Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
honomäljäggning med undergångs andelst Wilfver samt öfver att uppodla samt Pesolan 3/16 honomåljemte uppbudet åt samt honomäljennet ej samt vattenWilhelagas man ran kylässä Sedan Handlanden Wendel framhållit, att Handlanden Slastnikoff först den 3. April 1897 inför Magistraten i Björne borg anmält det han till Handlanden Klepoff öfverlåtit sin under finna AKlemoff derstädes bedrifna frukt-vin- och dekuteshandel, har Rådstufverätten, hvarest parterne ömsesides framstält anspråk på godtgörelse för sina kostnader i målet, medels utslag den 10 September 1900 förklarat utredt vara, att Handlanden Riepoff under år 1896 af Handlanden Bondel beståll viner till ett sammanlagdt värde af ettusen fyrahundra tjugusju Rieksmark femtio Pennige hskt mynt; i anseende hvartill och då Handlanden Alaslnikoff vore skyldig att ansvara för alla de förbindelser, som Handlanden Klemoff ingått intill den 3 April 1897, då Klemoff öfvertagit den under förma I Klipoff af Alashikoff i Koineborg belispa handelsrörelsen, Rådstegemätten, som ansett intyget af den 21. Januari 1896 icke hafva någon överkan å Handlanden Stastnikoffs förhålbonde till tredje man, ålagt Handtmter emot qvitto till Handlanden Wendel utgifva fordrade ettusen fyrahundra tjugusju Rieksmark femtio Elfentige tyskt mynt med sex procents ränta från förberörde den 5 Juli 1897; dock med afdrag af de utaf Handlanden Wendel såsom dividand ur Handlanden Klemoffs konhurs uppburna fyrationio mark fyratioåtta penni finskt mynt; hvarhos Handlanden Alastnikoff kants skyldig att med etthundra femtio mark osalla Handlanden Windel för dennes umgälder i målet. Hofrätten under hvars pröfning Handlanden Mastvikoff i vadeväg dragit saken, har genom den 6. Juni 1901 deri gifven dem, enär Handlanden i Wastni koff vore ansvarig för den förbindelse Handlanden Klemoff i förvarande fall ingått å fuman et Klemoffs vägnar, låtit vid Rådstufvurättens förenämnda utslag bero, jemte det Handlanden Slart nekoff ålades att med fyratiofem mark godtgöra Handlanden Wendel för dennes uti Höfvatten näjda kostnader Wilhelmina 3/16. Pesolan 3/16. m Nummer samtumsella neljansamnde
honom eller eller samt åt eller 2o: 33. 2/16 dels mantal kans nummera samt ägde tillgandens öfver gustaf samt öfver och att eller att ejserJakko och Johan Heikkinen ifrån öf43/135. dels mantal 182. 33. 1/3 6. 66. honomäljennet eller ekola uppbudet att Uti Hoviallens dom har Handlanden Stastnikoff anhållit om ändring Kejserliga Senaten har tagit detta mål i öfvervägande och alldenstund Handlanden Wendel icke visat att Handlanden Klepeff såsom föreständare för ofvannämnda, Handlanden Stastnikoffs i Björneborgs stad bedrifna handel varit lemyndigad att ingå för Stastnikoff bindande aftal eller att Handlan den Slastnikoff eljes åtagit sig ansvarighet för betalningen af ifrågavarande viner, fördenskull och då Handlanden Wendel i Handlanden Klemoffs konkurs bevakat och fått sig tilldömdt sagda vinas pris, pröfvar Kejserliga Senaten rättvist, med upphäfvande af Hofrättens dom och Rådstufvurättens utslag, förkasta Pesolan 3. hemman i Handlanden Handels i sa11 m ken utförda talan och förty frikalla Handlanden Släst nikoff från den honom af demstolarne ålagda betalningskyldighet och utgifvandet af rättegångs Karl Undertskynd kostnadsersättning. Det alle som vederbör, till efterrättelse länder Kejserliga Senaten för Finland Stemte Torpman. Selentin Gummerus ce Andersin. Evemmehma
Wilfver och att uppodla i Witmåsan å Wilhelmina 3/16. Nyryn kanskyssä och att gammande Skatte hemman Skatte hemman i Joulukuun 18. päivänä 1902. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Waasan Hovioikeudesta tulleessa, laiturin poistamista koskevassa jutussa, jossa ovat Vuori-insingöri Sebastian Tammelander, Kemin pitäjän Lautiosaaren kylästä, hakijana sekä Talolliset Juho Erkki Palosaari ja Niilo Mäenalainen eli Samuli, Alatornion pitäjän Toivaniemen kylästä, tulematta jääneinä vastaajina: Annettu Oikeusosastossa, Joulukuun 18. päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa: Oulun läänin Kuvernöörille annetussa hakemuskirjassa ovat Juho Erkki Palosaari ja Niilo Maenalainen vaatineet, että koska tuori-insinööri Tammelander ilman laillista oikeutta oli rakenuuttanut lastanslaiturin Aapasaari nimisen, Tornion kaupunkiin kuuluvan huodon rannälle ja sen kautta vahingoittanut kalastusta Alasyvän pyyntiläsnä: 63. - 6. 2/3. - 1. 3. - 4. H. Pag. 188. R. D 1906
honomålades nummer som ej öfunder 32. 32 1/3 33 5/16 dels mantal ders nummer öfver att uppbud samass ägde honomäljem eller kopek Silfverhonomäljens öfver höfprt No 9. prt No 9. Korpegustaf samt öfver eller att uppodla åt paikalla, joka kuului Rantanärhilän ja Mäkinärkilän talojen Alator nion pitäjän Alasannon kylässä lainhtämään, mainitun huodon edustalla oli vaan Säikän eli Taljan kalastuspaikkaan, jossa Juho Erkki Palosaarella ja Niilo Mäenalaisella vuokrakontrahdin perusteella oli kalastusoikeus, ja Kemin kihlakunnan KruununvoutGustaf Adolf Hernberg, jolta be, Keurunöörin antaman osetuksen mukaan, olivat anoneet virkatointa sanotun haitauteon poistamiseksi, paikalla Kesäkuun 17. päivänä 1877. katselmuksen toimitettuaan, tosin oli kehoittanut Kuori-insinööri Tammelanderin sanotulla paikalla olevaa työnjohti jaa, laissa säädetyn edesvastunuhalla, heti laittamaan pois enan tun laitusin ja luovuttamaan pyyntipaikan Juho Erkki Palosaaren ja Niilo Mäenalaisen vapaaseen hallintoon, mutta, kun tätä kehoitusta ei ottu noudatettu, kieltäytynyt nyt tymästä enempiin toimenpiteisiin assa, Kruununvouti Henberg  hustru hemmanet No 9. Kuhtettaisiin menettelmään siten, että Juho Erkki Palosaari ja Niilo Mäenalainen yllämainitussa kohden pääsisivät täyten oikeuteensa; minkä jälkeen ja sittenkun Vuori-insinööri Tammelander oli antanut häneltä vaaditun selityksen, Kuvernööri päätökvellä Heinäkuun 20. päivältä 1877., jonka Waasan Hovioikeus oli seujänneen Marraskuun 6. päivänä antamallaan päätöksellä vahvistanut, oli siirtänyt asian riitaisena asianomaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Kuori-insinööri Tammelanderille kirjallisen haasteen toimitettuaan ovat Juho Erkki Palosaari ja Niilo Mäenalainen sittemmin Alatomion ja Kanungin pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa lausunut, että Rantanärhilän ja Mäkinarhilän talojen omistajat ylimmetoisista ajoista asti olivat käyttäneet yllämainittua halastuspaikuppe samt ikin talo vuotui: Wilfver samt åt vid vatten
Skatte hemman iinWilhelmin kylässä siinmed 48 2/3 33 1/3 hustru hemmanet No 9. Kuhmoni uppbudet åt ekola kopböt samt honomäljennet eller samt öfandel. krono 3/16 dels mantal skatte maksoi kaksi leiviskää ja puoli panlaa lohta rahassa vuoden verohinnan mukaan, sekä ett'ei Tornion kaupunki, Aapasaaren luodon omistajana, ollut antanut lupaa puheenalaisen laituin rakentamiseen, johon nähden ja koska laituri, rakennettuna heidän käyttämällun. pyyntipaikalle, oli halastukselle laitallisen, Palosaari ja Mäenalainen ovat vaatineet, että Wuori-insinööri Tammelander uhkasakon haastolla velvoitettaisiin poistamaan sanottu laituri sekä sen ohessa korvamaan heille heidän oikeudenkäyntikulunsa. Tähän kanteeseen vastatessaan on Vuori-insinööri Tammelander vattänyt, että Tornion kaupunki kontrahdilla Marraskuun 7. päivältä 1860. ja siihen Kesäkuun 10. päivänä 1861. tehdyllä lisäyksellä oli Tornion höyrysahaosakeyhtiölle luovuttanut vuokraoikeuden, minun muassa, täposaaren luotoon ynnä kannakseen tarpeen sattuessa käytettäisi lastauspaikkana ja samalla myöntanyt yhtiölle oikeuden määrätyillä ehdoilla laiturin rakentamiseen sanotun luodon viireen sekä että puutavaraosakeyhtiö Kemi, jolle yllämainittu vuokraoikeus sittemmin oli viisnetty, oli Ruotsin Kungaskunnässä sijaitsevan Sandviken nimisen rautateltaan omistajan Insinöiri Nord Magnusonen kanssa, jonka Suomessa harjoittamaa sysiliikettä Vuori-insinööri Tammolander isännöitsijänä hoiti, Syyskuun 10. päivänä 1896. tehdyllä kontrahdilla luovuttanut Insinööri Magnusonille alueen mainitusta Aapasaaren luodosta puheenalaista laituria varten; jonka tähden ja koska oli katsottava Tornion kaupungin sen kautta, että se oli kantanut sovitun vuokramaksun, hyväksyneen mainitun kontrahdin siirron eivätkä Juho Erkki Palosaari ja Niilo Mäenalainen olleet voineet näyttää toteen, että laituri oli kalastukselle esteellinen, Vuori-insimantal skatte hemman i Witäjän kautta och Pesolan 3/16. m Hans 1013
Wilfver och att eller att ejans motHerr Senats och att hehta Böter Johan HenricsBöterne vid vidare åklagan33. kop: Silfver och 2/16 dels manHerr Senats by 1833 33 1/3 mantal gius härads nummera åt eller ock eller att eny Pesolan 3/16. m Pesolan 3/16. hemman i Kasevan kylässä Wilfver samt äg eller eller att ejserhemman i nööri Tammelander on anonut kannet ta hyljättäväksi ja kohtuullista korvausta kuluistaan asiassa. Tornion kaupunki ja Suomen Kruunu, joita on asiassa kuulustettu, ovat valtuutettujen asiamiesten kautta, Tornion kaupunki esiintuonut, että Raatimies Paul Sovenius ja Kauppalaivuri Kaarle Wilhelm Berg, joitten, Tornion höyrysahaosakeyhtiön toimitusjohtajina ollen, ja kaupungin kesken yllämainittu kontrahti Marraskuun 7. päivältä 1860. oli tehty, eivät olleet oikeutetut kaupunkia kuulustamatta kolmannelle henkilölle luovuttamaan heillesiinä myönnettyä vuokraoikeutta Aapasaaren luotoon sekä että, joskin yhtiöllä voitiin katsoa olleen oikeuden laitenin rakentamiseen poikalle toisen henkilön oikeutta sillä ei saatu loukata; sekä Suomen kruunun anonut, että Vuori-insinööri Tammlander, koska han omin valloin oli rakennuttanut puheenalaisen laiturin, joka loukkasi Kruunun kalastusoikeutta yllämainitulla pyyntipaikalla ja tuotti Juho Erkki Palosaarelle ja Niilo Mäenalaiselle vahinkoa, uhkasakon haastolla velvoitettaisiin poistamaan sanottu laituri. Sittenkuin jutussa oli niin menetetty, kuin asiakirjat osottavat, ja todistajain kuulusteln tapahtunut, on Kihlakunnanoikeus Kesäkuun 30. päivänä 1900. julistamassaan päätöksessä katsonut selvitetyksi, että Vuori-insinööri Tammelander muutamia vuosia sitten oli rakennuttanut laivasillan eli lastauslaitenin yllämainitun, Tornion kaupungille kuuluvan Aapasaaren luodon rannalle, kuin myös että sanottu laituri vielä oli siellä olemassa; jonka tähden ja kosk'ei Vuori - insinööri Tammelander ollut voinut luotetta vasti näyttää toteen, että hän oli ollut oikeutettu puheenalaiselle paikalle rakentamaan laitusia, saatikka että Tornion kaupunki oli antanut hänelle lupaa siihen, ja kun mainitun Kruununvouti Hemgustaf samt ägde tillgångs kopek Silfver hemman i Witmåki honomäljarens andelar samt ägde Heikkinen salmen kylässä. 96 1004
bötern öfver Silfver och aflagSkatte hemman hustru 6. Häräg6. 32. 32 kpt: Silfver härägke och ek nummer gius och aflös mantal af KejserHerrads åt för ej öfver samt med undergå ensamt bergin paikalla toimittaman katulmuksen sekä sen kautta mitä muuten asiassa oli tapahtunut, oli näytetty, että laituri oli haitaksi ja vahingoksi sille merilohenkalastukselle, joka kuului Bantänärhilän ja Mäkinärkilän taloille sekä nykyään oli annettuna vuokra, le Juho Erkki Palosaarelle ja Niilo Mämäläiselle, Kihlakunnanoikeus, siihenkin nähden mitä Suomen Ruunun puolesta, kalastuspaikan alkuperäisenä omistajana, oli asiassa siintuotu ja vaadittu, on velvoittanut Vuori-insinööri Tammelan derin hajoittamaan mainitun laiturin sekä kiireimmiten ja, hänelle tässä tarkoituksessa määrätyn tuhannen viidensadan markan uhkasakon haastolla, viimeistään kalden kuukauden kuluessa siitä päivästä lukien, jolloin päätös ja listettiin, toimittamaan sen paikalta pois; minkä ohessa Vuori-insinööri Tammelander, jonka katsottiin tarpeettomasti pitkittäneen oikeuden käyntiä, velvoitettiin kuudellasadalla markalla korvaamaan Juho Erkki Palosaarelle ja Niilo Mäenalaiselle laidän oikeudenkäyntikulunsa. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi tuori-insinööri Tammelander vetoamalla oli saattanut jutun, on Toukokuun 21. päivänä 1901. antamallaan tuomiolla jättänyt Kihlakunnanoikeuden päätöksen pysyväksi, kuitenkin siten, että Vuori-insinööri Tommelanderin tuli, Kihlakunnanoikeuden hänelle määräämän uhkasakon haastolla, toimittaa puheenalainen laituri pois kahden kuukauden kuluessa Hovioikeuden tuomion päivämäärän jälkeen; ja velvoitettiin tuori-insinööri Tammelander vastapuolilleen suosittamaan maksut heidän kappabestaan Hovioikeuden tuomiota, kaksikymmentä markkaa kahdeksankymmentä penniä. Hovioikeuden tuomioon on Suori insinööri Tammelander hakenut muutosta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut Hemmans nummer Herr Senan kylässä och att uppodla att Wilfver samt åt No 9. i Witsalmen kylässä,
under 25. 32. 33 1/3 34 2/3 honomans nummer i sökasSkatte hemman i Witäjän tämän jutun ja katsoo, ettei Vuori insinööri Tammelander ole esiintuonut syytä muuttaa Hovioikeuden ylempänä mainittua tuomiota, joka siis jää voimaansa, kuitenkin siten että Suori-insinööri Tammelanderin tulee, tuomioistuimin hänelle määräämän uhkasakon haastolla, pois taa kysymyksessä oleva laituri ennen 1. päivää Toukokuuta 1903. Tälä kaikki asianomaiset noudattakootKeisarillinen Suomen Senaalli: SS: 58 Emesta Torppän. Valentin Gummerus. Andersin. Genric Kjelmme Herr Senan kylässä och att uppodla i Den 18. December 1902. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett på nedsatt revisionsskilling från Åbo Hofrätt inkommit mål, emellan Kollegan, Filosofiemagistern Artur Relander och hans hustru  Jenny Augusta Relander, från Lovisa stad, gemensamt sökande samt Godsegaren, Kommunalradet Constantin Roseelius, från Pernå socken, i egenskap af lagligen tillförordnad förmyndare för Jenny Augusta Relanders i ett föregående äktenskap med sedermera aflidne Godsegaren Gustaf Simolin samman aflade omyndiga dotter Gerda Augusta Simolin, svarande, angående klander af boskifte: Gifven i Justi tiedepartementet, den 18. December 1902. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt nu är i fråga, inhemtat följande: Sedan Godsegaren Simolin den 15. November 1885. aflidit, efterlefd af Jenny Augusta Relander och Gerda Augusta Simolin har bouppteckning efter honom Ifde: C. F. C. A. - V. S. - W. H. oh. Em af F. Hans 0,1438. Påg. 154. R. D. 190.
hustru hemmanet No 9. Kuhmoni Gustaf Johan Heikkinen Michel Johansrågandens ande och att gammalien Nygot för eller att uppodla aflagde andelmen kylässä och afläs Wägän kuuluvan kautta 35. Nyryn kauppakirjan och att uppodla att mantal skatte hemman kylässä vero Herr Senan kylässä förrättats den 1. Februari 1887., hvarvid Gorda Augusta Simolins rätt bevakats af hennes moderfader Godsegaren Fredrik Bärlund och tillgångarna upptagits i värde till inalles 171,966 mark 82 penni, deribland Kulla egendom med underlydande lägenheter i Strömfors socken, vär derad till 150000 mark, reda penningar till belopp af 3,272. mark och utestående dels säkra dels osåkra fordringar till en sammanlagd summa af 3,700. mark, äfvensom gäld och afkortning stigit till 177, 619 mark 20. penni. Sedermera har boet oskiftadt förvaltats af Jenny Augusta Relander för egen del och såsom naturlig förmyndare för Gerda Augusta Simolin till den 10. Juni 1896., då afvittning efter Godsegaren Simolin verkställs i närvaro af Jenny Augusta Relander och Godsegaren Bärlund, hvilken sistbemälde den 29. nästförutgångne Maj af Häradsrätten i Lappträsk och Strömfors socknars tingslag förordnats till Gerta Augusta Fimolins förmyndare. Vid denna förrättning har till instrumentet antecknats, att Kulla gård med underlydande lägenheter af Godsegaren Simolin förvärfvats före äktenskapet med Jenny Augusta Relander, hvadan dessa lägenheter tillhörde Gorda Augusta Simolin enskildt; att den i berörda lägenheter intecknade skulden, som vid tiden för förrättningen uppgått till 122,919. mark, ansetts böra påföras Gorda Augusta Simolin, såsom sagda lägenheters egare; att det Godsegaren Simolin efter hans den 15. Juli 1881. aflidne fader Handlanden Johan Leonard Simolin tillbörande fädernearf på grund af en den 8. Januari 1896. emellan Handlanden Simolins efterlemnade enka Alexandra Simolin, å ena sidan, samt Jenny Augusta Relander, för egen del och såsom förmyndare för Gorda Augusta Simolin på den andra sidan, träffad förlikning sistsagda dag utfallit med 40,000 mark sålunda, att detta belopp afräknats såsom afbetalning å det lån stort 11,257. mark 6. penni, hvilket Godsegaren Simolin i lifstiden bekommit ur Handlanden Simolins efterlemnade bo emot inteckning i Kulla egendom; att då salmen kylässä. hemman 1017 honomäljem eller eller samt ägde honomäljarens andelmen kopekat
fanny Augusta Relander tillbörde i giftorätt hälften af berörda 40,000. mark hon egde utbekomma denna hälft med 20,000. mark af Gerda Augusta Simolin. samt att säkegarene öfverenskommit, att till grund för bodelningen i öfrigt skulle läggas en med ledning af instrumentet öfver bouppteckningen efter Gödsega: ren Simolin den 8. Juni 1895. upprättad förteckning öfver boets öfriga ej inom upptagande särskilda lösören till ett värde af 18,717 mark 75. penni och reda penningar till ett belopp af 3,999. mark 99. penni; derå och sedan dessa lösöreförmål och penningar lagts i två jemngoda lotter, hvardera uppgående till belopp och värde af 11,358. mark 87. penni, lottdragning egt rum, hvarvid Godsegaren Bärlund för sin pupill dragit totten No 1. och Jenny Augusta Relander alltså bekommit lotten No 2. Efter det förenämnda Häradsrätt den 2. Februari 1897. skiljt Gödsegaren Bärlund från förmynderskapet för Gerda Augusta Simolin och samma dag förordnat Kommunalrådet Roselius till hennes förmyndare, har Kommunalrådet Koselius, efter stämning å Kollegan Relander och Jenny Augusta Relander, vid ofvansagda Häradsrätt emot förberörda afvittring anmärkt: att Godsegaren Simo lens före äktenskapet tillkomna enskilda gäld enligt lag bort betalas med sådan egendom, som han före äktenskapet egt och i framita rummet med hans före äktenskapet förvärfvade lösa egendom men att vid ifrågavarande skifte Godsegaren Simolins enskilda gäld påförts endast hans enskilda fasta egendom, ehuru påtagligt vore, att i boet ännu funnits en icke obetydlig del sådan lösegendom, som tillhört Godsegaren Simolin före äktenskapet och derför bort till gäldens betäckande användas; att då Handlanden Simolin aflidit redan den 15. Juli 1881. eller således innan Godsegaren Simolin den 25. Augusti 1885 sammanvigts till äktenskap med Jenny Augusta Relander, ofvanberörda 4000. mark, som utgjorde Godsegaren Simolins arf efter Handlanden Simolin, måste anser hafva varit en tillgång, hvilken Gödsigaren Pesolan 3/16. men kylässä, salmen kylässä. Hans
Simolin egt före sitt äktenskap, hvarföre Jenny Augusta Relander icke egde giftorätt i dessa medel, utan desamma borde, på sätt jemväl skett, gå till betalning af Godsegaren Simolins före äktenskapet tillkomna gäld; att skiftesinstrumentet icke lemnade någon upplysning om de vid bouppteckningen efter Godregaren Simolin i boet befintliga reda pen ningar 3,272. mark samt utestående fordringar 3,700 mark; samt att ofvanberörda, till grund för skiftet lagda förteckning öfver boets lösa egendom icke kunde af Kommunalriidet Roselius för sådant ändamål godkännas, enär skiftet bort grundas på behörig redovisning öfver boets förvaltning under tiden från Godsegaren Simolins död till skifterdagen. Och som omförmälda skifte alltså i väsentliga delar vore ofullständigt och oriktigt, har Kommunalradet Roseelius yrkat makarne Relan ders förpligtande att inom viss tid vid utsatt vite föranstalta nytt, till alla delar lagligt skifte. I anledning af förestående käromål har Kollegan Relander anmärkt, att han icke haft något att skaffa med ifrågavarande bo, hvarför och då mannens målsmansrätt öfver hustrun icke finge utsträckas så långt, att han endast på den grund, att han vore sin hustrus målsman, kunde förpligtas att verkställa något, som hustrun tilläfven tyrs försummat, eller fullgöra något, som hon före äktenskapet möjligen icke utfört i öfverensstämmelse med hvad lag i ty fall bjöde, Kollegan Relander anhållit att käromålet, för så vidt detsamma vore riktadt emot honom, måtte förkastas och Relander skiljas från målet samt Kommunalrådet Koselius kännas skyldig att ersätta Relander hans rättegångskostnad; derå och sedan Konmunalrådet Roselius motsagt KolleganRelanders omordade anhållan, Häradsrätten medelst utslag den 3. September 1897. i stöd af 1 SS: 2. kap. i lagen om makare egendoms och gäldsförhållanden, gifven den 15. April 1889., förkastat Kollegan Relanders förestående anhål lan; emot hvilket utslag Kollegan Re
Wilfver samt öfvens eller Heiska hustru hemmanet No 5. kop: Silfver med för 800. kop: Silfver och Silofver Silfrå Nytta Sjöt1o 2o Fällä Härads Rätten utegäld öfver samt att undergå enskilling mantal skatte hemmanet undergång underst Herr Svaranden Michel Kasehållaren lander anmält missnöje, som han anvisats fullfölja i sammanhang med ändrings sökande i hufvudsaken. sedermera hafva makarne Relander i afseende å svaromål i hufvudsaken anfört: att då Godsegaren Simolins förberörda, före äktenskapet tillkomna enskilda gäld uppstått för betalning af köpeskillingen för Rulla egendom med underlydande lägenheter, hvilken fastighet Godsegaren Simolin den 31. Juli 1884. tillhandlat sig för omkring 141000. mark, och inteckning för samma gäld jemväl vore faststäld i berörda fastighet, denna vid sådant förhållande rättvisligen borde framst användas till betäckande af gälden, hvarutom vid tiden för ifrågakomna skifte icke mera funnits någon af Godsegaren Simolin vid äktenskapets ingående i boet medförd lös egendom; att Handlanden Simolin medelst i lifstiden upprättadt testamente förordnat att, derest han aflede före sin hustru Alexandra Simolin, den sistnämnda skulle få sitta i orubbadt bo till sin död, men att Handlanden Simolins arfvingar klandrat detta testamente, hvarefter fanny Augusta Relander, för egen del och såsom förmyndare för Girda Augusta Simolin, den 8. Januari 1895. med Alexandra Simolin träffat sådan förlikning, att Jenny Augusta Relander frångått sin klandertalan emot det att ett belopp af 40,000. mark afdragits från Gödsegaren Simolins enskilda skuld till Handlanden Simolins bo; och alldenstund omförmälda 40,000. mark såle des icke tillfallit Godsegaren Simolin på grund af arfsrätt efter Handlanden Simolin, utan af Jenny Augusta Relander genom förlikning förvärfvats vore det sjelffället att Jenny Augusta Relander äfven egde åtnjuta giftorätt i dessa medel, hvadan och då deromma emellertid användts till betalning af Godsegaren Simolins enskilda gäld, vid skiftet förfarits riktigt deri, att Jenny Augusta Relander tilldelats en hennes giftorättsandel i änberörda 4000. mark motsvarande fordran hos Gerda Augusta Simolin, samt att då ljödsegaren Bärlund, såsom förmyndare för fjerda Auhonomäljem eller kopek Silfvermantal af skatte hemman kop: Silfver