Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Helmikuun 24 päivänä 1913. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahoilla Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tulluessa, konkurssissa valvotun saatavan vahvistamista koskevassa jutussa, jossa ovat Turun kaupungissa asuva entinen Maanviljelijä Anders Edvin Mäkinen, toiselta, sekä Hovioikeudenkanslisti Karl Eriksson, samasta kaupungista edesmenneen Maanviljelijän Valfrid Fagerrosin konkurssiin luovutetun resän toimitsijamiehenä ja myöskin saamamiehenä sanotussa konkurssissa, toiselta puolen, vuoroin hakijoina ja vastaajina, ynnä mainitun konkurssi resan toinen toimitsijamies Maanviljelijä Anton Nordling, Kurunan kappelista, poisjaa neenä vastaajana. Annettu Oikeusosastossa 24 päivänä Helmikuuta 1913. Keisarillinen Senaatti on itsellen reesittelyttänyt jutun asiakirjat ja : S.S. A. L. B. 1. Å. K. 3. No 387 Pag. 57 R. D. 1911
niistä saanut tietää seuraavaa: Paikalletulopäivänä 19 päivanä Heinäkuuta 1906 Sauvon pitäjän ja Karunan kappelin käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa vireillä ollessa konkurssi - ja perinnönluovutusjutussa Maanviljelijän Fagerrosin jälkeen on Anders Edvin Mäkinen saatavinaan valvonut, muun muassa a/ 200 markkaa, Maanviljelijän Fagerrosin 24 päivänä Heinäkuuta 1900 Mäkiselle antaman velkakirjan nojalla; b/6000 markkaa, Maanviljelijän Fagerrosin 22 päivänä Huhtikuuta 1905 antaman velkakirjan mukaan, lyhentämällä siitä suorite tut Toukokuun 22 päivänä 1905 2000 markkaa, 17 päivänä Kesäkuuta samana vuonna 1000 markkaa ja 8 päivänä Syyskuuta 1905,400 markkaa; 0,2650 markkaa, Fagerrosin 3 päivänä Toukokuuta 1905 tekemän velkakirjan perusteella, vähennettyä siitä 17 päivänä Kesäkuuta 1903 maksetut 800 markkaa, 7 päivänä Heinäkuuta samana vuonna 300 markkaa ja seuranneen Elokuun 17 päivänä 300 markkaa; d) 1666 markka a 66 penniä, Mäkisen 10 päivänä Maaliskuuta 1900 asettaman ja Fagerrosin hyväksymän, kuusi kuukautta sen jälkeen maksettavaksi langenneen vekselin nojalla; ej 1200 markkaa, Anders Edvin Mäkisen 12 päivänä Heinäkuuta 1900 asettaman ja Maanviljelijän Fagerresin hyväksymän kuuden kuukauden vekselin perusteella; (1) 2289 markkaa 78 penniä, Kauppiaan Herman Saastamoisen 21 päivänä Heinäkuuta 1900 6869 markasta 34 pennistä asettaman ja Mäkisen hyväksy män, 21 päivänä seuraavaa Syyskuuta maksettavan vekselin nojalla, josta viimeksi mainitusta summasta Maanviljelijä Fagerros, 24 päivänä Heinäkuuta 1900 antamansa todistuksen mukaan, oli suorittava kolmanneksen; y 750 markkaa, Maanviljelijän Fagerrosin 30 päivänä Huhtikuuta 1901 1500 markasta asettaman ja Mäkisen hyväksymän vekselin nojalla, josta määrästä Fagerros seuraavan Toukokuun 3 päivänä anta124
mansa todistuksen mukaan oli saanut puolet; /1/1000 markkaa, Anders Edvin. Mäkisen 6 päivänä Kesäkuuta 1901 asettaman ja Tagerrosin hyväksymän kolmen kuukauden rekselin nojalla; i /2500/ markkaa, Mäkisen 10 päivänä Syyskuuta 1901 asettaman ja Fagerrosin hyväksemän kolmen kuukauden vekselin nojalla; j/1142 markkaa 65 penniä, osakeyhtiön Johannes Piedzmannin 3 päivänä Marraskuuta 1902 asettamanMaanviljelijän Fagerrosin hyväksymän ja Mäkisen lunastaman kuuden kuukauden vekselin perusteettu, k. 700 markkaa, entisen Maanviljelijän Antti Karvosen 30 päivänä Kesäkuuta 1903 7750 markasta asettaman ja Makisen hyväksymän kuuden kuukauden vekselin nojalla, mistä vekseli määrästä Fagerros 30 päivänä Lokakuuta 1903 antamansa todistuksen mukaan oli vastuunalainen ensin mainitulla summalla; 0,1100 markkua, Maanviljelijän Fagerrosin 17 päivänä Syyskuuta 1903 asettaman ja Mäkisen hyväksymän vekselin perusteella sekä Fagerrosin seuranneen Lokakuun 30 päivänä antaman todistuksen johdosta; sekä m /6333/ markkaa, minkä summan Mäkinen oli maksanut Fagerrosin kassakreditiioitilille Kansallis Osake-Parkkiin; ja on Anders Edvin Mäkinen sitä paitsi vaatinut viiden prosentin vuotuisen koron, luettuna a) 6) ja e) kohdissa mainituista saatavista kunkin eri velkakirjan antopäivästä sekä muista saamisistaan ylläsanotusta päikalletulopäivästä. Sittenkun Hovioikeudenkanslisti Erikson velkojana sanotussa konkurssiasiassa oli esiin huudossa eri kohdissa vastustanut kerrottuja vaatimuksia, oli Kihlakun nanoikeus 25 päivänä Syyskuuta 1916 julistumassaan tuomiossa osottanut Anders Edvin Mäkisen eri riidalla näyttämään kysymyksessä olevat saamisensa sekä vahvistanut hänen oikeutensa maksunsaamiseen konkurssipesästä sellaiseksi kuin se siinä riidassa tulisi määrätyksi. Tämän johdosta on Anders Edvin 125
Mäkinen, haastatettuansa konkurssi pesän toimitsijamiehet Hovioikeuden kanslistin Eriksonen ja Maanvilje lijän Nordlingin, sanotussa Kihlakunnanoikeudessa, selittäen että Mäkinen oli omista rahoistaan tallettanut Maanviljelijän Fagerrosin kassakreditioitilille ylempänä nykohdassa mainitun määrän, ilmoittanut tahtovansa näyttää edelläkerrotut saatavansa sekä vaatinut niiden vahvistamista maksettavaksi Fagerrosin konkurssiin luovilletuista varoista ynnä konkurssipo sää velvoitettuvaksi korvaamaan Mäkisen oikeudenkäyntikulut. Kanteesta kuultuna on Hovioi keudenkanslisti Erikson, toistaen esiinhuudossa tekemänsä muistutukset, väittänyt päiväsiallisesti: että Maanviljelijä Fagerros eläessään jooli Anders Edvin Aliikiselle suorittu nut a) N, e/ ja l) kohdissa mainitut velkansa, vaikka velkaledistod olivat jääneet Miikisen haltuun; sekä että af, ej, fl. gl. lef, if, i vilja k) kohdissa luetellut vekselisataavat olivat vasihentuneet, minkätähden ja koskee Mäkinen ollut voinut näyttää että Fagerros olisi näillä vekseleillä saanut muita rahoja kuin -/. kohdassa mainitut 229 markkaa 78 penniä ja g) kohdassa sanotut 750 markkaa, ynnä k/ kohdassa mainitut 1000 markkaa, mitkä määrät Fagerros kuiten kin oli Mäkiselle ja maksanut, Hovioikeudenkanslisti Eriksen on kieltänyt Mäkisen vaatimukset. Aila lonuksi tuli nä kohdassa mainittuun saamiseen, on Hovioikeulenkanslisti Erikson huomauttanut ettei Mäkinen ollut pesän luovutusasiassa annettuun valvontakirjaansa liittänyt sellaisia asiakirjoja, joihin tämä vaa tinus perustuisi, joten koko tämä valvonta oli konkurssiluin mukaan mitälön, sekä etteivät Mäkisen Kihlukunnanoikeudessa esittämät kuitil Fagerrosin kassakreditiioitilille tehdyistä maksuista osottaneet hänet lä olevan mitään saamista Tager resin konkurssipesästä. Näillä pe126
rusteilla on Hovioikeudenkanslisti Erikson anonut kannella hyljättäväksi; minkä ohessa Erikson, ilmoilla. en että Fagerrosin konkussipesän hallussa oli kaksi Fagerrosin nyttom min kuolleelle Meijerinomistajalle Olof Pehrssonille asettamaa ja Mäki sen hyväksymää vekseliä, toinen 9 päivältä Tammikuuta 1903 ja toinen seuranneen Huhtikuun 1 päivältä, kumpikin 1700 markasta, on pyytänyt, sillä varalta että Fagerrosin konkurssipesä katsottaisiin velvolliseksi Mäkiselle jotakin suorittamaan, saada kuitata askonmainittujen vekselien sisällyksellä Mäkisen saamista Sittenkun Anders Edvin Mäkinen. vastuun johdosta oli muistuttunut että Mäkisellä, vaikka hän olisikin menttingt elf, af /1/9/, lef, if, säljakkohdissa lueteltuihin oikeiloihin pinustuvan vekselivikeutensa, kuiten kin oli voimassa olevan Wekselilain 23 SS:n mukaan valta hakea saata vansa tavallisena velkomisasiana se kä Mäkinen oli niin hyvin kieltänyt saaneensa mitään maksua ylläkirrotuista saalavistaan, kuin myös kin vastustanut Hovioikeudenkeenslistin Eriksonen kuittuusvaatimus ta, syystä että vekselit, joihin kuittausvoutimus perustui, olivat kulot taneet vekselioikeutensa eikä Mäki ren ollut niistä saanut vastiketta, on Kihlakunnanoikeus 30 päivänä Lokakuuta 1908 julistamassaan päätöksessä katsonut jutussa näytetyksi, että Anders Edvin Mäkisellä eli. Maanviljelijän Fagerrosin konkurssipesästä seuraavat saatavat: kaksisataa markkaa viiden prosentin korolla 24 päivästä Heinäkuuta 1900 samana päivänä tehdyn velkakirjan perusteella, velkakirjalla 22 päivältä Huhtikuuta 1903 kuusituhattu markkaa, tästä kuitenkin vähennettyä 22 päivänä hukokuuta 1905 suoritetut kaksituhatta markkaa, seuranneen Kesäkuun 17 päivänä maksetut tuhat markkaa ja 8 päivänä Syyskuuta 1905 suoriteteet neljäsataa markkaa; velkakirjat ta 3 päivältä Toukokuuta 1915 kaksi127
tuhatta kuusisataa viisikymmentä markkaa, siitä kuitenkin vähinnet tyä seuranneen Kesäkuun 17 päivänä maksetut kahdeksansataa markkaa, 7 päivänä Heinäkuuta 1905 sen sitetut kolmesataa markkaa ja seuranneen Elokuun 17 päivänä maksetut niinikään kolmesataa markkna; kaksituhatta kaksisataa kahdeksankymmentäyhdeksän markkaa seitsemänkymmentäkahdeksan penniä viiden prosentin korkoineen lankeenispäivästä julkisen haasteen antopäivään 15 päivan Toukokuuta 1906, Kauppias Saastamoisen 21 päivänä Heinäkuuta 1900 asettu man ja Mäkisen hyväksymän kuudentuhannen kahdeksansadan kuudenkymmenenyhdeksän markan kolmenkymmenenneljän pennin och selin ja Maanviljelijän Fagerresin 24 päivänä Heinäkuuta 1900 antaman sitoumuskirjan nojalla, jonka mukaan Fagerros oli tunnustanut olevansa osallinen ylläsanotun vekselin maksamiseen kolmannella osalla vekselin sisällyksestä; seitsemän sataa viisikymmentä markkaa viiden prosentin korkoineen lankamispäivästä sanottuun 15 paivään Toukokuuta 1906, Maanviljelijän Tager rosin 30 päivänä Huhtikuuta 1901 anoitaman ja Mäkisen hyväksymän tuhannen viidensadan markan vekse lin perusteella ja Fagerrosin 3 päivä nä Toukokuuta 1901 antaman kirjallisen sitoumuksen nojalla, jonka mukaan Fagerros oli vastaava puolesta edelläolevan rekselin sisällyksestä; tuhat sata neljäkymmentäkaksi markkaa kuusikymmentäviisi pennia osakeyhtiön Johannes Nielmännin 3 päivänä Marraskuuta 1902 asettaman Tagerrosin hyväksymän ja Mäkisen hallussa olevan vekselin perusteella, josta vekselistä Mäkinen oli näyttä nyt Fagerrosin saaneen täyden vastikkeen; tuhat markkaa viiden prosentin korkoineen lankeamispäiväs tä sanottuun 15 päivään Toukokuuta 1906, Antti Karvosen 30 päivänä Kesäkuuta 1903 asettaman ja Mäkisen 128
hyväksymän seitsemäntuhannen seitsemänsadan viidenkymmenen markan vekselin perusteella ja Tagerrosin 30 päivänä Lokakuuta 1903 antaman sitoumuskirjan nojalla, jonka mukaan Fagerros oli tuhannel la markalla vastuunalainen vekselin sisällyksestä; sekä tuhat satamarkkaa viiden prosentin korkeineen lankeemispäivästä sanottuun 15 päivään Toukokuuta 1906, Maanviljelijän Fagerresin 17 päivänä Syys kuuta 1903 asettaman ja Mäkisen hyväksymän tuhannen kuudensa dan markan vekselin perusteella sekä Fagerrosin 30 päivänä Lokakuuta 1903 antaman sitoumuskirjan nojalla, jonka mukaan Fagerros oli osallinen sanottuun vekseliin tuhan nella sadalla markalla. Sitä paitsi on Kihlakunnanoikeus katsonut velvitetyksi että Mäkinen oli usein orin taltellanut Fagerrosin kassakirditiivitilille Kansallis- Osake-Pän kin haarakonttoriin Turun kaupun gissa eri rahamääriä sekä nostettuaan mainitusta pankista 14 päivänä Marraskuuta 1905 ja 12 päivänä Tammikuuta 1906 Mäkisen rahoja kymmenentuhatta markkaa kuin mallakin kerralla samaiselle kassakreditiivililille taltellanut ensinmainittuna päivänä kuusituhatta markkaa ja 12 päivänä Tammikuuta 1906 neljätuhatta viisisataa markkaa eli yhteensä kymmenentuhatta viisisa taa markkaa, ja kun Fagerrosin konkussipesän puolesta ei oltu näytetty että nämä kassakreditiivitilille talletetut varat olivat vastoin Mäkisen kieltoa olleet Fagerrosin rahoja tai että Fagerrosilla oli ollut niihin mitään oikeutta eikä sitäkäån että Mäkinen oli saanut nämä tallettu mansa varat takaisin, on Kihlakunnanoikeus katsonut että Mäkisellen tämän perusteella oli tallettamistaan varoista vielä saatavana vaatimansa summa kuusituhatta viisisataa kolme kymmentäviisi markkaa sekä vahvistanut viimeksisanotun määrän samoin kuin yllämainitutkin näytetyiksi katso129
tut saatavat yhteensä kymmenentukatta kolmesataa kolmekymmentäkaksi markkaa neljäkymmentäkolme penviä eli siis kaikkiaan kuusitoistatuholta kahdeksansataa kuusikymmentä seitsemän markkaa neljäkymmentä kolme penniä korkoineen suoritettaviksi konkurssipesän varoista Anders Edvin Mäkiselle sillä oikeudettu ja otuudella, minkä Kihlakunnanoikeus tuomiossaan 25 päivänä Syyskuuta 1906 oli määrännyt. Mitä sitten mui hin kanteessa esitettyihin vaatimuksiin tuli, on Kihlakunnanoikeus, kosku nämä perustuivat vekseloihin, joi den tuottama vekselioikeus jo ennen valvoudatilaisuutta oli vanhentunut, eikä Mäkinen vastoin kieltoa ollut voinut näyttää Maanviljelijän Tagerrosin niistä saaneen mitään vastiketta, hyljännyt kanteen niitta kohdin toteennäyttämälörenä sekä samoin, koska konkurssipesän puolesta Kihlakunnanoikeuteen tuorla hin viksetuihin liittynyt vekselivi keus niinikään jo oli ennen valven tatilaisuutta vanhonnut eikä oltu näytetty niistäkuin vastiketta saaluksi, hyljännyt konkurssipesän puosesta tehdyn kuittausvaatimuksen oikeettomana; ja oli asianosaisten, julun laatuun nähden, itsensä kärsittava oikeudenkäyntikulunsa. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi seka Anders Edvin Mäkinen että Hovioikeuten kiinnestisti Erikson arivat veloamalla saattaneet jutun, on tuomiolla 20 päivältä Joulukuuta 1910 lausunut että, koska Anders Edvin Mäkinen ei ollut voinut näyttää lunastaneensa osakeyhtiön Johannes Fredzmannin 5 päivänä Marraskuun ta 1902 asettamaa, Maanviljelijänsa gerrosin hyväksymää tuhannen vadan neljänkymmenenkahden markan kuulankymmenenviiden pennin vekselia tahi että Mäkisen, hänen Haanviljelijän lägerrosin kassa ditiivitilille Kansullis-Osake-Tän kissa tekemiensä talletuksien perus teettu vaatima maara kuusituhat la viisisataa kolmekymmentäviisi 130
markkaa olisi Mäkisen yksityisiä varoja eikä myöskään että sanotulrahat olisivat tulletetut Mäkisen omina, sentähden ja kun Anders Edvin Mäkinen ei muutenkaan ollut saattanut toteen että hänellä mainitun vekselin ja tullituksien perusteella olisi saatavaa Fagerrosin konkurssipisästä, on Hovioikeus, Korvoikeudenkanslistin Eriksonen muutoksenhakemuksen johdosta, kumoten Kihlakunnanoikeuden päätöksen, mikäli se koski edelläkerrottuja saamiseriä, hyljännyt Mäkisen kanteen niissä kohdin sekä muuten katso nut ettei Eriksson ollut esittänyt syytä muulla tavoin muuttaa Kihlakunnanoikeuden päätöstä kuin että Anders Edvin Mäkiselle sanotun Oikeuden hänelle tuomitsemista kahlentuhannen kahdensadan kahdetsynkymmenenyhdeksiin markan seitsemänkymmenenkahdeksan pennin, seitsemänsadan viidenkymmenen markan, tuhannen markan ja tukannen sadan markan eristä tuleva koski eli Mäkisen kanteen mukaisesti laskellava Fagerrosin konkurssijutun paikalletulopäivästä 19 päivistä Heinäkuuta 1906. Tämän vuoksi ja kun Anders Edvin Mäkisen velokirja ei antanut aiketta Kihlakunnanoikeuden päätöksen muuttamiseen muun puolesta kuin että Mäkiselle, hänen Maanviljelijän Fagerrosin 22 päivänä Huhlikuuta 1905 ja seuranneen Toukokuun 3 päivänä antamiin velkakirjoihin perustuvasta kahdentuhannen kuuden radan markan ja tuhannen kahdensa dan viidenkymmenen markan tähde saatavasta, tuomittiin viiden prosen tin korko lukien mainitusta 10 päiväta Heinäkuuta No 6, tuli asia muuten jäämään Kihlakunnanoikeuden päätöksen varaan tehden siis Anders Edvin Mäkiselle näinmuodoin vahvistettu saatava Maanviljelijän Fagerrosin konkurssipesästä yhteensä yhdeksiintuhatta satakahdeksankymmentä yhdeksän markkaa seitsemänkymmentäkahdeksan penniä viiden prosen lin korkoineen kahdestasadasta mar31
kasta 24 päivästä Heinäkuuta 1900 ja kahdeksastatuhannesta yhdeksästäsadasta kahdeksastakymmenestä yhdeksästå markasta seitsemästä kymmenestäkahdeksasta pennistä 19 päivästä Heinäkuuta 1906, mikä saatava oli Anders Edvin Mäkiselle suoritettava sanotun konkurssi pesän varoista sillä oikeudella ja etuudella kuin Kihlakunnanoikeus edellämainitussa tuomiossaan 25 päivältä Syyskuuta 1906 oli lähemmin määrännyt. Hovioikeuden tuomioon ovat Anders Edvin Mäkinen ja Hovioikeudenkanslisti Erikson hakeneet muutosta perustelmilla; ja ovat he sittemmin toistensa muutoksenhakemuksiin. vastaneet. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ellei vät asialliset kummaltakoon puolen ole esiintuoneet syytä muuttaa Hovioikeuden tuomiota, jonka varaan asia siis jää. Tätä kaikki asiano maiset noudattakool. Keisarillinen Suomen Senaatti: kuten Karinen Alfred Kiuksiala. kuten Karinen Alfred Kiksiala. Johannes Pesonen A. P. Kullkunnari. Johannes Pesonen A. P. Kullkunnari. jullistaraste 132
Helmikuun 26 päivänä 1913. Keisarillisen Suomen Senaalin luomio nostorahalla Kasarillisesta Wiipurin Hovioikeudesta tulleessa velkomusasiassa, ossa ovat Tortavalan Raula- ja Rakennusainoiden Kauppa osakeyhtiö, Tortava lan kaupungista, hakijana sekä kommandullightiö Viljekset Kivinen, samasta kaupungista, vastaajana: tunettu Oikeusosastossa 26 päivänä Helmikuuta 1913. karjalainen Senaalli on itsellen ja esittelyttänyt jutun asiakirjat ja nusta saanut tietää seuraavaa: Toitavalan kaupungin Raastuvan oikeudessa on Seitavalan Rauta ja Rakennusainen Kauppavakuktio haasteen nojalla vaatinut, että Keljekset Kivinen velvoitettaisiin osakeyhtiöllä veluksi ostamistaan kauppatavaroista suorittamaan esakeyhtiölle kauppalaskun mukään 25 markkaa 5 penniä korvoineen läsnä: B. A. L. B. K. H. k.t. N. L. P. 133 Sivu 304 R. D. 1910. N: 300.
Asiasta kuulustettuina ovat eljeksel Kivinen myöntäneet Torla valan Rauta- ja Rakennusainaelen kauppa-osakäyhtiön vaatimuksen oikeaksi; minkä ohessa tiljeksi Kivinen ovat osakeyhtiölle toimitetun vastakaasteen nojalla lausunut. että osakeyhtiö oli 10 päivänä Helnäkuuta 1907 ostanut tiljekset Kivisillä 22sti puuluu eli 368, 5tt kiloa Masul pelrootua tek pennin hinnasta kilon rapaana Kitylän rauta tiaasematta, joka piteotimäärä osaki yhtiön tuli ottaa tiljekset Kivisen saitiosta ennen 15 päivää Maaliskuuta 1908. kun kuitenkin osakeihtio oli määräajan kuluessa ottanut ainoastaan 7/16 kiloa ostamastaan pelivotimen asta ja kiettäytynyt ottamasta tähdettä 11,96 kiloa, ovat Viljekel Kivinen, ilmoittaen että viineksimainittu määrä pelooita delleenkin oli varattuna Tortava lan Rauta ja Häkennusainen kauppa osakeyhtiön vapaasta otettavaksi, vaatineet osakeyhtiötä velvoitettavaksi suorittamaan Veljeksel Kiviselle vieläsanotun pelroolimäärän hinnan 11,780 marksaa 34 penniä kuuden prosentin vuotuisine korkoineen 15 päivästä lainäkuuta 1908, jolloin hinta sopimuksen mukaan oli ollut suoritettava kuulusteltuna Taljeksil Kivisen kanteesta Todavalan Rauta- ja Häkennusäinaden kauppa osakeyklio on, vastustaen sen ottamista tulkittavaksi osakeyhtiön vidattoman vaatimuksen yhteydessä, selittänyt ala osakeyhtiö oli, ostettuansa Emoitettuna päivänä tiljekset Kuisa la edellämainitusta hinnasta 25 sestämivainullista, kukin vaimullinen 30 puutaa peluolia, saanut mainitut 25 vaunullista sekä lisäksi 1 vaimullista perolta ja suorittanut retrootista täyden hinnan kultakin sestiinivainutta kerrallaan ja että osakeyhtiö ollut velka jää enemmäl ti peltootia vastaanottamaan, kunretrolia suurin maarin ostettuissa kauppa aina tehtiin sistinmainut 34
lain ja ilmoitus painomaarästä oli ainoastaan likimääräinen kuin myös että Veljekset Kivisen velkomus kanne sitä paitsi perustui laskureklykseen, koska kauppaa tilausleslalta päätettäessä listaan tilatuiksi merkityt 25 sistänivuonna, 750 puutaa vaunua kohli lukien, avat sisälläneet niinkuin lislaan oli merkitty 22,500 puutaa vaan 1870 puutuu Raastuvanoikeus, jossa asianosaiset ovat anoneet korvausta oikeuden käyntikustannuksistaan, on 15 päiväna Maaliskuuta 1909 julistamallaan maaloksella lausunut jutussa selvi tetyksi, että Tortavalan Raula ja Kakennusaineiden Kauppa osakeyhtiö ole sitoutunut vastaanottamaan Veljekset Kivisellä ennen 15 päivää Maaliskuuta 1908 peluolia 22,800 suutaa 16 1/2 pennin hinnasta kilon Kruukauden maksuajalla, mutta sittemmin ilman laillista syytä kiettäytynyt vastaanottamasta sanotusta neteotimäärästä 71.396 kiloa; ja on Raastuvanoikeus sen vuoksi velvutlanut mainitun osakeyhtiön suorittamaan Veljeksel Kiviselle vaslaanottamalla jätetyn pelrootimää ran hinnan yksitoistatuhatta siitsemänsataa kahdeksankymmentä markkaa kolmekymmentäneljä penniä ynnä kuuden prosentin vuotuisen koron lukien 15 päivästä Heinäkuuta 1908, tästä rahamäärässä kuitenkin lyhentämällä osakayhtiön vaatimat kaksituhatta sata kahdeksankymmentäkaksi markkaa kolmekymmentäkahdeksan penniä, minkä ohessa Toitavutan Rauta ja Rakennusaimeiden Kaupna osakeyhtiön tuli seitsemällä kymmenelläviidellä markalla keivata Veljekset Kivisellä asiasta ollut kustannukset. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Pertavalan Rauta- ja Rakennusaineiden Kauppa osakeyhtiö ole veten malla saattanut jutun on 2 päivä nä Syyskuuta 1910 antumallaan tuomiolla jättänyt asian Ruostuvanoikeuden päätöksen varaan, 135
määräten että osakeyhtiölle oli valmistettava tilaisuus toimituspaikalta haltuunsa saamaan perimällä oleva perodimäärä; ja velvoitettiin Tortavalan Rauta- ja Rakennusainuden Kauppa osakeyhtiä suorittamaan Peljekset Kiviselle viisikymmentä markkaa korvaukseksi sille vastuuruhovallan valvomisesta Hovioikeudessa johtuneista kustannuksista. Hovioikeuden tuomioin on Tortava lan Rauta ja Rakennusainen Raupna osakeyhtiö anonut muutosta perustelematta, johon Viljekset Kivinen ovat vastannet. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän julun ja katsoo, että Tertävälän Rauta- ja Makennusainen kauppa osakeyhtiö ole esiintuonut syytä muulla tavoin oikaista Hovioikeuden tuomiota, kuin että VeljekselKivisen tulee suorittaa osakeyhtiölle vaaditut kaksituhatta sata kahdeksankymmentäkaksi markkaa kolmekymmentä kahdeksan penniä viiden prosentin vuotuisine korkoineen oikeudenkäynnin alusta Maaliskuun 5 päivästa 1909 sekä että sanottu osakeyhtiö on maksava tiljeksil Kiviselle, kun hankintamaikalla Heliitän rautativas emalla osakeyhtiön vastaanotettuvissa on osakeyktiin määrääikana perimällä jättämät /1,396/ kiloa pelrootia, tämän otymäänä hinnan yksitoistatuhatta seitsemänsataa kahdeksankymmentä markkaa kolme kymmentäneljä penniä kuuden prosentin koren kanssa 15 päivästä Heinäkuuta 1908; a vapautetaan osakeyhti asian näin räättyissä suorittamasta tiljekset Kiviselle niitä viittakymmentä markkaa, jolka Hevoikeus on myöntänyt vastasanotulle yhtiölle korvaukseksi sen kulunen lä asiassa Hovioikeudessa. tätä kaikki asianomaiset noudattakootKeisarillinen Suomen, Senaatti: Antin Saarinen Alfred Luksiala. Antin Saarinen Alfred Luksiala. H. Amberg K. Auer K. R. Helanen Valter./. Parviainen 136
Den 4. Mars 1913. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett på nedsalt revi sionsskilling från Kejserlige Vasa Hofrätt inkommit mål angående fordran emellan Borgmästaren John Gideon Rasad Lind, från Gamlakarleby stad, samt Trekuristen kander Storskull och Tammi demannen Johan Broända, från Kronoby socken, i egenskap af godemän i Krono by Såg och Hysteriddags honkurs, sökande, samt Bonden Lander Gustafsson läggnäs, från Hopsala by i sagda ocken, svarande. Gifven i Juslitredepartementet den 4 Mars 1913 Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig fordra gas och af dem, såvidt nu är i fråga, inhämtat felande: Tid Häradsrätten i Kronoby och Torijärvi socknars tingslag har å Kronoby Såg och Hysteribelags väg 6.96. 3. 4. l. 1/3 — R. A. K. Rit. löst. No 322 Pog. 267. R. D. 1912