Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
varten tapaamassa ollut pidellyt, vaan ollut asioittensa vuoksi kotoa poissa ja ettei hänelle edelläkerrotulla tavalla toimitettu haaste siis ot lut laillinen, sekä sen vuoksi kieltäydyttyä jutussa vastaamasta, on Kihlakunnanoikeus maaliskuun 21. päivänä 1914 julistamallaan värtepäätöksellä, koska Matti Lähenientä todistetusti oli eri päivinä haas tamista varten kotoaan etsitty, häntä tapaamatta tai kotiväeltä taikka naapureilta saamatta rannaa osotusta, missä hän oleskeli, ja haas taminen sen vuoksi Oikeudenkäymiskaaren 11 luvun 7 SS:n mukaan, niinkuin se on syyskuun 7 päivänä 1901 annetussa Asetuksessa, oli voitu toimittaa kiinnittämällä haaste Läheniemen asunnon ovelle ja antamalla siitä hänen kotiväelleen tieto, hyljännyt Matti Läheniemen sanotun väitteen ja velvoittanut hänet asiassa vastaamaan, jos hän tahtoi sellaista etua hyväkseen käyttää Tämän jälkeen Matti Läheniemi, omasta ja Veikko Matti Läheniemen puolesta, sekä Laina Katri Läheniemi pääasiaan vastatessaan, ovat väittäneet, että Matti Läheniemi oli tammikuun 26 päivänä 1911 ostanut useinmainitun talonuhanomista ja Ninkkaselta Laina Katri ja Keikko Matti Läheniemen lukuun ja ettei Nuikkasella niin muodoin, yhtä vähän kuin Varatuomari Brofeldtet lakaan, jolla ei ollut laillista oikeut ta haltuunsa saamiinsa edellämä nittuihin kahteen velkakirjaan, edes ollut asiassa kannevallaa, mihin nähden ja kun riidanalainen huhtikuun 29 päivänä 1902 vahvistettu kiinnitys Matti Läheniemen ja Sahanomistaja Ninkkasen tekemän sopimuksen perusteella että kiinnitys jätettäisiin voimaan, jos Läheniemen talo useinsanotussa pakkohuutokaupassa jontuisi Ninkka selle, oli pakkopuutokaupassa pysytetty ja siis, kuten taloa koskeiasta rasitustodistuksestakin näkyi, e131
delleenkin oli voimassa, Matti ja Laina Katri Läheniemi ovat vastustaneet kannetta sekä ononeet korvausta oikeudenkäyntikuluistaan Kuultuaan oikeudenkäynnin kestäessä täysi-ikäiseksi tullutta Teikko Matti Lähenientä sekä puheenaolevan huutokaupan toimittajaa Kruununvasti, nyttemmin Lääninsihteeri Gustaf Wilhelm Malanderia, on Kihlakunnanoikeus syyskuun 23 päivänä 1914 julista mallaan päätöksellä, hyljäten väitteen siitä, etteivät Varatuomari Brofeldt ja Sahanomistaja Niukkanen olisi oikeutettuja asiassa kantamaan, katsonut, etteivät Matti Läheniemi ja Sahanomistaja Niukka nen ollut olleet oikeutettuja sopimuksella pitkittämään Matti Läheniemen kysymyksessäolevan 28 päivänä huhtikuuta 1902 antaman haltijavelkakirjan vakuudeksi saman kuun 29 päivänä vahvistetun kiinnityksen voimassa oloa, minkä vuoksi ja kun useinmainittua taloa koskevassa rasitustodistuksessa oleva merkintä kiinnityksen voimassaolosta ei sellaise naan todistanut, että kiinnityksellä edelleen oli laillinen voima, Kihlakunnanoikeus asiassa esitettyjen todistusten nojalla on julistanut puheenalaisen kiinnityksen ruunneeksi maaliskuun 30 päivä nä 1908 toimitetussa pakkohuutokaupassa sekä saman kiinnityksen. 14 päivänä helmikuuta 1912 tapahtuneen uudistuksen mitättömäksi. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Matti Läheniemi ja hänen myötä puolensa olivat vetoamalla saat taneet jutun, on elokuun 17 päivänä 1916 antamallaan tuomiolla vahvistanut Kihlakunnanoikeu den edelläkerrotun väitepäätöksen sekä, mitä itse asiaan tuli, Kihlakunnanoikeuden mainitsemilla perusteilla ja koskei kysymykses saolevaa kiinnitettyä saamista ollu pakkohuutokaupassa saadusta kauppasummasta voitu mak155
saa ja samainen kiinnitys siis marraskuun 9 päivänä 1868 kiinnityksestä kiinteään omaisuuteen annetun Asetuksen 26 SS:n mukaan, sellaisena kuin se on Asetuksessa joulukuun 3 päivältä 1895, oli menettänyt voimansa, jättängt asiansen loppupäätöksen varaan, johon Kihlakunnanoikeus oli siinä johtunut, ja sen ohessa velvoittanut Matti, Laina Katri ja Veikko Matti Läheniemen yhteisvastenullisesti yhteensä kuudellakymmenellä markalla korvaamaan Varatuomari Brofeldtille ja Sahanomistaja Niukkaselle heille vastuupuhirallan valvomisesta Hovioikeudessa johtuneet kulut Hovioikeuden tuomioon ovat Matti Läheniemi ja hänen edellämäini tut asiakumppaninsa anoneet muutosta perustelmalla, johon Varatuomari Brofeldt ja Sahanomistaja Niukkanen ovat vastataneet. Senaatti on tutkinut tämän jertun ja katsoo, etteivät Matti Läheniemi ja hänen asiakumppaninsa ole esiintuoneet syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, mikäli Kihlakunnanoikeuden haasteen lailliruutta koskeva vaitopäätös maaliskuun 21 päivältä 1914 sillä on vahvistellu. Mitä itse asiaan tulee, niin katsoo Senaatti, kuten tuomioistuimet kin, Sahanomistaja Kinkkasella ja Varatuomari Brofeldtilla olevan kannevallan asiassa; ja koska saamista, joka perustuisi kysymyksessä olevaan Matti Läheniemen huhtikuun 28 päivänä 1902 antamaan, seuraavana päivänä perintötaloon No 1. Läheniemen kylässä kiinnitettyyn haltijavalkakirjaan, edellämäini tussa pakkohuutokaupassa ei ole Ulosottolain 5 luvun 27 ja 46 SS:n mukaan siirtynyt ostajan Johan omistaja Airikkasen vastattavaksi, ja Niukkanen siis saman lainja luvun 50 SS:n mukaan on tuohon velkakirjaan perustuvasta. velasta kiinteistön puolesta vapaa, 156
sentähden ja kun sanottu kiinnitys näin ollen marraskuun 9 päivänä 1868 kiinteän omaisuuden kiinnityksestä annetun Asetuksen 26 SS:n mukaan, sellaisena kuin se on Asetuksessa joulukuun 3 päivältä 1895, on rauennut eikä Matti Läheniemellä ja Sahanomistaja Kirkkasella ole ollut oikeutta huutokaupan jälkeen sopia sen edelleen pysyttämisestä, vaan pakkohuutokaupan toimittajan olisi pitänyt kiinnityksen ruukeamisesta ilmoittaa tuomarille sen kuolettamista varten, tutkii Senaatti oikeaksi sillä tavalla vahvistaa tuomioistuinten loppupäätökset asiassa, että puheena oleva 14 päivänä helmikuuta 1912 uudistettu kiinnitys julistetaan voimattomaksi ja että Kihlakunnanoikeus määrätään sen kuolettamiseksi ryhtymään niihin toimenpitoisiin, jotka mainitaan saman 9 päivänä marraskuuta 1868 annetun Asetuksen 30 SS:n 3 momentissa, niinkuin se on Asetuksessa 14 päivällä elokuuta 1901. Sen ohessa velvoitetaan Matti Läheniemi asiakumppanaineen, yhteisesti tai kenellä varoja on, suorittamaan Sahanomistaja Nuikkaselle ja Varatuomari Brofeldtille korvauksek si heidän kuluistaan täällä sata markkaa. Tälä kaikki asianomaiset noudattakoot. Suomen Senaatti August Georgl. Johannes Peltonen. Väinö Hirvinen. F. Pehkonee Väinö Hirvinen. F. Pehkonee Niilo Juhanen 157
2000 prt No 9.
Rangsrren över Finlands Senata Tvetitiedoper toments Oll A R 1917 Juli-December. Aaltonen, Johan Viktor, landthandlare, se Vilo. aktiebolaget Samuel Tanetilätsä och, revis inneckande i att mål are, fordran. lettkan. Kuro. vuokärads höfdina. revia i ansökande i ett mål ant, utbekommande af i enarbank i nautta medel, rejärvi. Petter Herman, kande. sa Hollenius. Arvila, Alias, nämndeman, sa Vänä, Askola. tegelund, Joka, utfär emänervioi määrckande i ett mål anaordran. 01. 42 190 142 111 48
Pertilä, Johan, bonde, se Knubb. korkqvist, se Jäts. Förkström, Isak, hemmansegare, revisionsökande i ett mål ana återgång af lösörekös. Ilomqvist, Erik och Michel samt Vria Reata och Lisa, se Krubb. rätsa kammaren i koo-revisi öresoknade i ett mål alla. 1 orran. 36 36 61 36 26 Finska Perarinmäktiebolaget kestuna, se jos, 98 Finska Beranimäkt i ekolaget Vapiva, reviola i ansökande i ett Björättömål. Flaska klanderhandeln ktiebolax, revisionsstande i ett mål ana. fordran. Gabri lott, sälern, kanteenka, revisionaskande i ett mål ma, förklarande af lagfarier för ovittiga. cavirilöts, Ivan. Maria och Anna de föres. Herman, Herman, ifrånvaaktorare. revisionsörande i ett mål äng, häfvande af lägenhet sköp. Herman, Soria, handlakare, sa Herman H. Haraldeby Venelbruksaktiebolag Aktiebolag, revisions i näsckande ett Sjörattsmål. Hassinen. Nilsio Aarne, Studerande, revisionsoikeende i ett mål äng. klander af testamente. 32 161 106 53 246
kaikkila, Anna Sofia, kondeenka, revisionsökande i ett mål ano, klander af testamente. irvonen, Tuho, bonde. revisionsökande i ett mål anbekrättande med ed at unneittar vid bokifte. Krononen. Tarvo. kanda, revisinnäsökande i att mål anordran. Hissa. No 11ikki, se Latvala. Holmström. se Mäkivaara. Hämäläinen, Johan Hjalmar, Förmägen och Torare, se Jonansson Hösten, Anna Karolina, handlandeenka, revio i ansökande ett mål äng. afträdande af tomtomräde och redritning et byggnader. Häraden, Arne, kanälande, är föregående. lnanen, Pekka horda, revioloisa åkande i ett mål anfordran. 117 39 08 Johansson. Gustaf. til ommerineter. revisionsökande i ett mål ans. fordran. 93 39 72 76 6 låta eller Biörkqvist, Michel, inneeskarl, se Kunhoäria, asuvat, bonde, reviolänssökande i ett mål äng. klander attestamente. 36 213 ärmare tvistelsen, terintegångsörande i att mål andra åttaresterninalmot Lovisa Karolina qvarnström kalliola. Juho. asianonent. Keriärensakande i ett mål anaförklarande af inteckning för ollig. taluein. Maatti, handlande, revie inneckande i ett mål an18 105 randerätt till Sväxander och tomt. Herr randerätt till Svägnader och tomt. 165 kannolla, Antti och Salomon, händer, se kannolla 3. kavooita. Juho. svarande. revialansa gärda i ett mål ans. fordran. kainren. lärvi, vande, revisimerkande i ett mål ans. klander af testamente. kennat, Anton, bonde, se Haukoo 3. Kivekas, Pentil, noliskantenel, reviainosökande i ett mål an fordrar. - Kemtio. Anders, revio sönasökande i ett mål äng. klander af testamente. 18 64 204 29 86
Koivula, Fredrik Olivier, Politieradman, revis i ornsökande i ett mål äng. Förmånsrätt i konkurs. lonom, von, Hanna, kankorokrist,ervisionssökande i ett ål äng. fordran. Torainen, Oskari, gårdsegare, revisions sökande i ett mål ant. fordran. laskensaaren- Lohdaakarhtiä, täria i anaakande i ett pål all. fordran. 57 91 32 261 Krooks. Anders, borde. 30 Kautto. 36 Krooks. Anders, borde. 30 Kautto. 36 Kuhdensuo, Talo Toivo, tilos tiemäsister. verisimäräckande i att mål äng. förklarande af köp utat lös egendom för och lilst. 39 egendom för och lilst. 39 lainesmäkis koikeus. 38 lainesmäkis koikeus. 38 lantmanahankens affelningssenter i Hosa stad, revisions. sökande i ett mål mag. fordran.  12b sökande i ett mål äng. fordran.  120 latvala. Salo Toivo, oende. 30 laudessa. 3. lanlainen, Erik, borde, revioiasökande i ett mål anofordran. Aulainen, Amalia, se före39 47 emonen, Toorepi, bonderson, revi ainojaskande i och mål anssträdande af fast egendom. sepponen, Tuho, bonde, revioissa kunde, at Lepponen TorvenpiKihovera Karl Theodor, gårdagare, se Sjörsren. Anders Emanuel Kainmålande, i brista medkärande i esi män ulmkäran. Lindblad Anna Johanna, af Tiihonen. lindtors, Malakias, gårdenära, reviolningskande i att mål na eganderätt till utmätt egendom. lund. Norrad, handlande, revisionsökande i ett mål anrandskadeorsättning. läntöemäki, Kalle, bonde, revis meddelande i ett mål ängordran. Johanco konkurs. Malm, Anders Johan, härmed, revisionsakande i att mål ansärklarande af köpebref för ovittiat. kattila, Fredrik, hörde, revi toisen kamme i att mål ansersättning. 116 216 99 95 2 9 24 90 11 125
Medlenius, August, Aloskare, revisionsökande i ett väl ängåtervinning. Hetsola, Kaarlo Oskari, klockare, revisionsökare, i ett mål no. fordran. Metsola, Anna lmoi, se föreHiskala, Tuomas, borde, revisionsökande i ett mål ängersättning. Häxylä, Oskar, torparen, revioionssökande i ett mål anområde å sexiljande till närvellägenhet. 231 68 läkilä, kände, revisionserande i ett mål äng. Inteckningsfordras. " 150 fordras. " 150 lakivaara, Hilda, 30 Mäkivaara I. lakivaara, Juho Artturi, borde, revisionsökande i ett mål ne ålsöndringrätt till tunrevor. Nentur Berningsböter, se påg. Br avisionsa Målsä i det öivarnämnde Sisä il. Erik, hohdissa KauhkoNordberg, Oscar, anmälande, revia inläsande hans mål ängverbekommande af mantsatt lösegendom 172 72. 90 36 142 Svarleby Aktiebanko konkurs. Maanen, Sundersvare, revisionsbörande i ett mål äng, ordran. Varist, Anna, bondeeka, se Knuvo. Mikainen, Turmas, bonde, revisionsäckande i ett mål ansesanderätt till utmätt egendom. Palkkinen, Heikki, bonde, revioimaakande i ett mål ansklander af testamente. Pertula, seo Vilpelkola. 76 210 103 145 227
ohula, Iisakki, bonde, se kauppila. onelius, Alin Sofia, bokhandlareenka, se Tiihonen. Ruuti. Kustaa Verner, protocandlare, revisionsökande i et88 12 maa jag. drändskatversättning.  123 maa jag. drändskatversättning.  123 åker i, kalle, bonde, reviolningsvände i ett mål äng, ersättning. endedvard Tapeltuolks Aktiebolax, revisionsökande i ett maa ans. fordran. arästes konkurs. 51 208 157 aukio. Erik, hoala, 30 Sankko Simo. 200 Saukko, Simo och Tomas, hönder, revis inräckande i att mål ano Fordan. levon, Erik, Handlande, reviolönsäkande i ett mål äng204 fordran.  257 fordran.  257 dönumäcker, Maldemar August, mantaude, revi äi öresökande i att väl äng. fordran. 12 Johanscker, Carolina Maria, en röres, eroinen, Matti, landthandlare, revisions markande i att mål no fordran. 338 Serrejelto konkurs. Simonen, Mikko, bonde, revisionsökande i ett mål ansersättning. Störren, Anders Richard, gårdsägare, revisionsökande i ett pål ans. fordran. Svanljung, Gustaf, handlande, revisionsökande i ett äjrättsemål. Tervala, Taavetti, honde, revioissaakande i ett mål anslander af redovisning. Thomas, Karl, hvarmästare, revioi orsökande i ett mål anerhållande af inteckningshandling. ri hänen, Kaarlo Herman, att ifrån älleres, reviolansökande ett mål ans. fordran. Toivonens konkurs. förmod, Alvar, tilosofiemagister, revis i orsökande i ett mål äng, hättre rätt till visst för försäldt vattenområde. Totterström, Karl Emil, haaremästare, revio i maadkande i ett mål andersättning. 72 150 199 120 79 5 65 134 82
Vuotman, Paul, direktor, revisionsökande i ett mål anfordran. sehlröos C. At Ooma. Pirma meriätensökande i ett gjöratta 31. Vikkula, Viktor, kyörmästare. revioi onesökande i ett mål ne. fordran. kko, tavisa, huudeenka, revi ainoi anoiksande i ett mål anselander af arfskifte. lirkki. Katal ja. Määr Krononlertaansa. revisimäskande i että mål att ekommande af ofryckställe försäkning. lautila inan, Otto, inhysing, se Vähä-lakola. läna-1ksala, Otto och Elias, bönder, revis i anosökande i ett mål arz. hördeslösen. Kirelkola eller Perttula, Kristö, mjölkare. revioi nästkande tt mål eng. höptande af köp och ersättning. 48 53 14 42 46 11 11 227 Heinäkuun 2. päivänä 1917. Suomen Senaatin tuomio nostorahoin Waasan Hovioikeudesta tulleessa korvausjutussa, jossa ovat Talollinen Tuomas Tuomaanpoika Mikala, Laihian pitäjän Käyppälän kylästä, hakijana, sekä Lautamiehet Juho Rullo ja Herman Laturi ynnä Talolliset Jaakko Knöippi ja Juho Mäkikylä, Vähänkyrön pitäjästä, vastaajina: Annettu Oikeusorastossa, heinäkuun 2. päiväna 1917 Sinaatti on itselleen esittelyttänyt jutun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: loihian ja Juvan pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa ovat Juho Rullo ja hänen asiakumppaniinsa lausuneet, että Tuomas Mikkala, Käyppälän kylässä olevan Makalan perintötalon R. No 1 8 omistaja na, oli talvella vuonna 1913. oikeudettomasti hakkauttanut Juho Pullon ja hänen myötäpuoltensa yhteiläsnä: A. N. 7. 8. — 1. l. 4. — 5. P. No 1043. Pag. 124. R. D. 1916.
sesti omistamaan Viikin perintötaloon R. No 1 1 jamassa kylässä kuuluvasta osasta Tuurin eli Urtamon metsäpalstaa ainakin 65. metrista yllä koivukalkoja, ja sen vuoksi vaatineet Tuomas Miskalaa velvoitettavaksi heille luovuttamaan mainitut halot, jotka vielä olivat metsässä, tai korvaamaan niiden arvo 15. markan mukaan syleltä yhteensä 1125. markalla. Tuomas Mikala on väittänyt, että suora välinaja oli ennen eroittanut kumpaankin yllämainittuun taloon puheenalaisesta metsäpalstasta kuuluvat ovat toisistaan, mutta että tuo raja sittemmin Laihian ja Jurvan pitäjissä toimitetussa isonjaonjärjestelyssä oli muutettu kummallekin talolle epäedulliseksi, jonka takia sittemmin kuollut Talellinen Jaakko Viiki ja Tuomas Mispalan isävainaja Talollinen Tuomas Viiki, jotka siihen aikaan olivat omistaneet, edellinen Vukin ja jälkimäinen Mikalan talon, olivat, uudesta välirajasta huolimatta, heinäkuun 17. päivänä 1903. kirjallisesti sopineet mainitun metsäpalstan pysytettäväksi vanhan nautinnon varossa ja välinsuoritusta varten tarpeellisen metsänlukemisenkin siitä syystä jätettäväksi toimittamatta. että tämä sopemus, joka oli tehty ijonjaonjärjestelyn yhteydessä, oli tälojen vastaisiakin omistajia sitova ja että sitä paitsi Juho Rullolla ja hänen myötäpuolillaan, jotka helmikuun 3. päivänä 1907. tehdyllä kauppakirjalla olivat ostaneet Vilhen talon Jaakko Viikin oikeuden omistajilta, oli kauppaa tehtäessä ollut tieto sopimuksesta, jonka tähden, ja koska se siis oli heitäkin sitova ja Tuomas Aliskala oli Viikin taloon isonjaonjärjestelyn mukaan kuuluvasta osasta useinmainit tua metsäpalstaa hakannut ainoastaan niin suuren määrän halkoja kuin hänelle samaisen sonimuksen mukaan oli kuuluva, Tuomas Mikala on vastustanut
kannetta Kihlakunnanoikeus, jossa asianosaiset molemmin puolin olivat anoneet korvausta oikeudenkäyntikuluistaan, on huhtikuun 22. päivänä 1914. julistamallaan päätöksellä siinä mainituilla perusteilla hyljännyt kanteen ja velvoittanut Juho Mullon ja hänen myöläpuolensa yhteisesti tai sen heistä, jolla varoja oli, korvaamaan Tuomas Miskalan oikeudenkäyntikulut kolnellasadalla markalla. Movioikeus, jonka tutkittavaksi Juho Rullo ja hänen myötäpuolena olivat veloamalla saattaneet jutun, on maaliskuun 1. päivänä 1916. antamallaan tuomiolla rätkaissut asian; ja koskee Tuomas Niskala ollut toteennäyttänyt Juho Mullon ja hänen myöläpuollenja suostuneen noudattamaan ylläkerrottua Jaakko ja Tuomas tiibin tekemää sopimusta metsäpahtan käyttämisestä, eikä Tuomas Mieskala siis ollut ollert oikeutettu hakkaamaan riidanalaisia kuuttakymmentäviittä syltä koivukalkoja, on Hovioikeus, humoamalla Kihlakunnanoikeuden päätöksen, velvoittanut Tuomas Niskalan heti luovuttamaan sanotut halot Juho Rullolle ja hänen myötäpuolilleen, jotka kuitenkin olivat velvolliset Tuomas Miskalalle suorittamaan kohtuullisen hakkuupalkan, samalla kuin Hovioikeus on jättänyt asianosaisille oikeuden, Tuomas Niska lalle eri oikeudenkäynnillä vaatia Juho Kullolta ja hänen myötapuoliltaan sanottua hakkaupalkhaa, ellei siitä voitu saada sopimusta aikaan, sekä Juho Rullolle ja hänen myötäpuolilleen nostaa hanteen korvauksesta Tuomas Mishalaa vastaan, jos tämä oli halot tai osan niistä hyväkseen käyttänyt. Sitä paitsi tuli Tuomas Miskalan sadalla viidelläkymmenellä markalla pörvala Juho Kullolla ja hänen myöläpuotillaan asiasta kihlakunnanoikeudessa olleet kustan
nukset. Hovioikeuden tuomioon on Tuomas Mikala anonut muutosta perustelmalla, johon Juho Rullo ja hänen myöläpuolensa ovat vastanneet; ja on jutussa täällä sitten toimitettu suullinen kuulusteltu. kuten siinä tehty pöytäkirja lähemmin osoittaa. lonaatti on tutkinut tämän pitun ja katsoo siinä selville käyneen, että sittenkuin Niskalan ja Inkin talonosien välinen raja suuren eli Untaman metsäpalstalla Laihian ja Juvan pitäjissä toimitetussa isonjaonjärjestelyssä oli vanhan suoraan käyvän nautintajan sijaan vedetty siten, että se teki mutkan nautintajan kummallekin puolelle, joten ola kumminkin talon osan entistä metsämaata oli tullut toiseen talonosaan kuuluvaksi, ovat Tuomas Viiki Aliskalan talon osan ja Jaakko Viiki Viikin talon osan sillaisena omistajana isonjaon järjestelyn yhteydessä heinäkuun 17. päivänä 1903. tehneet sellaisen kirjallisen sopimuksen, että vanhaa nau tintarajaa olisi vastedeskin noudatettava ja ettei metsätetystä, joka rajanmuutoksen johdosta olisi käynyt tarpeelliseksi, siis tarvitsisi toimittaa; ja koska näitä metsämaita, huolimatta siitä että uusien palstojen vastaanotto isonjaonjärjestelyssä oli määrätty tapahtivaksi jö lokakuun 15. päivänä 1903., on näytetty vielä siihenkin aikaan kuin Juho Kullo ja hänen myöläpuolenja helmikuun 3. päivänä 1907. Jaakbo Viikin kuolinpesän osakkailta ostivat Viikin talonosan hallitun mainitun sopimuksen mukaisesti, eivätkä Juho Antto ja hänen myö täpuolensa, joitten tietoon puheenalainen sopimus silloin on saatettu ole näyttäneet että samainen sopinus, johon nojautuen Tuomas Wiskala on toimittanut puheena olevan rakkauksen Aliskalan talonosan enlisella metsämaalta, olisi ennen tuotahakkausta lakannut olemasta voimas
sa, tutkii Senaatti oikeaksi, kumoten Hovioikeuden tuomion, jättää asian sen loppupäätöksen varaan, johon Kihlakunnanoikeus päätöksessään on johtunut. Tätä kaikki asianomaiset noudattakootSuomen Senaatti: August Nybergk Mannesbltonen. August Nybergk Mannesbltonen. Väinö Hirvinen. F. Pekonel J. Jännfelt Heinäkuun 5 päivänä 1917 Suomen Senaatin tuomio nostorahoin Wiipurin Hopitäjän Pajanpjan kylässä aneva Talollinen Pekka Inna pitäjän Mansuvaran kylästä kotoisin oleva Talollinen Vilho Holla vastaajana: Annettu Oikeusosastossa heinäkuun 5 päivänä 1917 Genaatti on itsellensä viittelyttänyt julun kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut seuraavat tiedot: Jaakkiman pitäjän käräjjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa on Vilho Holla lausunut, että Uukuniemen pitäjässä asunut ja toukokuun 2 päivänä 1905 kuollut Loimainen Susanna Tiainen oli däenään lainannut Pekka Innarelle rahaa 2715 markkaa sekä joulu kuun 3 päivänä 1904 hänelle ilman vastikilla ja vain näin vuoksi siirlänyt Vilho Holan toukokuun 20 päiLäsnä: J. P. V. H._F. P. F. 0. L. K. L. P. No 1054. Sivu 53. R. D. vioikeudesta tulleessa velkomus jutussa, jossa ovat Jaakkiman nen hakijana ja Uukuniemen 1917.
vänä 1903 Susanna Tuiselle antaman 1000 markan velkakirjan, jonka Inna nen sitten oli syyskuun 23 päivänä 1906 siirtänyt Kauppias Jaakko Heinoselle ja jonka korkoineen sekä lainhaksi ja ulosottokuluineen 1873. markkaan noussut sisältö Hotan i li löytynyt maaliskuun 2 päivänä 1907 suorittaa Heinoselle. Kuin ollenen Vilho Holla, jolle Susanna Tiainen oli testamentannut kaiken jäämistönsä, vaatinut, että Pekka Imnanen velvoitettaisiin hänelle maksamaan mainitut erät 2715 ja 1273 markkaa korkoineen sekä korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa. Pekka Innanen on vastustanut hannella ja on Kihlakunnanoikeus huhtikuun 2 päivänä 1912 julistamassaan päätöksessä, muinelumittuun perusteilla, hyljännyt sen. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Vilho Hotta oli velvumalla suuttunut jatiin, on joulukuun 21 päivänä 1916 antämässään tuomiosen lauennut selvite tyksi, että Susanna Tiainen oli antanut Pekka Immaselle lainaksi rahaa kaksituhatta seitsemänsataa viisitoista markkaa ja hänelle näennäisesti siir länyt, mutta todellisuudessa ainoas tään lalletettavaksi jättänyt puheenalevan, Vilho Holan antaman tuhan nen markan suuruisen velkakirjan jonka sisällö, korkoineen sekä lainhuku ja ulosottokuluineen tuhat kaksi pitää seitsemänkymmentäkolme markkaa, Vilho Holan oli, Pekka Innaisen siemeltyä velkakirjan Jaakko Heino, selle, sittemmin täytynyt suorittaa viimeksimainitulle; minkä vuoksi ja kun kysymyksessä olevat Susanna Tiaisen jäämistöön kuuluvat saami ut edellä mainitun testamentin nojalla olivat joutuneet Vilho Holalle, Hovioikeus on, kumoton Kihlakunnanoikeuden päätöksen, velvoittanut Pekka Innären suorittamaan Vilho Holalle vaaditut yhteensä kolmeluhatta yhdeksän alaa kahdeksankymmentäkuoleksan markkaa viiden prosentin vuotuisine korkoineen haastepäivästä maaliskuun 1 päivästä 1911 lukien sekä kahdella 6