Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
salmen kylässä hustru hemman hustru hemman i honomäljarens andelmen kopek prt No 9. kuin myös että kauppahuone sittemmin Tammikuun 4 päivänä 1899 toimitetussa huutokaupassa oli myynyt hankkimansa jauhot ja niistä saanut kahdeksankymmenenkolmentuhannen sadanykdeksantoista Saksan markan viidenkymmenen pennigin hinnan, josta, kun siitä vähennettiin kustannukset jauhohustrun kopio eller jen säilyttämisestä prosomaissa 31 päivästä Joulukuuta 1898 seuraavan Tammikuun 6 päivään sekä huutokaupasta olleet kulut ja sen toimittajan välikyspalkkio, yhteensä tuhat kaksisataa kuusikymmantäyksi markkaa kuusikymmentäyhdeksän pyennigiä, kauppahuoneen hyväksi jäi kahdeksankymmentä yksituhatta kahdeksansataa viisikymmentäseitsemän markkaa kahdeksan kymmentäyksi mennigiä; mikin nähden ja kun Kauppahuone W. Aroier & Co siis 31 päivänä Joulukuuta 1895 oli puheenalaisesta jaukomäärästä ollut Kauppias Roilalta saapa yhdeksänkymmentäkaksitukatta viisisataa Saksan markkaa, sii tä lyhennellynä kauppahuoneen laskun mukaan, saman rahan tuhanteen kolmen 419 prt No 9. Korpesataan kahdeksaankymmeneensaitsemään markkaan viiteenkymmeneen pennigiin nousova korko viiden prosentin jälkeen vuodessa kolmelta kuukaudelta, jonka kuluessa, jauhojen vastaanottamisesta lukien, niiden hinta olisi ollut kauppahuoneelle maksettava, eli siis yhdeksän kymmentäyksituhatta satakaksitoista markkaa viisikymmentä pennyiä, mutta kauppahuone vasta Tammikuun 5 päivänä 1899 oli edellä kerrotuin laveinsaa nut kahdeksankymmentäyksituhatta kahdeksansataa viisikymmentäseitsemän markkaa kahdeksankymmentäyksi pesinnigiä ja Kauppias Roikan siten oli kauppakuoneelle vastattava niin hyvin nöiden rahamäärien erotuksesta, yhdek sästätuhannesta kahdestasadasta viiden täkymmenestäneljästä markasta kuudestakymmenestäyhdeksästä mennigistä, kuin myöskin sanotusta viiden päivän korosta, seitsemästäkymmenestäseitsemastä markasta kahdeksasta pennigistä, kaikki Saksan rahaa, erlvitettiin Kauppias Poika Kauppahuone W. Ströin & 6 dels maksamaa, kuittia vastaan yhdeksän mäljaren och eller kopek Silfver och att ejanskola mantal i samallain öfver samt 33 1/3 Råtteganden Henric Johansdotter Nygot för aflötning gammalmen kopek för aflag eller eller öfver samt wär
för eller å 2/32 dels Herr Senats och att Hemmans Nätta Honommans ägandet kommande ekommande „ 1. 25 1/3 kanskyssä 2/38 3 33 1/3 33 9 1/9 dels 48 2/3 samt öfver eller att uppoden att hustru hemman i honomäljare krono Iso ejans äg Råg. 108. Sr. Kesäkuun 17 päivänä 1902. Keisarillisen Majesteetin korkeassa Kinnurin Hänen Suomen Senaallinsa tuomionostorahalla Waasan Hovioikeudesta tullessa, kiinteistön kauppakirjan oikaisemista koskevassa jutussa, jossa ovat Kauppias Jaakko Heikinpoika Säntti, Ylistaron pitäjän Kaukolan kylästä, haki jana sekä Talolliset Jaakko ja Matti Matinpojat Haapala ynnä Torppari Jaakko Hermanninpoika Alanko, Kainaston kylästä sanottua pitäjää, kuin myös. Torpparit Mikko Juhonpoika Waris näki, Jaakko Malinpoika Nordberg ja Jaakko Matinpoika Nurimäki sekä Torpparinleski Maria Juhon tytär Wiirimäki, mainitusta Kankolan kylästä, vastaajina: Annet tu Keisarillisessa Suomen Sinaa tissa ja Sen Oikeusosastossa, Helringissä, Kesäkuun 17 päivänä 1902 Keisarillinen Senvatti on Itsellensä aesityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksina, saanut tietää seuraavaa.
för eller eller öfver eller samt att ekola Herr Sena Sittenkuin Jaakko Tartti ja hänen vaimonsa Maria Samtte kauppakirjat la 15 päivältä Toukokuuta 1809 olivat Jaakko Haaralalle ja tämän vaimol le Kustaava Hermannintytär Haapalalle Jaakko Alangolle ja tämän vai malle Sanna Liisa Antintytär Maria le Mikko Warismaelle ja tämän vaimolle Johanna Juhontylar Warismä else Jaakko Nordbergille ja tämän vai Margaste Maria Jaakontylär Nordbergille sekä Jaakko Wiirimäelle ja tämän vaimelle Josefiina Jakontytär Wiirimäil ty, ynnä Maria Wiirimäelle myynut, le ynnä Maria kauppakirjan sanoin mukaan, Jaakko ja Kustaava Haaralalle yhden kymmenes osan sekä muille mainitul " periskunnille ja Maria Wiirimäeljokaiselle yhden kahdeskymmenes Kun manttaalia, eli yhteensä seitsemyömän kahdeskymmenes osaa manttaalia puolesta Tuokon perintötalosta No 15 Kaukolan kylässä, on Jaakko Sandti, toimiteltuaan Jaakko ja Matti Haapalalle Jaakko Alangolle, Mikko Wa tän jollempiin l. honomäljarens andelmenkeudessa lausunut, että puheeksi tullut kauppavälipuhe todellisuudessa oli oli lut sellainen, että Jaakko Sontti sen kautta omistamastaan Tuokon talon puoliskosta joka oli kolme kahdeksas osaa manttaalia, edellä nimitetyille oslajille luovutti Matti nimisen lohon ja siitä metsään päin sijaitsevat maat kaikkiaan kolmetoista lohkoa, jota vastoin Jaakko Säntti pidätti itselleen ne tilukset, mitkä olivat mainitusta Möllin lohosta joelle päin, sekä että vasta vastedes maanmittarin toimillaman maiden mittauksen ja jyvittämi sen kautta myytyin tilan osain manttaali määrättäisiin; jonka tähden ja kun kauppakirja, mikäli siihen oli otettu että myydyt osat tilasta teke vät yhteensä seitsemän kahdeskymmenen osaa manttaalia ei ilmaissut kauppavälipuheen tekijäin todellista sopimus.
Hansing andel kanskyyskrift för ett öf¬ 40. till 2/16 dels mantal af 4. 32 1/3 dels kop: och Silfvät myydyt maat vastannut seitsemää kahdeskymmenesosaa manttaalia, Jaak sa Säntt on vaatinut, että joko kysy nyksessä oleva kauppakirja oikaistai Inomisten että Jaakko Haarala ja häkäräjissäkumppaninsa, joista Matti Haapala oli tullut puolen Jaakko Haapalan ostaman tilanosuuden omistajan si kukin saisi seitsemänkolmatta viides sadas kuudeskymmenesosaa manttaalia ja Jaakko Santti jäännöksen eli kaksikymmentäyksi viidessadaskuudes kymmenesosaa manttaalia mainitusta talonpuoliskosta taikka kauppa koko naan kumottaisiin ja kauppakirja julistettaisiin mitättömäksi Kanteesta kuulusteltuina ovat Jaakpo Haapala ja hänen asiakumppanin sa väittäneet että puheenalainen kauppakirja oli laadittu kaupassa tehty nen sopimusten mukaan ja siis, turvan tuon kauppakirjan sisällykseen, vastystanet kannetta sekä pyytäneet kor vausta oikeudenkäymiskuluistaan. Kihlakuin Talollisenlesken Maria Jaavarda manhusta Tuokon talosta, oli intossa kuulustettu ja hän niini vaatinut palkintoa Oikeudessa paunustänsä on KihlakunnanoikeuHuhtikuun 18 päivänä 1900 julistamassaan pöytöksessä katsonut kysymyksesja olevan kauppakirjan olevan selvän jaja että Jaakko Samtti sen mukaan ji myynyt Jaakko Haapalalle, Jaakpo Blongolle Mikko Warismäelle, Jaak Jordbergille sekä Jaakko ja Ma"Wirimäelle seitsemän kahdeskymmyösaa manttaalia Tuokon perintötilasta sillä välipuheella, että he jaisivat tiluksensa ensikadessa Matti nimisestä lohosta ja siitä ylös metsään päin sekä, jollei näin määrätyllä päikalla olisi tarpeeksi maata jäännöksen tilaan kuuluvista rintamasta, jonka tähden ja kun Jaakko Sandti itse oli lukenut ja hyväksynyt sanotun kaukauppakirjan sekä asiassa todistajana kuulustettiin Kauppiaan Simolens Jukonpoika Mäkisen epävarmulle ja aipasetvalle todistukselle ei voitu antaa 1o 1. uppbudet åklagan kylagan Hansing
palkinnoiksi oikeudenkäyntikuluista suorittamaan Jaakko Haapolalle ja häsuomen asiakumppamillensa neljäkymmenniin myöntää ja Maria Tuokolle viisi markkoonp. jos, jonka tutkittavaksi Jaakuuden säntti oli velkamalla saattanut myöntyn on Maaliskuun 23 päivänä 1901 jaamallaan tuomiolla jättänyt KihJakunnanoikeuden päätöksen pysyväksi, uolvoittaen sen ohessa Jaakko Sonlin neljälläkymmenelläviidellä markalla palkitsemaan Jaakko Haapalan ja hänen asiakumppaniensa Hovioikeudessa karsimät kulut Hovioikeuden tuomioon on Jaakko Länt myyti ostamaisesti anonut muutosta tänne naimittamallaan perustelmalla, johon Jaakko ja Matti Haapala Jaakko iljonka, Mikko Warismäki, Jaakko Nord berg sekä Jaakko ja Maria Wiirimäki ovat säädetyssä järjestyksessä vastaaNummer i byn451 tämän julun, 1nä ojas Mäkisen asiassa antamalle todistöksen hakemus oikeula Hovioikeuden kysymyksessä olevan tuomion muuttamiin la, jonka tuomion varaan asia siis jonki minkä ohessa Jaakko Samtti oikeu tetaan suorittamaan Jaakko Haapalalle ja hänen asiakumppanillensa hudän täällä kärsiniensä kulujen korva ukseksi sata markkaa sata kaikkia sianomaiset ulamaisuudessa noudalta kool. Keisarillisen Majesteetin Korkeussa Bonden honomålades /9/40 dels/ och Silfver på enskrift för ett öfver i Withonomäljarens andelmen kopekalmen Silfver samt öfverens eller samt
honomäljarens andel försonas andelmenWilhelmina 3/16. Jagande Tuomas Juhonpojalle, joka si uoden vastaan vakuulli Matti Juhonpojal sekä hänen vaimolleen ja perillisil n ainaisen hallinto oikeuden erinäisiin, silloiseen Pietilan taloon kuuluviin tiluksiin eli sittemmin Mattilaksi ni mitettyyn torppaan. Tämän jälkeen o ovat sanotut tilukset vuonna 1895 Sex man kylässä lopetetussa isonjaonjärjestetyssä mainitusta talosta siirretyt toisiin taloihin jakokunnassa, minkä johdosta Torppari Kustaa Mattila, joka hallitsi sanottua Mattilan torppaa Matti Juhon nojan ja tämän vaimon perillisenä on päätämistoimen kautta Huhtikuun 23 päivänä 1896 erotettu sen hallinnosta, ilman että Eerikki Sähteenmäki ja Kaarle Pietilä, vaikka heille sanotussa isonjaon ärjestelyssä annettiin vastikella siitä maasta, joka siten joutui pois heidän mainituista tiloistaan ovat antaneet  Kustaa Mattilalle sitä vastaavaa maaEerikki Sähbenmäelle Huittisten, Tun45 käräjiin toimitetun haasteen nojalla on aKaarle Pietilä, joka kauppakirjalla Huhtikuun 1 päivältä 1898 oli Kustaa Matti lalta ostanut edellämainitut Mattilan torppaan kuuluvat tilukset, Kihlakunnanoikeudessa vaatinut Eerikki lähtiin mäen velvoittamista Pietilälle komaamaan sen vahingon, minkä tämä oli kärsinyt vuosina 1808 ja 1809 ollessaan vailta niitä sanotun torpan tiluksia, jotka aikanaan olivat kuulunut Väkteen mäen tilaan, ja sitä varten Pietilalle suorittamaan molemmilta näillä vuoril. ta yhteensä: suviviljasta 388 markkaa 24 penniä ja torpan tavallisen ruiskylvön puhtaasta tulosta 20 tynnyriä ruki ta joko luonnossa tai rahassa vähen nettyä siitä Eerikki Lahteenmäen nautiltavaksi lasketiin osan torpan vuosta saanotuilta vuosilta yhteensä 1 ynnyriä 10 lanlaneet kappaa rukiita ja saman verran oleva sekä sen ohessa korvaamaan Pietilalle hänen kuluvesa jutussa Hemmans nummer samt ägWilhelmina samt ägWilhelmina samt äg
le Pietilälle oli tuleva se korvaus johon hän voi todistaa olevansa kysymyksessä olevassa suhteessa oikeutettu on Kihlakunnanoikeus missä todistajainkuulustelikin mantapahtunut Huhtikuun 6 päivänä 1900 julistamassaan päätöksessä katsonut velvelelyksi, että Mattilan torppa oli edelläsanotussa isonjaonjärjestelyssä joutunut pois useinmainituista Eerikki Sökteen. näelle ja Kaarle Pietilälle kuuluvista tiloista Eerikki lähteenmäen ja Kaarle Putilan antamatta siitä torpan silloiselle kaltijalle korvausta maassa toi rahassa yhtä vähän kuin Eerikki Sähteenmäki, Kaarle Pietilän saatua oikeuden torpan hallintoon, oli tälle tarjennut silloista korvausta, vaikkii Lähteenmäki edes och lut kieltänyt olevansa velvollinen Pietilalle vastaamaan puolesta Mattilan torpan hallinto oikeudesta johtuvista eduista, minkävuoksi Kihlakunnanoikeus, sen mukaan mitä jutussa muuten oli myön netty ja todistettu, on velvoittanut Erikki Lahteenmäen kuittia vastaan Kaarvaaditut kolmesataa kahdeksankymmentäviisi markkaa kaksikymmentäneljä penniä sekä kaksikymmentä tynnyriä rukii ta joko itse tavarassa tai rahassa paikkakunnalla maksuaikaan käyvän hinman mukaan, vähennettyä siitä kaksityn myyjä ja kymmenen kappaa rukiita ja saman verran ohria, samoin luonnossa lai rahassa sanotun laskuperusteen mukaan sekä kuudellakymmenellä markal la korvaamaan Kaarle Pietilälle hänen oikeudenkäyntikulunsa. Hovioikeus, jonka tutkittavaksi Erik ki Lähteenmäki oli veleamalla saattanut jutun, on tuomiolla Huhtikuun 3 päivä na 1901 siitä antanut lausuntonsa ja koski Kaarle Pietilä ollut Eerikki läkkemmäen kieltoa vastaan todistanut sen vahingon laatua ja määrää, minkä hän kysymyt sessä olevassa suhteessa vuosina 1898 ja 1899 oli kärsinyt sen lähden on Hovioikeus kumoten Kihlakunnanoikeuden päätöksen kokonaisuudessaan, kyljännyt Kaarle TiL 57
Herr Sena Hansing. Hansing Skatte förordning prt No 9. i Hemmans Hansing andelst Hansing närän koskeudella maasta olivat läpimi täten kahdeksan Suomen tuumaa ja sitä paksummat, ehdolla, muun muassa, et tä puitten hakkauksen tuli olla loppuun suoritetun kymmenen vuoden kuluessa kontrahdin tekemisestä lukien Tämän kontrahdin vakuudeksi on sanotun Syyskuun 30 päivänä myönnetty kiinnitys yhdeksään kolmaskymmeneskahdesosaan mant taalia Nopolan talosta. Sittenkuin Kauppias Juselius Tommikuun 24 päivänä 1898 oli siirtänyt mainitun kontrahden Kauppias Wolffille ja tämä Maaliskuun päivänä 1899 luovuttanut pesänsä konkurssiin, sekä Hovioikeudennalarius Aksel Wickmann, jolle Juho ja Herman Noponen, tultuaan sittävätin vuosina 1890, 1891 ja 1892 tehdyillä kauppakirjoilla Nopolan yhdek sän kuudestoistaosan manttaalin suurui sen talon omistajiksi, siinä tarkoituksessa olivat luovuttaneet oikeutensa, kauppias Wolffin konkurssin paikallitula päivänä Nikolainkaupungin Maastuvanoikeu dessa valvonut kaksikymmentätuhatta viisisataa kaksikymmentäkolme markkaa 459 honomålades eller eller samt ägWilhelmina 3/16. Nyryn kaupan kylässä Kauppias Wölften talvella 1898- 1899 Nopolan talon metsästä luvattomasti hakkauttamien kuudentuhannen kahdeksan sadan neljankymmenenyhden lukin hintana, on Raastuvanoikeus Joulukuun 4 päivänä 1899 konkurssissa antamassaan tuomiossa, koska valvontaa oli vatustettu, osoittanut Hovioikeudennetari us Wichtmannin erityisellä oikeudenkäyn nillä toteennäyttämään konkurssissa vaatimansa saamisen ja sen ohessa vahvista nut konkurssipesästä maksettavaksi sen summan, joka mainitussa oikeudenkäynnissä ehkä tuomittiin suoritettavaksi kuitenkin korkeintaan kaksikymmentä tuhatta viisisataa kaksikymmentäkolme markkaa. Hovioikeudennolarius Stenbäckille sekä toisille Kauppias Wolltin konkurs sipesän toimits ja miehille Tenkenkont torinhoitaja John Sjödahlille ja kauppias Gustaf Svanljungille, niinikään Mikolainkaupungista, hankkimansa kerjallisen haasteen nojassa ovat Juho ja Herman Aoponen, jotka sillävä ten uudelleen olivat tulfot mainitun honomäljarens andel för eller att ekola 43 gius Hans Skatte 43 Skatte Hansing å 48 Hansing Hemmans 1/3 5/16 dels Hansingius 25/24 dels Nummer i by Härads
år uppodet å genom kanslagde och aflösling ägrillisinä paitsi muita sisarpuolensa Liisa Kauppisen oli Marraskuun 26 päihonomäljarens andel invänä 1896 tekemässään kirjallisessa testamentissa määrännyt, että hänen jäämistöstään oli ylläsanotulle dia konaallilastokselle lankeava yhdeksän toistatuhatta kolmesataa markkaa se kä että se omaisuus, joka jäi jälelle sittenkun tämä ynnä erinäisel muul testamentissa mainitut saadannut oli läytäntöön pantu, piti laillisessa järjestyksessä tasan jaettaman Risto Kauppisen lähimpien sukulaisten kesken; mutta koska Risto Kauppinen oli huunäisä kuolemansa jälkeen 23 päivänä Huhtikuuta 1897 laillisessa järjestyksessä valvotulla suusanallisella testamentilla, jossa Risto Kauppinen myös määrännyt kaiken omaisuutensa, paitsi eräitä testamentin tekotilai suudessa lueteltuja osittain Liisa Kaup465 honomäljaren till ekommande ejortErik Stenrosille lankeavia vaati kappalesta, sanotussa Pielisensuun kylässä asuvan Seipurin Olli Hynnisen vaimolle Maria Suikkolle, on Liisa Kauppinen vaatinut että ensiksimainittu Marraskuun 26 päivänä 1896 tehtu testamentti julistettaisiin mitällä maksi vuoden Kanteen johdosta kuultuna on Joen suun Kirkollisen Piekonaalin toimikunnan puolesta väitetty ettei Risto Kauppista otti houkutettu tekemään puheena olevaa kirjallista testamen lia ja sen ohessa selitetty ei ainoas laan että Risto Kauppinen eläessään oli omistanut kolme vuokramaalla Pielisensuun kylässä sijaitsevaa rakennusta ulkohuoneineen, jotka raken nukset samoin kuin erään Ajuri Edvard Sinkkosen taloon Joensuun kaupungissa kiinnitetyn saamisensa Nisto Kauppinen oli pitänyt kiinteänä omaisuutena, vaan myös että Risto Kauppinen kirjallisessa testamentisjään oli tehnyt määräyksensä oikeuun hemman i Witäjän Hemmans nummer
honomåljemte uppbudet underhonomäljarens andel för eller att uppod att Herr Sena b: 48. 40. vastaan ylläsanotulla Maria Tuuhkon  hyväksi tehdyllä suusanallisella testajalle sittenkuin kirjallisessa testamenmyyiät haa mainitut määräykset oli pantu kyläntöön johon nähden ja kun kir jallista testamenttia ei sittemmin olty muutettu, toimikunnan puolesta on myöntäyjiä neljänteen kylkäämistä Kihlakunnanoikeus, jossa oikeudenkäynnin kestäessä Petteri Pennanen, ilmoittaen Liisa Kauppisen välikirjalla Syyskuun 5 päivältä 1899 luo valtaneen Pennasille oikeutensa Aisto Kauppisen jäämistöön, on jatkanut suo Susa Kauppisen kannetta ja jossasi ta paitsi on esiintuotu 10 päivänä Marraskuuta 1898 päivätty välikirja, jolla Maria Tuikko on Petteri Penna nelle luovuttanut kaiken edellämainiin niittuun suusanalliseen testamenttiin Jaapalaisen 26 päivänä Marraskuu ta 1800 laaditun kirjallisen testamentting ja julistanut sen olevan voimaa Hovioikeus, jonka tutkittavaksi aria Joensuun Kirkollisen Drakonaatin toimikunnan puolesta oli saatettu, on tuomiossa Huhtikuun 27 päivältä 1901 katsonut Risto Kauppisen kyllä 6 päivänä Maaliskuuta 1897 eli sus sen jälkeen kuin ruhuna oleva kirjallinen testamentti oli laadittu, tehneen eri naisia suusanallisia määräyksiä jäämistästään, vaan koskei oltu toteensaa tettu että Risto Kauppinen oli mainitussa tilaisuudessa kumonnut tahi muuttanut kirjallista testamenttiaan ja Risto Kauppisen siinä käyttämislä laususta poin vastoin kävi sel ville Risto Kauppisen tarkoittaneen että kirjallisessa testamentissa dako naattilaitaksen hyväksi tehdyt määräykset edelleen pysyisevät voimassa sekä että sanottu seuranallinen lestamentti käsittäisi ainoastaan sitä Hansing bevisHansing hörigen Skatte Hansing Hansing. Höfdingen Henriksdotter Anders Johansson Heikkinen Gustafsson Cajans ägSkatte hemman 466 Skatte Skatte Hemmans Hansing.
Herr Senats och negandens andelst gustaf samt öfver eller att uppodla å de 2. 32 kop: Silfver och aflagt le mennyt uuteen avioliittoon Lautamies Miron Tehon kanssa, eläessään oli lastensa Tobias Jurvasen yllämainittujen holholteen kera asunut yhdyspesässä veljienböter 19. 20. kop: och Silfver honomäljarens andel in25. 24. 32 2/3 33 1/3 ja Matti Janatuisen ja sittemmin niinikään kuolleen Jaakko Janatuisen kanssa; ja koska mainittu yhdyspesä vielä oli osakasten kesken jakamatta, on Topias Juvanen, sanotussa toimessaan vaatinut että Matti Janatuinen, jonka hallussa pesä oli, velvoitettaisiin luovuttamaan pesä jettaiseen jakoon että Topias Jurvasen holhoteille tuleva osuus siitä niin irtaimessa kuin kiinteässä heille erotettaisiin. Kanteen johdosta kuultuna on Matti Janatuinen väillänyt, että yhdyspesä oli jaettu jo 9 päivänä Toukokuuta 1891 muitten muassa Topias ja Anna Jurvasen läsnäollessa, jolloin pesän koko omaisuus paitsi puhtaat rahat ja eräs myllyn osuus esitettiin pesänosakasten välillä, jonka tähden ja kun Topias Jurvanen jälestäpäin ole vastaanottanut hänen holhoteellensa tulevan osuuden myöskin viimeksimainitussa omaisuudessa, Matti Janatuinen on anonut että kanne ai469 Wilfver samt å samhustrun kylässä, prt No 9. Korpeheettomana hyljättäisiin Sittenkuin Anna Juivasta ja MironTeppää sekä Jaakko Janatuis-vainajan oikeudenomistajia oli asiassa kuultu, on Kihlakunnanoikeus, jutussa niin menetelmmentyä kuin asiakirjat osoittavat, Syyskuun 28 päivänä 1900 julistamallaan päätöksellä asiin ratkaissut ja, koska oli selvitetty ettei määedellämainittu Toukokuun 9 päivänä 1891 toimitettu jako käsittänyt pesän koko osaan maisuutta sekä Matti sanatuunen Topias Jurvasen kieltoa vastaan ollut näyttänyt Topias Jurvasen hyväksyneen sanottua toisen mitusta lopullisena pesänjakona, määrännyt että kysymyksenalainen pesä oli luovulettava sellaiseen jakoon, että Topias Juvasen edellämainituille holhoteille perinlönä heidän isänsä Olli Janatuisen jälkeen tuleva osuus pesässä siitä erotettaisiin, jonka ohessa Kihlakunnanoikeus on määrännyt niin hyvin että Matti Jana tuisen tuli hänelle sitä varten asetetun neljänkymmenen markan sakon uhalla, saatuansa kutsumuksen, olla läsnä sanotussa jaossa, joka Topias Jurvasen piti
mantal skatte hemman kylässä honomäljarens andel för eller att Wilhelhelmen kylässä Skatte hemman i le mennyt uuteen avioliittoon Lautamies Miron Tepon kanssa, eläessään oli laste Topias Jurvasen yllämainittujen holholteen kera asunut yhdyspesässä veljiensä Matti Janatuisen ja sittemmin niinikään kuolleen Jaakko Janatuisen kanshonomäljare neljämnigsa; ja koska mainittu yhdyspesä vielä oli osakasten kesken jakamatta, on Topias Juvanen, sanotussa toimessaan vaatinut että Matti Janatuinen, jonka hallussa pesä oli velvoitettaisiin luovuttamaan pesä sellaiseen jakoon, että Topias Jurvasen holhoteille tuleva osuus siitä niin irtaimessa kuin kiinteässä heille erotettaisiin. Kanteen johdosta kuultuna on Matti Janatuinen väillänyt, että yhdyspesä oli jaettu jo 9 päivänä Toukokuuta 1891 muitten muassa Topias ja Anna Jurvasen läsnäollessa, jolloin pesän koko omaisuus paitsi puhtaat rahat ja eräs myllynosuus esiteltiin pesänosakasten välillä, jonka tähden ja kun. Topias Jurvanen jälestäpäin oli vastaanottanut hänen holhoteillensa tulevan osuuden myöskin viimeksimainetussa omaisuudessa, Matti 469 Tippää sekä Jaakko Janalius vainajan oikeudenomistaja oli asiassa kuultu, on Kihlakunnanoikeus, jutussa niin menetelpäivänä 1900 pulistamallaan päätöksellä ansiin ratkaissut ja, koska ole selvitetty ettei maedellämainittu Toukokuun 9 päivänä 1891 annettoimitettu jako käsittänyt pesän koko on maisuutta sekä Matti Janatuunen Topias  Jurvasen kuoltoa vastaan ollut näyttänyt Tobias Jurvasen hyväksyneen sanottua samassa mitusta lopullisena pesänjakona määrän maavulettava sellaiseen jakoon, että Topias Juho vasen edellämainitulle holhoteille perintönä heidän isänsä Olli Janatusen jälkeen tuleva osuus pesässä siitä erotettai ja siin, jonka ohessa Kihlakunnanoikeus on amäärännyt niin hyvin että Matti Janonen tuisen tuli hänelle sitä varten asetetun neljänkymmenen markan sakon uhalla saatuansa kutsumuksen, että läsnä sano lussa jaossa, joka Topias Jurvasen piti Skatte Hans Hansing Gustaf Johan Heikkinen ifrån Hemmans Wilfver samt öfver i Wit målades hustru hemman i Witomäljäghustru hemman i Witäjän Wilhelmina samt äghonomälades andel för eller i Kase
Arkitekten Sauren, hvilka hade vägrat att till Öfverstyrelsen godvilligt erläg segandens berörda tillgodohafvande, mål samt forpligtas att jemlikt omordade af kommande till Öfverstyrelsen utbe 1 rstnämnda belopp 954 mark 35 pen jemte ränta likväl med afdrag af hvad ur konkursmassan kund å samma fordran utfalla I saken hörde hafva Handlanden Reulund och Arkilikten Saurin icke velal bestrida, att det restarbete, hvilmantal Öfverstyrelsen för Akkilikten Hietkrono af Oinas låtit utföra betingat emot gift af 9,654 mark 35 penni, men fram hållit att Renlund och Saurén, då de med Öfverstyrelsen ingått omorda de öfverenskommelse af den 9 juni 1808 tillika uttryckligen förbehållit gamm och förman, som dem tillkomne en 1/3 5/16. 3/16 Häradets Nittio 4 gandighet det ursprungliga entreprenad kontraktet, för hvilket deras borgen mantal skatte hemman uti ej punkten i 479 4000 mark utbetalades genast vid entre grenadkontraktets underskrifvande, och de följande åtta posterna, om 36,000 mark hvarje, i mån af material till gång och arbetets förtskridande samt att slutligvid om de å entreprenadren man återstående 1778 mark eller den tionde posten skulle ske sedan entre kronaden i dess helhet fullgjort, af synats och godkänts, ty och enär så lunda, enligt nyssåberopade beståm ning i entreprenadkontraktet, Öfverstyrst sen då entrepropad arbet af Arkiteklen Hivrt af Ornäs i anledning af hans obestånd instäldes, ännu bort å entreprenadsumman såsom outbetaldt innehafva ej allenast sagda slutliqvidsport 41,768 mark utan och den post af 36,000 honomäljarens ägHerr Senan kylässä. Nummer Svaranden Michel Cajans ägNummer Sjötalo och aflös ägke Silfbetalas såsom den nionde i ordningen, eller således tillhopa 7778 mark, samt kostnaden för den del af inluprenad honomålades gifva och aflös eklagt gammal innehållit ekommit vid vatten mark, som enligt kontraktet skolat ut hustru hemman i honomäljaren till ekom eller ejansSkatte hemman