Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
prt No 9. hustru hemman Hansing honomäljarens andel för ekola uppbudet Bonden kopek Silfver samt öfWilfver samt äg25 5/36 dels 33 1/3 mantill /3/16/ osan mantal 32. 33 1/3 Wilhelmina 3/16 dels manNyryn kauppakirjan och uppodla i WitGustafsson sinnanWilhelmina 3/16 dels manNyryn kylässä, Wilhelmina 3/16. m salmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä. prt No 9. KorpeWilfverien kylässä prt No 9. Korpeprt No 9. Korpeprt No 9. Korpe1h 1/4 eli 3/64 m prt No 9. Korpesalmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä. prt No 9. Korpeprt No 9. Korpesalmen kylässä. prt No 9. Korpeprt No 9. Korpesalmen kylässä. 1: 32: 3/16. osan manttaalia Pesolan 3/16. m salmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä. Hansing undergå enss mantal af underHuhtikuun 29 päivänä 1902. Keisarillisen Majesteetin Korkeassa Nimssä Känen Suomen Senaattinsa tuomio nostorahalla Wiipurin Hovioikeudesta tulleessa velkomusjutussa, jossa ovat Wiipurin pitäjän Vanhassa kylässä asuva Talollinen Elias Inkiläinen hakijana sekä Tilanomistaja Anton Mäkelä, sanotun pitäjän Naulasaaren kylästä, ynnä toimitsijamiehet hänen konkurssiin luovutetussa pesässaan, Varatuomari Georg Konstantin Palmroth ja Maanviljelijä Martti Kyckling, poisjääneinä vastaajina: Annettu Keisarillisessa Suomen Senaatissa ja Sen Oikeusosastossa, Helsingissä, Huhtikuun 29. päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on Itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niislä, mikäli enää on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Wiipurin pitäjän kärä jäkunnan Kihlakunnanoikeudessa ovat Anton Mäkelä se kä Varatuomari Palmroth ja Martti Kyckling, viimemainitut heidän edellä sanotussa toimessaan, Elias Inkiläiselle annetun haasteen nojalla lausuneet, että läsnä: J. S. F. A. K. E. A- 72. V. G. Hemmans 341
år uppod å gammal innehållit ejort neljanskynt kammaren emotsett käromålets förkastande. Rådstufvurätten har medels den 6. Juni 1900. afkunnadt utslag förkastat Enoch Erikssons i saken utförda talan, enär det arbete, hvarmed Enoch Eriksson då ifrågavarande olycksfall inträffat varit sysselsatt, icke varit af sådan beskaffenhet som afsäges uti SS: 2. af ofvanberörda lag angående arbetsgifvares ansvarighet för kroppskada, som drabbar arbetare. Hofrätten, under hvars pröfning Enoch Eriksson i vadeväg dragit saken, har genom dom den 22. Mars 1901. faststält Rådstufvurättens ofvanberörda utslag. Uti denna Hofrättens dom har Enoch Eriksson i underdånighet anhållit om ändring. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande och finner Enoch Eriksson icke hafva anfört skäl till ändring i Hofrättens ofvanberörda dom, vid hvilken förty kommer att förblifva. Det alle, som vederbör, till underdånig efterrättelse länder. Wans Kejserliga Majestäts Höga Namn, /1./. Dess Senat för Finland: J. J. Ingman A; A; Numlin. Herr Lujettad Bonden Kasella Em. Forsman. Andersin. Valentin hemmning Johannes Seltonen Toukokuun 1 päivänä 1902. Keisarillisen Majestedin Korkeassa Nimisen Hänen Suomen Senaattinsa tuomio nestorahalta Turun Hovioikeudesta tullassa, torpan hallintooikautta koskevassa jutussa, jossa kuolleen Torpparin Iisakki Wuorenpään leski Maija Stiina Wuorenpää, Eurajoen pitäjän Kuivalahden kylästä, on hakijana ja Talollinen Eevertti Kivilahti, samasta kylästä, poisjääneenä vastaajana. Innettu Keisarillisessa Suomen Senaatissa ja Sen Oikeusosastossa, Helsingissä, Toukokuun 1 päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Haastatettuansa Maija Stiina Wuorenpään Eurajoen, Lapin ja Hinnerjoen pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeuden 1900 vuoden talvikäräjiin on Eevertti Kivilahti siellä lausunut, että Eevertti Kivilahden nykyään omistaman Kivilahden talon Kuivalahden kylässä aikaisempi omistaja Talollinen Matti Juhonpoika Kivilahti on Torppaläsnä: J. G. S. F. A. C. l. El - 11 - 1. G 347 N 153. lag 194 R 91. på enskrift hemman No 4 uppod härägSkatte hemman i Silfver och att uppbudet åt by innehållande ehdynskommit ekommituine No 4. No 5. i Witkola 35. Skatte hemman Hemmans hehta Hemmans Nummer Hemmans 1/3 dels manår Hansing i byn by „ Hansing Hansing Skatte Hansing honomålades nummer i sökandens nummerHerr Sena Hansing
i rättegångskostnadsersättning, i /3. 50./ mark tyskt mynt med enahanda rängustaf samt öfver eller att uppodla i Withonomålades ekomma härägta derå från den 16. Oktober 1877., en tredjedels procent i vxelprovision och 5. finska mark i protestkostnads ersättning, d) 3,690 mark 40 offennige tyskt mynt och ej 14g, 1901 mark 32. penni. finskt mynt jemte sex procents ränta derå från den 21. Augusti 1877 och 320 mark samma mynt i lagsökningskostnadsersättning, efter afdrag af den 1. i sistsagde månad guldna 18,915 mark 47. penni och af de 1.126. mark 85. penni, som Handlanden Rohde uppburit i dervidend från Disporten Wissings konkursmassa, hvarförutom Wissing känts skyldig att med 70. mark ersätta Rohde hans umgälder i målet Efter det vid verkstäldt utmätningsförsök hos Disponenten Wissing denne, enligt ett af Stadsfogden Ernst Lagerström deröfver utfärdadt bevis, befunnits sakna all tillgång till gäldande af nästnämnda utslags innehåll, har Handlanden Rohde, efter stämning å Disponenthustrun Wissing vid ofvansagda Rådstufverätt anfört, att disponenten Wissing, som jemlikt ett emellan hans bemälda hustru och aflidne Fabrikanten Anders Alfred Kägglund i dennes lifstid den 31. December 1885. upprättadt bolagskontrakt för bedrifvande af en tvälfabrik i Nikolaistad, under firma Wasa tvålfabriksbolag, antagits till disponent för bolaget emot en aflöning till så stort belopp, som motsvarade hälften af bolagets nettovinst för året, uti ett sedermera den 15. Mars 1891. till kontraktet gjordt, af makarna Wissina och Fabrikanten Hägglund undertecknadt tillägg samtykt till att af den Disponenten Wissing i anförd måtte tillkommande lönen, hvaraf Wissing derintills uttagit endast hvad till hans och hans familjs underhåll varit nödigt och återstoden godtskrifvits hans hustru såsom ersättning för skötandet af bolagets yttre affärer; äfven framdeles, så länge kontraktet egde bestånd, skulle på samma sätt tillhustrun kylässä hustru hemman Herr Sena hustru hemman i WitseWilhelmina samNummer i bynHemmans nummer hustrun kylässä, prt No 9. KorpeWilfver och att uppodla aflagde på ensamma samt åt sam
i månaden, som skulle afräknas för Disponenten Wissings lön, emotsett för kastande af Handlanden Röhdes emot henne utförda talan. Efter det härå Disponenten Wissing äfvensom Spinnmästaren Goffrej Knorolas jemte hans hustru Fanny Knouoles, som tidigare varit gift med Fabrikanten Hägglund och förmyndaren för makarna Hägglunds omyndiga barn, Vicelandskamreraren Karl Eskolin blifvit i saken hörde samt målet i öfrigt haft den omgång handlingarna deri närmare utvisa, har Råd stufvurätten uti den 27. Januari 1899. afkunnadt utslag utlåtit sig, att som Disponenthustrun Wissing genom förberörda tillägg till det mellan henne och Fabrikanten Hägglund upprätta de bolagskontrakt, hvilket tillägg i betänklig grad förnärmnde Disponenaten Wisnings borgenärers rätt, tillförsäkrats en synnerlig förmån i sin mans booch äkta makar, jemlikt studgan de na i, bland annat, 7 SS i förordningen om äktenskapsförord gifven den 6. November 1868 icke egde under äkten inskapet till hvarandra genom gåfva upplåta egendom eller eljes sig emellan sluta aftal rörande egendom och rättighet i boet, alltså och då visadt blifvit, ej mindre att Disponenten Wisning under den tid af tio år, hvarunder hans hustru och Fabrikanten Hägglund samt efter dennes frånfälle hans rättsinnehafvare innehaft firman Wasa tvälfabriksbolag, fått uppbära i lön tillhopa 75.250 mark 75 penni, än ock att utgifterna för makarna Wissings hushåll jemte nödiga drift och repressentationskostnader, hvilka påförts makarna Wissings hushållskonto, under samma tid uppgått till inalles 0 1780 mark 52 penni men Handlanden Rohde icke gittat styrka, det Dissanenten Wissing skulle uppburit större lön än ofvansagda belopp samt å andra sidan den summa af 150 mark i månaden, hvaraf Disponent hustrun Wisring genom sitt sysslande för bolagets räkning intygats hafva Hans Hansing Mantal Hansing Hans pröm
strun Wissing skulle innehafva någon sådan egendom, hvarmed hon enligt lag vore skyldig att ansvara för Di sponanten Wissings gäld, ty pröfvar Kejserliga Senaten utan afseende å hvad Kohde härstädes anfört till vin nande af rättelse i Hofrättens ifrågavarande dom, i anledning af Dispo nenthustrun Wissings andringsansökning rättvist, med upphäfvande af sagda dom och Rådstufvurättens utslag förkasta Handlanden Bohdes i målet utförda talan. Det alle som vederbör, till underdånig efterrättelse länden 1o Hans Kejserliga Majestäts Höga NämnDess Senat för Finland: J. G. Sohman EmedTörmän af AndersinValentin Summan. af Axel Charpentus A; Jundin. Kon Lyckad Toukokuun 2. päivänä 1902. Keisarillisen Majestetin Korkkassa Simoin, Hänen Suomen Senaattinsa tuomio nestorahalla Turun Hovioikeudesta tulleessa, kiinteimistön kaupan moittimista koskevassa jutussa, jossa Itsellismiehenvaimo Hilda Emilia Heino, Orimattilan pitäjän Pennalan kylästä, on hakijana ja Talollinen Vihtori Warpela, samasta kylästä, tulematta jääneenä vastaajana: Annettu Keisarillisessa Suomen Senaatissa ja sen Oikeusorastossa, Helsingissä, Toukokuun 2. päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on Itselleen esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Haastatettuansa Vihtori Warpolan ja tämän vaimon Maria Alina Kaarlentytär Warpelan Orimattilan ja Aetjärven pitäjien käräjäkunnan 1899. vuoden syyskäräjiin, on Hilda Emilia Heina Kihlakunnanoikeudessa Syyskuun 22. päivänä 1899. lausunut, että Hilda Emilia Heinon mies ItLäsnär J. B.S. - C. F. - A. C.t. - 1. 3. Jä
Wilfver samt åt No 9. i WitHerr Senats och att för sellismies Oskar Heino ja Talollinen Otto Seppälä, viimemainittu Hilda Emilia Heinon sisarien holhoojana, Huhtikuussa 1897. olivat Vihtori ja Maria Uina Warpolalle kahdestakymmenestäkahdeksastatuhannesta markasta myyneet Hilda Emilia Heinon ja hänen sisariensa omistaman Warpolan talon Pennalan kylässä; mutta koska Hilda Emilia Heino ennen naimisiin menoansa Oskar Heinon kanssa oli perinyt kuudenneksen mainitusta talosta eikä Oskar Heinolla siis ollut oikeutta ilman Hilda Emilia Heinon lupaa myydä hänen sanottua osuuttansa talosta, sentähden ja kun ei Hilda Emilia Hino ollut antanut suostumustansa kerotulla tavalla tehtyyn talonkauppaan ja se siis oli katsottava laittomaksi, on Hilda Emilia Heinä vaatinut, että kysymyksessä oleva kauppa, sikäli kuin se koski hänen osuuttansa Warpolan talosta, julistettaisiin mitättömäksi sekä Vihtori ja Maria Aina Warpola velvoitettaisiin Hilda Emilia Heinon vapaaseen nautintoon luoruttamaan hänen mainittu talon osansa. Waadittuina vastaamaan asiassa ovat Vihtori ja Maria Alina Warpola väittäneet, että Hilda Emilia Heinon, N: K: 11. luvun 1. SS:n mukaan, olisi pitänyt nostaa puheenalainen kanteensa yön ja vuoden kuluessa saatuansa tiedon siitä että Oskar Heino oli myynyt Hilda Emilia Heinen yllämainitun perimysmaan, minkä tähden ja kun Hilda Emilia Heinolla oli tieto kaupasta siitä saakka kun se päätettiin, Vihtori ja Maria Alina Warpola ovat hatsonut kanteen myöhään nostetuksi ja kieltäytyneet vastaamasta pääasiassa. Tämän johdosta on Hilda Emilia Heino perustaakseen hannettaan viitannut asetukseen Kesäkuun 13. päivältä 1800., joka koskee maalla olevan maan lainhuutoa ja sukulunastusta, sekä ilmoittanut vasta keväällä 1899. saaneensa tiedon yllä586 honomäljennet ekommit eller samt ägan Gammalien kylässä och aflagde honomäljarens andel i Withustru hemmanet No 9. i Withustru hemmanet No 9. i WitWilhelainen kylässä och a Gustaf Henriksdotter JohanHerr Senats by
3. Sr: 558. Tag. 129. R. D. 1901 Wilfver samt att uppodla åt mantal skatte hemman i Witte 33. 32 2/3 33 1/3 Wilfver samt ägToukokuun 2 päivänä 1902. Keisarillisen Majesteetin Korkiassa Simossö Hänen Suomen Senaattinsa tuomionostorahatta Vaasan Hovioikeudesta tulleessa, torpan hallintooikeutta koskevassa jutussa, jossa Torppari Juho Matinpoika Salmijärvi, Tetajäveden pitäjän Petäjaveden kylästä, on hakijana ja Talollinen Vihtori Juhonpoika Kuoppaanmäki, samasta kylästä, poisjääneenä vastaajana: Annettu Keisarillisessa Suomen Senaatissa ja Sen Oikeusesastossa, Helsingissä, Toukokuun 2 päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on Itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa: Haastatettuaan Juho Salmijärven Jyväskylän ja Pitäjäveden pitäjien käräjäkunnan Kihlakunnanoikeuteen on Vihtori Kuoppaanmäki siellä lausunut että Vihtori Kuoppaanmäen nykyään omistaman Kuoppaanmäen talon Petajaveden kylässä aikaisempi omistaja Talollinen Juho Kaarlenpoika Ruoppanmäki oli hänen ja Juho Salmijärven väSäsnä: J. G. S. - E. F. A. B. - C.S. - R.G. honomäljarens andel inHansing
lillä Elokuun 27 päivänä 1894 tehdyllä kontrahdilla vuokrannut sanottuun taloon kuuluvan Salmijärven torpan Juho Salmijärvelle kolmenkymmenenviiden vuoden ajaksi muun muassa sillä kontrahdissa löytyvällä määräyksellä että jos torppari tavalla tai toisella laimin. loisi kontrahdinmukaiset velvollisuutensa ja rikkoisi kontrahdin hänen tuli heti luopua torpasta ja jättää se ilman korvausta talon omistajan hallittavaksi; ja koska Juho Salmijärvi oli niinhyvin useampien vuosien kuluessa laiminlyönyt ajallaan suorittaa määrättyä vuotuista vuokramaksua, kuin myös muutoin rikkenut kontrahdin siten että hänoli huonosti hoitanut torpan peltoja ja niittyjä, päästänyt huoneet rappuutumaan, käyttänyt kasvavaa metsää polttopuiksi ja sitä paitsi myynyt torpasta eläimenrehuä, niin on Vihtori Ruorpaanmäki vaatinut että Juho Salmijärvi velvoitettaisiin heti muuttamaan torpasta ja luovuttamaan se huoneineen ja maineen Vihtori Ruoppaanmäen vapaasti hallittavaksi. Kanteesta kuultuna on Juho Salmi järvi väittänyt täysin maksaneensa torpasta määrätyn vuokran Vihtori Ruppäänmäelle ja pitäneensä torpan kunnossa sekä siis ja kun hän sen sijaan että olisi hävittänyt metsää oli päinvastoin tarpeiksien ostanut polttopuita sekä melkoista isomman määrän karjanrehua kuin mitä hän eli myynyt, anonut kanteen hylkäämistä. Maaliskuun 22 päivänä 1900 julistamassaan päätöksessä on Kihlakunnanoikeus, jossa todistajinkin oli kuulusteltu, antanut asiasta lausuntonsa; ja koska Juho Salmijärvellä edellämainitun kontrahdin sanoin mukaan oli oikeus käyttää hyväkseen siinä mainittuja etuja vuokra-ajan loppuun ainoastaan siinä tapauksessa että hän tarkoin täyttäisi velvollisuutensa, ja kontrahti sen ohessa sisälsi määräyksen siitä että, jos Juho Salmijärvi tavalla tai toisella rikkoisi sitä vastaan, hän olisi velvollinen luovuttamaan torpan kantatalolle ilman korvausta, sentähden ja kun Juho Salmijärvi vastoin
Toukokuun 5 päivänä 1902. Keisarillisen Majesteetin Korkeassa Simossä, Hänen Suomen Senaattinsa tuomionostorahalla Wiipurin Hovioikeudesta tulleessa, pesäeroa koskevassa jutussa, jossa Maanviljelijä Eugen Terichoff, Wiipurin pitäjän Säiniön kylästä, on hakijana ja hänen vaimonsafatjana Terichoff vastaajana: Annettu Keisarillisessa Suomen Senaatissa ja Son Oikeusosastossa, Helsingissä, Toukokuun 5 päivänä 1902. Keisarillinen Senaatti on Itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa: Sittenkuin Watjana Terichoff Rannan tuomiokunnan tuomarille Syyskuun 15 päivänä 1900. antamassaan hakemuskirjassa, ilmoittaen miehensä Eugen Terichoffin jo kauemman aikaa suuresti laiminlyöneen ja erittäin huonosti hoitaneen Eugen ja Taljana Terichoffin yhteistä pesää, oli anonut, että hänelle myönnet läisiin pesäero Eugen Terichoffista, ja säädetty kuulustelu tämän johdosta läsnä: J. G.S. E. F.  A. B. K. SS: 9. Skatte hemman Hansing hustrun kylässä hustrun kopio eller Nyymantal Skatte hemman hustru hemman i Witäjän 362 N° 56, Såg 26 Rl
oli Wiipurin pitäjän käräjjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa pidetty, on Kihlakunnanoikeus seuraavan Marraskuun 8 päivänä julistamallaan päätöksellä määrännyt asianosaisten pesän kirjaan lueteltaviksi sekä julkisella haasteella kutsunut heidän kaikki velkojansa 3. päivänä Tammikuuta 1901 Kihlakunnanoikeudessa asiassa kuultaviksi; ja on Watjana Tarichoff viimemainitussa tilaisuudessa uudistanut kerrotun hakemuksensa, mainiten sen perusteeksi vielä ei ainoastaan että Eugen Terichoff oli ollut pakotettu velkojen takia vuoden 1898 alussa myymään aviopuolisoiden silloin omistaman, Eugen Terichoffin huolettomuuden tähden rappiolle joutuneen Wiipurin pitäjässä sijaitsevan Saarelan maahovin, jonka kauppahinnasta kumminkin velkojen maksettua oli jäänyt säästöä sataviisikymmentätuhatta markkaa, vaan myöskin että Eugen Terichoff, ostettuaan yhdessä Watjana Terichoffin kanssa kesällä 1898. läiniön maatilan yllämainitussa Säiniön kylässä oli sen jälkeen menettänyt ne kahdeksankymmentäviisituhalla markkaa, jotka hänellä, maksettuaan Säiniön tilan hinnan kuusikymmentäviisituhatta markkaa, olivat silloin ylijäämänä ensisanotusta kauppasummasta, ilman että Eugen Terichoff oli voinut niitten käyttämisestä näyttää muuta kuin että korkeintaan noin kaksikymmentäyksituhatta yhdeksänkymmentä markkaa oli kulunut Räiniön tilan parantamiseksi, karjan ostoon ja erinäisiin muihin tarpeellisiin kustannuksiin. Tätä anomusta on Eugen Terichoff vastustanut, väittäen aina kykynsä mukaan toimineensa ja tehneensä lyötä yhteisen pesän eduksi. Kihlakunnanoikeus on 2. päivänä Toukokuuta 1901 julistamallaan päätöksellä asian ratkaissut ja hatsonut selvitetyksi, että Eugen Terichoff oli ylipäänsä huonosti hoitanut hänen ja Taljana Terichoffin yhteisen pesän asioita, niin että siitä oli ollut pesälle suurta vahinkoa; jonka tähden honomäljem eller kopek Silfver honomäljarens andelst Hemmans nummer N° 4. i Hemmans nummer Pesolan kylässä Wilhelmina 3/16. m salmen kylässä,
honomäljarens andelar i WitWilfver samt No 9. i Witja kun se seikka, että Eugen Terichoff sen jälkeen kuin Tatjana Terichoff oli tehnyt pesäerohakemuksen oli koettanut parantaa tätä hoitoa, ei antanut takaita siitä, että Eugen Teriehoff vastaisuudessa, päästyään siitä pakonalaisuudesta, johon hän tämän asian johdosta oli joutunut, jatkaisi tuota hoidon parannusta, Kihlakunnanoikeus, nojautuen 5 luvun 28 SSään Huhtikuun 15 päivänä 1889. annetussa laissa aviopuolisoiden omaisuus- ja velkasuhteista, on härkinnut oikeaksi tuomita pesäeroon Eugen ja Tanjana terichoffin välillä; ja sen ohessa että Varatuomari Oskar Rautian määrättiin siinä järjestyksessä, kuin sanotun lain ja luvun 11 SS:ssä säädetään, toimittamaan asianosaisten pesässä jako, jota Ongen Terichoff, saatuaan neljätoista päivää ennen tiedon siitä milloin jako pidettäisiin, sadan markan sakon haastolla ei saisi estää, on asianosaisille ilmoitettu että sen heistä, joka jakoon ei tyytyisi, tuli puhevallan menettämisen uhalla kolmen kuukauden kuluessa jaon pitämisestä sitä laillisessa järjestyksessä moittia, kuin myös että pesäeron seuraamuksena piti oleman että kaikki tavara, joka Tatja na Terichoffin hakemuksen Syyskuun 15 päivänä 1900 tapahtuneen sisään; antamisen jälkeen perinnön, lahjan tahi testamentin kautta tahi muulla tavoin toiselle puolisolle tulisi, oli pidettävä hänen yksityisenä omaisuutonaan, mutta että Eugen ja Taljana Terichoff, jos he tahtoivat tätä etua velkojiensa vaatimuksia vastaan hyväkseen nauttia, olivat velvolliset sittenkuin päätös oli voittanut lainvoiman, näyttämään sen avioehtopöytäkirjaan kirjoittamista varten sen Oikeuden edessä, jossa avioehtoheidän välillänsä olisi ollut valvottava. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Engen Terichoff vetoamalla oli saattanut jutun, on tuomiolla Joulukuun 14 päivältä 1901, semminkin kun Eugen Terichoff ei ollut voinut antaa Herr Senats och att uppodla å mantal skatte hemman kylässä hustru hemman Nämnde 48: 40. mantal skatte hemman kautta
Nummer Svaranden Michel Heikkinen hustru hemman i samHansing Herr skatte hemman i och 7/16 dels mantal af KeHerr Senan kylässä, hustru hemman i WitseHemmans ägprt No 9. Korpeprt No 9. Korpesalmen kylässä. prt No 9. Korpeprt No 9. Korpeprt No 9. Korpesalmen kylässä. prt No 9. KorpePesolan 3/16. m salmen kylässä. prt No 9. Korpeprt No 9. Korpeprt No 9. KorpeWilhelmina 3/16 dels prt No 9. Korpeprt No 9. Korpe1/3 / 3/16/ osan mantal mantal eller 5/64 dels manprt No 9. Korpesalmen kylässä. prt No 9. Korpeprt No 9. Korpesalmen kylässä. mitään selvitystä siitä, mihin tarkoituksiin yllämainittujen rahojen ylijäämä kuusikymmentäkolmetuhatta yhdeksänsataa kymmenen markkaa oli joutunut, vahvistanut Kihlakunnanoikuuden päätöksen. Hovioikeuden tuomioon on Eugen Terichoff alamaisesti anonut muutosta; mutta Watjana Terichoff, joka tosen on ulosottanut Eugen Terichoffin perustelman kaksoiskappaleen, ei ole säädetyssä ajassa siihen vastannut. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Eugen Terichoff ole esiintuonut syytä muuttaa Hovioikeuden ylempänä mainittua tuomiota, joka siis jää pysyväksi, kuitenkin niin, mitä yllämainittuun pesänjakoon tulee, että kanne siitä on puhevallan menettämisen uhalla vireille pantava viimeistään niissä lakimäaräisissä käräjissä, jotka ensin kolmen kuukauden kuluttua pidetään siitä päivästä lukien, kun jako on tehty. Tätä kaikKarl Kaadertsejdt prt No 9. Korpesalmen kylässä. ki asianomaiset alamaisuudessa noudattakoot. Keisarillisen Majesteetin Korkeassa Nimessä, Hänen Suomen Senaattinsa: J. G. Sottman A; Kumlin. Bom Lycknad SS: 4 Emest: Forsman. af Andersin. Valentin Gummerus. pröm Herr Sena Hansing Nyryn kylässä och att gammalien „ 96. prt No 9. Korpeprt No 9. Korpeprt No 9. Korpeprt No 9. Korpesalmen kylässä. salmen kylässä. salmen kylässä.
gustaf samt ägandet i Witom öfmitään selvitystä siitä, mihin tarkoituksiin yllämainittujen rahojen ylijäämä kuusikymmentäkolmetuhatta yhdeksänsataa kymmenen markkaa oli joutunut, vahvistanut Kihlakunnanoikeuden päätöksen. Hovioikeuden tuomioon on Eugen Terichoff alamaisesti anonut muutosta; mutta Watjana Terichoff, joka tosen on ulosottanut Eugen Terichoffin perustelman kaksoiskappaleen, ei ole säädetyssä ajassa siihen vastannut. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Eugen Terichoff ole esiintuonut syytä muuttaa Hovioikeuden ylempänä mainittua tuomiota, joka siis jää pysyväksi, kuitenkin niin, mitä yllämainittuun pesänjakoon tulee, että kanne siitä on puhevaltan menettämisen uhalla vireille pantava viimeistään niissä lakimäaräisissä käräjissä, jotka ensin kolmen kuukauden kuluttua pidetään siitä päivästä lukien, kun jako on tehty. Tätä kaikKarl Sandertskjott Hansing andelst ki asianomaiset alamaisuudessa noudattakoot. Keisarillisen Majesteetin Korkeassa Nimessä Hänen Suomen Senaattinsa: J. C. Uhrmanen Emil Forsmiän J. C. Uhrmanen Emil Forsman af Andersin. Valentin Gummerus. honomäljem eller kopek Silfverbrufver ne vid vatten Hansing Hansing mantal Hansing A; F; Kumlin. Bom Lujellas