Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
satt i stadena Merville i Ruukkoer Trett med ara med fängelse talo last laren genom och Redovisman i Var sammar pojos, som emellertid icke af tats att å tvenne platser inom nägotill fast; till utrikes at befordra omkring boende mellan Vicehäradshöfdingen en ochka kukiksamman props: Tegerlöf och Tränvinhan dlaren Pigan jakka hannplats inom redannämnde således vara slutförd innom sex och kring 1865 ingenska Rubiktanna och ynni varit söndagar, den 24 i samma den 19 Juni 1917 anhändt till Tio år med helgedag äfvensom den 25 28 to hänen, hvarest Vicehäradshöfver det 21 i oftanämnda månad så stark tygets ankomst, under tiden emellan desamma varit upplagda, som ma är låtit inlasta 578 ingelskap första bestämning om tingodagar icke bikkannas honom tillhörig och 50 de skuldta, enär lästningen blifvit ska kuhiktannan af annan perso sökand den 2. Juli eftermiddagen, men icke, försålt ett parti propå att leverom gen gått till sammanlagdt omkring 800 föbr i Tjo Rontta hänen inom Ulfalla hvilke kukikkamoa, hvar förutom af tullkommordestrikt, hade genom ett de tocenta till fastagets sida framt 21. Februari 1917 emellan Träva uban a rödrats ett mark af 26. nädsta rubel helm Nordström & Skuldin uppgjorde Fiskaplinen Larvon emellagits, under erbete målästyget. Bjöst bonde enligt att förtyget redan innehade da tullkommailistrikt inlasta erl att då inlästningen enligt ofvan att ängfarten tyget Rifvast på en mål fade aftal bort försiggå med af nämnde ertegärte efter att vid målet till antecklande per dag och tillkommerds tvikt hafva intagit ett haft dagar, samt den 23 och 30 lägenkof, som först den 22 i sän som varit nådande, att tränner des månad erhållit underrättelse om å dagar icke kunnat från Olhavanästnämnda dag och den 2. rubel åt försonas till fastygats vida öfver be347 238
att Sjökantenen Larson emellertan Larson, med bestridande af Kiregöra det endast med förbehåller instått att Larsen varit skyldig att om ersättning för öfverliggodagar som intygats ankomst och beredoka ti, hvilket Larvon förbehållit sig nu yllart efter ängaren. Belsorts ankomst bland annat, för sju och en fjära inehördshöfdingen Lagerlef levinatt å lasten till Lagerlöf, såvidt här efter vid dess utklaring, hvilka erhäradshöfdingen Lagerlöf anhöllande månad; och har sjökartenen om ersättning för sina kostnader, men, som å lasten redan utfärdat Öfver käromålet hörd har Sjörd förty yrkat att Vicehäradshöfding då Vicehäradshöfdingen Lagerlös en medshöfdaren Lagersets uppgift att fordrat honom att åt Lagerlös utgifva allmäg under de af Lagerhöf nämnde konnesrumant, förklarat sig villig a på parne skulle af derom emöjliggjorts sedermera, då Vicehäradshöfdinen ja läst underrätta endast ofvanheLagerlös vägrat emottaga sådant, gälda ombud för den å entipartiet komassommit, till. Agonten Bild Häradtaren såsom utekepvare af ombud i Uleåborg von Olof Sundblaganden upptagne Agenten. Bildt och att å lasten utfärdat kronnossamant henne erhållit sådan underrättelse om att före lössningen utlå ersättning att läsningskom, äfvensom att de af dels öfverläggadagar; och vid esvälterna sålunda bort andels öfverligpidagar; och årkeriartiena sålunda bort anoch har Vicehäradshöfdinge den 27. Juni på dagen nu Lagerlös fördenskull, såsom ega att lösningen emellertid genom Lager af ifrågavarande transporti, påst der förvaltande dotfarts först den 2dreTjökastenen Larsons förpliktan och år fjande uti samt fartyget i löjd af denne vore aflästare, utfärda finner hunde tagas Länven till last, bliflement utan förbehåll, hvarjemte det Karl till afhand först den 5. näst rättegången kommaletta komossen ent till-tgenten 348 399
cer Lagerlöss uti målet utförde talan ne wenskommits, bland annat, att lasten skulgodtgöra Larsson dennes rättegångsning der för vekning af hemman icke skulle inder i målet. Sedan Agenten Bildts ännämnde boende intagas efter beräkning af etthundra henninga, hvilka vid målets handlägen dagar af gen och helsdagar, hade äng närvarit i Rätten, däri ofgifvit utlåta öfoget Silkast, som lördagen den 15 de, har Rådstufvurätten medelst den nu anländt till Uleåbergs barn och Oktober 1917 afsagdt utslag på upplämnat öfverenskommelse med förbun åt Tillhandshöfdingen Lagerlef genast giften. Bildt, hvilken uti ett till instagne håll äfvensom ersätta Lagerlös kerta hemman af morsen, därifån olo ett till tinen Larsson i vaderne dragit målet kommar voro den 19 i samma måBordström af Thulin genom antapats med att fastaget där samma dag inden 21 Februari 1907 förbundet sig tusen varit i tillkälle att fortsätta med trenne resor från Finland till Ting å uti eftermiddagen, då fartijat hade ka förkta pröjas samt uti inlappantidt tagit inalles sln 8 rubelarne är pigan, förkastas samt Lagerlöf skyldigkännes de intocas på en eller två platsen, att tiberäknas i liggedagarna samt att lasten lad blifvit i saken hördt samt de genom ekka kukiklämnar per dag med en sköl ålagt Sjökartenen, Lärson att öfver Olof Sundblad, såsom ombud förlasten utgifva komosement utan för det gjordt till äga uppgifvits såsom utså rättegången med åttahundra ma korjakko löstäge plats, efter att hoHosrätten, under hvars pröfning Sjöto döstnämnda ställe intaget 185. anbar uti dom den 18. Augusti 1918 med vidari afvenlat till Tio Räyttä utredt vara att, sedan Rederiermi en kun för han dettning af lästen åboen med sitt ängfarten blifvast under detingen, men att denna emellertid lemet af följande sommar för Trett lösa af för summad tillförvel icke bondlarie Levis Simons räkning nu åt slutköras förrän den 2 påföljan 349 400
bragte därom att ombudet Sundblad i gv dennes kostnader å rättegången i hörig tid erhållit meddelande om sontta Rådstufvurätten med femhundra mark gets ankomst till Uleåborg och det och i Hovatten med femtio mark kunde anses hadra ålevat Kortenen Ull: Hovattens dom har Vicehåra Larson att underrätta Vicehäradstår ordingen Lagerlöf sökt ändring medels dingen Lopelös om fastygets ankörigen med dertillktion, den Sjökartenen Emtill Ijö Röyttä samt lastningen eller i föreskrifven ordning bemöttantaget, med hännen därtill att tidre Kejserliga Senaten har tagit målet i öfför rådande, derom enligt antipartid angande och finner Vicehåradshöfdingen för rådande derom enligt antopa tiden agande och finner Vicehäradshöfdingen icke linge från lastningstiden af dem lagerlöt icke hafva anfört skat till ändring uti försättande från Varjakka till 80. och helst Lägerlof tiligare under rättegångens Ränttä, samt söndagen den 23 och nu öfver vidgått att han redan den 4 Juni 1800. sammansdagen den 24. Juni, redan blifvit hännedom om ängaren. Bilsnets samma dag 2o i samma månad bort vara rubel och aflade omkomst till Tjo Ruotta kanna skall förblifHofrätten funnit Kantenen Larvon, år, och ålägges Trecknadshöfdingen Lagerlös att eddete örelse icke erbjudits honom för en dertiofem mark godtgöra Sökartenen Larson lunda förorsakade öfverläggedagar anes härstädes i målet hälda kostna ning för öfverliggetiden samt förty måvat rättvist, med undhäfvande af det Johan Nummelmmotvädjade utslaget, förkasta Vicehåran höfdingen Lagerlöts i målet utförda sa, Erik Luukonen et en hördinge Lagerlöts i målet utförda sa Erik Luuknäs. A. jemte det Vicehäradshöfdingen Lagerlöt hvarföre och då utredning likaledes och jemte skyldig att godtgöra Kaptenen Laumen väl den tid, som åtgått till en bevittens förenämnda dom, hvarvid förstava varit berättigad att vägra utlåtande underbrott eftergättelen bonde Finkan va varit berättigad att vägra utlåmna nederbö eller efter att efter efter utan lämnde nitton af hemossement utan förbehåll om ett Kejserliga Senaten för Finland H. Wickman. höfdingen Lagerlaks i målet utförda sa Erik Lunkman. AA. V. Granström "Oman Karsten 350 401
Toukokuun 11. päivänä 1909. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Keisarillisesta Wiipurin Kovioikeudesta tulleessa velkomusjutussa, jossa Kotkan kaupun gissa asuva Kauppias Erik Ahola on hakijana sekä Maanviljelijä Jakob Staufver, Valkealan pitäjän Kouvolan kylästä, tulematta jääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 11. päivänä Toukokuuta 1909. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt juttuen kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: lötkan kaupungin Raastuvana keudessa on Jakob Hansson lausunut että, sittenkun Staufver, asettajana, sekä Maanviljelijä Karl Raumgartner Kauppias Adam Pulkkinen ja Erik ethola, kukin vuorostaan siirtäjimi, olivat, auttaaksensa Asioitsija Juho Luppalaista, sitoutuneet vastaamaan Juho Lappalaisen 7. päivänä Heinäkuuta 1904. tunnustaman ja sittemmin Kansallis - Osake-Pankin edellämaiJäsnä: R. B. C. J. F. K. W. A. / E. Th: 85 mt 35 1/3 mt 35 kpt No 1310 Pag. 165. R. D. 1908.
nitussa kaupungissa olevaan haara. konttoriin myymän 40,000. markan vikselin suorittamisesta sekä Jakob Stenffor vekselin maksupäivänä 7. päivanä Lokakuuta 1904. oli lunastanut sen, Erik Ahola oli 8. päivänä sanottua Lokakuuta hänen maksettavastaan neljänneksestä vekselin sisältöä Jakob Staufferille tunnustanut 10,000. markan velkakirjan; mutta koskei Erik Ahola ollut Jakob Stauflerille suorit tanut mainitun velkakirjan määrästä 8. päivänä Lokakuuta 1905 mak settaviksi joutuneita 1500. markkaa eikä myöskään korkoa velkamäärästä on Jakob Stauller vaatinut, että Erik Ahola velvoitettaisiin suorittamaan Stauberille 1500 markkaa viiden prosentin koron kanssa velka kirjan antopäivästä sekä samallai nen korko yhdeltä vuodettu velkakirjan jälellä olevasta määrästä SS: 300 markasta. Asiasta kuulustettuna, on Erik Ahola väittäneet, että Jakob Hansson oli pakottanut ja vitellyt Erik Aholan, joka siihen aikaan oli ollut hermosairvana, antamaan Staufferille puheenalaisen velkakirjan, minkä vuoksi ja kun Erik Ahola ei ollut saanut mitään vastiketta sanotusta velkakirjasta hän on vastustanut kannetta. Raastuvanoikeus, jossa asianosaiset molemmin puolin ovat anoneet korvausta oikeudenkiyntikustannuksistaan, on päätöksessä 24. päivänä Tammikuuta 1906. mainitsemillaan perusteilla hyljännyt kanteen sekä velvoittanut Jakob Stauflerin sadalla marralla korvaamaan Erik Aholalle hänen oikeudenkäyntikulunkinsa. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Jakob Stauffer oli vetoamalla saatta nut jutun, on tuomiossa 16. päivänä Toukokuuta 1908. antanut lausuntonsa asiasta; ja koska Erik Ahola oli tunnustaneet, että hän oli jakob Kauverille antanut puheena olevan velkakirjan, eikä asiassa oltu luotet tavasti toteensaalettu, ettei Erik Aho la sitä tehdessään olisi ollut syyntakeinen, vielä vähenmin että Ahola 352.
olisi tulleet pakotetuksi tahi vietellyksi antamaan staufferille tuon velkakirjan, on Hovioikeus, kumoton Ruustuvanoikeuden päätöksen, velvoittanut Erik Aholan velkakirjaan tehtävää kuittausta vastaan suorittamaan Jakob Stausterille velkakirjan määristä 8. päivänä Lokakuuta 1905. mksettaviksi joutuneet tuhat viisisataa markkaa viiden prosentin vuotuisen koron kanssa, lukien 8. päivästä Lokakuuta 1904. kunnes täysi maksu toimitettiin, sekä velkakirjan jälellä olevasta määrästä 8. päivänä Lokakuuta 1905. maksettavaksi joutuneen koron neljäsataa kaksikymmentäviisi markkaa, jota paitsi Erik Aholan tuli sadalla viidelläkymme nellä markalla korvata Jakob Staufterille hänellä Raastuvanoikeudessa jutun vuoksi olleet kulungit. Hovioikeuden tuomion on Erik Ahola anonut muutosta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Erik Ahola ole esiintuoneet syytä muuttaa Hovioikeuden ylempänä mainittua tuomiota, joka siis jää pysyväiseksi. Tätä kaukki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: R. A. Börde. 1. Hans. huomalR. A. Börde. 1. Hans. huomalC. J. Fingren. Tall. Augusti Edam Eljander. 353 396
Den 14. Maj 1909. 35 4,390 Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatt revisions skilling, från Kejserlige Wasa Hofrätt inkommit mål emellan Handlanden Benjamin Gus - Träis nel, från staden Merville i republiken Frankrika sökande, samt Handelsfirman Ph. U. Strengberg i ståden Jakobstad, svarande, angå ende ersättning: Gifven uti Justi tiedepartementet den 14. Maji 1909 Kejserliga Senaten har tåtil handlingarna i målet sig föredraga och af dem såvidt nu är i frågainhämtat följande: Medels kontrakt af den 21. November 1901. hade finnan Ph. 31. Strengberg förbundit sig att åt Handlanden Guij - Träisnet leverera femtontusen Rubikmeter grufstötter och fyratusen kulikmeter pit props till ett pris af äder ten frånes för hvarje kubikmeter gruf stöttor och nitton frånes femtio dente nus för samma mångd plifrops, allt af Calais hvarjämte angående betalningsrättet öfverenskommits, att hvarje Smk: R. N. H. S. - 6. J. F. - C. A. 3. R. E. Thesleff. Pag 1847. R. D. 1908. No 1313.
af fyman till Gag Fräisnet afsänd virkesläst skulle åtföljas af tvenne å Guu¬ Traisnet dragna tre månaders trättor, lydande den ena å tre fjärdedelar och den andra å saldot eller den återstående fjerdedelen af lastens värde äfvensom att sagda trattor borde af Greg - Träisnet accents ras, den förra sidan lössningen af lästen försiggått och den senare efter det den lössade lasten blifvit defimtivt klassifieerad. Vid Rådstufvurätten i Jakobstad har Handlanden Gus - Träisnet sederme ra anfört: att ifrågavarande leverans enligt gällande handelskulyn bort fullgöras före utgången af år 1902; att förman P. H. Plrengberg af det kontra herade partiet bevererat endast fyra lusen tvåhundra åttionio och etthundra sjuttio tusendedels kubikmeter gruf slöttor samt tvåtusen tvåhundra sjuttiotre och åttahundratrettiotvå tusendedels kuhikmetes pitprops; att Gag-Travisnet, som emellertid åt annan person försålt hela det aftalade partiet grufstötor och pitprops med förbindelse att tillhandahålla köpa ren virket under loppet af år 1902 i följd af firmans underlätenhet att full göra den åtagna leveransen varit vungen att från annat håll anskaf la bristen, hvarvid Gug - Tiaisnet erlagt: för ettusen sjuhundra sju kubikmeter pitprops tjugu frånes för kubikmeteen äfvensom för grufstötlorna, för ettusen femhundra trettioåtta och trehunda sexton tusendedels kubikmeter tjugu hanes femtio erntimes, för femhundra sextioen och niohundrasjuttioåtta tusendedels kubikmeter tjugu frånes för niohundra sextiotre kubikheter nitton frånes femtio entimes samt för sjutusen sexhundra fyratiosju och femhundratrettiosex lusendedels kulrik heter aderton fånes sjuttiofem anti mes för kubikmelern, samt att tjughaimet därjämte enär han först under år 1903. varit i tillfälle att beverera sistnämnda parti grufstattor nödgats bevilja köparen nedsättning af en franco femtio antimes för till likmelern; och emedan Handlanden Guy355adt
Traisnet sålunda för de parter grafstöttor och pliprops, han på ofvanuppgifvet sätt förskaffat sig, utgifvit trettontusen tre finnes trettionio eintimes utöfver hvad han enligt det med firman Ph. U. Strengberg belefvade kontraktet bort för lika stor mängd trävaror af samma slag erlägga samt GuyTraisnet i följd af omordade grisnedsättning erhållit vid återförsäljningen elfvatusen fyrahundra sjuttio en frånes trettio äntimes mindre än han skulle bekommit, därest firman uppfyllt sitt åtagande, har GuyKristet yrkat firmans förpliktande att till honom betala sammanlagde tjugufyratusen fyrahundra sjuttiofyra franes sextionio entimes jämte hän la samt att därhos godtgöra gag Fraisnet hans rättegångs umgälder. I saken hörd, har firman Th. H. Strengberg väl erkänt att finnan af det öfverenskomna virkespartiet levererat endast den mängd Landlanden Gug Fräisnet uppgifvit men på slått, att Gvy - Fräisnet vägrat inlösa en af firman, den 23. September 1902. å honom dragen å vista trätta å sjutusen sjuhundra tjugufyra hänes åttiotre erntimes, utgörande saldat af priset för den virkoplast som den 4. därförutgångne Juni med ångfartaget Lars Krusi afsändts till Caj - Fräisnet hvarför och då GuuRaisnet sålunda brutit det emellan parterne ingångna aftalet samt för man vid antydt förhållande icke varit skyldig att fullfölja detsamma finnan motsagt befogenheten af kära målet. Sedan Handlanden Gus - Fräisnelanmärkt, att ofvansagda trätta lydt å högre belopp än saldot för ifrågavarande låst rätteligen utgjort, har Rådstufvurätten medels den 20. ber 1905. afkunnadt utslag på upptagna skäl förkastat Handlanden Gag - Fralsnets i saken utförda taHofrätten under hvars pröfning lan. Handlanden Gag - Träisnet i väde väg dragit målet, har genom dom 356 SS 92
den 12. Maj 1908 utlåtit sig i saken; och emedan Handlanden Gag - Trats nel hvarken inlöst ifrågavarande trätta, då densamma i sådant af seende uppvisats, eller, såsom ske luti händelse han ej godkänt trättan till hela dess belopp, genast där efter till firman P. U. Strengberg emitterat den summa förman enligt Gag - Fräisnets åsikt rätteligen hade att af honom fordra, samt Guunet sålunda underlåtit att fullgöra hvad honom enligt förenämnda af C. J. Timgren hvad honom enligt förenämnda å C. J. Tingren tal ålegat ty och då firman i följt häraf varit berättigad att äfven å sin sida frångå samma aftal, har Hohåtten fastställt det slut, hvari Rätstufvurätten i saken stannat Uti Hofrättens dom har Handlanden Gug-Tiaisnet anhållit om änd ring medels hit ingifven deduktion hvilken firman No. 11. Strengberg föreskrifven ordning bemält. Kejserliga Senaten har lagit målet i öfvervägande och finner Handlinden Gug-iraisnet icke hafva anfört bål till ändring i Hofrättens ofvanberörda dom, hvarvid förty kommer ett bero, jämte det Handlanden GugTransnet ålägges att med sextiofem mark godtgöra firman Pl. 71. Streng berg dess härstädes i målet häfda kostnader, Det alle, som vederbör, till sterrättelse länder Kejserliga Senaten för Finland R. A. Bonde. talan klander. Den 11. hvarimalCarl. Hangvist E. Thealf 357 SS 93
Toukokuun 14. päivänä 1909. Keisarillisen Suomen Senaatin 8887 tuomio nostorahalla Keisarillisesta Wiipurin Hovioikeudesta tulleessa, konkurssissa valvotun saatavan toteuttamista koskevassa jutussa, jossa Varatuomari Johannes Brofeldt, Wiipurin kaupungista, on hakijana ja Osakeyhtiö K. A. Tenhusen perilliset" nimisen osakeyhtiön konkurssipesän toimitsijamies Talonomistaja Heikki Juho Tenhunen, samasta kaupungista, tulemalta jääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 14. päivänä Toukokuuta 1909. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraa vaa: Sittenkun edellämainittu osakeyhtiö oli 13. päivänä Helmikuuta 1907. luovuttanut pesänsä konkurssiin ja Varatuomari Brofeldt konkurssin valvontaräivänä 13. päivanä seuraava Toukokuuta Wiipurin kauningin Raastuvanoikeudessa oli Läsnä: J. N. G. F. B. A.G. SS: 71. S. No 13. Pag: 4. R. D. 1909
valvonut erään, Räätälimestari K. J. Reposen 10. päivänä Marraskuuta 1906. asettaman, sanotun osakeyhtiön tunnustaman, Toiminimelle Leinonen & Mäkinen, omistaja M. Mäkinen, Kauppanen os F. Sergejefille ja Kansallis-OsakePankille siirretyn sekä sittemmin Kivenhakkaaja Mäkisen Varatuomari Brofeldtille siirtämän kolmen kuukauden vekselin perusteella tuhat kuusisataa markkaa ja toisen Räätälimestari Reposen 26. päivänä Marraskuuta 1906. asettaman, saman osakeyhtiön tunnustaman, Toimim melle Leinonen & Mäkinen, omistaja M. Mäkinen, Kauppaneuvos Sergejefille ja Suomen Yhdyspankille siirre tyn sekä sittemmin Kivenhakkaaja Mäkisen Varatuomari Brofeldtille siirtämän kolmen kuukauden vekselin nojalla kaksituhatta markkaa, sekä konkurssissa 17. päivänä Kesäkuuta 1907. toimitetussa toisessa esiinhuudossa Varatuomari Brofeldt. in mainittua valvontaa oli vastustettu sillä perusteella, ettei sanottuja 359 vekselaitä oltu laillisesti siirretty Varatuomari Brofeldtille, koska pankit, joille vekselit olivat olleet siirrettyinä, eivät olleet niitä edelleen kenellekään siirtäneet, niin on Raastuvanoikens 5. päivänä Elokuuta 1907. julistamassaan konkurssituomiossa jättänyt Varatuomari Brofeldtin puheena olevat saamiset riippuviksi hänen konkurssipesän toimitsijamiehiä vastaan vireille pantavasta eri oikeudenkäynmistä ja vahvistanut ne niihin määriin, joihin ne siinä ehkä tulisivat määrätyiksi, ei kumminkaan enemrään kuin minkä Varatuomari Reofeldt oli konkurssissa valvonut. Tämän jälkeen on Varatuomari Brofeldt, haastatettuaan Raastuvan oikeuteen Heikki Juho Tenhusen hänen edellämainitussa toimessaan, siellä vaatinut että, koska Kauppaneuves Sergejeff oli ylläsanotuista pankkilaitoksista lunastanut puheena olevat vekselit ja Kivenhakkaaja Mäkinen, maksettuaan niiden sisällöt Kauppanen vos Sergejefille sekä saatuaan vekselit 388
haltuunsa, oli siirtänyt ne Varatuomari Brofeldtille, vekselien sisällöt konkurssipesän varoista määrättäiniin maksettaviksi Varatuomari Brofeldtille, vekselisataavain oikeana omistajana. Heikki Juho Tenhusen vastustettua kannetta, on Raastuvanoikeus 2. päivänä Joulukuuta 1907. julistamassaan päätöksessä antanut asiasta lausuntonsa; ja koskei täratuomari Brofeldt ollut näyttänyt, että hän valvontapäivänä edellämainitun osakeyhtiön konkurssissa oli laillisesti omistanut puheenalaiset konkurssissa valvomansa vekselisäamiset, on Raastuvanoi keus hyljännyt Varatuomari Brofeldtin asiassa ajaman kanteen. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Varatuomari Brofeldt oli vetoamalla saattanut jutun, on tuomiossa 14. päivänä Marraskuuta 1908. vahvistanut Raastuvanoikeuden pääteksen ja velvoittanut Varatuomari Befeldtin suorittamaan Heikki Juho Tenhuselle maksut, hänen kappaleestaan Hovioikeuden tuomiota viisitoista markkaa kahdeksankymmentä penniä. Hovioikeuden tuomioon on Varatuomari Brofeldt anonut muutosta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo asiassa käyneen selville, että kysymykseen tulleisiin vekseloihin perustuvat, Varatuomari Brofeldtin Osakeyhtiö K. A. Tuhusen perillisten konkur sissa valvomat saatavat ovat ennen tuotavalvontaa laillisesti siirtynät taatuomari Brofeldtille; jonka tähden ja kun sanottujen saatavien oikeudellisuutta ei edes ole kiistetty, Keisarillinen Senaatti harkitsee oikeaksi, kumoten Raastunanoikeuden päätöksen ja Hovi oikeuden tuomion, vahvistaa mai nitun konkurssipesän varoista ja konkursituomiossa määrätyllä oikeudella Varatuomari Brofeldtille naksettavaksi näitten vekselien sisällöt yhteensä kolmetuhattu kuusisa3688 360 89
taa markkaa. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Julius Nummelin L. Wieska Julius Nummelin L. Wieska Fredr. Lundenius. A. K. Granström. Kede Lundenius A. K. Granström Kede Lundenius A. K. Granström Uno Strömsten Toukokuun 14 päivänä 1907. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio, maksuitta, Keisarillisesta Turun Hovioikeudesta tulleessa, muun muassa päätöä koskevassa nostojutussa, jossa. Itsellinen Kustaa Vilhelminpoika Pahlinen, Pölkänen pitäjän Mälkilän kylästä, on hakijana sekä samasta kylästä kotoisin oleva Talollinen Antti Akman- Sipilä tulematta jäänunä vastaajana: Annettu Oikeus osastossa 14 päivänä Toukokuuta 1909 Keisarillinen Senaatti on itsellensä esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa: Pälkäneen ja Sahalahden pitäjäin käräjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa on Antti Abram vaatinut, että Kustaa Lahtinen, joka suullisella valipuheella ilman ajan määräystä viljeli erityisiä, tsemanin omistamaan puoleen Kämpin taloa ylläsanotussa Mälkilän kylässä kuuluvia tiluksia 35. markan vuotuista vuokraa vastaan, velvoiLusna: J.  G. H. P.S - Aug261 284 No 1317. saa /23/7 Rb 1808.