Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Wilfver samt åt elis eller på ensamma samt mantal skatte hemNyryn kanssa samt äghustru hemmanet No 9. i wenskriftas andelst honomålades öfver Silfver samt wagde och att honomäljennet och eller kopek Silfver 33/54 dels mantal skatte hemmanet No 5. Februarii bom för att svarangusta Simolin, vid skifterförrättningen godkänt ofvanomordade förteckning såsom omfattande all den lösegendom, som borde emellan sterbhusdelegarene fördelas, och således jemväl såsom innefattande resultatet af Jenny Augusta Relanders förvaltning af boet, förrättningsmännen icke kunde anses hafva handlat oriktigt derutinnan, att de lagt omordade förteckning till grund för skiftet af lösegendomen, helst Gödsegaren Bårlund måste anses skyldig att ersätta den skada, som i följd af hans antydda godkännande möjligen tillskyndats Greda Augusta Simolin. På grund häraf hafva makarne Relander ansett Kommunalrådet Roseelius talan vara obefogad samt emotsett dess förkastande. Efter det Kommunalrådet Roselius bemött makarne Relanders genmäle samt upplyst blifvit, att Jenny Augusta Relan der genom Kejserliga Senatens den 30. Oktober 1899. gifna dom uti ett annat af Kommunalriädet Roselius emot malarne Relander utfördt mål ålagts vid vite att innan den 1. April 1900. till Röselius afgifva fullständig, i laga ordning upprättad redovisning öfver förvaltningen af Gerda Augusta Simolins egendom under den tid, Jenny Augusta Relander handhaft vården om densamma, hafva makarne Relander invändt, att emedan laga kraft vunnen redovisning öfver Jenny Augusta Relanders förvaltning af Gerda Augusta Simolins fäda nearf, i fall den till grund för skiftet lagda förteckningen ej kunde såsom sådan redovisning anses, ännu icke förefunnes och utredning tills vidare saknades derom, huruvida från det klandra de skiftet utelemnats något, som bort i delningen inbegripas, käromålet, till den del detsamma innefattade klander emot nyssomordade förteckning, icke borde kunna komma under slutlig pröfning förr än de förmyndareredovisningar, hvilka det enligt Kejserliga Senatens omförmälda dom åläge Jenny Augusta Relander att afgifva, blifvit uppgjorda och vunnit laga kraft. Härefter har Häradsrätten, hvarest äfven Jenny Augusta Relander fram
Nyryn kylässä och eller Nyymantal skatte hemman kylässä och att hållaren med förson andel för eller att gängen a böternes kopek Silfver samt öfmantal skatte hemman ymmen kylässä gius hemmanet undergammans ande man krono Iso och a 2. 20. 8. Pesolan 3/16. m stält anspråk på ersättning för sina i målet hafda umgälder, medelst slutligt utslag, afkunnadt den 11. April 1900. utlåtit sig att Häradsrätten, som ansett den omständigheten, att de redovisningar, Jenny Augusta Relander medelst Kejserliga Senatens nyssåberopade dom af den 30. Oktober 1899. ålagts afgifva öfver förvaltningen af Gerda Augusta Simolins egendom under den tid Jenny Augusta Relander handhaft vården om densamma, ännu ej blifvit aflemnade, icke utgöra hinder för afgörandet af förevarande mål, tagit detsamma i slutligt öfvervägande; och hvad först angick frågan derom, huruvida ofvanomordade den 8. Juni 1896. med ledning af instrumentet öfver bouppteckningen efter Godsegaren Simolin upprättade förteckning öfver boets egendom lagligen kunnat läggas till grund för det klandrade skiftet, har Häradsrätten funnit Jenny Augusta Relander, alldenstund vid Godsegaren Simolins frånfälle för Greda Augusta Simolin ej utsetts särskild rättsbevakare, med hvilken Jenny Augusta Relander kunnat ingå förening om oskiftadt bo, icke hafva varit berättigad att lefva i sambo med Gerda Augusta Simolin, utan Jenny Augusta Relander, jemlikt 1 SS: 11. kap. A. B., hafva varit pligtig att omedelbart efter det bouppteckningen efter Godsegaren Simolin den 1. Februari 1887. verkstälts, föranstalta laga afvittring sterbhusdelegarene emellan, hvadan Häradsrätten ansett att skiftet bort omfatta Gödsegaren Simolins och Jenny Augusta Relanders tillgångar sådana desamma vid Godsegaren Simolens död befunnos; i anseende hvartill och då denna boets ställning icke framginge ur omförmälda förteckning samt vid sådant förhållande och enär skiftet omfattat jemväl omyndigs egendom något afseende icke kunde fästas der vid, att Gödsegaren Börlund i sin egen skap af förmyndare för Gorda Augusta Simolin godkänt förteckningen såsom grund för förrättningen, Häradsrätten ogillat åtgården att grunda skiftet å ännämnda förteckning samt förklarat, att till grund för skiftet bort läggas 1h 1/4 eli 3/64 m Hansing för eller eller öfver samt äg ek eller att ekola honomäljarens andel för eller eller att
Wilfver samt ägSkatte hemman 25 under 25. 32 kop: Silfver 25/ 15 dels mantal böter och eller kopek Silfver och att eller samt åt kansky yngelse instrumentet öfver bouppteckningen efter Godsegaren Simolin; med hänsyn hvartill och emedan uti det vid bouppteckningen den 1. Februari 1887. tillkomna instrumentet funnos såsom dödsboets tillhörigheter upptagna kontanta penningar till ett belopp af 3,272. mark och utestående fordringar till en sammanlagd summa af 5,700. mark, vidare utlåtande förfölle rörande Kommunalrådet Roselius anmärk ning derom, att dessa tillgångar icke omnämnts uti skiftesinstrumentet. Vidkom mande sedan de delningsgrunder, som följts vid ifrågavarande skifte, har Härads rätten förklarat, att vid detsamma förfarits oriktigt dels derutinnan att, ehuru enligt 2 SS: 11. kap. G. B., sådant detta lagrum lyder i förordningen den 27. Juni 1858. gäld, som mannen gjort före äktenskapet, borde gäldas af det han förut egde och lagenligt lösören framst borde här till användas, vid förrättningen icke tagits i beaktande, huruvida vid skiftutillfället ännu funnits i boet någon Gode egaren Simolin före äktenskapet tillhörig lösegendom, hvilken förty bort till afbetalpå Expord: och Silfver samt åt ning å Godsegaren Simolins före äktenskahet åsamkade gäld afskiljas, dels i så måtto, att Jenny Augusta Relander tillskiftats hälften af de 40,000. mark, hvartill Godsegaren Simolins lagliga andel i Handlanden Simolins qvarlåtenskap vid den emellan Jenny Augusta Relander och Alexandra Simolin den 8. Januari 1895. träffade förlikningen uppskattats, och skiftet alltså i denna del verkstälts sålunda att, enär berörda belopp af 4000. mark i sin helhet qvitterats å Godsegaren Simolins enskilda gäld till Alexandra Simolin Jenny Augusta Relander förklarats hafva hos Gerda Augusta Simolin erhållit ett tillgodohafvande af 20,000. mark, ehuru meranämnda 40,000 mark, till hvilka eganderätten måste anses hafva omedelbart vid Handlanden Simolins den 15. Juli 1881. timade död öfvergått å Godeegaren Simolin, utgjort en tillgång, som Godeegaren Simolin egt före äktenskapet och hvilken förty på anförda grunder rätteligen varit af egenskap att del i densamma icke bort tillerkännas Jenny Augusta Relander. Och alldenstund ifrågavarande inomän krono Häradsman åt anmälagan kanssa och att undergångs ande Sö1093
för år 1894 enahanda belopp, för är 1895. tiotusen mark, för år 1596. afvatusen åtta hundra nittiofem mark nittiosex penni och för år 1897 valtontusen sexhundra tjugunio mark aderton penni eller sammanlagdt fyratiotvåtusen femhundra tjugufem mark fjorten penni, yrkat att Utskänkningsaktiebolaget måtte förpligtas att till Rätverket utgifna nästnämnda belopp. sedan Utskänkningsaktiebolaget mot sagt krafvet, har Rädstufvurätten medels utslag den 26. April 1900. på upptagna skäl förkastat Statuvahels i saken förda talan Hefrätten, under hvars pröfning stabruket i väderäg dragit målet, har genom dem den 20. Juli 1901. ylralsig; och enär Ulskänkningsaktiebela get, på rätt belaget ostridigt vid Rådstufvurätten uppgifvit, för bekrif rande af sin rörelse varit nödsakade att inköpa de fastigheter, hvartill ifrågavarande andel af bolagets emot medel användts samt belaget, jem likt 1/6 mom. 9. SS. i ofvannämnda förordning, varit berättigadt att från bolagets vinstmedel, innan den i sagla förordning stadgade fördelning af vinsten verkstälts, afdraga nödiga drift kostnader, har Hofrätten låtit bero vid det slut, hvari Rådstufvurätten genom dess utslag i saken stannat. Uti Hofrättens dom har Ralsverket anhållit om ändring medels ingifven dessuktion, hvilken Wiborgs stads Utshänkningsaktiebolag i föreskrifven ordning bemält. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande; och jemte det Kejserliga Senalen anser frågan om ändamålsenligheten af ifrågavarande för bedrifvandet af belagets rörde vidtagna förvaltnings åtgärd icke vara på sakens utgång ver kande, finner Senaten Statsverket icke hafva anfört skäl till ändring i det slut, hvari Hofrätten genom den ofvanberörda dom i målet stannat och vid hvilket förty, på de af Hofrätten i öfrigt anförda domskäl, lemnas beroende. Dd alle, som ve derbör, till efterrättelse län
kanskyyskapskyssky kop: och Silfver rads åt No 9. Cajans öch ejser SötHemmans nummer samt wamde honomäljare och eller att eller samt ägde Herr Senats och att der Kejserliga Senaten för Finland. Emot Sormän. Andersin. Bom Lupblad Torsoissell. Evem Stuhunen E. Forssell. Johannes Peltonen Den 18 December 1902 Kejserliga Senatens soc Finland dom i ett, på nedrätt auctionsskilt ling, från Åbo Hofrätt inkommet mål emellan egaren af Rättelugn allodialsäteri i Anjala socken Härads höfdingen Friherre Kasper Hjalmar Wrede, sökande, och innehafvaren af Anjala majoral i samma socken Forsl Ivan Mennehikoff - Korrich, uteblifven varande, angående rätt till andel i som och qvarnställe: gifven i Justi tiedqvartementet, den 18. December 1902 Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem inhemlat följande: Efter Furst Monrikskoff - Koivisa ägangen stämning, har Häradshöfdingen Friherre Wrede vid Häradsrätten i Elima och Anjala socknars tingslag anfört att Rättelugn säteri, hvars nuvarande egor vid det mellan Anjala säteri och Almmeljoki by verkstälda och den 17 April 1780 faststälda storskifte såsom brukad utmark tilldelats nästnämn da säteri, vedermera, efter det sagda mark blifvit ofösad, uppodlad och ska 76. 1/3 - 25. 3/77. 3. 8. G. - 1/13 - R. H. 1027 No 1342 Såg. 17 R. 2. 1901
„ 25. 33 1/3. Hansing hn 10 p Rdr: B. ålagan krono Iso Decemäki Herr Senats by Hemmans Wilhelmen kylässä
gammal innehållit ekommit ellerJustitie Departements 1 Domar. hemman i Adolf Johan Sekreterare revisionssökande i ett mål äng upphäfvande af bolagstam. mbeslut. se Huikari " i Aleksander, Bonde, å OttoKarolina, i Frey Aksel Sakförare, revisionssökande i ett mål ang. förse Warismäki Juho, Bonde, revisionsökande i ett mål ang. ersättning en Berten Aktiebolag, Revisions Aminoff Ivar, Vicehäradshöfding reJ. of Hansing Hansing Skatte Hansing. Hansing. Hansing Aittola, Ala - AfAlander dran Wäsaari Algeneine Elektractats Itselleckaf för år 1904.
egserliga Senatens för Finland Justitie Departemen Pesolan 3/16 dels manttaalin perinprt No 9. KorpeAdolf Johan Sekreterare revi sionssökande i ett mål äng upphäfvande af bolagstammedellut. se Huikari i Aleksander, Bonde, se OttoKarolina, se föreg Aksel Sakförare, revisionssökande i ett mål ang fördran. se Warismäki by Juho, Bonde, revisionssökan de i ett mål äng. ersättning m. Mörlin Aktiebolag, Revisions sökande i ett konkursmål gius anders ågan Wilfver samt öfverens eller att Wilfver samt ägHansing Hansing. Hemmans Hansing. sta - 37/so Alander Alanko, Alasaari geneine Elektuutats BesilleuhafAminoff Ivar, Vicehäradshöfding re
honomäljaren till ekomma och afläsa kanssa Axell Nigos sin August Fredrik, Landssekres salu terare, revisionskände 1o ett mål äng fordran tytär Aleksandra, Arrendators dotter, revisionskände i ett mål äng förklarande för äkta barn. Carl. Strandmästare, se Landtbom. Byggnadsaktiebolag, revisions sökande i ett konkursmål. ad Emil Handlande, revisimssökande i ett mål äng förmyndaredovisning. jeff. Helena, Dineralmajonsin ka, revisionskände i ett målang fordran. noff. Tausta Handlandeenka ravisionssökande i ett mål äng fordran. Baumgårtner Karl Arrendator, ur vinsökande i ett mål äng er241 924 69 SS: sättning "Kart Gustaf Landtbrukare Berner ravisionesökande i ett mål Perner Bjurst ang fordran, Anna Augusta, se föreg som, Anian Eberhard, Byggmästare, reversionsökande i ett mål äng fordran lund Alexander, Normalskolelärare, se Herler lärare, se Herler ser Oskar Edvard, Handlande ravisionssökande i ett mål anklander af förmyndareredovisning ler Albert, Kontorist, revisionssökande i ett konkursmål lin Anna Hildur Augusta ogift qvinna revisionseökande i ett mål äng fullbordande af äktenskap. John, Filponent, & KiviCarlström Alfred Kommerseråd, bevivenesökande i ett mål ano förAroim. 195
Erollin lad Nils Magnus, f. Skarpskytt evisionssökande i ett målangklander af testamente 68 klander af testamente 088 Johan August, Trosshandlare Levisionskande i ett mål anersättning: et Comp. se pag Wilhelm, Konsul, bevisionssörande i ett mål äng ersättning John Vicehäradshöfding, bevitionssökande i ett mät äng, fastställande af fordran i Konkurs. kammaren i Wiborg, revisiono sökande i ett mål äng egande rätt till stadsfastighet. sökande i ett mål ang ersättning. - lk Otto Kronolänsman si Forss Abraham, Sytningsman, revi942 386. 25. 248 20 Seden Dippel Vittmar Drätse rätsetkammaren i Kuopio, revisiona Ulfalk Envik 6 sionssökande i ett mål ang afträdande af arrendemark on John Sågägare, reverssökande i ett mål äng. ersätt ning Frithiof, Bankkontorsföreståndare, revisimssökande i ett mål äng häfvande af köp Henter, Bonde revisionsökande i ett mål äng arfskifte tröms konkurs. Ida Amanda innehafvaren af firma Efraim Falckin Ajokalutehdas, revisionsökande ett mål äng ersättning ela, Juho, Bonde, revisionssökande i ett mål ang fordran. i eller Loija. Roosa Inhyses kunna revisionsökande ett mål äng klander af testamente Koola, se föregFärg och Vernissaktiebola get, revisionsökande i ett kon 25a 33. 32 2/3 mantal 33 1/3 Wilhelhelmen kylässä manen 19. 20 Hemmans nummer Hans Skatte Evesti Fagerst Talck Tilppula Tinnilä
testamente. Åkerman Aleksis, Bonde, se Savolainen Aetsä markinaktiebolags konkurs. Anmäla, Moses, Bonde, v. Simola Öfverstyrelsen för väg och vattenbyggna derna, revisionsökande i ett mål äng. ersättning. 390. Å Den 19 Januari 1904. K. Vaseliga Smedans för Finland dom uti ett på nedsutt viisiensskilling från eller Hofvill inkommit fordringsmål emellan Ogifta Anna Landtkom samt Brandmästaren Carl Antt och dennes hustru Angusta Josefina Landtkom, alla från Åbo stad, gemensamt sökande, samt Nysslomannen vid asillmättningen i Sjäntö Petter Adolf Hollander uteblifven svarande: Silfver i Justitii Departementet den 19 Januari 1904. Kosenliga Senaten här låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt numera är i fråga, inhemlat följande: Till Rådstufvurätten i Åbo har för tiden tjenstförrättande Sysslomanneen vid derhållningen å Sjöblö Karl liktor Holliando och sederman Sysslmannen Petter Adolf Holliander, efter Anna Landtkom och då ännu ogifta Augustii Josefina Landttoni samt dennesas systerogifta Johanna Wilhelmina Landtkomutgången stämning, yrkat att, enär Auna Augusta Jerepina och Johanna WilG: J. B. Å. K. - R.G.S. H. f. N.B. s. J. — honomäljarens andel inSag. 41. Rb. 1905
helmina Landtkonen den 15 December 1900 aflidna syster Keskaurakisen Maria Charlotta Sandttbom i lifstiden uti en den 7 Mars 1892 uthändigad skriftlig förbindelse åtagit sig att till sagda asulinrättning ansvara för betalningen af lagafgifterna för Johanna Wilhelmina Landtdoms å asylinrättningen intyga sinnessvaga dotter Olga Johanna Jegörds underhåll denstädes med en mark får hvarje dygn, Anna, Augusti Josefina och Johanna Wilhelmina Andtbom måtte, i deras egenskap af Muria Charlotta Landströms rättsinnehysvare och emedan de omhändertagit bemälda aflidnas bo, förpligtas att på grund af Maria Charlotta Landt bemis förenämnde förbindelse, en för utla och alla för en, till asylinrättning gen betala de för första och andra gruntalet af år 1901 eller för inalles etthundra åttatioen dagar till betalning förfallna afgifterna för Olga Johan na teqviof med etthundra åttahöres andel Sedan Anna, Augusta Josefina och Johanna Wilhelmina Landström saken hörda motsagt käromålet, har Rådstufvurätten, hvarest såväl tjenstför rättande Sysslomannen Karl Viktor Hollander som Sysslomannen Petter Adolf Hollander anhållit om godtgöGustaf Henriksdotter Johan Heikkinen relse för sina umgälder i målet, mehonomäljarens andelar samt öfWilfver samt ägde delst den 16 September 1901 afkunnadt utslag utlåtit sig, att som Olga Johanna Jagoroff underhållits uti assinrättningen å Sjuhlo under 1901 års första och andra gvartal inalles etthundra åttatioin dagar och Maria Charlotta Landtboen i lifstiden genom den 7 Mars 1892 uthändigad skriftlig förbindelse återgit sig att ansvara för betalningen af Olga Johanna Jegoreffs underhåll uti inrättningen med en mark för hvarje dag Olga Johanna Jegvoff derstädes qvarnölles, samt inmättningens å adesta förbindelse grundade fordringerättuti ifrågavarande afseende icke upphudle genom Maria Charlotta Landtlems död, alltså ålades Anna, Auguter Josefina och Johanna Vilhelmina Samttern att i deras egenskap af rätts
ka Peräsalolle eikä oltu näytetty että siitä huolimatta sama torppa rakennukrineen kuului Iisakki Matinpoika Peräsalolle, kumonnut Kihlakunnanoikeuden päätöksen ja selittänyt ettei mainittu torppa voinut mennä ulosottoon Iisakki Matinpoika Peräsalon kysymyksessä olevan velan maksuksi. Hovioikeuden tuomioon on Juho Logren hakenut muutosta. Keisarillinen Senaatti on tutkinut tämän jutun ja katsoo, ettei Juho Logren ole esiintuonut syytä muuttaa Hovioikeuden edellämainittua tuomiota, joka siis jää pysyväksi. Tätä kaikki asian omaiset noudattakoot. Keisarillinen Suomen Senaatti: A; Nummi. W Horssell. Jern Lupeblad SS: Johannes Zuthng. Vilhelm Blåfield Den 23 Januarii 1904. Kyrkoja Sönerus för Finhemt dom uti ett, på nedsätt sessionskilling, dan Wiborgs Aprill inkommit för honomul emellan Handlanden A. J. Deröfjer, från Helonen stad, sökande, ren Handlanden A. Kronan, frånstaden Bonden i Alavuselömet Fysslans utekligen svarande: Gifven " Julikull testamentet, den 25 Januari 1804. Rasakia Senaten nu lutet mantsönerne i målet att förelegas och af dem inhemlat följande: Efter stämning å Handlanden 1800ljén nu Handlanden Ekerian och Brödslifvaurätten i Viborgs stad yränt att, emelan Handlanden Norrbergs vid upprättanlet af ett den 15 Januari 1894 dagtecknadt salubref, derigenom Herrby till Marian försålt sin egande vård och loret No 12 man om detta fastningen i Viborgs stad, mot köpeskillingen erhållit tretusen attakundagerutiofem mark, men Marian ejäll tillträda auctionen som godförande är Wäräby, anmädes Jacobsson måtte åläsvas att till Härinen äklagaren ofvannämnla hetusen åttämndeman intivien mark jemte T p. Till 1/12 p. Rb. 1913
runta äfvensom ersätta Marian dennes kesnades å vilkoonen Öfver käromålet hörd har Handlan den Hördlige vid medelfvit, att han fatt af Handlanden Åfvenin upplåra ifrågavarande penningebelopp, min tillika emot krafvit invändt att han ej mindre biträdt Hämlanden Abram vid dennes i Wilens stuel diime kommissionsvandet inren Nyyoch 1845 emel utlefvad godtgörelse af tuttio mark i månaden än äfven, efter det Annan 1896 toflyttat från sade stad ombudet dennes angelägenheter dervid des under en till af fem månader för meddel sysslande Förebjeff tillkende osoittning efter etthundra mark i månaden, samt att Kronan begagnat en att Haoch eges gård hörande källare såsom begenom under sex mänades emot en mu villig laga af femtio mark; och som handlanden föreblef säledes och anKarelare en melfördran å ettusenförehemdrutjugu mark samt dessutom såsom afbetalning å Alenius äfven nämnde äghan ålagt sexhundra mark om somaf Noroljeff den 1 Januari 1894 utslörd och af Kapellmästaren R Neder verp Emel och å sexhundedels mark, här Hemlanden Wareby ifrån, att ofvanuppräknala rester, utgörande sammanlagdt tretusen siinunlututtiotvå mark, måtte afdragas från Handlanden Auctions ifrågavaran1. joskun. 3. Medels utslag den 11 December 1861 beRådshofvurätten, alldenstund utredt blifvit, att Landlanden Vorebjeff vid uppåttandet af förenämnde salubref, dessmedels Hustruson Wareblef till Handlanden Kärom försått sin förberörda fastigad, emot köpesallinen af Ehevan erhållit helusen alla hundagenligen mans, men sagde fastighet, utan afseende å det sålunda ingångna kpendalet, qvarblifvit i Varebjeffs bevittning och instagne ej heller vidare odat tillredanna detsamma gittiebet, ålagt Handlanden Nerbygg att emot qvitto till Handlanden Nevalan uppbudet åleslagde och att gängs med aftruo af innehållet utaf förutnämnde, af Novebjeff den 1 Januari 1894 utslidne, af Kapellsmelaren Adolfi uppbudet och ei nom ofelatelse i Åboinens samt kom
nu mål sexhuruhatolf mark och Wuobjeff uti lega för den af Åkerian under fem mynden till i Dörobjeffs gård innehafda kullaren tillkommande tvåhundrafemtee mark, eller att säledes till Åkerian utgifva tretusen niohundra åttatiotre mark jemte fem procents ränta dem, vidnadt från rättegångens böjenson 5 Aug uppbudennes och jemte det houppgifs öfriga anspruk på gällning och af till såsom ostyrater förkastades, Noveby randes skälig att med tvåhundrasex tio mark asiittu Marian dennes en gälden i utlegången Herrätten under hvars pröfning Handlanden Varebjeff vaderne den til målet, här medels dom den 8 April 1903 fastslätt Ruuslufvandens utslag samt dennut vidare kuullanden Woreby att med jemte mark dottioen Handlanden Åboian dennes rättegångskom medel i Kapellen ille lainthus dem var Namhundra Wäcken anhållet om ändare Besedan ilmoten nu till låta med ofvannämnde och finner lott landen Wärdjeff icke hafva anfört skäl till ändling i Hofrättens förenämnda den, och hvilken fördenskull kommer att broDet alle, som vederbör till efterrättelse lånKesakuu ilmelen ja Finland A. K. Kumlin. E. Forssell. Konligellad Johannes Litting. Vilhelm Blåfield 15
No 80 Pag 45. R2 1903. Tammikuun 26. päivänä 1904. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio maksuitta Turun Hovioikeudesta tulleessa kihlauksen purkamista koskevassa jutussa, jossa Kätilö Eva Katarina Kekäläinen, Uudenkirkon pitäjän Männöisten kylästä, on hakijana ja Uudenkirkon seurakunnan Urkuri Juho Heikki Weranen, tulematta jääneenä vastaajana: Annettu Oikeusosastossa Tammikuun 26. päivänä 1904. Keisarillinen Senaatti on itsellensä esityttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä saanut tietää seuraavaa Laitilan, Uudenkirkon ja Pyhämaan pitäjien sekä Uudenkaupungin maaseurakunnan käräjäkunnan 1895 vuoden syyskäräjiin Juho Heikki Wiraselle toimitetun haasteen nojalla oli Eva Katarina Kekäläinen Kihlakunnanoikeudessa vaati nut että, koska Juho Heikki Heranen, joka oli Tammikuun 6. päivänä 1856. kihlannut Eva Katarina Kekäläisen, siitä huolimatta oli vuonna 1894. mennyt kihtoihin niinikään Uudenkirkon pitäjästä kotoisin olevan Talollisentyttären Aleksandra Sofia Aulan kanssa sekä kuulutettu avioliitLäsnä 72 1/3 - E. A - W. H. R