Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Teollisuutta varten saisi 110000 markan suuruisen kassakreditivilainan sovittua panttivakuutta vastaan, oli vat sitoutuneet pankille takaukseen sen osan mainitusta lainasta korkoineen ja kulunkineen maksamisesta, joka ei tulisi suoritetuksi lainan vakuudeksi annettavasta pantista, sekä Kirjanpainaja Malmström sitten Sikin sanotulta pankilta saanut 110000 markan kassakreditiivilainan, niin olivat Kollegiassori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström, Kirjanpäinä ja Malmströmin sillä välin joudut tua konkursitilaan, Helsingin kaupungin Raastuvanoikeuden 23 päiväna Maaliskuuta 1909 julistamalla päätöksellä velvoitetut tukauksensa nojalla Pohjoismaiden Osakepankille Kauppaa ja Teollisuutta varten suorittamaan, paitse korkoja, 54454 markkaa 15 penniä, jonka määrän Kollegiassori Ignatius ja Ylitar kastaja Sjöström sittemmin 1 päivänä Toukokuuta 1909 olivat sanotulle pankille maksaneet; ja koska Kauppias Niskanen oli 1 päivänä Syyskuuta 1900 laaditussa takauskirjassa sitoutunut korkeintaan 3000 markalla vastaamaan siitä vahingosta, jonka Kollegiassori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström, Kirjanpäinajä Malmströmin takausmiehinä, ehkä tulisivat kärsimään, mutta siitä huolimatta kieltäytynyt sitoumustansa täyttämästä, ovat Kollegiasseri Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström maitineet, että Kauppias Niskanen velvoitettaisiin heille suorittamaan jtu markkaa korkoineen sekä korvaamaan heidän oikeudenkäyntikustannuksen sa. Kanteesta kuulustettuna on Kauppias Niskanen, selittäen Kollegiasessori Ignatiuksen ja Ylitaokastaja Sjöströmin sitoutuneen täytetäkaukseen erään Pehjoismaiden Osabepankin Kauppaa ja Teollisuutta. varten 23 päivänä Lokakuuta 1900 Kirjanpainaja Malmströmille 12 kuukauden ajaksi myöntämän 110000 markan kassakredituvilainan takui83
sinmaksamisesta, väittänyt takaussitoumuksellaan tarkoittaneensa vastata siitä vahingosta, jonka Kollegiasessori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström voisivat tulla kärsimään mainitun takaussitoumuksensa joh dosta; mutta koska Kirjanpainaja Malmström 26 päivänä Lokakuuta 1901, uudistamalla äskenmainitun lainan, oli sen lopullisesti suorittanut ja Niskaselle sitoumuksensa nojalla kuuluva vastuuvelvollisuus siis myös li lakannut, on Kauppias Niskanen anonut kannetta hyljättäväksi. Raastuvanoikeus on 15 päivänä Maaliskuuta 1910 julistamallaan päätöksellä ratkaissut asian ja katsonut liskasen puheenaolevan takaussitou muksen sanamuodosta käyvän ilmiettei takaus koskenut mitään määrättyä kassakreditiivilainaa, vaan että Kauppias Niskanen siinä oli sitoutunut korkeintaan 3000 markal la takaamaan siitä vahingosta, jonka Kollegiassori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström ehkä tulisivat kärsimään Kirjanpainaja Malmströmin edestä takaamastaan, Pohjoismaiden Osakepankin Kauppaa ja Tcollisuutta varten Malmströmille antamasta 11000 markan kassakreditiivilainasta; minkä vuoksi ja kun Kollegiassori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström olivat näyttäneet sanotulle pankkilaitokselle takauksensa nojalla maksaneensa pääomaa 54434 markkaa 15 penniä korkoineen, Raas tuvanoikeus on velvoittanut Kauppias Niskasen suorittamaan Kollegiades seri Ignatinkselle ja Ylitaakastaja Sjöströmille kolmetuhatta markkaa kuuden prosentin vuotuisine korkoi neen oikeudenkäynnin alusta, 4 päivästä Maaliskuuta 1910 täyden maksun tapahtumiseen asti sekä neljältäkymmenellä markalla korvaamaan Kollegiassori Ignatiuksen ja Ylitarkastaja Sjöströmin oikeudenkäyntikulungit. Hanoikeus, jonka tutkittavaksi Kauppias Niskunen oli vetoamalla saattanut jutun, on 16 päivänä Maa84
liskuuta 1911 antamallaan tuomiella jättänyt asian Raastuvanoikeuden päätöksen varaan muuten paitsi että Raastuvanoikeuden siinä määräämä kerko, Kauppakaaren 9 luvun 8 SS:n mukaan, alennettiin viideksi sadalta vuodessa. Hovioikeuden tuomioon on Kauppias Niskanen anonut muutosta perustelmalla, johon Kollegiasessori Ignatius on vastannut. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo selvitetyksi, että Kauppias Niskasen 1 päivänä Syyskuuta 1900 annettua kysymyksessä olevan sitoumuksensa Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teellisuutta varten oli Kirjanpainaja Malmströmille 23 päivänä seurannutta Lokakuuta myöntänyt 110000 markan suuruisen kassakreditiivilainan sekä että Kollegiasseri Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström olivat sanotun lainan maksamisesta sitoutuneet täytetakaukseen, joten Kauppias Niskasen mainitun sitoumuksensa nojalla oli kolmellatuhannella markalla vastattava siitä vahingosta, jonka Kollegiassori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström sanotun takauksensa johlosta ehkä joutuisivat kärsimään; mutta koska Kirjanpainaja Malmström 26 päivänä Lokakuuta 1901 oli suorittanut sanotun kassakreditivilainan, eivätkä Kollegiassori Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström ole näyttäneet Kauppias Niskasen vastuunalaisuuden hänen kerrotun sitoumuksensa perusteella ulottuvan mainitun pankin Kirjanpainaja Malmströmille 31 päivänä Joulukuuta 1904 tehtyä kassakreditivikontrahtia vastaan myöntämään uuteen 11000 markan suuruiseen lainaan, jonka maksamisesta Kollegiasson Ignatius ja Ylitarkastaja Sjöström myös olivat siten tuneet takaukseen ja josta heidän takauksensa nojalla oli täytynyt pankille suorittaa ylempänä mainittu rahamäärä korkoineen, sentähden Keisarillinen Senaatti harkitsee oikeaksi kumaten Hovioikeuden tuo85
mion ja Raastuvanoikeuden päätöksen, hyljätä Kollegiasseri Ignatiuksen ja Ylitarkastaja Sjöströmin jutussa ajaman kanteen. Tätä kaikki asianomaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: Walter Andersin. Johannes Pesonen. A. J. L. O. Olls Wargaren jervin Saruste SS 33 Uno Strömsten. Den 7. Februari 1913. Kejserliga Senatens för Finland dom uti ett, på nedsatt revisions skilling, från Kejserlige Åbo Hokrätt inkommet mål emellan Borgå jernvägs Aktie bolag, sökande, samt Borgå stad, svarande, angående utbekommande af sufvantionsmedel: Och en uti Justitiederartemen tel den 7. Februari 1913. Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och at dem, såvidt nu är i fråga, inhämtat följande: Efter Borgå stad ågången stäm ning har Borgå Jernvägs liktiebo lag vid Rådstulensättens i sagde stad sammanträde den 12. Augusti 1908 anfört; att vid allmän vidhusstämma i Borgå den 21. November 1868 beslutits att, i händelse ett väckt förslag om byggande på roivat väg af en loke molin järnekana för allmän samfärd, sel emellan Borgå stad och Kärava station vid Helsingfors TavasteRS: 33. 1. 2/2 3. 3. mt. K. R. B. 86/1: 171. 86 2/2 17 Pag 206 R. D. 1911.
hus statsjärinväg komme till utförande, städen för åstadkommande af det räntebelopp och den gäranti, som erfordrades för upplåning af det för anläggning af järnvägen behöttiga kapitalet, skulle anstå årligen arrendet för stadens af l. d. byggnadskomiten för stadens bebyggande inlösta åkrar och ängar samt att alla såväl till staden inkommande som därifrån utgående, å stadens sjötullkomnare jousnaliserade varor skulle påföras en algift, motsvarande högst en procent af deras värde, hvarjem te beslut åfven fattats därom att, i händelse järnvägen komme att byg gas, högst 3,500 mark årligen borde uttaveras af stadens gårdsegare att utgå och fördelas enligt gällande gårdsören. att Borgå stad genom utsedde komitterade hos Hans Kejserliga Majestät ansökt om köneession för staden till anläggande af en järnväg från Borgå stad till Kesa va station och i sammanhang dermed anhållit om tillstånd dels att upplaga ett byggnadslån med rättighet att därå utfärda obligations, dels att för alla vid Borgå tillkammare jousnälissäde in och utgående varor i enlighet med urprättad taxa uppbära en utgift af högst en procent af varuvärdet att användar till ränta och amortering af lånet, att Hans Kejserliga Myntät medels resolution af den 26 Maj 1871. ej mindre meddelat staden Konassion å anläggande af ifrågavarande påenväg än förunnat staden rättighet att från nästnämnda dag uppbära för berörda utgift för en och utgående varor att användar till ränta och å mertering af de lån, som för järne vägvärketet komme att upptagas hvarförutom i koncennen föreskrifvits bland annat: att det ålige Korgå stad att inom fyra måna der anlingen själf på egen uti fvertaga jämvägens liggande elter och för ändamålet bilda ett aktiebolag, som rå sitt ansvar ut
förde byggnadsföretaget, att staden beviljades ett stätsbidrag af 30,000 mark till bestridande af kostnaderna för järvägsbyggnaden och att åter stoden af det för ändamålet erforder liga kapitalet skulle sammanbringa sålunda, att Borgå stad antingen själt eller genom det aktiebolag, som för ändamålet bildades, inom eller utom landet upptage lån samt i det ta utseende emitterade räntelärande vuoriktakaktion eller obligations och aktion till ett sammanlagdt neminell kapital af ända till 30000 mark, för hvilka ettigutioner och Aktor lag la emesionskunn borde utgöra 1/70 meant och årliga anmäteten till deras amorterande 5 1/12 - 3 1/2 procent af hela nominallelegnet; att till ränta och amertning af de för järnvägsbygg naden uratagna lån skulle ansläs ofvannämnde utgift för in- och utgående varor, arrendet från stadens odlade egor och förberörda afgift af 3500 mark; att konessionärerne, jämte det de berättigades att, räknadt från tiden för koncessionens beviljan se, uppbära förenämnda varaafgift, borde använda de härigenom inflytande medlen till ränta och å mörkning af de för järnvägsarbetet upptagna lån, att, därst järnvägs företaget inom förloppet af 85 år lämnat sådan afkomst, att ofvan nämnda lånekapital af 3000 mark amorterats genom 5 1/12 procents årlig ränta, kronan utan lösen blefve egare till jämvägen med därtill hörande byggnader och andra lasta inrättningar, men att om löreläget icke inom Adamsagila tidrynd gjort sig betaldt rå antydt sätt, jämvägen med den tilllehörtillfölle kronan först efter det den i förestående måtte beräknade af komsten han banan erhållit; samt att Borgå stad berättigades att öfverlåta konoissionen ut att aktiebolag, hvilket under iakttagande af de i koncissionen fastställda vill kor och åligganden egde åtnjuta samtliga genom densamma i och 88
för järnvägsföretaget staden tillförsäkrade förmåner; att Borgå stad genom kontrakt af den 16. Oktober 1871 till Tuklige stats rådet Grefve Mauritz Kladimir Armfelt samt Konsulu Carl ängin Åbero och Vicekonsuln Fredrik August Ektöl öfverlåtit ifrågavarande järn vägskoneession med alla de rättig heter och skyldigheter, som däri tillförsäkrats staden; innehållande sagda kontrakt, utom annat: att staden för bundit sig att till det bolag, bemälde personer ålige att under namn af Borgå - Kervo jernvägaktiebolag bilda, årligen såsom rubvenligen utbetala de afgifter, hvilka staden i och för järnvägsbyggnadens möjlig görande åtagit sig och hvilka utgjordes och ofvannämnda varuulget, arrendemedel och hos gärdragarene aftaverade årsbidrag; att af denna sukvention, hvilken borde utgå till fullt belore intill dess man blifvit för katik upplåten, därefter icke skulle utbetalas större belopp än det, hvar med järnnägens neltoinkomst för äsel understege 1500 mark eller 3 procents ränta å hela omissionskari talol; att, såframt banans bekällna aisinkomst öfverstega nämnda erocent, hälften af öfverskollet tillfälle sladen så länge och intill dess att summan af stadens förut betalda rubventioner blifvit beläckt; att, då bänare af en eller annan anledning öfverginge i stalens ego, sokvenkönens utbetalande förfelle af sig sjukt, samt att de utgifter, beläget kändeles kunde komna att göra för tillbyggna der å banan, icke tinge räterarde nesmäla års utgifterna utan bordebetraktas såsom tillägg till anlägg ningskapitalet, men att dylikt tillskollskarital, där det utgifvits med sladens godkännande, skulle i af rande å stadens sisthenlige ega enahanda suoritet som det uppning liga omissionskavitalet; att efter det Borga Hirvo jemväesaktiebolag sedermera bildats och ders stadgar af Kejserliga Senatari 89
fastställts den 13. Februari 1872, kolaget utfärdat obligations till ett belopp af 2,2500 mark samt i obligationshandlingarna förbundit sig att till amortering af lånet och betalning af räntan årligen under en tid af 85. år utbetala en annutet af 5 1/2 mant å nemi nella karilalet att Borgå stad medels särskildt beslut af den 13. Maj 1874, som af Guvernören i Nylands lan den 18 däråtaljande Juli fastställts, vidtagit sådan ändring i förberörda kontrakt af den 16. Oktober 1871, att sådan åtagit sig att utbetala suboentionen jämväl i sådan händelse, att banan äter eller annan anledning öfverginge i kronans ego innan den förutat la tidymeden af 85 år från banens urplåtande till ällmän katektilländalupit; att, sedan Korpi - Kirvo jern väysaktiebolags egendom på grund af Rådstufvurällens i Borgå förordnade afhädts till konkurs, Kejserliga Senaten ej mindre medels dom i sagda konkurs näl af den 19 Februari 1880 sig utlåtit, det förberörda resolution af den 26. Maj 1871 uttryckligen bestämde, att de af Borgå stad såsom rubvention utfästa medel tinge och staden uppbäras under vilkor att desamma användes endast till ränta och ämoi lning af de lån, som för jämvägsbyggnaden, enligt derom särskildt meddelade bestämningar, komme att upptagas, samt att nämnda inskränkning i medlens användande således åtköt den jämväesuktiebolaget till erkända rätt till inbextionen, hvilken därfter öfverlåtits till de obligationsinnehuhare, hvilka bevakat sina fördringar i bonhusen och de där riks tillkomme förmånsrätt i sukventionsmitten, så adt de influtit till dagen för konkurs domen den 29. April 1879., än äfven gesom utslag af den 28 Maj 1880 innehållande förklaring af nästberörda dem, sig yttrat att domen vore tycklig och för darutinnan, att en obligationsen 30
nehafvare, som därom särskildt påmint, borde vara godtgjord för sin i konkusen bevakade fordran jämväl uden del af nelventionsmedlen, som eller konkursdomen intill skeende slut likvid i konkursen inflöte, likväl utare inskränkning af den rätt till sagda medel, som kunde tillkomma öfriga obligationsinnehafvare; att konkursförvaltningen, jemlikt borgenärernas i konkursen den 2. November 1880. fattade beslut, vid den till den 11. Maj 1887. offentligen utlästä auktionen ei konkunnassans egendom tillkännagifvit, att först komme att utbjudas Kerpå - Hervo järnväg med därtill hörande hus och inventarien samt läst och lös måte vid för sig, därpå den af Margistad utfästa suhventionen äfven för sig samt slutligen jännåger och subrintienen gemensamt, i anledning hvaraf stadens vid auktionen närvarande ombud framhållit, att det af borgenärerna i konkursen beslutna försäljningsrätt, hvarigenom jämvägen komme att försäljas utan Margåstads rubvention, hvilken åter skulle föryltras såsom en konkunnassan tillhörig järmägen icke åtföljande tillgång, skede emot 27 SS: i konneskonen af den 26 Maj 1871 och Borgå stads med stiftarene af Borgå - Hervo jern vägsaktiebolag utslutade kontrakt af den 16. Oktober 1871, hvarför ombudet inlagt gensaga mot sagda försälningsrätt, under utlåtande tillika att Borga slad i ingen händelse komme att utbetala sulvenkonen at någon annan än den, som utan afbrott taliterade banan, därå och sedan en åt sysslo männen i konkursen härtill anmärkti, att sukverligen i enlighet med borgenärernas beslut försåldes utan att garanti, endast med den rätt konkursmassan egde till densamma auktionen vidtagit, hvarvid helsta anbudet gjordes: för järuvägen jämte därtill hörande hus och inventaren samt fastoch lös materiel af skulderektörra visten ten, Tageniören Henrik Carl Gustaf August Alanderbjöld med 1000 mark; 91
för den af Borgå stad utlofvade rubventionen af densamme med 20,000. mark; samt för järmeägen och siiksentionen gemensamt jämväl af Ingenieren Standertskjöld med 4000 mark, hvilket sistnämnda anbud af konkurs förvaltningen godkänts; att sagda auktionsinrop sederme ra öfvertagits af ett konnorlidne, beståen de af Ingeniören Ölander skjöld samt Ingeniören Carl Gustaf Janmark, Injemorslakskaptenen Alexander Wilhelm Lagerborg och Efverenspektorn Axel Fredrik Laurell, de dör emellertid förrätt jämvägen till ett af dem tildadt bolag med benämning Korpi Jernvägs Aktiebolag, hvars stadgar den 25 Maj 1887 blifvit af Kejserliga 5o naturi fastställila samt bland annat innehille bestämning därom: att belaget, hvars aktiekarelat utgjorde 8000 mark, hvaraf hälften borde vara inbetald innan bolagets verkranhet sin ge vidtaga, åtlige fullgöra de villkor som föreskrifvits i koncentsnesuutio nen af den 26. Maj 1871 och kontraktet af den 16 därutiljande Oktober; att bänan, sedan från densamma vunnits sådan åtkomst, att 5 1/12 procents årlig ränta erhållits å det uppragliga anläggningskapitalet 3000 mark, dock tidigast efter 85 år, räknadt från det järnvägen i sin helket upplätits till kafik, öfverginge i stätens ego i enlig het med bestämningen i oftanämnda koncissionsresolution; att den virst, som uppkomme af honans upteckning, skulte afrättas till en reversland för betäckande af möjligen uppkommande förlust vid banans träsikning, intill dess reserv bonden vuvil till 3000 mark, hvarefter bolagsstumman egde torfoga öfver trälikvinslens användning; att, i fall severnfonden icke skulle första till betäckande af möjlig förlust vid lämäns enteckning, intygande inbextiondedel kulle därtill användas samt att för såvidt sukventionsmellen icke dästör tagits i anspråk, belagsumman och förlega öfver desamma; äfvensom att vidare Kejserliga Senaten medels resolution af den 20. Augusti 1857 92
utan villkor å förbemälde personer för det nybildade ahtiebolagets räkning öfvertyttär omförmälda, den 26. Maj 1871 utfärdade koncession, Borgå Jernvägs Aktiebolag medels den 23. Augusti 1887. dagtecknad körräthandling af belagets stiftare tillhandlat sig Borgå - Mervo järnväg med därtill hörande inventa ver och material samt att säljarenes rätt till den af Borgå stad utiista rubvenliemen för ett mis af summan lagell 8000 mark, hvaraf dock 4000 mark icke inbetalats utan skulle till godoräknas räljarene och särskilda andra personer vid inbetalningar å tecknade aktier i belaget. Nu som Korgå stad, som allsedan järnväger upplåtande till kopek utan afbrott utbetalat ifrågavarande sufvenligen, tillhanda att samtliga afgifter erlagts till och med år 1900 och de genom tullkommaren uppdebiterade medlen till utgången af December månad 1907., undandragit sig att därefter till Korgå förmågs liktiebolag erlägga mkvenkonen, här sagda bolag yrkat, att Korgå stad måtte åläggas att till bola get, som vore berättigadt att, försåvidt de därför anslagne medlen förslage, bortsättningsvis få tillgodsnjuta rubren tionen till det belöpe, hvarmed jämvägens neltoinkomst för året underste ge 1500 mark, icke allenast genast utgifva den för år 1907 af gårdsagare ne i staden utlåverade afgilt 3500 mark och den för samma år till stade kassan intecka ärendesumman för stadens odlade egor i enlighet med däröfver utgifvande redovisning jämte det procents årlig ränta å hvardera resten från deras förfallodagar, utan ock framdeles, jämlikt bestämmelserna i hentraktet af den 16. Oktober 1871, årligen intill dess kanan öfverginge i slutens ge, erlägga subrantienen, hvarkes Borgå ermags Inteckolag tagit i anspråk godtgörelse för sina i saken sagda umgälder. Tafseende å svaromål har å Korga stads vägnar framhållits förnämligast, att utvenkors medlen med vederhörligt tillstånd anslagits och bevil43
jats endast för erläggande af ränta å och amortering af de lån, som förjärnvägsbyggnaden komme att upptagas, hvilket med full tydlighet framginge såväl af rådhuslämmans beslut af den 21 November 1868. och bestämningarna i koncision reselukonen af den 26. Maj 1871. som af Kejserliga Senatens ofvanberörda dem af den 19. Februari 1880. och utslag af den 28. därpåföljande Maj men att något sådant undamål ej vidare förefunnes, ty att Borgå jemvägs Akkola lag, som alltikan den 1. September 1887, då bolaget öfverlagit jämvägen, erhållit i antealningsvinst samman lagdt 632/365 mark 34 penni och i rubaration af Borga stad inalles 1.10648 mark 29 penni samt utdelat i dervidender åt aktiegarne från sen till hä procent å det namndla aktukapitalet 8000 mark äfvensom derintom deli afsatt till reverseanden och öfverlöst till vinsl och förlustkontal, dels nedlagt på okände af den förliga makseten och förkåttandet af järnvägen årligen betydande belopp, numera med afsende å sin aftaiställning befunne sig i det låge, att nelventionen erfördnades hvar ken till betäckande af förlustes i järnvägdriften eller för erläggande af ränta å lån, ej heller för erhållande af skälig ränta vare sig å bolagets inbetalda eller niminolla aktiekapital, hvilka dessutom mark anses såsom amerterade; och härBorgå stad förty emotrell förkastande af käromålet. Vidstufvurätten har medels den 10. Mars 1909. alkunnadt utslag på anförda grunde lunnit Borgå stad icke hafva egt laga skäl att undandraga sig att fortfarande erhega ifrågakomna sutventien samt förty ålagt utaden att, i enlighet med bestämmehrena i anberörda kontrakt, till Borgå förmågs Aktie bolag icke allenast genast erlägga den af gärdsegarne för år 1907 uttuxerade afgiften tretusen fem hundra mark och den för samma 34
år till stadskassan inteckna ären derumman för stadens odlade ogor i enlighet med däröfver tilli ka utgifvande redovisning jämte sex procents årlig ränta i bääge dessa böster från den 2 Maj 1908, då järmägens tokstut för är 1907. kamlagts och af belagslämman godkänts utan och fram deles årligen utbetala samtliga ifrågavarande sufemtionsmedel; dock finge i anseende till sakens beskaffenhet Borgå samvags Aktubolag sjäkt vidkännas sina i målet hälda kostnader. för öfrigt skyldigkändes Borgå samtags Aktiebolag att till Rådstufvurätten ordförande och ledamäler, hvilka i anseende till ordinarie ledamöternes i Rätten jäfvighet förordnats att handlingga förvarande mål, i resse kostnaderrättning och dag haktamente utgifva sammanlagett kolundra tjuguåtta mark femtio penni Hofrätten, under hvars pröfning parterne å ömse sidor i väckväg dragit målet, har genom den 24. Maj 1911 däri gifven dem lämnit, att förenämnda och Hans Kejserliga. Mainstät den 26. Maj 1871 i Nåder gifna kenaissionsen lukon, på hvilken den Korgå stad medgifna rättigheten att uppbära ifrågakomna vainalycker grundade sig, i enlighet med innevinnans i samma stad vid räd hustämma den 21 November 1868 Jantade beslut uttryckligen fastställe. att sagda afgifter tinge uppbäras samt dessa och gårdsafgiftena åfvensom förberörda återmynden använ das till suhvenken för rakenställare del af ränta å och amertning af del kartal, hvilket blike för byggandet af den då föreslagna jännägen emellan Korpi stad och Maria station anskulladt och på jämväesanläggningen mellagett, äfvensom att enförmälda inhematon uti förberörda emellan Borgå stad och utom andre, Grefve Antell den 11 Oktober 1871 utverättade och nästiondsamnekanden tvitande kontrakt, som 95