Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
tä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Walter Andersin. Albedziiksiala. Walter Andersin. Albedziiksiala. K. R. Helanen. K. Auer. K. R. Helanen. K. Auer. Asian Schauman Heinäkuun 16 päivänä 1915. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksuitta Keisari. lisesta Turun Hovioikeudesta tulleessa, perinnönjaon moittimista koskevassa nostojutussa, jossa ovat Talollisenty tär Ida Maria Uotila, Pälkäneen pitäjän Myttäälän kylästä, hakijana sekä Talollinen Erkki Keräväinen, saman pitäjän Luikasan kylästä, alaikäisten Talollisenpoikien Juho Kustaa, Kaarle Kapinus ja Toivo Manertus Uotilan holhoojana, ynnä ulkomailla oleskelevan Talollisentyttären Aleksandra Kustaa va Uotilan oikeudenvalvoja Poliisikonstaapeli Anton Heikkilä, myös Luikalan kylästä, vastaajina: Annettu Oikeusosastossa 16 päivänä Heinäkuuta 1915. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymykLäsnä: W. A. J. P. R. H. K.t. U. S. No 1320. Pag. 201. R. D. 1912.
sessä, saanut tietää: Sittenkun Talollinen Juho Kustaa Kustaanpoika Uotila ja tämän vaimo Ida Hermanintytär Uotila olivat kuolleet, edellinen 11 päivänä Maaliskuuta 1890 ja Ida Uotila 11 päivänä Syyskuuta 1896, jättäen jälkeensä tyttäret Ida Maria ja Aleksandra Kustaava Uotilan sekä alaikäiset pojat Juho Kustaa, Kaarle Kapinus ja Toivo Manertus Uotilan, sekä perinnönjako mainittujen aviopuoli, soiden jälkeen oli toimitettu 18 päivänä Huhtikuuta 1904, on Ida Maria Uotila sanottujen alaikäisten holhoojalle Erkki Veräväiselle ja Aleksandra Uotilan oikeudenvalvojalle Anton Heikkilälle toimitetun haasteen nojalla Pältäneen ja Sahalahden pitajäin käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa vaatinut että, koskei tuossa perinnönjaossa oltu jaettu Ida Maria Uotilalle hänen osuuttaan kuolinpesään kuuluneesta YliUotilan talosta Suikalan kylässä vaan ainoastaan mainittua osuutta vastaava osa talon hinnasta, sanottu perinnönjako kumottaisiin ja Ida Maria Uotilalle määrättäisiin uudella jaolla hänelle tuleva laillinen osuus Yli - Uotilan talosta; minkä ohessa Ida Maria Uotila on anonut oikeudenkäyntikulujensa korvausta. Kanteeeseen on Erkki Peräväinen vastannut että perinnönjaossa 18 päivänä Huhtikuuta 1904 oli ollut mahdotonta jakaa Ida Maria Uotilalle osuutta kysymyksesia ole vasta Yli-Uotilan talosta, koska talo oli huutokaupalla 2 päivänä Maaliskuuta 1900 myyty Talolliselle Kaarle Nikkilälle, Ida Maria Uotilan osa siitä hänen ennen huutokauppaa tekemästään pyynnöstä, minkä vuoksi ja kun Ida Maria Uotila sittemmin oli hyväksynyt talon myynnin niin hyvin ostajaan kuin kauppahintaankin nähden sekä antanut 15 päivänä Helmikuu ta 1901 kirjallisen kuitin osasta talon kauppahintaa, eikä hän yön 852
ja vuoden kuluttua huutokauppäpäivästä lukien ollut nostanut kannetta kaupan purkamisesta, Erkki Teräväinen on toivonut kannetta hyljättäväksi. Erkki Peräväisen vastuun johdosta on Ida Maria Uotila väittänyt, ettei hän ollut milloinkaan suostunut talonosuutensa myymiseen, vielä vähemmin hyväksynyt toimitettua huutokauppaa, sekä huomauttanut, että Kihlakunnanoikeus, jossa Erkki Teräväinen oli vaatinut Ida Maria Uotilaa velvoitettavaksi nimikirjoituksellaan vahvistamme Keräväisen ja Kaarle Nikkilän välillä Yli-Uotilan talosta tehdyn kaupan, oli 8 päivänä Syyskuuta 1903 Julistetussa päätöksessä selittänyt, ettei Ida Maria Uotila ollut lain määräämällä tavalla luovuttanut osuuttaan Yli-Uotilan talosta Sittenkun Anton Heikkiläken oli vastannut kanteseen ja Kaarle Nikkilää oli asiassa kuultu, on Kihlakunnanoikeus päätöksessä 4 päivältä Syyskuuta 1905 lausunut kyllä toteen näytetyksi, että Ida Maria Uotilalle kuolleiden vanhemriensa Juho Kustaa ja Ida Uotilan jälkeen oli kuulunut osa Yli-Uotilan talosta; mutta koska ole selville käynyt, että mainittu talo 2 päivänä Maaliskuuta 1900 toimitetulla huutokaupalla oli myyty Kaarle Nikkilälle, joka oli selittänyt pysyvänsä kaupassa, eikä Ida Maria Uotila ollut väittänyt saatikka sitten näyttänyt kaupan laillisella oikeudenkäynnellä tulleen puretuksi, sentähden ja kun talo ei enää ollut Erkki Peräväisen ja Anton Heikkilän hallussa sekä Ida Maria Uotila 15 päivänä Helmikuuta 1901 annetun kuitin mukaan oli ottanut vastaan osan talon kauppasummasta, Kihlakunnanoikeus on hyljännyt kanteen. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Ida Maria Uotila oli vetoomalla saattanut jutun, on 12 päivänä 853
Heinäkuuta 1912 antamallaan tuomiolla jättänyt asian Kihlakunnanoikeuden tuomion varaan sekä velvoittanut Ida Maria Uotilan suorittamaan Erkki Veräväiselle ja Anton Heikkilälle yhteensä viisikymmentä markkaa, korvaukseksi heidän kuluistaan Kovioikeudessa Hovioikeuden tuomioon on Ida Maria Uotila anonut muutosta perustelmalla, johon Erkki Peräväinen on vastannut. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Ida Maria Uotila de esittänyt syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi; ja velvoitetaan Ida Maria Uotila suorittamaan Erkki Neväiselle hänellä täällä jutun vuoksi olleiden kulujen korvaukseksi kuusi kymmentä markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Walter Andersson. Johannes Pesonen. Walter Andersson. Johannes Pesonen. K. R. Helanen K. Auer Uno Strömsten
Heinäkuun 17 päivänä 1915. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa, työpalkkaa koskerassa jutussa, jossa toiminimi And. Kurt & Co Aktiebolag, Alatoruon pitäjästä, on hakijana sekä sanotun pitäjän Pirkkiön kylässä asuvat Työläiset Edvard Kasurinen, Antti Tuuliainen, Aksel Rantala, Kalle Heinonen, Juho Udd, Aksel Foudila, Kalle ja Antti Häkkinen, Mikko Isokoski, Johan Laine, Hannes Stenudd, Viktor Kemi, Antti Perttunen, Kustaa Timmer August Tuoma, Jaakko Perttunen, Juho Pekka Orava, Tiilo A. Salmi Kalle Käänänen, Hannes Halonen, Jaakko Hepooja August Mikko, Pekka A. Katajamäki, Emil Saarela, Aliina Järs, Jenny Viita, Salomo Tuovinen, Maria Nikola, Otto Koivuperä, Olli E: V. A. - J. P. - R. H. K.t. K. O. L. P. No 1321. No 1321. Pag. 297. R. D. 1911.
Hiltunen, Taneli Kopola, Aleksi Koivuperä, Frans Koivuperä, Isak Räsänen Pekka Suorsa Elis Timmer, Paavo Rytkönen, Artur Granat Henrik Nikola, Tramos Myllyniemi Eetu Tibkarinen, Frans Stolt, Juho Hedman, Oskar Luoma, Svante Satala, Josef Häkkinen. Aksel Oinas, Gustaf Arvid Häggberg, Eljas Perela, Carl Palmgren, Kalle Haapalainen, Hjalmar Tianen, Jafet Juntunen, Otto Kuusela, Pekka Martikainen, Kalle Kangas Arvid Kallioniemi, Jaakko Piirainen, H. Elis Ruth, Edvard Lempeå, Karl Fölberg, Kalle Stolt, Erkki Liakka Kaisa Liakko, tapo Piikä, Paavo Kuronen, Anna Kontila, Viktor Tamminen eli Metsä, Hilma Salmi, Juujo Korhonen, Karl Krook, Fredrik Tulppo, Matti Keckman, Juho Särkioja, Erkki Kiimamaa, A. Emil Pitkäkari, Heikki Niskanen, August Saari, Samppa Pappinen, Kalle Sandberg, Heikki Turunen, Hilja Pesonen, Heikki Laitila, Sakari Lindroos, August Öförsagd, Olli Korhonen, Erkki Pirttiaho. Chartes Bjurmark, Frans Pykäri, Petter Styrman. Maria Styrman, Herman Karppanen Matti Hiltunen Erik Kinnunen. Kalle Kansanaho, Jaakko Kangastalo, Henrik Haavisto. Hemhard Uusijärvi, Eelis Vuoti, Johan Roine, M. Arvid RoosPaul Stendar Nylund, Eetu Siivola, Oskar Melin, Juho Kähtävä, Miina Ollikainen, Juho Mikko, Pekka Mikko J. Heikki Niskanen, Arvo Sandelin, Markus Kampman LtoNylund ja Aukusti Ahonen poisjääneinä vastaajina: Annettu Oikeusosastossa 17 päivänä Heinäkuuta 1915. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja 855
niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Alatornion ja Karungin pitäjäin käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa ovat Edvard Kasurinen ja hänen edellämäinitut asiakumppaninsa lausunut, että he työsopimuksen mukaan olivat työskennelleet mikä missäkin työssä toiminimi And. KurtCo Aktiebolagin omistamalla sahalla Kuusiluodon saaressa Pirkkiön kylän alueella siksi kunnes he 10 päivänä Joulukuuta 1908 utisanomatta ja syyttömästi erotettiin työstä; ja kun he eivät olleet saaneet nauttia Keisarillisessa asetuksessa elinkeinoista 51 päivältä Maaliskuuta 1879 säädettyä neljäntoista päivän irtisanomaikaa, ovat Edvard Kasurinen ja hänen asiakump paninsa vaatineet, että toiminimi velvoitettaisiin heille suorittamaan palkka kahdeltatoista työpäivältä sen tilin mukaan, jonka perustuksella heille viimeksi oli maksettu palkka, ja siis Edvard Kasuriselle 43 markkaa 20 penniä, Antti Tuuliaiselle 43 markkaa 20 penniä, AkRantalalle ja Kalle Heinoselle 51. markkaa 84 penniä kummallekin, Juho Uddille 41 markkaa 70 penniä. Aksel Foudilalle 36 markkaa, Kalle ja Antti Häkkiselle 48 markkaa 60 penniä kummallekin, Mikko Isokoskelle 34 markkaa 20 penniä, Juho Laineelle 33 markkaa 60 penniä, Hannes Stenuddille 31 markkaa 80 penniä, Viktor Kemille 57 markkaa 80 penniä, Antti Perttuselle 31 markkaa 40 penniä, Kustaa Timmerille 31 markkaa 20 penniä, August Tuomalle 37 markkaa 80 penniä, Jaakbo Perttuselle 31 markkaa 40 penniä, Juho Pekka Oravalle 43 markkaa 80 penniä, Niilo A. Salmelle 1/36 markkaa, Kalle Jäänäselle 32 markkaa 40 penniä, Hannes Haloselle ja Jaakko Hepo-ojalle 31 markkaa 56 penniä kummallekin, August Mikolle 31 markkaa 20 penniä, Pekka Katajamäelle 42 markkaa, Emil Saarelalle 31 markkaa 256
50 penniä, Aliina Järsille 26 markkaa 40 penniä, Jenny Viidalle 20 markkaa 70 penniä, Salomo Tuoviselle 49 markkaa 50 penniä, Maria Tikolalle 21 markkaa, Otto Koivuperälle 25 markkaa 80 penniä, Olli Hiltuselle 34 markkaa 80 penniä, Taneli Kopolalle 51 markkaa 50 penniä. Aleksi Koivuperälle 42 markkaa 84 penniä, Frans Koivuperälle 31 mark kaa 20 penniä, Isak Räsäselle 33 markkaa 60 penniä, Pekka Suorsulle 31 markkaa 20 penniä, Elis Timmesille 35 markkaa 20 penniä, Tuavo Rytköselle 43 markkaa 20 penniä, är. tur Granatille 28 markkaa 80 penniä, Henrik Nikolalle 35 markkaa 40 penniä, Framos Myllyniemelle 55 mark. kaa 50 penniä, Eetu Nikkariselle 34 markkaa 20 penniä, Frans Stoltil le 160 markkaa 20 penniä, Juho Hedmanille 126 markkaa, Oskar Suomalle 126 markkaa, Svante Sotalalle 30 markkaa, Josef Häkkiselle 30 markkaa 85 penniä, Aksel Oinaalle 36 markkaa, Gustaf Arvid Häggbergille 52 markkaa 80 penniä, Eljas Porelalle 37 markkaa 80 penniä, Joel Palmgrenille 48 markkaa, Kalle Haaralaiselle 33 markkaa 60 penniä, Hjalmar Tiaselle 31 markkaa 20 penniä, Jafet Juntuselle 32 markkaa 8 penniä, Otto Kuuselalle 33 markkaa 60 penniä, Pekka Martikaiselle 33 markkaa 60 penniä, Kalle Kankaalle 42 markkaa 84 penniä, Arvid Kallio niemelle ja Jaakko Piiraiselle 58 markkaa 40 penniä kummallekin, H. Elis Ruthille 34 markkaa 20 penniä Edvard Lempiälle 193 markkaa 20 renniä, Karl. tilbergille 34 markkaa 30 penniä, Kalle Stoltille 31 markkaa 56 penniä, Erkki Liakalle 31 markkaa 20 penniä, Kaisa Liakalle 21 markkaa, Aapo Vähälle 34 markkaa 20 penniä, Paavo Kuroselle 37 markkaa 50 penniä, Anna Kontilalle 25 markkaa 80 penniä, Viktor Tammiselle eli Metsälle 43 markkaa 92 penniä, Hilma Salmelle 26 markkaa 40 penniä, Juuso Korhoselle 42 markkaa 84 pen. niä, Karl Krookille 48 markkaa, Fred857
rik Tulpolle 43 markkaa 80 penniä, Matti Keckmanille 31 markkaa 80. penniä, Juho Särkiojalle ja Erkki Kiimamaalle 36 markkaa kummalle kin, A. Emil Pitkäkarille 95 markkaa 85 penniä, Heikki Niskaselle 36 markkaa, August Saarelle 49 markkaa 50 penniä, Samppa Pappiselle 48 markkaa 60 penniä, Kalle Sandbergille 31 markkaa 20 penniä, Heikki Turuselle 35 markkaa 4 penniä, Hilja Pesoselle 21 markkaa 60 penniä, Heikki Laitilalle 38 markkaa 40 penniä, Sakari Lindroosille 37 markkaa 80 penniä, August Öförsagdille 84. markkaa, Olli Korhoselle 48 markkaa 60 penniä, Erkki Pirttiaholle 43 mark. kaa 92 penniä, Charles Bjurmarkille 36 markkaa, Frans Pykärille 30 markkaa 60 penniä, Petter Styrmanil le 32 markkaa 40 penniä, Maria Styrmanille 31 markkaa 20 penniä, Herman Karppaselle 38 markkaa 40 penniä, Matti Hiltuselle 36 markkaa 96 penniä, Erik Kinnuselle 168 markkaa, Kalle Kansanaholle 48 markkaa; Jaakko Kangastalolle 34 markkaa 20 penniä, Henrik Haavistolle 31 mark kaa 80 penniä, Bernhard Uusijärvelle ja Eelis Suotille 30 markkaa 84 penniä kummallekin, Johan Roineelle 48 markkaa, A. Arvid Roosille 43 markkaa 80 penniä, Pand Stendar Nylundille, Eetu Siivolalle ja Oskar Melinille kullekin 31 markkaa 20 penniä, Juho Rähtävälle 50 markkaa 80 penniä, Miina Ollikaiselle 21 markkaa, Juho Mikolle 36 markkaa; Pekka Mikolle 33 markkaa 60 penniä, 7. Heikki Niskaselle ja Arvo Sandelinille 21 markkaa kummallekin, Markus Kampmanille 31 markkaa 20 penniä, Leo Nylundille 19 markkaa 20 penniä ja Aukusti Ahoselle 36 markkaa. Kihlakunnanoikeus, jossa toiminimi And. Kurt & Co Aktiebolag on vastustanut kannetta ja asianosaiset molemmin puolin anoneet kervausta oikeudenkäyntikuluistaan, on 26 päivänä Marraskuuta 1909 julistamassaan päätöksessä mainitsemillaan perusteilla velvoittanut toimi858
nimi And. Kurt & Co Aktiebolagin suorittamaan Edvard Kasuriselle ja hänen asiakumppaneilleen irtisanomisajaksi lukuutuvalta kahdeltatoista työpäivältä laskun mukaan, joka toiminimen puolelta oli jätetty kiistämättä, edelläluetellut rahamäärät sekä kolmellasadalla viidelläkymmenellä markalla korvaamaan Edvard Kasurisen ja hänen asiakumppaniensa oikeudenkäyntikulut. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi täminimi And. Kurt & Co Aktiebolag oli vetoamalla saattanut jutun, on 31 päivänä Heinäkuuta 1911 antamassaan tuomiossa katsonut selvitetyksi että, sittenkun työ Kuusiluodon sahalla 10 päivänä Joulukuuta 1908 oli seisantettu syystä, johon Edvard Kasurisen ja hänen asiakumppanien ra ei oltu näytetty vaikuttaneen, mutten muassa viimemainituita oli kehoitettu ilmoittautumaan uudelleen työhön saman kuun 16 päivänä, mutta että sahan työväestö laiminlycden semmoisen ilmoittautumisen, sahan johtajan luona käyneen lähetystön kautta oli suorastaan kieltäytynyt rupeamasta työhön entisillä palkkaehdoilla; ja koska AndKurt & Co Aktiebolag, jonka velvollisuus olisi ollut maksaa vastapuolitleen sovitun palkan ensiksisanotusta päivistä 17 päivään Joulukuuta eli siis viideltä työpäivältä, oli perusteettomasti siitä kieltäytynyt, on Hovioikeus velvoittanut toiminimi And. Kurt & Co Aktiebolagin suorittamaan viisi kahdestoista osaa vastapuoltensa vaatimista palkkamääristä ja siis maksamaan Edvard Kasuriselle ja Antti Tuuliaiselle kummallekin kahdeksantoista markkaa, Aksel Rantalalle ja Kalle Heiposelle kummallekin kaksikymmentäyksi markkaa kuusikymmentä renniä, Juho Uddille seitsemäntoista markkaa kolmekymmentäseitsemän renniä, Aksel. Foudilalle viisitoista markkaa, Kalle ja Antti Häkkiselle kummallekin kaksikymmentä markkaa kaksikymmentäviisi penniä, 859
Mikko Isokoskelle neljätoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Johan Laineelle neljätoista markkaa, Hannes Stenuddille kolmetoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Viktor Kemille viisitoista markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Antti Perttuselle kolmetoista markkaa kahdeksan penniä, Kustaa Timmerille kolmetoista markkaa, Antti Tuomalle viisitoista markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Jaakko Perttuselle kolmetoista markkaa kahdeksan penniä, Juho Pekka Oravalle kahdeksantoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Niilo t. Salmelle viisitoista markkaa, Kalle Väänäselle kolmetoista markkaa viisikymmentä penniä, Hannes Haloselle ja Jaakko Hepo-ojalle kummallekin kolme toista markkaa viisitoista penniä, August Mikolle kolmetoista markkaa, Pekka A. Katajamäelle seitsemäntoista markkaa viisikymmentä penniä, Emil Saarelalle kolmetoista markkaa kaksitoista penniä, Aliina Järsille yksitoista markkaa, Jonny Viidalle kahdeksan markkaa kuusikymmentäkaksi penniä, Salomo Tuoviselle kaksikymmentä markkaa kuusikymmentäkaksi penniä, Maria Nikolalle kahdeksan markkaa seitse mänkymmentäviisi penniä, Otto Koivuperälle kymmenen markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Olli Hiltuselle neljätoista markkaa viisikymmentä penniä, Taneli Kopolalle kolmetoista markkaa kaksitoista penniä, Aleksi Koivuperälle seitsemäntoista markkaa kahdeksankymmentäviisi penniä, Frans Koivuperälle kolmetoista markkaa, Isak Räsäselle neljätoista markkaa, Pekka Suersalle kolmetoista markkaa, Elis Timmerille neljätoista markkaa kuusikymmentäseitsemän penniä, Paavo Rytköselle kahdeksantoista markkaa, Artur Granatille kaksitoista marklaa, Henrik Nikolalle neljätoista markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Framos Myllyniemelle kaksikymmentäkolme markkaa kaksi360
toista penniä, Eetu Nikkariselle neljätoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Frans Stoltille kuusikymmentäkuusi markkaa seitsemän. kymmentäviisi penniä, Juho Hedman ille ja Oskar Luomalle kummallekin viisikymmentäkaksi markkaa viisikymmentä penniä. Svante Sotalalle kaksitoista markkaa viisikymmentä penniä, Josef Häkkiselle kaksitoista markkaa kahdeksankymmentäviisi penniä, Aksel Oinaalle viisitoista markkaa, Gustaf Arvid Häggbergille kaksikymmentäkaksi markkaa, Eljas Povelalle viisitoista markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Joel Palmgrenille kaksikymmentä markkaa, Kalle Haapalaiselle neljätoista markkaa, Hjalmar Tiaselle kolmetoista markkaa, Jafet Juntuselle kolmetoista markkaa kolmekymmentäseitsemän penniä, Otto Kuuselalle ja Pekka Martikaiselle neljätoista markkaa kummallekin, Kalle Kankaalle seitsemäntoista markkaa kahdeksankymmentäviisi penniä, Arvid Kallioniemelle ja Jaakko Piiraiselle kuusitoista markkaa kummallekin, H. Elis Ruthille neljätoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Edvard Seripeälle kahdeksankymmentä markkaa viisikymmentä penniä, Karl Fälbergille neljätoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Kalle Steltille kolmetoista markkaa viisitoista renniä, Erkki Liakalle kolmetoista markkaa, Kaisa Liakalle kahdeksanmarkkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Aapo Vähälle neljätoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Paavo Kuroselle viisitoista markkaa buusikymmentäkaksi penniä, Anna Poutilalle kymmenen markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Viktor Tammiselle eli Metsälle kahdeksantoista markkaa kolmekymmentä peniä, Hilma Salmelle yksitoista markkaa, Juuso Korhoselle seitsemän toista markkaa kahdeksankymmentä. viisi penniä. Karl Krookille kaksikymmentä markkaa, Fredrik Tulpolle kahdeksantoista markkaa. 861.
kaksikymmentäviisi penniä, Matti Keckmanille kolmetoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Juho Särkiojalle ja Erkki Kiimamaalle kummallekin viisitoista markkaa A. Emil Pitkäkarille kolmekymmentäyhdeksän markkaa yhdeksänkymmentäneljä penniä, Heikki Niskaselle viisitoista markkaa, August Saarelle kaksikymmentä markkaa kuusikymmentäkaksi penniä, Samppa Pappiselle kaksikymmentä markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Kalle Sandbergille kolmetoista markkaa, Heikki Turuselle neljätoista markkaa kuusikymmentä penniä, Hilja Pesoselle yhdeksän markkaa, Heikki Laitilalle kuusitoista markkaa, Sakari Lindroosille viisitoista markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, August Öförsagdille kolmekymmentäviisi markkaa, Olli Korhoselle kaksikymmentä markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Erkki Pirttiaholle kahdeksantoista markkaa kolmekymmentä penniä, Charles Bjurmarkille viisitoista markkaa, Frans Pykärille kaksitoista markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Petter Styrmanille kolmetoista markkaa viisikymmentä penniä, Maria Styrmanille kolmetoista markkaa, Herman Karppaselle kuusitoista markkaa, Matti Hiltuselle viisitoista markkaa neljäkymmentä penniä, Erik Kinnuselle seitsemänkymmentä markkaa, Kalle Karsanoholle kaksikymmentä markkaa, Jaakko Kangastalolle neljätoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Henrik Haavistolle kolmetoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Bernhard Uusijärvelle ja Eelis Puovälle kummallekin kaksitoista markkaa. kahdeksankymmentäviisi penniä, Johan Roineelle kaksikymmentä markkaa, A. Arvid Roosille kahdeksantoista markkaa kaksikymmentäviisi penniä, Sand Stendar Nylundille, Eetu Siivolalle ja Oskar Melinille kullekin kolmetoista markkaa, Juho Kähtävälle kaksikymmentäyksi markkaa kuusitoista penniä, Miina Ol862
likaiselle kahdeksan markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä, Juho Mikolle viisitoista markkaa, Pekka Mikolle neljätoista markkaa, 7. Heikki Niskaselle ja Arvo Sandelinille kahdeksan markkaa seitsemänkymmentäviisi penniä kummallekin, Markus Kampmanille kolmetoista markkaa, Leo Nylundille kahdeksan markkaa ja Aukusti Ahoselle viisitoista markkaa; joten muutettuna Kihlakunnanoikeuden päätös muussa kohden jäi voimaan. Hovioikeuden tuomioon on toiminimiAnd. Kurt & Co Aktiebolag anonut muutosta Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei toiminimi And. Kurt & Co Aktiebolag ole esittänyt syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, joka siis jää pysyväksi. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti Waler Andersin. Johannes Pesonen. Waler Andersin. Johannes Pesonen. K. R. Helanen K. Auer Valterssarviainen Heinäkuun 19 päivänä 1915. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Waasan Hovioikeudesta tulleessa jutussa metsänkaupan kumoamisesta, jossa Raahen Puutavara osakeyhtiö (The Brahestad Weed Co Lim), Raahen kaupungista, on hakijana sekä Talollinen Tuomas Piirainen ja hänen vaimonsa Anna Kustaava Piiräinen, Solkamon pitäjän Alasotkamon kylästä, vastaa iina: Annettu Oikeusosastossa Heinäkuun 19 päivänä 1915. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä saanut seuraavat tiedot: Sotkamon pitäjän käräjåkunnan Kihlakunnanoikeudessa ovat Tuomas ja Anna Kustaava Piirainen lausu neet, että Tuomas Piirainen ynnä sanotussa Alasotkamon kylässä asuva Talollinen Simppa Sirviö olivat Syyskuun 13 päivänä 1906 tehdyllä metsänkauppakirjalla siinä lähemmin Läsnä: T. S. J. T. - R. H. K. 1. R. Adel 263 No 1341. Sivu 151 Rd 1912
mainituilla ehdoilla myyneet Raakon Puutavaraosakeyhtiölle Laajanlahden verotaloon No 20 Alasotkamon kylässä kuuluvilta metsäpalstoilta kaikki kuusipuut, jotka viiden jalan korkuldelta maasta kuoren päältä mitaten joltakin puolen täyttivät vähintään kuusi tuumaa; mutta koska Tuomas ja Anna Kustaava Piirainen avioliittonsa aikana olivat ostamalla hankkineet sen puolen sanottua taloa, johon kuuluvan metsän Tuomas Piirainen kerrotulla kauppakirjalla oli luovuttanut, eikä Tuomas Tiiraisella siis ollut ollat oikeutta ilman Anna Kustaava Piiraisen suostumusta tehdä mainittua metsänkauppaa, sekä kun Laajanlahden talon metsää, sen ollessa jakamattomana, ei olisi saanut myydä ilman kaikkien osakasten suostumusta ovat Tuomas ja Anna Kustaava Piirainen vaatineet, että puheenalainen metsänkauppakirja julistettaisiin mitättömäksi Kanteeeseen on Raahen Puutavara osakeyhtiön puolesta väitetty että vaikka Anna Kustaava Piiraisella olikin naima osa sanottuun talonpuoliskoon, Tuomas Piiraisella oli ollut oikeus ilman vaimonsa suostumusta myydä talon metsää, minkä vuoksi ja kun Tuomas ja Anna Kustaava Piirainen olivat taiminlyöneet nostaa moitekanteensa Toukokuun 14 päivänä 1805 annetun Kuninkaallisen selityksen määräämän ajan, yön ja vuoden kuluessa kysymyksessä olevasta kaupasta tiedon saatuaan, on Raahan Puutavaraosakeyhtiön puolesta vaadittu kannetta hyljättä väksi Asiassa kuulustettuaan Laajanlahden talon muita osakkaita Simppa Sirviölä ja hänen vaimoansa Elsa Eliina Sirviötä sekä Talollista Kustaa Korhosta ja hänen vaimoansa Saara Loviisa Korhosta sekä jutussa niin meneteltyä kuin asiakirjat osottavat, on Kihlakunnanoikeus, jossa asianosaiset puolin ja toisin ovat anoneet korvausta oikeudenkäyntikuluistaan. Lokakuun 12 päivänä 1910 julistama osaan päätöksessä katsonut selvitetyksi, että Tuomas 364