Kansallisarkisto/senate_department_of_justice huggingface dataset:
Kokkonens bo omhändertagit, bland annat, såväl att invid Kekkonens i ofvansagde kyrkoby belägna saginrättning upplagdt stockparti som 29. 403 stockar, upplagde å särskilda andra ställen inom diken socken men all, enär Firman K. E. Blomberg gjort anspråk å sagda stockpartier på grund där af att desamma, enligt denne emellan Heikki Kokkonen och bemälda sisma den å. förenämnde Februari upprättade af handlingar af Heikki Kokkonen adasta till af kronan med erlagd af den 3. Janu till Hokkonen och 1000 mark för 6000 invid berörda saginrättning befintliga stochar och Karld mark år katso till- och radetanmår upplagda å andra stälen i sagde socken konkurskultnen gen med Tuman N. 6. Blomfara betalsedan öfverenskommelse att kronan ting anvanda omförmälda stockar samt att besten om desamma borde hanföra sig endast till stockarnes värde, uppskattadt för berörda 29, 103 stockar till 1638 mark tt penne, efter äskera af de kostnader för man fall eller kommo att vidkännas för förstina och stämning af nästnämne da stockparti; och har Vicehäradshöfdingen Berg, med stöd af 45 och 46. SS: SS: i konkunnstadgan den 9 November 1868, yrkat Tirman K. E. Blombergs förpliktande. att till Heikki Kokkonens konkursmas sa utgifva ej mindre omordade belopp af 8000 mark och 16,338 mark 92 penni med förberörda afdrag, hvilket beräknats till 1862 mark 75 penni, än ränta å beloppen. Uti en annan af Vicehäradshöfdingen Berg i hans förenämnda egenskap emot Finnan K. E. Blomberg likaledes vid Rådstufvurättens i Åbo anhängig gjord tvist om bättre rätt till 264 St Petersbergska stanedert trävaror, hvilka af Heikki Kokkonen försägats och den 15 Mars 1905. funnits upplagda invid ofvannagda sågimättning, har Vicehå radshöfdingen Borg yrkat att, emedan finnan till stöd för sin eganderätt till dessa trävaror åberopat ett emellan Heikki Kokkonen och aktiebolaget Osakeyhtiö Tampo den 2 December 1904 upprättadt samt den 5. Januari 1905 å Firman K. E. Blomberg öfverlåtet kontrakt, dessmedels Heikki Kokkonen åtagit sig 359
att från omförmälda såginsättning dels innan medlet af Augusti dels före utgången af September månader istnämnda år till bolagets emottagande i Kuopio stad lverera och vidare enligt emottagarens bestämmande till endera af städerna Kotka eller Fredrikshamn försända 400. St Petersbergska ständert trävaror, men berörda levarans, såvidt densamma om fattade nu ifrågavarande 264 stan dert, icke fullgjorts, ity att desamma vid början af Heikki Kokkonens konkurs omhänderhades af Kokkonen och således tillhörde hans konkursbo, firman N. E. Blomberg, med hvilken borgenärerne i Heikki Hokkonens konkurs öfverenskommit, att finnan finge taga i berittning och använda emordade gods och att möjligen uppkommande tvist om detsamma skulle hänföra sig endast till i egen demens värde, måtte åläggas att till Heikki Kekkonens konkursmassa utgifva någon tärde med to mark sti kandet till säledes 3500 mark jemte ränta. i anledning af förenämnde utkanden har Trman N. 6. Framberg gen mält: att ofvanberörda kontrakt af den 2. December 1904 icke utgjorde ett bevaransaftal, utan innefattade dels ett emellan Heikki Kokkonen och aktiebolaget Osakeyhtiö Sampo aplutadt köp om 400 standert trävaror för ett pris af 60 mark för ståndert, af hvilka trävaror en del eller omkring 100 ständert redan vid tiden för kopslutet varit upplaget och återstoden skalle, allt efter som densamma blefve färdigsågad, uppläggas å ett af Kokkonen uti samma kontrakt åt bolaget å arrende upplåtet jordomräde invid Kokkonens sägenrättning, dels en förbindelse af Heikki Kokkonen att försända den af belaget sålunda uppköpta varan till dess bestämmebeort Kotka eller Fredrikshamn, samt att den i kontraktet intagna bestämningen om varans emottagande i Kuopio stads hanne afsitt endast ett åtagande af belaget att dästädes ombesörjeden från Rihiä socken sjöledes till Kuopio anlända varans omtastning från bräntill jämvägsvägre för vidare befordran till bestämmelsporten; att Finnan K. E. Blomberg, som på grund af tidigare af660
försförbindelser med Heikki Kokkonen hos denne egt ett tillgodohafvande för år 1904 af 15,776 mark 93 penni, den 5 Janua ri 1905, vid öfvertagandet af omordade September, till belaget Osakeyhtiö Sampo erlagt valuta för de 10,000 mark bolaget utgifvit åt Heikki Kokkonen i förskott å priset för ifrågakomna vara, samt därefter ytterligare å sagda pris till Hackki Kokkonen guldit sammanlagdt 11300. mark äfvensom ålagt afgifter för brandförsäkring af varan, hvadan firmans fordran hos Heikki Kokkonen i medlet af Februari månad 1905 uppgått till något öfver 38000 mark, hvilket belopp med omkring 2500 mark öfverstige hvad Kokkonen enligt kontraktet tillborde af firman för de af honom för finnans jäkning å arrendemarken invid Kokkonens sågimrättning upplagda trävarorna all, enär Heikki Kokkonen förklarat sig kunna hvarken betala denna sin gäld till firman eller utan ytterligare penningeförskott fortsätta med försägningen af det aftalade trävarupartiet, sinnan och Kokkonen den 18. Februari 1905 öfverenskommit all tillämpningen af kontraktet för den 2. December 1904 skulle förfalla i öfrigt utom att Kokkonen tillgodoräknades priset, 60 mark för ständert, för de 217 utandert trävaror, som då funnits å arrendemarken; att Heikki Kokkonen för att beläcka återstoden af, sin ifrågavarande skuld till Firman K. E. Blomberg försålt förenämnda, i afhandlingarna af den 18 Februari 1905 upptagna stockpartier, med förbindelse tillika att emot särskild ersättning försåga det invid sagimättningen befintliga partiet om 6000 stockar; samt att af dessa stochar därefter och intill dess Heikki Kokkonen försätts i konkurstillstånd sersågats ett så stort parti, att detsamma jämte ofvansagda 217 stadert utgjorde de 264. ständert, hvilka den 15 Mars 1905 varit invid Kokkonens sågimrättning å annämnda arrendemark upplagda; och som omförmälda af Heikki Kokkonen försål da 217 ståndest trävaror således öfvergått i köparens ego samart de å sagda år, rendemark upplagts samt Herman K. E. Blombergs eganderätt till desamma ytter ligare bekräftats genom afsakt den 18 Februa761 Nummer i byn
ri 1905, dessmedels jämväl förberörda 6000 stockar samt 1880 tall och granstammar blifvit i afräkning å firmans till betalning förfallna fordran hos Kokkonen åt firman öfverlåtna, har firman, med förmälan att densamma vid bevakning af sin fordran i Heikki Kokkonens kon kurs tillgodoräknat Kokkonen såsom af betalningar å hans gäld till finnan oriren för ifrågakomna såväl försägade som icke försagade trävaror, emotsett förkastande af käromålen samt därjämte anmärkt att enär, på rätt af firman ofvan framhållits, i partiet om 264stan dert trävarar inginge jämväl den del af omförmälda 6000 stockar, som försägats, Heikki Kokkonens konkurso således tagit i anspråk dubbel godtgörelse för sistberörda egendom Efter det Vicehäradshöfdingen Borgi anledning af nästnämnda anmärkning, å värdet för 6000 stockar till afdrag medgifvit hvad af sagda värde belöpte sig å den mängd stockar, som försägats och inginge uti ifrågavarande 264 stundert brävaror, eller för 3000 stockar 3000 mark, har Rådstufvurätten, som ansett omförmälda tvenne mål böra afgöras i ett sammanhang, medels utslag den 26 November 1906 funnit utredt vara att, sedan Heikki Kokko nen uti förberörda emellan honom och aktie bolaget Osakeyhtiö Sampo den 2 December 1904 upprättade kontrakt åtagit sig att till bolaget leverera fyrahundra standert trä varor efter ett pris af sextio mark för standert samt detta kontrakt, hvari ingått bestämning om att alla de varor, som Heikki Kokkonen levererade, skulle öfvergå i bolagets ego såsnart de blifvit försägade och upplagda å en af bolaget arrenderad plats vid Heikki Kokkonens sågimrättning i Nilsiä sockens kyrkoby, den 5 Januari 1905 med Kokkonens samtycke af bolaget Osakeyhtiö Sampo öfverlåtits å Firman K. E. Blomberg, emellan Heikki Kokkonen och bemälda firma den 18 därpåföljande Februari ingåtts sådan öfverenskommelse, att all vidare försägning jämlikt sagda kontrakt skulle upphöra och att till betalning af Heikki Kokkonens gäld till ferman, hvilken skuld då uppgått till om kring trettioåttation mark, skulle ej mindre 662
Kokkonen tillgodoräknas sextio mark för ständert å de tvåhundra sjutton ståndert plankor, hvilka vid tillfället funnits uppstaplade å berörda arrendemark, än därtill användas såväl priset åttatusen mark å de invid sågen upplagda sextusen stochar, hvilka Heikki Kokkonen medels afhandling af samma dag försålt åt Tirman K. E. Blomberg, som priset adertontusen åttahundra sextio mark å de till andra ställen än sågimrättningen af Heikki Kokkonen framskaffade adertontusen åttahundra sextio tall - och granstammar dom firman genom köpebref jämväl den 18 Februari 1905 tillhandlat sig af Kokkonen; i anseende hvartill och då egande rätten till omförmälda tvåhundra sjutton ständert således öfvergått å Herman K. E. Blomberg före den 27 Februari 1905, hvilken dag Heikki Kokkonens konkurs börjat, samt konkurslvet ej ens gittat påstå, att de tvärder, som genom afhandlingarna af den 18 Februari 1905 föryttrats, blifvit försålda till underpes och att ho ren rörande dem sålunda hufvudsåkligen häst egenskap af gåfva eller att förmåns fordran hos Kokkonen förfallit till betalning efter konkursens början, Rådstufvurätten ansett Heikki Kokkonen icke hafva genom ofvannämnda aftal kränkt sina borgenärers rätt samt förty förkastat käromälen. Hofrätten, under hvars pröfning Heikki Kokkonens konkursbo i vadeväg dragit målet, har uti dom den 19 Mars 1908, jämte det förrätten fastställt Rådstufverättens utslag såvidt konkursboets anspråk på värdet för omordade tvåhundra sjutton standert trävaror därigenom underkänts, pennit de emellan Heikki Kokkonen och Tirman K. E. Blomberg ingångna köpeasta len om ifrågakomna stockpartier, hvar vid såväl Heikki Kokkonen som Tirman K. E. Blomberg egt kännedom om Kokkonens oförmåga att göra rätt för sig, hafva tillkommit hufvudsakligen för att säkerställa finnan för en del af dess för tiden egande fordran hos Kokko nen, uppgående till omkring trettioåtta tusen mark, samt att sagda aftal i själfva verket innefattat, icke betalning af förfallen skuld, utan ett ginnande af 663
Firman K. E. Blomberg till försång förHeikki Kokkonens öfriga borgenärer; i anseende hvartill och enär firman K. E. Blomberg af nyssnämnda stockpartier tillgodtkommit tretusen stockar jämte fyratiosju standert försågad vara invid berörda sågimrättning och tjuguniotusen fyrahundratre stockar å särskilda andra ställen inom Nilviå sockon samt firman med Heikki Kokkonens konkursbo öfverenskommit, att tvisten om nu ifrågavarande trävaror borde, i stället för att omsatta själfva varan, hänföra sig till dess värde enligt uppskattning af detsamma till sextio mark för ståndert af den försågade varan och sextontusen trehundra trettioåtta mark nittiotvå penni för nästsagda stockparti, efter afdrag likväl af fyratusen åttahundra sextiotvå mark sjuttiofem penni, motsvarande sirmans kostnad för stockarnes försling, äfvensom Tirman K. E. Blomberg uti sitt omförmälda mellanhafvande med Heikki Kokkonen krediteraet denne med fyratusen mark för förenämnda, af förman emottagna tretusen stockar, Hofrätten, med upphäfvande af Råästufvurättens utslag i denna del, jämlikt 46. SS: mom. b.) uti ofvanåberopade konkurstad ga, sådant detta lagrum lyder i förordningen den 3 December 1895, ålagt För man K. E. Blomberg, som medels domen i Heikki Kokkonens konkurs tillerkänts ifrå gavarande trävarors värde all utgå ur konkursboets tillgångar för den händelse och i den mån samma varor kunde af konkureboet genom tvist firman frånvinnas att emot kvitto till Heikki Kokkonens konkursbo utgifva för fyratiosju ståndert trävaror, efter sextio mark för ståndert, tvåtusen åttahundra tjugu mark för partiet om tretusen stockar fyratusen mark och för ofvanomförmälda tjuguniotusen fyrahundra tre stockar sextontusen trehundra trettioåtta mark nittiotvå penni med förenämnda afdrag af fyratusen åtta hundra sextiotvå mark nittiotvä, rätteli gen sjuttiofem penni eller att således till konkurslvet erlägga sammanlaget aderton turen tvåhundra nittiosex mark sjutton penni jämte fem procents ränta därå från rättegångens början den 21 Augusti 1905. 661
Uti Hofrättens dom har firman K. E. Blomberg sökt ändring; därå efter inställelsedagen å Heikki Kokkonens konkurs - massas vägnar hit ingifvits en skrift. Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande och pröfvar rättvist, med ändring af Hofrättens förenämnda dem, fastställa Rådstufvurättens i saken afkunnade utslag. Det alle, som vederbör, till efterrättelse länder. Kejserliga Senaten för Finland: R. A. Borde. C. J. Tingren iail August Eemarjan Kutsungöra - Leonhysander. Hil Kungift - Adam Lejander. 18 1. Säskifeck Den 17 December 1908. Kejserliga Senatens för Finland fordringsmål emellan Handlanden Gustaf Svanljung, från sladen Nikolaistad, sökande, samt Kronoby Såg och Hysterilolag i Kronoby socken, svarande: Gifven uti Justi tiedepartementet den 17 December 1908 Kejserliga Senaten har låtit handlingarna i målet sig föredragas och af dem, såvidt nu är i fråga, inhämtat följande: Vid Rådstufvurätten i Nikolaistad har å Kronoby Såg och Hysterilolags vägnar anförts, att bolaget, som jämte Handlanden Svanljung och Tråvaruaktiebolaget Yxpila år 1901 verkställt gemensam flottning af stock och sagvirke i Wetil å, under sommaren sagda år af Handlanden Svanljung i försträckning erhållit ettusen sexhundra nittiosex hela nittiofyra hundradedels kubikmeter props, i afbetalning hvarå Handlanden Svanljung bekomgl. R. W. H. S. C. G.S. -let 665 No 2369. Pag. 159. R. D. dom uti ett, på nedsatt revisionskilling, från Vasa Hofrätt inkommit 1907
mit dels af Tråvaruaktiebolaget Yxpila och dels genom den gemensumma slottningen sammanlagdt niohundra sextionio hela sextiosju hundradedels kulikmeter, hvadan Svanljungs tillgo dahafvande hos Kronoby Såg och Hyfleribolag utgjort sjuhundra tjugusju hela tjugusju hundradedels kubikmeter props; men enär nästnämnda belag till Handlanden Svanljung levererat ttusen åttahundra åttiotvå kulrik meter props, hvaraf bolaget likväl i den gemensamma slottningen krediterats med sexhundra fjorton hela trettiofem hundradedels kulikmeter, och bolaget således hade att af Svanljung fordra ersättning för öfverlevererade femhundra fyratio hela trettioåtta hundradedels kulbikmeter props, har å Såg och Hysteribolagets vägnar erkats Handlanden Svanljungs ålag gande att för sistragda verkesmängd, motsvarande åttioåtta hela trettio ten annätääväksiksi ingenska kulik summas, att Beläget utbetala, eller att pies af fyratiotvå mark femtio penni för engelsk hubikfann, tretusen sju hundra femtiofyra mark åttiofem penni jämte ränta. I sammanhang härmed har Handlanden Svanljung yrkat, att Kronoby Såg och Hysteribolag, som utöfver omförmälda i försträckning erhållna ettusen sexhundra nittiosex hela nittio fyra hundradedels kubikmeter från Svanljungs lager tagit femhundra syratio hela sju hundradedels kubikmeter props, men härå återlevererat endast ettusen tvåhundra åtta hela nittiotre hundradedels kubekmeter, måtte förpliktas att till Handlanden Svanljung er lägga för den sålunda resterande virkesmängden ettusen tjuguåtta hela åtta hundradedels kubikmeter, enligt förut angifna inbetspris, sjutusen etthundra fyratiofem mark tretton penni jämb ränta samt för lastning och vägnsväxling tvåhundra sextiofyra mark likaledes med ränta, hvarjämte Handlanden Svanljung, i anledning af Kronoby Såg och Hysteribelags för dringsanspråk, framhållit att beläget 366
samt Tråvaruaktiebolaget Yxpila och Bonden Matts Wesisenaho, hvilken sist nämnde å Svanljung öfverlåtit sina rättigheter och skyldigheter, genom kon trakt af den 26 April 1901 öfverenskommit, att till stedligt afgörande af skiljemän öfverlämna de tvistigheter, hvilka tilläfventyrs kunde uppkomma mellan delega rene i omordade gemensamma slott. ningsföretag, hvarför Svanljung ansett Rådstufvurätten icke vara behörig att till pröfning upptaga Kronoby Såg och Hysteribolags ifrågavarande talan. Sedan Rådstufvurätten genom beslut den 13 Maj 1904 förkastat Handlanden Ivanljungs ofvanomförmälda invänd ning såsom obefogad, hafva parterne ömsesides motsagt hvarandras anspråk samt anhållit om godtgörelse för sina umgålder i målet. Rådstufverätten har medels utslag den 4 November 1904 utlåtit sig i saken; och emedan Kronoby Såg och Hysteribolag erkänt, att bolaget af Handlanden Svanljung under somma ren 1901 i försträckning erhållit, från Ivanljungs upplagsplats i Yxpila hametthundra sjuttioen hela fyratiosom hundradedels kukikmeter, från det så kalla de Tjärkofvet femhundra femtiofem hela åttiotvå hundradedels kubikmeter samt från Storå växel ett parti om sexhundra fjorton hela trettiofem hundradedels och ett annat parti om trehundra femtiofem hela trettiotvå hemdradedels kubikmeter props eller tillhopa ettusen virkundra nittiosex hela nittio fyra hundradedels kubikmeter props, hvilken mängd Såg och Hysteribola get uti förbindelse af den 29. Augasti 1901 åtagit sig att till Handlan den Svanljung åtagälda sålunda, att trehundra femtiofem hela trettiotvå hemdradedels kubikmeter genast skulle vid Storå växel, lastas till Yxpila och återsto den vid anfordran bevereras på Yhl pila, laslad i vägn, emedan Hand landen Svanljung erkänt, det Matts Wesisenahos vägnslästningstok utvisade, att Svanljung af Trävaruaktiebolaget Uppila såsom afbetalning å Kronoby Såg och Hysteribelags lån af trehun867 hustru hemman i Herr Senats och att Helsing
dra semtiofem hela trettiotvå hundradedels kubikmeter props erhållit trehundra sjuttiosju hela sextioen hundradedels kubikmeter, och Handlan. den Svanljung uppgifvit, att Matts Wesisenahos konto blifvit uti ifrågakomna aflötningsbolags" joupal och hufvudbok påfördt sistnämnda mängel props såsom erhållet af i slötningsbolaget, samt Svanljung icke bestridt riktigheten af Såg och Hysteribolagets uppgift, att detta bolag, då detsamma af Svanljung lånat trehundra femtio sem hela trettiotvå hundradedels kubikmeter props, af slottningsbolaget på förts nästsagda mängd, hvadan Såg och Hysteribolagets nyssberörda lån blifvit guldet; emedan utredt blifvit, att Kronoby Tåg och Hysteribolag såsom afbetalning å sin skuld till Handlanden Svanljung åt denne levererat ettusen åttahundra åttiotvå kubekmeter props, af hvilket parti en del, utgörande femhundra sjuttiosju hela sex tionio hundradedels kubikreter, jämväl af samtliga delegare i förenämnda gemensamma slottning vid sammanträde af den kompromissrätt, som blifvit tillsatt för att afgöra särskilda tvistiga anspråk emellan Såg och Hysterilolaget, Handlanden Svanljung och Trävarnaktiebolaget Yxpila, medgifvits hafva af Såg och Hysteribola. get levererats till Handlanden Svan ljung, hvarför och sagda mängd props, enligt delegarenes i den gemensamma slottningen enhälliga beslut, skolat vid likviden delegarene emellan afdragas; emedan Handlanden Svanljung styrkt, att Kronoby Såg och Hysteri bolag under år 1902 af Svanljung yt terligare lånet femhundra fyratio hela sju hundradedels kubikmeter prop, samt bolaget icke visat, att detsamma till Handlanden Svanljung återgeldit detta lån, men Svanljung dare mot ej ådagalagt befogenheten af sitt anspråk å tvåhundra sextiofyra mark i ersättning för lastning och vägnsvärling; ty och då Kronoby Såg och Nyssaribolag sålunda icke blott till fullo guldet ofvanomordade under sommaren 668
år 1901 af Handlanden Svanljung erhållna lån utan och därutöfver till Svanljung levererat femhundra fyratio hela trettioåtta hundradedels kulrikmeter props, och sistsagda mängd med trettioen hundradedels kulbikmeter öfverstege hvad Såg och Hysteribolaget under år 1902 erhållit af Svanljung, samt om förmälda trettioen hundradedels kubik meter props, enligt det pris parterne åsatt varan eller fyratiotvå mark femtio penni för metrisk famn, i värde motsvarade tre mark tjugunio penni, har Rådstufvurätten, med förkastande af nanternes talan i öfrigt, ålagt Handlanden Svanljung att till Kronoby Såg och Hysteribolag utbetala tre mark tjugunio penni jämte fem procents rän ta därå från rättegångens början den 29 Januari 1904 tills full likvid skedde, men skulle parterne, jämlikt stadgandet i 3 SS: 2. kap. R. B., själfve vid kännas sina rättegångskostnader. Hofrätten, under hvars pröfning Handlanden Svanljung i vadeväg dragit målet, har uti dom den 28 September 1907. fastställt Rådstufverättens såväl ofvanberörda den 13 Maj 1904 afsagda beslut som dess utslag i själfva saken, jämte det Handlanden Svanljung ålagts att till Kronoby Såg och Hofleribolag, i ersättning för dess i Hofrätten för målet hafva kostnader, utgifva sextio mark. Uti Hofrättens dom har Handlanden Svanljung anhållit om ändring medels hit ingifven deduktion, hvilken å Kronoby Såg och Hysterilolags väg nar i föreskrifven ordning bemötts Kejserliga Senaten har tagit målet i öfvervägande samt pröfvar rättvist gilla Hofrällens förenämnda dom såvidt Rådstufvurättens beslut af den 15 Maj 1904 därigenom fastställts; och enär Handlanden Svan tjugo uppgift, att ofvanomordade parti om trehundra sjuttiosju hela vultioen hundradedels kulikheter props i slottningsbolagets böcker påförts Matts Wesisenahos konto såsom levereradt af slottningsbelaget i afbetalning å Kronoby Såg och Hyf669
leribolags ifrågavarande lån, bestyrker nästbemälda bolags påstående, att detsamma blifvit debiteradt för sagda virkesmängd, ty och på öpiga af domstolarne åberopade grunder finner Kejserliga Senaten Handlanden Svanljung icke hafva anfört skäl tillannan ändring i det slut, hvari Hofrätten i saken stannat, än att, enär priset för ifrågavarande öfverlevererade trettioen etthundradedels kulvikheter props, efter beräkning af öfverens komna fyratiotvå mark femtio penni för engelek kubeksamne, utgör två mark femton penni, Handlanden Svanljung ålägges att till Kronoby Såg och Hyfberibolag utbetala sistsagda penningeklopp med fem procents ränta därå fram den 29 Januari 1904. Til alle, som vederbör, till efterrättelse länder. har, till efterrättelse länder Kejserliga Senaten för Finland: R. A. Bonde. C. J. Timgren A. Heus. Knellmans Carl Blangvist E. Thesleff. 19 Joulukuun 18. päivänä 1908. Keisarillisen Suomen Senaatin tuomio nostorahalla Waasan Hovioikeudesta tulleessa, parempää oikeutta vesistöjen ja rantojen käyttämiseen koskevassa jutussa, jossa Tilanomistaja Edvard Granberg, Sääksmäen pitäjästä, on hakijana sekä Oulun kaupungissa asuva Metsänhoitaja Edvard Leopold Sandman, Oulujoen lauttausyhdistyksen päällikkönä, vastaajana: Annettu Oikeusosastossa 18. päivänä Joulukuuta 1908. Keisarillinen Senaatti on itselleen esittelyttänyt juttuun kuuluvat kirjat ja niistä, mikäli nyt on kysymyksessä, saanut tietää seuraavaa: Muhoksen ja Utajärven pitäjäin känäjäkunnan Kihlakunnanoikeudessa on Oulujoen lauttausyhdistyksen puolesta 3. päivänä Lokakuuta 1904. haettu kiinnitystä Talollisen Gabriel Hiltusen ja hänen vaimonsa Kaisa Hiltusen omistamaan Hiltula nimiseen perintötilaan No 1. Utajärven pitäjän Utajårven kylässä 15. päivänä Lokakuuta 1897 tehdyn kontrahdin vakuudeksi, jolla Gabriel Läsnä: R A W. N. H. G.G. W. E P C A. W. K. A. S. 670 No 2383. Pagbl RDr.