Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
hehtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio protorahalla Keisarillisesta Waasan Herjinkuudesta tulleessa; osoittehudet man uruotesta osuuskunnan itseniltä kannettavien lisimaksujen suoritomista koskevassa jutussa, jossa Kauppias Emil Lehtovaara, Kajaanin kaupungista in hakijana sekä kajaanin Osuusmojeri nimisen osuuskunnan enkyrssipisien toimitsiamiehet Pormestari Fredrik Krister Huisku i kauppias Edvard kääriä, sanotustakaupungista, vastaama: Annettu Oikeusosastossa Huhtikuun 11 päivänä 1915. Evisarillinen senaatti on itselleensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistänikäti nyt on kysymyksessä. saanut tietää: Sittenkuin Kajaanin Osuusmaijeri, jonka kolimaikkaan aulun läänin kuvermogen egenskunnalle lokakuun 13 päivänä 1865 och vistamien sääntöin mukaan palettärä kajaanin muasverakuntaa, oli joutunut konkurssitilaan sekä mainitun velkemaan ja Pukanen pitäjän käräjakunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 10 päivänä 1800. Julistanut konkursaissa tuomiemen. ovat formestari Hyöky ja kaupmies Katäriä naimokunnan jävalen ja sen velkojain kokmaksama Maaliskuun 1 päivänä 1916 kuudesesignään toimitsiamiehenä ilmoittaneet; ettei konkurssa oikean nut riidattomia vareja, joita valittomästi entin muuntaa rahaksi konkursituunettu vahvistettujen velkojen pennitt pesän kuitakustanusten suorittamiseksi, sekä daneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuus toimantalan 23 SS:ssä mainitun markannan jäsesten myöttämään lisämaksuollisuuten perustuun. Osuuskirjanvelkojen mukaamisesta laatimansa esitetunkilman; jonka mukaan osuuskauvan jaisuuluutetaan merkityistä, silof uramteesta och konkursiguville suoritettava kaikkaan vois, 700 markkaa eli 1331 markkan kultakin osuudelta ja Emil Lehto asian siis 10 stä osuudelta yhteensä 150. markkaa minkä jälkeen kajaanin kaupungin kaujunginvouti Gustaf Envald niimehtiin omistetudistaman nojalla itorkakuun 11. päivänä 1800 Emil Lehtovaaralta Korpitannut Emil Lehtovaaralta - utomitannut rläintä omaisuutta mainittujen 1500. markan ynnä ulvoittukuskunrläintä omaisuutta mainittujen 1500. markan ynnä ulvoittukuskunmusten suorittamiseksi. Läsnä: A. L. 611 varn 2. R. 10. 1916. No 724.
tuhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa. ovitteluakjelman mynteellä osuuskunnan jäseniltä kannettavien lisämaksujen suoritlamista koskevassa jutussa. jossa Maanviljelijä Arrid Wilhelm Planting ja hänen aimonsa Gabrielsa Vahlroos Johan ling. Pultamon pitäjän Paltaniemen kylästä ovat hakijoina sekä käräänin Osuusmajori nimisen neuuskunnan konkurssipesän toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Krister Nyoby ja kauppias Edvard Kiäriä. Kajaanin kaupungista. vastaajina: Annettu Oikeusosastansa Huhtikuun 11 päivänä 1916. sisarillinen Senaatti on itselleensä esittelyttänyt jutun kirjat ja niistärikäti nyt on kysymyksessä saanut tietää: Henkuin Kajaanin asiaamajivi, jonka kokpaikkaan. Oulan läänin kuverärin oikeudelle Lokakuun 16 päivänä 20 SS: och vuodostamisen talostion mukaan Talollain kylässä omaan muudatuksesta, ja molemme kuksessa och maasta virakunnan ja Putämän pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeus Marraskuun in piinänä 1899. julistanut kuukarsissa lumminen, ovat Porpastari Hyöky ja kaupnas käräriä asuuskunnan jäänten ja sen velkojain kokonksessa Maaliskuun 1 SS väivänä 1870 konkurssigvästin toimitsajamiekinä ilmoittaneet. ettei kuukirssaäräjissä lut riidattamia varoja, joita nälttämästi viitiin muudaa rahaksi kuulustuuniiden vahvistettujen velkojen ynnä pesän huudukusta omistamisen suorittamiseksi, sekä ostaneet Heinäkuun 10 päivänä 1901 annetun asuassa mantaan 23 SS:ssä mainitun enskumme ja miten kojuttamaan toimassa och att Bonden puostuaria muuttamme olkojen maksamisesta laatimansa och dömdistaan, jonka mukaan muuskunnan jäsenluettelans merkittyistä siit osuudesta oli konkum ejalle suoritettava kaikkiaan 04.700 markkaa eli 1:50 markkan kultakin osuudelta ja Gabrielta Kahlrova-Plantingen siis 15. tiä muudetta yhteensä 2250. markkaa. minkä jälkeen Paltaman piirin virhuotoimittava krun nunnemismies Sven Elis Tunnar Metsäväinen sanotun esitetukylman pojalla Kesäkuun 2. päivänä 1870 Gabriella Vahlroos-klantingilta - säävästä irtainta omaisuutta mainittujen 2 2/5 osa markan puus ulvattukuskuvanmusten suorittamiseksi. läsnä: A. L. B. K. 8. k. 613 sivu 9. R. D. 1916. N:o 725.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Edvardtisesta Waasan Havioikeudesta tulleessa, osoitteluvukjelman erusteettu osuuskunnan jäsenettä langettavien lisämaksujen myös itamista koskerassa jutussa, jossa Taramaanmittari J. Ikonen Paltamon pitäjän Palta niemen kylästä. n hakijana sekä kajaanin Osuusmijeri nimisen osuuskunnan konkurssiporän toimitsigamiehet Purmeelari Fredrik Kridotter Hypkö ja kauppas Edvard Kääriä. Majaanen kaupungista. radaapnä: annettu Oikeusudassa 11 lutettuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itselleensä erittetyttänyt jutun kirjat ja mästänikäti nyt on kysymyksessä saanut tietää: sittenkuin Rajaarin Osuusmiejeri, jonka kotipaikkana. Oulun läänin kuverin egenskunnalle Lokakuun 16 päivänä meni vahvistamien sääntöjen mukaansi pidettävä Kajaanin maanvirakuntaa, eli joutunut konkursisataan sekä mainitun maksimman ja Rättäinen pitäjien käräjäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 21 päivänä 1800. julistanut kuokursissa summinen ovat Pormeetari Hykky ja kaupme kuulutu osuuskumme jäänten ja sen pitkajain kokouksessa Maaliskuun 1 väivänä 1916 konteisirjaan toimitsiamiehinä ilmoittaneet. ettei konkarsipäässä lut riidattamia varoja. joita välittämästi mitin muuntaa rahaksi kuukarsoituuviitten vahvistettujen velkojen annitt pesän huudatuskunnusten suorittamiseksi, sekä sittäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuuslainisataan 28 SS:ssä mainitun enskymmän jäseneten rajattamaan lismaksu och hallisuuteen perustuun. Osuuskunnan kirjan maksamisesta laatimansa osittetukolman, jonka mukaan osuuskunnan maaksettettiin merkittyistä siit osuudesta oli konkursaajalle suoritettava kaikkiassa 04.700 markkaa eli 150 markkaan kultakin osuudetta ja Saramaanmittari Ikosen - siis 7 nä vuudettu yksenär 1050 markkaa antoa jälkeen Taltamon piirin virkautomittava Kruununnimismies Sven Elis Gunnar Metsävainio oli muuten asittetukjelmuu myöllä 11 SS sä kuun 7 päivänä 1909 aramaanmittari Ikoselta derustannut aramaanmittari Ikoselta derustannut nanda omaisuutta mainittujen 1050 markan ynnä ulosittakustanvusten suorittamiseksi Läsnä: A. 1. v. 0. P. 113 Sivu 10 R. D. 1916. SS:o 796.
tuhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksamatta keisarillisesta Waasan Henrikendesta tullessa, ovitteudistoman rusteella osuuskunnan jäändtä kannettavien lisämaksujen suoritmista kuokommassa jutussa, jossa Rovasti Fredrik Rechardt Platamon pitäjän Paltaniemen kylästä on hakijana sekä kajaanin Osuusmiejuri nimisen neuuskunnan konkurssimisen lämndemiehet Kärmedan Fredrik Kristotter Hyöky ja kauppias Edvard Kääriä. Kajaanin kaupungista vastaaimä: annettu Oikeusosastansa Huhtikuun 11 päivänä 1916. toisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistänikäli nyt on kysymyksessä saanut tietää: Sittenkuin Kajaanin Osuusmojeri, jonka kolipaikkana. Oulun läänin kuverärin osuuskunnalle lokakuun 16 päivänä 1906. vahvistamien sääntöjen mukaani pidettävä kirjaanin maaamiekuntua, oli joutunut konkurssitilaan sekä mainitun verkinnan ja Paltanen pitäjien käräjäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 6. päivänä 1800. julistanut kuukursissa tuominen ovat Pormastari Haikij ja kaupnas kääriä osuuskumnan juvonten ja sen olkaininkaan Maaliskuun ja 25 päivänä 1916 konkurssigksiin toimitsijamiekinä ilmoittaneet, ettei konbergissäsnut viidattamia varaja, joita välittämästi mitin annentaa rahaksi kuukummeitun jotka vahvistettujen velkojen ynnä pesän kuitakustanusten suorittamiseksi, sekä ottäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuusluimistetaan 25 SS:ssä mainitunsuuskumman jäyinten ri jättämän lisämaksuvellemusten perustöran. Osuuskunnan kseen maksamisesta laatimansa omistetushjelman; jonka mukaan osuuskumme nouksettetaan merkityistä sille osuudesta oli kuuluvaajalle suoritettava kakskiaan 04,700 markkaa eli 1/32 markkan kollakin osuutettu ja - SovastiVicehärdten sin 15sta oundetta yhdruarii 2250 markkaa. minkä jälkeen Taltamon piirin virkeatoimittava Kruunun, nimismies Sven Elis Gunnar Metsävainio 6. annetun kuitetunkintenan myöntä Kesäkuun 2 päivänä 1800 Rovasti Richardtilta mainitannut Hovasti Richardtilta elänsä mainit rtainta omaisuutta mainittujen 2 25/5 o markan ynnä ulosuttusta uvisten suorittamiseksi. Liisa. A. 1. S. K. N. O. I. P. 617 Sivu 11 R. D. 1916. N:o 727.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waaran Hovioikeudesta tulleessa. ovitteluukjelman rusteella osuuskunnan jäsenettä kannettavien lisämaksujen suorittamista kuokonen pitässä, jossa suolleen Talollisen Olli Maalan oikeudenomistajat hänen lastensa Anna Kaisa Päättä sefä taasiaiset poitansa Konstantin, Väinä odras ja Kalle Määsta Paltamon pitäjän Jostaniemen kylästä ovat hakijoina sekä kajaanin Osmenmijeri nimisen gemistuman onkurssipesin toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Krister Heiska ja kauppias Edvard Kiäriä. Kajaanin kaupungista. medaaiina: annettu Oikeusosastossa Huhtikuun 11 päivänä 1915. ovisarillinen ilmaatti on itouttaavais ovittelyttänyt jutun kirjat ja niistänekäti nyt on kysymyksessä. saanut tietiin Sittenkuin Kajaanin osuusmojervi, jonka kotipaikkana. Oulun läänin kuverstrin osuuskunnalle Lokakuun 16 päivänä 1906. vahvistamien sääntöjen mukaan si pidettävä kirjaanin maamassantaa, oli joutunut kuukarsutilaan sekä mainitun wakuksaan ja Peltaneen pitäjän käräjjäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 9 päivänä 1904 kopek jutistanut kuukursissa tuomiemen ovat Pormestari Hyöky ja kaupva käräriä osuuskumman jäsenten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 käräjä SS: 130, bomaksäpään toimitsijumiehenä ilmoittaneet; ettei konbergissä osa het nedattomia väräjä. josta viitettämästi entiin muuntaa rahaksi kuuluuisetuuvalla vahvistettujen tetsuin myyiä pesän kuitakustannusten suorittamiseksi, sekä ottaneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun ovars nimintalan 30 SS:ssä nimitun. markkannan jäventen ocjuttamaan lisämaksuvelallisuuteen omistaman, osuuskunnan Nojien maksamisesta laatimansa och luuhjelman; jonka mukaan osuuskseen kontentetvan merkittyista No 9. osuudesta eli konkursirjalle suoritettava kaikkinan 64,000 markkaa eli 130 markkan kultakin osuudetta ja Olli Määtän siis 10 stä osuudetta yhteensä 1500 markkaa jonka jälkeen Pättämän piirin uskeatoimittava Kruununnimismies Sven Esis Cunnar, Petravainio myyden nittelashirjan nojalla - Kesäkuun 2. päivänä 1909 sanoudun qvittelyskilman mujalla. Kesäkuun 8. lli Määtältä Anomitannut lli Määtältä Anomitannut lainta omaisuutta mainittujen 1500 markan ynnä ulosittekastanlainta omaisuutta mainittujen 1500 markan ynnä ulosittekastanusten suorittamiseksi. läsnä: A. I. 619 Sivu 12 R. 10. 1916. SS:o 728.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahatta Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tullessa, osoitteudjelmeen perusteella osuuskunnan jäseniltä kannettavien lisämaksujen suoritsamista koskevassa jutussa, jossa Talollinen Yrjö Karjalainen Kajaanin maaseurakunnan jos mian kylästä on hakijana sekä kajaanin osuusmieeri nimisen osuuskunnan konkurssiparäin toimitsijamiehet Pormedari Fredrik stridotter Hypor ja kauppias Edvard Kääriä. Kajaanin kaupungista. vastaaina: Annettu Oikeusovastaessa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarittinen Emaatti on itsellavaa esittelyttänyt jutun kirjat ja niistämikäti nyt on kysymyksessä, saanut tietää Sittenkuin Kajaanin Osuusmaijeri, jonka kotipaikkana. Oulun läänin kuormärin osuuskunnalle lokakuun 16 päivänä peri vahvistamiin sääntöjen mukaan si pidettävä kajaanin maasverakuntaa, eli joutunut kuuluessa oleva mainitun makunnan ja Paldamon pitäjän kärä jäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun päivänä 1902. julistanut konkurssissa tuomiemen, ovat formestari flodje ja kaupnäs kääräis osuuskunnan jäsenten ja on velkojain kokouksessa Maaliskuun ja vänänyä 1870. kuukursismyvin toimitsijamiehenä ilmoittaneet, ettei kuuluksi oikeusinut nedattamia nämään joita nälttänyesti entiin muuntaa rahaksi konkorssitunnialla vahvistettujen velkojen ynnä pesiin kuitakustannusten suorittamin kirj. sekä sittäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun omistamndatain 25 SS:ssä mainitun. omakunnan jäsenten rajattamaan isämälsän och ett omyyden perustuun. Osuuskunnan kirjan maksamisesta laatimansa omistetukylman; jonka mukaan muokunnan brynluettelensi merkittyistä 1708 osuudesta oli konkunnajesille suoritettava kaikkinan (7,700) markkaa eli 136 markkan kultakin osuudetta ja Yljö Karissaibero - 8tis 10 stä osuudetta yhteensä 1500 markkaa hinkä jälkeen Paltamon piirin virkaateimitora Kruununnimismies Sven Elias Gunnar Metsävainio si sanotun krifteljelmän pojalla - Kesäkuun 7 päivänä 1849 si sanotun krifteljelmän pojalla - Kesäkuun 7 päivänä 1849 spjö Karjalaikitty Uosmitannut räjistä magisuutta mainittujen 1500 markan anni ulositterustanusten suorittamiseksi. läsnä: A. 1. V. O. P. 991 Sivu 13 R. O. 1916 SS: 729.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nesterahatta Keisarillisessa Waasan Herinkuudesta tullessa qvitteluokjelman erusteettu asuuskunnan jäseniltä kannettavien lisämaksujen suoritomista koskerassa pitussa, jossa Talollinen Paavo Härkönen Sotkamon pitäjän Korholanmäen kylästä jan hakijana sekä kajaanin osuusmiesi nimisen osuuskunnan konteurssim egen toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Krister Hycky ja Kauppias Edvard Kääriä. Kajaaninkauppennista. vastaamä: Annettu Oikeusaastansa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellomäki esittelyttänyt jutun kirjat ja mistämikäli nyt on kysymyksessä. saanut tietää Rittenkuin kajaanin Osuusmajeri, jonka kotipaikkaan. Oulan läänin kuormmin asuuskulta lokakuun 16 päivänä 18ne och ristamien sääntöjen mukaan pidettävä kajaanin maasurakuntaa, oli joutunut konkursisiltaan sekä mainitun asiamiehen ja Kaltamon pitäjän käräjakunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun mennun Pella julistanut kuukuruisessa ruomiemen, ovat Porpisalari Upika ja kaupjag Katarii osuuskumman jäsenten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun ja äivänä 1870 konkurssisissän toimitsijamieheni ilmoittaneet. ettei konkymmenesäräjissä nyt riidettamia vareja. josta riitettyväksi mitiin muuntaa rahaksi konkunnituujalla vahvistettujen olkajan pennittiin puoliskustannusten suorittamaksi, sekä ottaneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuusamintalan 24 SS:ssä mainitun markkannan jäventen ri jattamaan lisännes underrattiganden perustuvan. osuuskunnan olkojan maksamisesta laatimansa voittetuskjelman, jonka mukaan osuuskunnan amentaettolain merkityi tillsi uppodistu och konkumreraajalle suoritettava kaikkinan ius, 700 markkaa eli 150 markkaan kullekin osuudesta ja Paanoma Härkösen siis 12.sta osuudelta yhteensä 1800 markkan minkä jättäen Sotkamon nimismiespiirissä toimi ja Ulosottuapulainen Tuomas Väyrynen si annetun omistetunkirjan pojalla Kesäkuun 9 päivänä 1909 Paavo Härköseltä  utomistan otointa omaisuutta mainittujen 1800 markan annä ulmoitukastanvusten suorittamiseksi. V. O. P. 623 Sivu 14 R. 10. 1916. No 730.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nastorahatta koisarillisesta Waasan Hopiinkeudesta tulloneet osoitteudejenar perusteettä osuuskunnan jäseniltä konnettaviin lisämaksujen suoritmista koskerassa jutussa, jossa Talollinen Kalle Parjalainen Sotkamon pitäjän Nuasarven kylästä. ei hakija nu sekä kajaanin osuusmiesi nimisen osuuskunnan konkursupasin toimitsiamiehet purmedari Fredrik Kridotter Hopik ja kauppias Edvard Kaaria Kajaanin vannamista. vastaajina: annettu oikeusosastossa Huhtikuun 11 päivänä 1913 inisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistänikäti nyt on kysymyksessä saanut tietää Sittenkuin Kajaanin Osuusmujeri, jonka kotipadikana. Oulun läänin kuorjärven osuudelle lokakuun 16 päivänä 1906. vahvistamien sääntöjen mukaanpidettävä kajaanin muusverakuntaa, eli joutunut konkurssataan sekä mainitun makunnan ja Paltaniin pitäjän käräjissäkunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 10 päivänä 1900. julistanut konkursissa tuomiansa, ovat Korventari Hydy ja kaupjos Katäriä asuuskumman jäsenten ja sen velkainig kokouksessa Maaliskuun 1 25pänä 1910 konkurssipräjiin toimitsijamiekinä ilmoittaneet, ettei kuuluunosaan lut riidattomist varoja. joita valittomästi mitiin muantaa rahaksi kuukarsoituuvalla vahvistettujen velkojen penniin pesän luetuokustaamusten suorittamiseksi, sekä ittaneet Heinäkuun 10 päivänä 1901 annetun osuus tunnelain 28 SS: ssä mainitun maksamman jäventen ri jättningan lisämaksi och att annutun porustuvan. Amuskunnan kajan maksamisesta laatimansa omistetaukjedman. jonka mukaan osuuskunnan omaksettetaan merkityistä Aros osuudesta oli konkumajalle omydistettänä kaikkiaan 04,700 markkaa eli 130 markkaan kultakin osuudesta ja Kalle Waalaisen - vis 5 sta mantalla wakuusi 450 markkaa antoa jälkeen Sotkamon nimismiespiirissä toimi ja Ulosottuapulainen Tuomas Wäyrynen anotun omistetuudigetvan nojalla Kesäkuun 22 päivänä 1870. Kalle Karjalaiselta utosmitannut irtainta omaisuutta mainittujen - 750 - markan ynnä ulvattukustannusten suorittamiseksi. Gusta: A. I. K. N. O. P. 623 den 15 R. 10. 1916. N:o 731.
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nöstorahatta Evarhtisesta Waaran Henriksuudesta tullessa. ovitteet ja oleman perusteella osuuskunnan jäännettä kiinnettävien ensimaksujen suorit tamista koskevassa jutussa, jossa Talollinen Juho Korhonen, Kajaanin maaseurakunnan Jormuan kylästä n hakija nu sekä kajaanin osuusmojeri nimisen osuuskunnan kunkurssiporän toimitsijamiehet Purmedari Fredrik Kridotter Hypolin kauppias Edvard kääriä, Kajaaninkaupungista. radaamä: Annettu Oikeusosastassa Huhtikuun 11 päivänä 1916. sisarillinen Senaatti on itsellensä erittetyttänyt jutun kirjat ja niistänikäli nyt on kysymyksessä. saanut tietiä; Sittenkuin Kajaanin Asuuemajeri. jonka kotipaikkaan ahelm läänin kuor noin osuuskunnalle lokakuun 15 päivänä 1808. vahvistamien styöntiin mukaan palottiset kajaanin muasverakuntaa oli joutunut konkurssitilaa, sekä mainitun wakuunan ja Peltanen pitäjän käräjakunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun 1 päivänä 1800. Julistanut kuukursa oleva tuomiemen ovat Pormodari Hycky ja kaup18. kaarin asuukumman jäänten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 SS päivänä 1911 konteurssipesään toimitsi jemtehinä Anoittaneet, ettei konkirssipörsä och alut riidattomia väräjä, joita vätettimisti mitin annentaa rahaksi konkursitunnusta vahvistettujen velkijen penni pesän huutokustaumusten suorittamiseksi. sekä stäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuus toimitalan 23 SS:ssä mainitun markkännan jäänten rajattamaan lisämaksuvellemuuten perustuvan. Osuuskumnan kauppa maksamisesta laatimansa omistetuskylman jonka mukaan osuuskumme jäsenluetteligen merkityistä siitä osuutesta ole konkursa jemille suoritettava kaikkinan ius, 700 markkaa eli 1/32 markkan kultakin osuudelta ja Juho Korhosen - siin 6 etti muudettu yhteensä 900 markkaa nuksi jälkeen Pällämän piirin verkaatoimittava Kruununnimismies Sven Elis Gunnar Metsävainio si muudun miehenojelmän nojalla Kesäkuun 7 päivänä 1909 Juho Korhoselta irtainta omaisuutta mainittujen musten suorittamiseksi. äsnä: A. I. utosmitannut markan ynni ulosottokustan627 vu 16 R. D. 1916. No 732.
Huhtikuun 11. päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio protorahalla koisarillisesta Waaran Harioikeudesta tullessa. ovittelushjelman perusteella neuukunnan jäseniltä kannettarien lisämaksujen suoritamista koskevaava jäsessä jossa Talollinen Tuomas Mikkonen, Sulkamon pitäjän Nuasjärven kylästä. ja hakijana sekä kajaanin osuusmijeri nimisen neenskunnas onkurssprån toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Ericsdotter Henr a kauppias Edvard Kiäriä. Kajaanin kaupungista. vastaama: Annettu Oikeusovastaessa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellamoi esittelyttänyt jutun kirjat ja niistämikäti nyt on kysymyksessä, saanut tietää Sittenkuin Kajaanin Osuusmeljeri, jonka kotimakkaan. Oulun läänin kuverpitärin osuuskunnalle Lokakuun 16 päivänä pekä vahvisamien sääntöjen mukaanpidettiin kajaanin maaurakuntaa, oli joutunut konkunnitilaan sekä mainitun anmaksamman ja Peltamoin pitäjän käräjakunnan kihlakunnanoikeus Marraskuun väivänä asille julistanut konkurssissa tuomiemen, ovat Pormestari Halhoja ja kaupnas käräjiä osuuskumman jäsenten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 1 manet 1870 kuudesisänsän toimitsajammekinii ilmoittaneet. ettei konkurjesässä lut riidattamia varoja, joita vilittimästi mitin muuntaa rahaksi konkorioituuviiden vahvistettujen velkojen ynnitt pesän kuitakustannusten suorittamiseksi, sekä sittäneet Heinäkuun 16 päivänä 1901 annetun osuuslainhalain 30 SS:ssä mainitunmarkannan järventen rajattamaan lisänens verolallisuuten perustuvan, asuuskunnan skajan maksamisesta laatimansa omistetushjelman; jonka mukaan osuukseen olemme uudastetun merkityistä No 13. osuudesta eli kuuluksi, joitte suoritettava kaikkinen 04,700 markkaa eli 1500 markkaad kultakin osuudelta ja Tuomas Mikkosen odelle - - viis 3 sta oikeudella yhteensä 450 markkaa joka jälkeen Tolkamon nimismiespiirissä toimiva Ulosottoapulainen Tuomas Wäyrynen huudun krättelyskymmen minulla Kesäkuun 22 päivänä 1870 Tuomas Mikkoselta tainta omaisuutta mainittujen usten suorittamiseksi. täsnä: A markan ynni ulosottokustanN. L. P. 620 Sivu 17 R. D. 1916. SS: 733
Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostarahatta Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa. qvittelyskiin olemme perusteella osuuskunnan jäseniltä kannettavien lisämaksujen suoritamista koskevassa jutussa, jossa Talollinen Antti Tervonen, Kajaanin maaseurakunnan Lehtovaaran kylästä, ri hakij a na sekä kajaanin asiniempi join nimisen osuuskunnan omkurssipesän toimitsijamiehet Pormestari Fredrik Krister Henricsson a kauppias Edvard kääriä. Kajaanin kaupungista, vastaaina: Annettu Oikeusovastaessa Huhtikuun 11 päivänä 1916. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt jutun kirjat ja niistänikäti nyt on kysymyksessä, saanut tietää: Sittenkuin kajaanin Osuusmjeeri, jonka kotipaikkaan Ombuden läänin Kuverovin osuuskunnalle lokakuun 16 päivänä 1913 vahvistamien sääntöjen mukaan puettava kirjallain maaavakuntaa, oli joutunut konkurssataan sekä mainitun ma kummun ja Pällämän pitäjän käräjissumman kihlakunnanoikeus Marraskuun 10 päivänä 1800 julistanut kontoresissa summinen ovat Porpastari flaska ja kaupnias kääriä osuuskunnan jämeten ja sen velkojain kokouksessa Maaliskuun 13 väivänä 1870 konkurssigksiin toimitsijamiekinä ilmoittaneet, ettei kuuluksi jäässä nut riidattomia varoja, josta nälttämästi mitin muuntaa rahaksi konkursitun nalla vahvistettujen velkojen ynnä pesän hoitakustannusten suorittamiseksi, sekä sittaneet Heinäkuun 16 päivänä 1801 annetun osuusamintalan 28 SS:ssä mainitun maakunnan jäänten näjättämään 1/16. motsu oikeuden perustuaan, osuuskunnan velkojen maksamisesta laatimansa veitetuuhjelman, jonka mukaan osuuskunnan jäsenluetteloon merkittyistä äros osuudesta och konkurssaajalle suoritettava kaikkaan 0,700 markkaa eli 150 markkaan kultak in osuudetta ja etentti Tervo sen - siis 7 tii osuudetta yhteensä 1050 markkaa minkä jälkeen tällämän piirin virkantoimittava Kruununnimismies Sven Elis Tunnar Metsävainio vi muutun esittehenkinen nojalla - Kesä kuun 4 päivänä 1870 Antti Tervoselta Mannitannut räistä omaisuutta mainittujen 1050 markan ynnä ulusteekustannusten suorittamiseksi. Henrik A. I. O. P. 991 hvu 19 k. 10. 1916. N:0734