ihansalle Osake-Pankki anonut muutosta perintömalla, johon Oikeusneuvosmies Bremer ja Varakonsuli Toponoff yhteisesti sekä Osakeyhtiö Credit Aktiebolag erikseen och vastannut; minkä jälkeen täällä on tipahtunut suullinen kuulustelu jutunut Keisarillinen Senaatti on tutkinut 8 män asian ja havaitsee Kansallis-OsakPankin valvontakirjaan liitetyistä asiakirjoista, joiden oikeanperäisyyttä vastaan ei ole mitään muistutettu, ulviavan itulekirjan saamisten suorituksi, eikä ei ole mitään muistutettu, ulviain on olleltujen saamisten suoritukaksi, eikä tä osakeyhtiö Sjöbloms läeleniuudesta markin vaatimusten eikuden mukaan väntöjemi mukaan ja siten kuin on josta haipaa minpää näyttää kuin joniädetty vahakteritä 2. päivänä Kruokan niitetty, katsoa Keisarillinen Senaatti kuuta 1875. annetun lain 4. ja 12. päiväksi, muuttuun Oikeuksien tuomist skdasliikkeen kiinteimistöineen, bondineen ja muine halustoineen, kaikkine varastoineen sekä saamisineen ja velkoinan ja että osakeyhtiön näin vastattaviksi joutuneisiin velkoihin kuuluvat myös kysynyksenalaiset, yllä 7., SS. 9., 10. ja 11. kohdassa luetellut pankin saatavat, kuin myös että J., ja 9. kohdassa mainittujen saatavien vakuudeksi 26. päivänä Kesäkuuta 1899., 16. päivänä Joulukuuta 1901. ja 25. pkäwäna syyskuuta 1899. vahvistetut teostainakiinne tigkset sittemmin ovat asianmukaisesti uudistetut ja näin ollen voimassa. Tähän nähden ja kun 12. kohdassa mainitulla sadantuhannen markan velkakirjalla saatavaa määrää on tapahtuneen panttauksi johdosta tahdottu häyttää ainoastaan sibäli kuin tarvitaan 1.,4., 5. ja 6. kohdassa tiebolag on asianomaisesti vahvistettuun vuoti vastaan tehtyjen muistutusten johomaksan ja käytettäväksiin ottami näinä bohdin, määrätä kaikki puheKauppaniemies Sjöllömin harjoittuna mukaamat, 7. SS: 9., k., 11., ja 12. kohdessa maiKauppamies Sjöllömin kirjoittaneen mukaan, 7., SS: 9.,11., ja 12. kohdassa mai93
nitut saamiset konkurssipesän varoista kansallis-Osake-Pankille maksettaviksi nen mukaisesti kuin pankki valvinnon jaan on yllä kerrotuin tavoin vaatinut ja myöntää pankille, mitä tulee 7, SS: ja ja ja a kohdassa sanottuihin saataviin, edellä mainittujen tuslainakiinnitysten perusteella sellaisen etuoikeuden makseen saantiin kysymyksessä olevan tehtaan koneista, kolliistosta, raaka-aineista ja tehdastuotte ta kuin on säädetty K.h:n 17. luvun 7. SS:ssä ja 2. päivänä Huhtikuuta 1778. annetun Kuninkaallisen Hallisäännön 5. astiklan 5. SS:ssä. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: tein Isaakoski. Alfred Luksiala. E Nyman K. R. Helanen K. Auer Walter Andersin B. Anneberg. Johannes Pesonen A. V. Kullströmä E. Thesleff Tammikuun 27 päivänä 1914 Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisa rillisestä Turun Hainikau desta tullassa, esitteluchelman moittimista koskevassa jutussa, jossa Uudenkan pungin Osuuskauppa r. l. nimisen osuuskunnan konkurssipesän toimitsija Varatuomari Alfred Holmström Turun kaupungista, on hakijana sekä Kollegi asessori Herman Alfred Winter Uudestakaipunoista vastaajana: Annittu Oikeusosastossa 27 päivänä Tammi kuuta 1914. Keisarillinen Senaatti on itseldensä esittelyttänyt jutun asiakirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Uudenkaupungin Raastuvanoi keudessa on Kollegiäsessori Winter lausunut että vaikka hän, joka oli 10 osuudella liittynyt jäseneksi edelläsnä: S.S. A. L. J. P. R. H. Å. B. /7. 76. 9dje Poo 241 R. D. lämainittuun Uudenkaupungin Osuus1913
kauppa r. l. osuuskuntaan, sittemme oli ilmoittanut tahtovansa osuuskirnasta erola ja tämä erämisten tus oli 29 päivänä Elokuuta 1908 meiskille Uudenkaupungin Maiskautille jätettyyn osuuskunnan jäsenluettelon eikä Kollegiassori Winter lain mukaan ollut lisämaksuvelvollinen viitä osuuskunnan sitoumuksista ja ka olivat syntyneet sanotun päivää jälkeen, Kruununvouti Juho Friliof Saarioinen, joka silloin oli mainitun, konkursetilaan joutuneen osuus kunnan toimitsijä oli kuitenkinut kinnyt siihen ositteluokjelmaan makä hän toimitsijamiehenä oli lautanut osuuskunnan jäsenillä kerättävistä lisämaksuista ja 13 päivänä Lokakuuta 1911 pidetyssä osuuskunnes velkojain ja jäsenten kokouksessa asittanut esille, Kollegiasessorin Winterin suoritettavaksi 70 prosenttär lisämaksumäärästä eli, kun lisänäisu kullakin osuudella teki 100 markkaa, yhteensä 70 markkaa. Keska osuuskunnan konkussipesän lutEn ja Raastuvanoikeuden 10 päivänä Lokakuuta 1910 osuuskunnan konkurssissa antaman tuomion nekaan tällaisia, ennen Kollegiages join Winterin eroimisilmoitusta lohtyihin sitoumuksiin perustuvia velkoja oli ainoastaan 1908 vuoden kruuranverol 203 markkaa 64 penniä sekä Kauppias Knut Kattinin vuokravälikirjan nojalla 30 päivältä Toukokuuta ut saatava liikehuoneuston vuokrannen 1 päivää Kesäkuuta 1910 kumaalta ajalta 70 markkaa ja tämän päivän jälkeen kuluneella vuokravuudetta 300 markkaa, molemmat vuoksaivat korkoineen, viimeksimainittu määrä kuitenkin vain mikäli se vahvistettaisiin maksettavaksi Kauppias fallinin ajettavaksi osoletussa eri oikeudenkäunnissä eikä Kollegiasseri Vinter ollut velvollinen vastaamaan osuuskunnan kenkunnetuomiossa makettaviksi määrätyistä kirkollismaksuesla ja kruununveroista vuodelta 1907. eikä kunnallisveroista vuudelta 1910 samoin kuin ei myöskään samassa 95